# Euroopan unionin L 103/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 103 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta18. huhtikuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 103

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta18. huhtikuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/823, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2023, neuvoston direktiivin 2011/16/EU tiettyjen säännösten yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä siltä osin kuin on kyse tietojen vastaavuuden arvioinnista ja määrittämisestä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisessä sopimuksessa | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/824, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/825, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2023, tiettyjen Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 käyttöön otetun polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Turkista lähetettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki | 12 |
| | * | Komission asetus (EU) 2023/826, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2023, kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY mukaisesti ja komission asetusten (EY) N:o 1275/2008 ja (EY) N:o 107/2009 kumoamisesta (
  1
  ) | 29 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/823, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2023, neuvoston direktiivin 2011/16/EU tiettyjen säännösten yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä siltä osin kuin on kyse tietojen vastaavuuden arvioinnista ja määrittämisestä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisessä sopimuksessa

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/824, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua (
  1
  )

1

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/825, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2023, tiettyjen Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 käyttöön otetun polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Turkista lähetettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki

12

*

Komission asetus (EU) 2023/826, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2023, kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY mukaisesti ja komission asetusten (EY) N:o 1275/2008 ja (EY) N:o 107/2009 kumoamisesta (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 18.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 103/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/823,

annettu 13 päivänä huhtikuuta 2023,

neuvoston direktiivin 2011/16/EU tiettyjen säännösten yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä siltä osin kuin on kyse tietojen vastaavuuden arvioinnista ja määrittämisestä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisessä sopimuksessa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla ja direktiivin 77/799/ETY (1) kumoamisesta 15 päivänä helmikuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/16/EU ja erityisesti sen 8 ac artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiiviä 2011/16/EU muutettiin neuvoston direktiivillä (EU) 2021/514 (2) kaikenlaista tietojenvaihtoa ja hallinnollista yhteistyötä koskevien säännösten parantamiseksi säätämällä alustaoperaattoreiden ilmoittamien tietojen automaattinen vaihto pakolliseksi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviä 2011/16/EU muutettiin neuvoston direktiivillä (EU) 2021/514 (2) kaikenlaista tietojenvaihtoa ja hallinnollista yhteistyötä koskevien säännösten parantamiseksi säätämällä alustaoperaattoreiden ilmoittamien tietojen automaattinen vaihto pakolliseksi.

| (2) | Digitaalisten alustojen luonteen ja joustavuuden vuoksi direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 4 alakohdan b alakohdassa määritelty raportointivelvollisuus laajennetaan koskemaan myös niitä alustaoperaattoreita, jotka harjoittavat liiketoimintaa unionissa mutta joiden verotuksellinen kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa ja joita ei ole perustettu jäsenvaltiossa eikä johdeta jäsenvaltiossa ja joilla ei ole kiinteää toimipaikkaa jäsenvaltiossa, jäljempänä ’ulkomaiset alustaoperaattorit’. Näin varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille digitaalisten alustojen operaattoreille niiden sijoittautumispaikasta riippumatta ja estetään epäreilu kilpailu unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Digitaalisten alustojen luonteen ja joustavuuden vuoksi direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 4 alakohdan b alakohdassa määritelty raportointivelvollisuus laajennetaan koskemaan myös niitä alustaoperaattoreita, jotka harjoittavat liiketoimintaa unionissa mutta joiden verotuksellinen kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa ja joita ei ole perustettu jäsenvaltiossa eikä johdeta jäsenvaltiossa ja joilla ei ole kiinteää toimipaikkaa jäsenvaltiossa, jäljempänä ’ulkomaiset alustaoperaattorit’. Näin varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille digitaalisten alustojen operaattoreille niiden sijoittautumispaikasta riippumatta ja estetään epäreilu kilpailu unionissa.

| (3) | Direktiivissä 2011/16/EU säädetään toimenpiteet, joiden tarkoituksena on vähentää ulkomaisten alustaoperaattoreiden sekä jäsenvaltioiden veroviranomaisten hallinnollista rasitetta silloin, kun asianmukaisin järjestelyin on varmistettu, että vastaavat tiedot vaihdetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen ja jäsenvaltion välillä. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivissä 2011/16/EU säädetään toimenpiteet, joiden tarkoituksena on vähentää ulkomaisten alustaoperaattoreiden sekä jäsenvaltioiden veroviranomaisten hallinnollista rasitetta silloin, kun asianmukaisin järjestelyin on varmistettu, että vastaavat tiedot vaihdetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen ja jäsenvaltion välillä.

| (4) | Direktiivin 2011/16/EU 8 ac artiklan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että komissio määrittää jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, vastaavatko jäsenvaltion automaattisesti saamat tiedot mainitun direktiivin liitteessä V olevan III jakson B kohdassa eriteltyjä tietoja. Lisäksi 8 ac artiklan 7 kohdassa säädetään, että samaa menettelyä olisi sovellettava, jos on tarpeen vahvistaa, että tiedot eivät enää vastaa toisiaan. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2011/16/EU 8 ac artiklan 7 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että komissio määrittää jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, vastaavatko jäsenvaltion automaattisesti saamat tiedot mainitun direktiivin liitteessä V olevan III jakson B kohdassa eriteltyjä tietoja. Lisäksi 8 ac artiklan 7 kohdassa säädetään, että samaa menettelyä olisi sovellettava, jos on tarpeen vahvistaa, että tiedot eivät enää vastaa toisiaan.

| (5) | Tässä asetuksessa vahvistetaan perusteet sen arvioimiseksi ja määrittämiseksi, missä määrin unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisella lainsäädännöllä sekä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisellä sopimuksella varmistetaan, että kyseisen jäsenvaltion automaattisesti saamat tiedot liittyvät direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaan kuuluviin toimiin ja että ne vastaavat mainitussa direktiivissä vahvistettujen raportointisääntöjen nojalla vaadittuja tietoja. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa vahvistetaan perusteet sen arvioimiseksi ja määrittämiseksi, missä määrin unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisella lainsäädännöllä sekä jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisellä sopimuksella varmistetaan, että kyseisen jäsenvaltion automaattisesti saamat tiedot liittyvät direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaan kuuluviin toimiin ja että ne vastaavat mainitussa direktiivissä vahvistettujen raportointisääntöjen nojalla vaadittuja tietoja.

| (6) | Kansainvälisellä tasolla Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) julkaisi 3 päivänä heinäkuuta 2020 mallisäännöt alustaoperaattoreiden jakamis- ja keikkataloudessa toimivien myyjien osalta suorittamasta raportoinnista (3), jäljempänä ’mallisäännöt’, ja 22 päivänä kesäkuuta 2021 vapaaehtoisen moduulin, jolla mallisäännöt ulotetaan koskemaan tavaroiden myyntiä ja kuljetusvälineiden vuokrausta (4), jäljempänä ’vapaaehtoinen moduuli’. Mallisäännöt ja vapaaehtoinen moduuli eivät ole vähimmäisvaatimuksia, minkä vuoksi ne voidaan panna täytäntöön eri tavoin eri lainkäyttöalueilla. Sen vuoksi on tarpeen, että komissio arvioi tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön, jolla mallisäännöt ja vapaaehtoinen moduuli saatetaan osaksi unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallista lainsäädäntöä, määrittääkseen, missä määrin kyseisen kansallisen lainsäädännön raportointisääntöjen soveltamisalaan kuuluvat toimet ja niiden nojalla vaadittavat tiedot vastaavat direktiivin 2011/16/EU vaatimuksia. Olisi kuitenkin edelleen voitava tarvittaessa määritellä vastaavuus, joka koskee kahdenvälistä välinettä tai tietojenvaihtosuhdetta yksittäisen unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kanssa sekä tämän kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(6)

Kansainvälisellä tasolla Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) julkaisi 3 päivänä heinäkuuta 2020 mallisäännöt alustaoperaattoreiden jakamis- ja keikkataloudessa toimivien myyjien osalta suorittamasta raportoinnista (3), jäljempänä ’mallisäännöt’, ja 22 päivänä kesäkuuta 2021 vapaaehtoisen moduulin, jolla mallisäännöt ulotetaan koskemaan tavaroiden myyntiä ja kuljetusvälineiden vuokrausta (4), jäljempänä ’vapaaehtoinen moduuli’. Mallisäännöt ja vapaaehtoinen moduuli eivät ole vähimmäisvaatimuksia, minkä vuoksi ne voidaan panna täytäntöön eri tavoin eri lainkäyttöalueilla. Sen vuoksi on tarpeen, että komissio arvioi tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön, jolla mallisäännöt ja vapaaehtoinen moduuli saatetaan osaksi unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallista lainsäädäntöä, määrittääkseen, missä määrin kyseisen kansallisen lainsäädännön raportointisääntöjen soveltamisalaan kuuluvat toimet ja niiden nojalla vaadittavat tiedot vastaavat direktiivin 2011/16/EU vaatimuksia. Olisi kuitenkin edelleen voitava tarvittaessa määritellä vastaavuus, joka koskee kahdenvälistä välinettä tai tietojenvaihtosuhdetta yksittäisen unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kanssa sekä tämän kansallista lainsäädäntöä.

| (7) | Tällaisen vastaavuuden arvioinnissa ja määrittämisessä olisi noudatettava lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot saavat tarvittavat tiedot, ja vältetään liiallisen rasituksen aiheuttaminen sellaisille alustaoperaattoreille, jotka ovat jo ilmoittaneet asiaankuuluvat tiedot unionin ulkopuolisella lainkäyttöalueella. Sen vuoksi komission olisi tehtävä arviointi 8 ac artiklan 7 kohdassa määriteltyjen vastaavien perusteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon mallisäännöissä ja vapaaehtoisessa moduulissa mahdollistetut vapaaehtoiset poikkeukset. |
| --- | --- |

(7)

Tällaisen vastaavuuden arvioinnissa ja määrittämisessä olisi noudatettava lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että jäsenvaltiot saavat tarvittavat tiedot, ja vältetään liiallisen rasituksen aiheuttaminen sellaisille alustaoperaattoreille, jotka ovat jo ilmoittaneet asiaankuuluvat tiedot unionin ulkopuolisella lainkäyttöalueella. Sen vuoksi komission olisi tehtävä arviointi 8 ac artiklan 7 kohdassa määriteltyjen vastaavien perusteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon mallisäännöissä ja vapaaehtoisessa moduulissa mahdollistetut vapaaehtoiset poikkeukset.

| (8) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (5) 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (5) 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hallinnollista veroyhteistyötä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hallinnollista veroyhteistyötä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vastaavuuden arviointi- ja määrittämisperusteet

Komissio soveltaa tämän asetuksen 2–7 artiklassa säädettyjä perusteita määrittäessään, vastaavatko jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla automaattisesti vaihdettavat tiedot direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan III jakson B kohdassa eriteltyjä tietoja mainitun direktiivin liitteessä V olevan I jakson A kohdan 7 alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

2 artikla

Raportoiva alustaoperaattori

1.   Komissio arvioi raportoivaa alustaoperaattoria koskevat määritelmät, jotka vahvistetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, määrittääkseen, vastaavatko ne direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 1–4 alakohdassa vahvistettuja määritelmiä.

2.   Jos unionin ulkopuolinen lainkäyttöalue ei pidä raportoivana alustaoperaattorina sellaista alustaoperaattoria, joka mahdollistaa sellaisten asiaankuuluvien toimintojen tarjoamisen, joiden edellisen kalenterivuoden yhteenlaskettu vastike on alustan tasolla alle miljoona euroa tai vähemmän kuin määrä, joka vastaa noin miljoonaa euroa kyseisen lainkäyttöalueen paikallisena valuuttana, vastaavuus määritetään ainoastaan asiaankuuluvan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjen raportoivien alustaoperaattoreiden osalta.

3 artikla

Raportoitavat myyjät

Komissio arvioi raportoivia myyjiä koskevat määritelmät, jotka vahvistetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, määrittääkseen, vastaavatko ne direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson B kohdan 1–4 alakohdassa ja C kohdan 1 ja 2 alakohdassa vahvistettuja määritelmiä.

4 artikla

Olennainen toimi

1.   Komissio arvioi olennaista toimea koskevat määritelmät, jotka vahvistetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, määrittääkseen, vastaavatko ne direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 8, 10 ja 11 alakohdassa sekä C kohdan 9 alakohdassa vahvistettuja määritelmiä.

2.   Jos unionin ulkopuolinen lainkäyttöalue ei sisällytä kansalliseen lainsäädäntöönsä yhtä tai useampaa direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 8 alakohdassa määriteltyä olennaista toimea olennaisena toimena, vastaavuus määritetään ainoastaan sellaisten tietojen osalta, jotka liittyvät kyseisen unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä määriteltyyn olennaiseen toimeen.

5 artikla

Huolellisuusmenettelyt

Komissio arvioi huolellisuusmenettelyjä koskevat määritelmät, jotka vahvistetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, määrittääkseen, vastaavatko ne direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevassa II jaksossa vahvistettuja huolellisuusmenettelyjä ja direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson C kohdan 3 ja 7 alakohdassa vahvistettuja määritelmiä.

6 artikla

Raportointivaatimukset

Komissio arvioi raportointivaatimukset, jotka vahvistetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, määrittääkseen, vastaavatko ne direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan III jakson A kohdan 1, 2, 5, 6 ja 7 alakohdassa ja B kohdassa vahvistettuja raportointivaatimuksia sekä direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson C kohdan 3–8 alakohdassa vahvistettuja määritelmiä.

7 artikla

Tehokas täytäntöönpano

Komissio arvioi säännöt ja hallintomenettelyt, jotka vahvistetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisessa lainsäädännössä ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, varmistaakseen huolellisuusmenettelyjen ja raportointivaatimusten tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen sekä määrittääkseen, vastaavatko ne direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan IV jakson A–D kohdan säännöksiä.

8 artikla

Vastaavuuden määrittäminen

Jos 1 artiklassa tarkoitetut ja 2–7 artiklan mukaisesti arvioidut perusteet täyttyvät, jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja asiaankuuluvan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla automaattisesti vaihdettavat tiedot katsotaan vastaaviksi. Tällaista vastaavuuden määrittämistä sovelletaan samaan jonkin muun jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja asianomaisen unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välillä tehtyyn sopimukseen.

Direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 4 alakohdan b alakohdassa määritellyn Raportoivan alustaoperaattorin, jota ei asiaankuuluvan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisen lainsäädännön nojalla pidetä raportoivana alustaoperaattorina, on rekisteröidyttävä ja raportoitava tiedot yhdelle jäsenvaltiolle direktiivin 2011/16/EU 8 ac artiklan 4 kohdan ja liitteessä V olevan IV jakson F kohdan 1 alakohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 2 kohdan soveltamista.

Direktiivin 2011/16/EU liitteessä V olevan I jakson A kohdan 4 alakohdan b alakohdassa määritellyn raportoivan alustaoperaattorin, joka mahdollistaa sellaisen olennaisen toimen toteuttamisen, jota ei pidetä olennaisena toimena asiaankuuluvan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen kansallisen lainsäädännön nojalla, on direktiivin 2011/16/EU 8 ac artiklan 4 kohdan ja liitteessä V olevan IV jakson F kohdan 1 alakohdan mukaisesti rekisteröidyttävä ja raportoitava tiedot raportoitavista myyjistä yhdelle jäsenvaltiolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 2 kohdan soveltamista.

9 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä huhtikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 64, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 104, 25.3.2021, s. 1.

2

(3)  OECD (3.7.2020). Model Rules for Reporting by Platform Operators with respect to Sellers in the Sharing and Gig Economy

3

(4)  OECD (22.6.2021). Model Reporting Rules for Digital Platforms: International Exchange Framework and Optional Module for Sale of Goods

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

5

---

| 18.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 103/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 103/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/824,

annettu 14 päivänä huhtikuuta 2023,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteiden V ja XIV muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Kanadaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja koskevista kohdista niiden kolmansien maiden luetteloissa, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 230 artiklan 1 kohdan sekä 232 artiklan 1 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 säädetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 säädetään, että unioniin tulevien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten on tultava kolmannesta maasta tai alueelta tai tällaisen kolmannen maan tai alueen vyöhykkeeltä tai lokerosta, joka on kyseisen asetuksen 230 artiklan 1 kohdan mukaisesti merkitty luetteloon.

| (2) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/692 (2) täsmennetään eläinterveysvaatimukset, joiden mukaisia tiettyihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden kolmansista maista tai alueilta tai niiden vyöhykkeiltä tai vesiviljelyeläinten ollessa kyseessä niiden lokeroista tulevien lähetysten on oltava unioniin saapumista varten.

| (3) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/404 (3) vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä tai lokeroista, joista niihin lajeihin ja luokkiin kuuluvien eläinten ja niiden sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden, jotka kuuluvat delegoidun asetuksen (EU) 2020/692 soveltamisalaan, saapuminen unioniin on sallittua.

| (4) | Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua. |
| --- | --- |

(4)

Tarkemmin sanoen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteissä V ja XIV vahvistetaan luettelot kolmansista maista tai alueista tai niiden vyöhykkeistä, joista siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapuminen unioniin on sallittua.

| (5) | Kanada on ilmoittanut komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, joka havaittiin siipikarjassa Quebecin provinssissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 27 päivänä maaliskuuta 2023. |
| --- | --- |

(5)

Kanada on ilmoittanut komissiolle yhdestä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, joka havaittiin siipikarjassa Quebecin provinssissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 27 päivänä maaliskuuta 2023.

| (6) | Yhdysvallat on ilmoittanut komissiolle neljästä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Coloradon (1) ja New Yorkin (3) osavaltioissa Yhdysvalloissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 22 päivän maaliskuuta 2023 ja 5 päivän huhtikuuta 2023 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(6)

Yhdysvallat on ilmoittanut komissiolle neljästä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksesta, jotka havaittiin siipikarjassa Coloradon (1) ja New Yorkin (3) osavaltioissa Yhdysvalloissa ja vahvistettiin laboratorioanalyysilla (RT-PCR) 22 päivän maaliskuuta 2023 ja 5 päivän huhtikuuta 2023 välisenä aikana.

| (7) | Näiden tuoreiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Kanadan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille vähintään 10 kilometrin valvontavyöhykkeet ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Näiden tuoreiden korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen Kanadan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaiset muodostivat tartunnan saaneiden pitopaikkojen ympärille vähintään 10 kilometrin valvontavyöhykkeet ja toteuttivat hävittämistoimenpiteitä korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymisen rajoittamiseksi ja kyseisen taudin leviämisen estämiseksi.

| (8) | Kanada ja Yhdysvallat ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapumisen unioniin Kanadan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua. |
| --- | --- |

(8)

Kanada ja Yhdysvallat ovat toimittaneet komissiolle tietoja epidemiologisesta tilanteesta alueillaan ja toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämisen estämiseksi. Komissio on arvioinut nämä tiedot. Arvioinnin perusteella ja unionin eläinterveystilanteen suojelemiseksi siipikarjan, siipikarjan sukusolujen ja alkioiden sekä siipikarjasta ja riistalinnuista saatavan tuoreen lihan lähetysten saapumisen unioniin Kanadan ja Yhdysvaltojen eläinlääkintäviranomaisten muodostamilta alueilta, joihin sovelletaan rajoituksia korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäisten taudinpurkausten vuoksi, ei pitäisi enää olla sallittua.

| (9) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy yhdeksään 6 päivän syyskuuta 2022 ja 11 päivän marraskuuta 2022 välisenä aikana vahvistettuun siipikarjan pitopaikoissa havaittuun korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen Essexin (6), Lincolnshiren (1), Norfolkin (1) ja West Midlandsin (1) kreivikunnissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut päivitetyt tiedot alueensa epidemiologisesta tilanteesta, joka liittyy yhdeksään 6 päivän syyskuuta 2022 ja 11 päivän marraskuuta 2022 välisenä aikana vahvistettuun siipikarjan pitopaikoissa havaittuun korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukseen Essexin (6), Lincolnshiren (1), Norfolkin (1) ja West Midlandsin (1) kreivikunnissa Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (10) | Komissio on arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi. |
| --- | --- |

(10)

Komissio on arvioinut Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat tiedot ja todennut, että korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaukset siipikarjan pitopaikoissa on selvitetty eikä siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tuloon unioniin liity enää riskiä, kun on kyse niistä Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeistä, joilta siipikarjasta saatujen hyödykkeiden tulo unioniin keskeytettiin kyseisten taudinpurkausten vuoksi.

| (11) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

(11)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteitä V ja XIV olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan nykyinen epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa.

| (12) | Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteisiin V ja XIV tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(12)

Kun otetaan huomioon korkeapatogeenisen lintuinfluenssan epidemiologinen tilanne Kanadassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa sekä vakava riski taudin kulkeutumisesta unionin alueelle, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteisiin V ja XIV tällä asetuksella tehtävien muutosten olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/692, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden lähetysten unioniin saapumista ja saapumisen jälkeisiä siirtoja ja käsittelyä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 379).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/404, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, sellaisten kolmansien maiden, alueiden tai niiden vyöhykkeiden luetteloiden vahvistamisesta, joista eläinten, sukusolujen ja alkioiden ja eläinperäisten tuotteiden saapuminen unioniin on sallittua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 mukaisesti (EUVL L 114, 31.3.2021, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/404 liitteet V ja XIV seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 osan B jakso seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykettä CAN-2.178 koskeva rivi vyöhykettä CAN-2.177 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.3.2023” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 osan B jakso seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykettä CAN-2.178 koskeva rivi vyöhykettä CAN-2.177 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.3.2023”

| ii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.141 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.141 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.141 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.141

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.9.2022

29.3.2023”

| iii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.166 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.166 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.166 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.166

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

7.10.2022

29.3.2023”

| iv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.169 ja GB-2.170 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.169 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.170 | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023” |

iv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.169 ja GB-2.170 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.169

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

8.10.2022

29.3.2023

GB-2.170

N, P1

7.10.2022

29.3.2023”

| v) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.182 ja GB-2.183 koskevat rivit seuraavasti:












  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.182 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.183 | N, P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023” |

v)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.182 ja GB-2.183 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.182

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022

29.3.2023

GB-2.183

N, P1

13.10.2022

29.3.2023”

| vi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.220 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.220 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.220 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.220

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

28.3.2023”

| vii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.236 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.236 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

vii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.236 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.236

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022

30.3.2023”

| viii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.253 koskeva rivi seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.253 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

viii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.253 koskeva rivi seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.253

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.11.2022

29.3.2023”

| ix) | Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeitä US-2.447–US-2.450 koskevat rivit vyöhykettä US-2.446 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”US

  Yhdysvallat | US-2.447 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| US-2.448 | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.449 | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.450 | N, P1 | | 5.4.2023” | |

ix)

Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeitä US-2.447–US-2.450 koskevat rivit vyöhykettä US-2.446 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”US

Yhdysvallat

US-2.447

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.3.2023

US-2.448

N, P1

22.3.2023

US-2.449

N, P1

22.3.2023

US-2.450

N, P1

5.4.2023”

| b) | Muutetaan 2 osa seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeen CA-2.178 kuvaus vyöhykkeen CA-2.177 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Kanada | CA-2.178 | Southern Quebec- Latitude 45.36, Longitude -72.93
  The municipalities involved are:
  3km PZ: Ange-Gardien and Saint-Césaire.
  10km SZ: Ange-Gardien, Brigham, Farnham, Saint-Alphonse, Saint-Alphonse-deGranby, Saint-Césaire, Sainte-Brigide-d’Iberville, and Saint-Paul-d’Abbotsford” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 2 osa seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykkeen CA-2.178 kuvaus vyöhykkeen CA-2.177 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Kanada

CA-2.178

Southern Quebec- Latitude 45.36, Longitude -72.93

The municipalities involved are:

3km PZ: Ange-Gardien and Saint-Césaire.

10km SZ: Ange-Gardien, Brigham, Farnham, Saint-Alphonse, Saint-Alphonse-deGranby, Saint-Césaire, Sainte-Brigide-d’Iberville, and Saint-Paul-d’Abbotsford”

| ii) | Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeiden US-2.447–US-2.450 kuvaukset vyöhykkeen US-2.446 kuvauksen jälkeen seuraavasti:







  ”Yhdysvallat | US-2.447 | State of Colorado
  Yuma 01
  Yuma County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 102.6021809°W 40.0556963°N) |
| --- | --- | --- | --- |
| US-2.448 | State of New York
  Tompkins 01
  Tompkins County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.4228309°W 42.5338498°N) |
| US-2.449 | State of New York
  Queens 02
  Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.8110491°W 40.7686723°N) |
| US-2.450 | State of New York
  Queens 03
  Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.7654921°W 40.7913911°N)” |

ii)

Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeiden US-2.447–US-2.450 kuvaukset vyöhykkeen US-2.446 kuvauksen jälkeen seuraavasti:

”Yhdysvallat

US-2.447

State of Colorado

Yuma 01

Yuma County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 102.6021809°W 40.0556963°N)

US-2.448

State of New York

Tompkins 01

Tompkins County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.4228309°W 42.5338498°N)

US-2.449

State of New York

Queens 02

Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.8110491°W 40.7686723°N)

US-2.450

State of New York

Queens 03

Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.7654921°W 40.7913911°N)”

| 2) | Muutetaan liitteessä XIV olevan 1 osan B jakso seuraavasti:






  i) | Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykettä CA-2.178 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.177 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:











  ”CA

  Kanada | CA-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 27.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.3.2023” | |

2)

Muutetaan liitteessä XIV olevan 1 osan B jakso seuraavasti:

i)

Lisätään Kanadaa koskevaan kohtaan vyöhykettä CA-2.178 koskevat rivit vyöhykettä CA-2.177 koskevien rivien jälkeen seuraavasti:

”CA

Kanada

CA-2.178

POU, RAT

N, P1

27.3.2023

GBM

P1

27.3.2023”

| ii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.141 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.141 | POU, RAT | N, P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023” |

ii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.141 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.141

POU, RAT

N, P1

6.9.2022

29.3.2023

GBM

P1

6.9.2022

29.3.2023”

| iii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.166 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.166 | POU, RAT | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023” |

iii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.166 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.166

POU, RAT

N, P1

7.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

7.10.2022

29.3.2023”

| iv) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.169 ja GB-2.170 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.169 | POU, RAT | N, P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| GB-2.170 | POU, RAT | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023 |
| GBM | P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023” |

iv)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.169 ja GB-2.170 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.169

POU, RAT

N, P1

8.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

8.10.2022

29.3.2023

GB-2.170

POU, RAT

N, P1

7.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

7.10.2022

29.3.2023”

| v) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.182 ja GB-2.183 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.182 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| GB-2.183 | POU, RAT | N, P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023 |
| GBM | P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023” |

v)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykkeitä GB-2.182 ja GB-2.183 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.182

POU, RAT

N, P1

9.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

9.10.2022

29.3.2023

GB-2.183

POU, RAT

N, P1

13.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

13.10.2022

29.3.2023”

| vi) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.220 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.220 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023” |

vi)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.220 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.220

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

28.3.2023

GBM

P1

26.10.2022

28.3.2023”

| vii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.236 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.236 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023” |

vii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.236 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.236

POU, RAT

N, P1

2.11.2022

30.3.2023

GBM

P1

2.11.2022

30.3.2023”

| viii) | Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.253 koskevat rivit seuraavasti:











  ”GB

  Yhdistynyt kuningaskunta | GB-2.253 | POU, RAT | N, P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023” |

viii)

Korvataan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa kohdassa vyöhykettä GB-2.253 koskevat rivit seuraavasti:

”GB

Yhdistynyt kuningaskunta

GB-2.253

POU, RAT

N, P1

11.11.2022

29.3.2023

GBM

P1

11.11.2022

29.3.2023”

| ix) | Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeitä US-2.447–US-2.450 koskevat rivit vyöhykettä US-2.446 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:











  ”US

  Yhdysvallat | US-2.447 | POU, RAT | N, P1 | | 28.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.3.2023 | |
| US-2.448 | POU, RAT | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| GBM | P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.449 | POU, RAT | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| GBM | P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.450 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 5.4.2023” | |

ix)

Lisätään Yhdysvaltoja koskevaan kohtaan vyöhykkeitä US-2.447–US-2.450 koskevat rivit vyöhykettä US-2.446 koskevan rivin jälkeen seuraavasti:

”US

Yhdysvallat

US-2.447

POU, RAT

N, P1

28.3.2023

GBM

P1

28.3.2023

US-2.448

POU, RAT

N, P1

22.3.2023

GBM

P1

22.3.2023

US-2.449

POU, RAT

N, P1

22.3.2023

GBM

P1

22.3.2023

US-2.450

POU, RAT

N, P1

5.4.2023

GBM

P1

5.4.2023”

---

| 18.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 103/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 103/12

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/825,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2023,

tiettyjen Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 käyttöön otetun polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Turkista lähetettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti lokakuussa 2020 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa. Voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 9,2–19 prosenttia Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa, 4,1–7,5 prosenttia Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ja 17,3 prosenttia Indonesiasta peräisin olevassa tuonnissa. Näiden tullien käyttöönottoon johtanut tutkimus, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, pantiin vireille (3) elokuussa 2019. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti lokakuussa 2020 täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa. Voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 9,2–19 prosenttia Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa, 4,1–7,5 prosenttia Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ja 17,3 prosenttia Indonesiasta peräisin olevassa tuonnissa. Näiden tullien käyttöönottoon johtanut tutkimus, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, pantiin vireille (3) elokuussa 2019.

2

3

1.2   Pyyntö

Pyyntö

| (2) | Komissio vastaanotti 17 päivänä kesäkuuta 2022 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja saattaa tiettyjen Turkin tasavallasta, jäljempänä ’Turkki’, lähetettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki. |
| --- | --- |

(2)

Komissio vastaanotti 17 päivänä kesäkuuta 2022 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja saattaa tiettyjen Turkin tasavallasta, jäljempänä ’Turkki’, lähetettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki.

| (3) | Pyynnön esitti European Steel Association (EUROFER), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. |
| --- | --- |

(3)

Pyynnön esitti European Steel Association (EUROFER), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

| (4) | Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö siitä, että Indonesiasta ja Turkista unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut muutos sen jälkeen, kun tiettyjä kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön. Pyynnössä esitetyt tiedot osoittivat, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut merkittävä muutos, sillä muun muassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden, jotka ovat kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannon tärkein raaka-aine, vienti Indonesiasta Turkkiin sekä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti Turkista unioniin lisääntyivät merkittävästi. Muutos vaikutti johtuvan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen lähettämisestä Turkista unioniin sen jälkeen, kun ne on koottu tai viimeistelty Turkissa. Näyttö osoitti, että tällaiset kokoonpano- tai viimeistelytoimet alkoivat voimassa olevien tullien käyttöönottoon johtaneen polkumyyntitutkimuksen vireillepanon jälkeen eikä kyseiseen käytäntöön ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöönotto. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö siitä, että Indonesiasta ja Turkista unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut muutos sen jälkeen, kun tiettyjä kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja koskevat toimenpiteet otettiin käyttöön. Pyynnössä esitetyt tiedot osoittivat, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut merkittävä muutos, sillä muun muassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden, jotka ovat kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannon tärkein raaka-aine, vienti Indonesiasta Turkkiin sekä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti Turkista unioniin lisääntyivät merkittävästi. Muutos vaikutti johtuvan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen lähettämisestä Turkista unioniin sen jälkeen, kun ne on koottu tai viimeistelty Turkissa. Näyttö osoitti, että tällaiset kokoonpano- tai viimeistelytoimet alkoivat voimassa olevien tullien käyttöönottoon johtaneen polkumyyntitutkimuksen vireillepanon jälkeen eikä kyseiseen käytäntöön ole muuta riittävän perusteltua syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöönotto.

| (5) | Pyynnössä esitettiin myös riittävästi näyttöä siitä, että Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden osuus kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen osien kokonaisarvosta on yli 60 prosenttia ja kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnössä esitettiin myös riittävästi näyttöä siitä, että Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden osuus kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen osien kokonaisarvosta on yli 60 prosenttia ja kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

| (6) | Lisäksi pyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että kyseisen käytännön, menettelyn tai toiminnan vuoksi voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Vaikuttaa siltä, että unionin markkinoille on tuotu merkittäviä määriä kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. Lisäksi oli riittävästi näyttöä siitä, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti on tapahtunut vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi pyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että kyseisen käytännön, menettelyn tai toiminnan vuoksi voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet sekä määrien että hintojen osalta. Vaikuttaa siltä, että unionin markkinoille on tuotu merkittäviä määriä kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. Lisäksi oli riittävästi näyttöä siitä, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti on tapahtunut vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla.

| (7) | Pyyntö sisälsi myös riittävästi näyttöä siitä, että kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja on tuotu polkumyyntihinnoilla verrattuna aiemmin määritettyyn normaaliarvoon. |
| --- | --- |

(7)

Pyyntö sisälsi myös riittävästi näyttöä siitä, että kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja on tuotu polkumyyntihinnoilla verrattuna aiemmin määritettyyn normaaliarvoon.

1.3   Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote

| (8) | Mahdollisen kiertämisen kohteena ovat Indonesiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja kapea nauha mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pois lukien kelaamattomat tuotteet, joiden leveys on vähintään 600 mm ja paksuus yli 10 mm, jotka luokiteltiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1408 voimaantulopäivänä HS-koodeihin 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tällä hetkellä voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kyseiseen tuotteeseen. |
| --- | --- |

(8)

Mahdollisen kiertämisen kohteena ovat Indonesiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja kapea nauha mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pois lukien kelaamattomat tuotteet, joiden leveys on vähintään 600 mm ja paksuus yli 10 mm, jotka luokiteltiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1408 voimaantulopäivänä HS-koodeihin 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tällä hetkellä voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kyseiseen tuotteeseen.

| (9) | Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä johdanto-osan kappaleessa määritelty tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä HS-koodeihin 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 mutta joka on lähetetty Turkista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki (Taric-koodit 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 ja 7220120010), jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(9)

Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä johdanto-osan kappaleessa määritelty tuote, joka luokitellaan tällä hetkellä HS-koodeihin 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12 mutta joka on lähetetty Turkista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki (Taric-koodit 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 ja 7220120010), jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

| (10) | Tutkimus osoitti, että Indonesiasta unioniin viedyillä ja Turkista lähetetyillä kuumavalssatuilla teräslevyillä ja -keloilla, riippumatta siitä, ovatko ne peräisin Turkista, on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimus osoitti, että Indonesiasta unioniin viedyillä ja Turkista lähetetyillä kuumavalssatuilla teräslevyillä ja -keloilla, riippumatta siitä, ovatko ne peräisin Turkista, on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

| (11) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen eurooppalainen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuoja ja käyttäjä Marcegaglia Specialties S.P.A., jäljempänä ’Marcegaglia’, väitti, että kaikki sen Turkista tuomat, indonesialaisista levyaihioista valmistetut kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat olivat mustia keloja, joille ei ole käytännössä lainkaan vapaita markkinoita unionissa. Kyseinen yritys jaotteli tarkasteltavana olevan tuotteen valkoisiin kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin sekä mustiin kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin. Mustat kuumavalssatut teräslevykelat on peitattava ja hehkutettava ennen jatkokäsittelyä, mikä rajoittaa niiden käyttöä, sille niitä voidaan toimittaa ainoastaan uudelleenvalssaajille. Marcegaglia väitti, että se on ainoa riippumaton, vertikaalisesti integroitumaton uudelleenvalssaaja unionissa. Koska Turkista tuotiin ainoastaan mustia kuumavalssattuja teräslevykeloja, unionin tuottajien valmistamien ja vapailla markkinoilla myymien valkoisten kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen kanssa ei syntynyt kilpailua. |
| --- | --- |

(11)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen eurooppalainen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuoja ja käyttäjä Marcegaglia Specialties S.P.A., jäljempänä ’Marcegaglia’, väitti, että kaikki sen Turkista tuomat, indonesialaisista levyaihioista valmistetut kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat olivat mustia keloja, joille ei ole käytännössä lainkaan vapaita markkinoita unionissa. Kyseinen yritys jaotteli tarkasteltavana olevan tuotteen valkoisiin kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin sekä mustiin kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin. Mustat kuumavalssatut teräslevykelat on peitattava ja hehkutettava ennen jatkokäsittelyä, mikä rajoittaa niiden käyttöä, sille niitä voidaan toimittaa ainoastaan uudelleenvalssaajille. Marcegaglia väitti, että se on ainoa riippumaton, vertikaalisesti integroitumaton uudelleenvalssaaja unionissa. Koska Turkista tuotiin ainoastaan mustia kuumavalssattuja teräslevykeloja, unionin tuottajien valmistamien ja vapailla markkinoilla myymien valkoisten kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen kanssa ei syntynyt kilpailua.

| (12) | Komissio muistutti, että tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, onko toimenpiteitä kierretty. Toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmän tarkistamiselle tämän tutkimuksen yhteydessä ei ole oikeusperustaa. Toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmä vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se sisältää kaikki tuotteen määritelmään kuuluvat kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat. Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin erityisesti, että mustilla ja valkoisilla keloilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet, ne ovat vaihdettavissa keskenään ja ne kuuluvat tuotteen määritelmään (4). Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(12)

Komissio muistutti, että tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, onko toimenpiteitä kierretty. Toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmän tarkistamiselle tämän tutkimuksen yhteydessä ei ole oikeusperustaa. Toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmä vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se sisältää kaikki tuotteen määritelmään kuuluvat kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat. Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin erityisesti, että mustilla ja valkoisilla keloilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet, ne ovat vaihdettavissa keskenään ja ne kuuluvat tuotteen määritelmään (4). Näin ollen tämä väite hylättiin.

4

| (13) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen turkkilainen vientiä harjoittava tuottaja Çolakoğlu Metalurji A.Ş., jäljempänä ’Çolakoğlu’, ja Turkin viranomaiset väittivät, että komission olisi pitänyt laajentaa tutkimus kattamaan unionissa tapahtuva indonesialaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden jalostus kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi. |
| --- | --- |

(13)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen turkkilainen vientiä harjoittava tuottaja Çolakoğlu Metalurji A.Ş., jäljempänä ’Çolakoğlu’, ja Turkin viranomaiset väittivät, että komission olisi pitänyt laajentaa tutkimus kattamaan unionissa tapahtuva indonesialaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden jalostus kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi.

| (14) | Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa selitetään, komissio muistutti, että vaikka tämä käytäntö ei kuulukaan tämän tutkimuksen piiriin, se pani väitteen merkille ja aikoo tutkia tarkemmin jatkotoimiensa tarpeen, jos todetaan, että tällaista käytäntöä sovelletaan. |
| --- | --- |

(14)

Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa selitetään, komissio muistutti, että vaikka tämä käytäntö ei kuulukaan tämän tutkimuksen piiriin, se pani väitteen merkille ja aikoo tutkia tarkemmin jatkotoimiensa tarpeen, jos todetaan, että tällaista käytäntöä sovelletaan.

1.4   Vireillepano

Vireillepano

| (15) | Ilmoitettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio katsoi, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille. Komissio pani tutkimuksen vireille ja asetti Turkista lähetettävät kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat kirjaamisvelvoitteen alaisiksi riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1310 (5), jäljempänä ’vireillepanoasetus’. |
| --- | --- |

(15)

Ilmoitettuaan asiasta jäsenvaltioille komissio katsoi, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille. Komissio pani tutkimuksen vireille ja asetti Turkista lähetettävät kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat kirjaamisvelvoitteen alaisiksi riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2022/1310 (5), jäljempänä ’vireillepanoasetus’.

5

1.5   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (16) | Çolakoğlu väitti, että tutkimuksen vireillepano ei ollut perusteltua näytön puuttumisen vuoksi ja että tutkimus olisi näin ollen päätettävä. |
| --- | --- |

(16)

Çolakoğlu väitti, että tutkimuksen vireillepano ei ollut perusteltua näytön puuttumisen vuoksi ja että tutkimus olisi näin ollen päätettävä.

| (17) | Çolakoğlu väitti, ettei kaupan rakenteessa ole tapahtunut muutosta, sillä koska Indonesiasta tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti ei ole vähentynyt, Turkista tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin kasvu ei ole voinut korvata kyseistä tuontia, eikä pelkkä Turkista tulevan tuonnin kasvu yksistään osoita, että kaupan rakenteessa olisi tapahtunut muutosta. |
| --- | --- |

(17)

Çolakoğlu väitti, ettei kaupan rakenteessa ole tapahtunut muutosta, sillä koska Indonesiasta tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti ei ole vähentynyt, Turkista tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin kasvu ei ole voinut korvata kyseistä tuontia, eikä pelkkä Turkista tulevan tuonnin kasvu yksistään osoita, että kaupan rakenteessa olisi tapahtunut muutosta.

| (18) | Çolakoğlu väitti myös, että käytäntö, menettely tai toiminta Turkissa ei kuulunut mihinkään perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettuun luokkaan. Tältä osin ei etenkään ollut selkeää näyttöä siitä, että Indonesiasta peräisin olevia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja lähetettäisiin Turkin kautta unioniin tai että myynnin rakenteita ja kanavia olisi järjestetty uudelleen. Käytäntöä, menettelyä tai toimintaa ei myöskään voitu pitää pienenä muuntamisena, sillä tutkimuksen kohteena oleva tuote on jalostustuote ja siten eri tuote kuin sen tuotantopanosmateriaalit, tai kokoonpanotoimintana, koska tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita ei luokitella samaan tullinimikkeeseen. |
| --- | --- |

(18)

Çolakoğlu väitti myös, että käytäntö, menettely tai toiminta Turkissa ei kuulunut mihinkään perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettuun luokkaan. Tältä osin ei etenkään ollut selkeää näyttöä siitä, että Indonesiasta peräisin olevia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja lähetettäisiin Turkin kautta unioniin tai että myynnin rakenteita ja kanavia olisi järjestetty uudelleen. Käytäntöä, menettelyä tai toimintaa ei myöskään voitu pitää pienenä muuntamisena, sillä tutkimuksen kohteena oleva tuote on jalostustuote ja siten eri tuote kuin sen tuotantopanosmateriaalit, tai kokoonpanotoimintana, koska tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita ei luokitella samaan tullinimikkeeseen.

| (19) | Çolakoğlu väitti, että ruostumattoman teräksen valmistuskapasiteettiin investoiminen oli taloudellisesti perusteltua, kun otetaan huomioon ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tuotteiden kysyntä Turkissa. |
| --- | --- |

(19)

Çolakoğlu väitti, että ruostumattoman teräksen valmistuskapasiteettiin investoiminen oli taloudellisesti perusteltua, kun otetaan huomioon ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tuotteiden kysyntä Turkissa.

| (20) | Çolakoğlu väitti myös, ettei vahinkoa ole tapahtunut eivätkä toimenpiteiden korjaavat vaikutukset ole heikentyneet, i) koska Turkista tuleva tuonti ei yhden prosentin markkinaosuudellaan ole riittävän merkittävää heikentääkseen tullin korjaavaa vaikutusta ja ii) jos tullin korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet, tämä ei johdu Turkista tulevasta kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnista vaan niiden Indonesiasta tulevasta tuonnista, joka on jatkunut toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin, sekä kuumavalssatuista teräslevyistä ja -keloista, joita unionin tuottajat ovat jalostaneet Indonesiasta tuoduista teräslevyaihioista. |
| --- | --- |

(20)

Çolakoğlu väitti myös, ettei vahinkoa ole tapahtunut eivätkä toimenpiteiden korjaavat vaikutukset ole heikentyneet, i) koska Turkista tuleva tuonti ei yhden prosentin markkinaosuudellaan ole riittävän merkittävää heikentääkseen tullin korjaavaa vaikutusta ja ii) jos tullin korjaavat vaikutukset ovat heikentyneet, tämä ei johdu Turkista tulevasta kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnista vaan niiden Indonesiasta tulevasta tuonnista, joka on jatkunut toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin, sekä kuumavalssatuista teräslevyistä ja -keloista, joita unionin tuottajat ovat jalostaneet Indonesiasta tuoduista teräslevyaihioista.

| (21) | Lisäksi Çolakoğlu väitti, että toimenpiteiden laajentaminen koskemaan Turkkia olisi unionin edun vastaista, koska se nostaisi hintoja entisestään, millä olisi viime kädessä kielteinen vaikutus loppukäyttäjiin ja kuluttajiin. |
| --- | --- |

(21)

Lisäksi Çolakoğlu väitti, että toimenpiteiden laajentaminen koskemaan Turkkia olisi unionin edun vastaista, koska se nostaisi hintoja entisestään, millä olisi viime kädessä kielteinen vaikutus loppukäyttäjiin ja kuluttajiin.

| (22) | Lopuksi Çolakoğlu väitti, että myös unionin tuottajat jalostavat indonesialaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unionissa eli harjoittavat samaa toimintaa, jopa Turkissa harjoitettavaa toimintaa laajemmassa mittakaavassa. Sen vuoksi yritys pyysi päättämään tutkimuksen tai vaihtoehtoisesti laajentamaan sitä koskemaan myös unionissa tapahtuvaa indonesialaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden jalostusta kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi. |
| --- | --- |

(22)

Lopuksi Çolakoğlu väitti, että myös unionin tuottajat jalostavat indonesialaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unionissa eli harjoittavat samaa toimintaa, jopa Turkissa harjoitettavaa toimintaa laajemmassa mittakaavassa. Sen vuoksi yritys pyysi päättämään tutkimuksen tai vaihtoehtoisesti laajentamaan sitä koskemaan myös unionissa tapahtuvaa indonesialaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden jalostusta kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi.

| (23) | Myös Marcegaglia ja Turkin viranomaiset esittivät samanlaisia huomautuksia. |
| --- | --- |

(23)

Myös Marcegaglia ja Turkin viranomaiset esittivät samanlaisia huomautuksia.

| (24) | Marcegaglia väitti lisäksi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin jatkojalostusta varten oli taloudellisesti perusteltua toimintaa, jolla Marcegaglia pyrki monipuolistamaan hankintalähteitään. |
| --- | --- |

(24)

Marcegaglia väitti lisäksi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin jatkojalostusta varten oli taloudellisesti perusteltua toimintaa, jolla Marcegaglia pyrki monipuolistamaan hankintalähteitään.

| (25) | Komissio katsoi, että pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä siitä, että Indonesiasta ja Turkista unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon ja toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Pyynnössä esitetyt tiedot osoittivat, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos erityisesti siksi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden, jotka ovat kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannon tärkein raaka-aine, vienti Indonesiasta Turkkiin sekä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti Turkista unioniin olivat lisääntyneet merkittävästi. |
| --- | --- |

(25)

Komissio katsoi, että pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä siitä, että Indonesiasta ja Turkista unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon ja toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Pyynnössä esitetyt tiedot osoittivat, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos erityisesti siksi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden, jotka ovat kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannon tärkein raaka-aine, vienti Indonesiasta Turkkiin sekä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti Turkista unioniin olivat lisääntyneet merkittävästi.

| (26) | Turkissa toteutettavan käytännön, menettelyn tai toiminnan osalta komissio katsoi, että pyyntö sisälsi riittävästi näyttöä kokoonpano-/viimeistelytoiminnan (eli yhden perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa nimenomaisesti tarkoitetun käytännön) harjoittamisesta Turkissa ja siitä, että tämä toiminta perustui Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden, tärkeimmän tuotantopanoksen, käyttöön. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja sen tärkeimpien tuotantopanosten tulliluokittelulla tai luokittelussa tapahtuvalla muutoksella ei ole merkitystä sen kannalta, onko kokoonpano- tai viimeistelytoiminnassa kyse toimenpiteiden kiertämisestä. |
| --- | --- |

(26)

Turkissa toteutettavan käytännön, menettelyn tai toiminnan osalta komissio katsoi, että pyyntö sisälsi riittävästi näyttöä kokoonpano-/viimeistelytoiminnan (eli yhden perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa nimenomaisesti tarkoitetun käytännön) harjoittamisesta Turkissa ja siitä, että tämä toiminta perustui Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden, tärkeimmän tuotantopanoksen, käyttöön. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja sen tärkeimpien tuotantopanosten tulliluokittelulla tai luokittelussa tapahtuvalla muutoksella ei ole merkitystä sen kannalta, onko kokoonpano- tai viimeistelytoiminnassa kyse toimenpiteiden kiertämisestä.

| (27) | Lisäksi pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä siitä, että toiminnalle ei näyttänyt olevan muita taloudellisia perusteita kuin tullien käyttöönotto, etenkin kun otetaan huomioon, että toiminta monimutkaisti logistiikkatoimintojen kustannuksia ja palvelumaksuja. Çolakoğlun ja Marcegaglian esittämiä väitteitä analysoitiin tarkemmin tutkimuksen aikana, ja niitä käsitellään jäljempänä 2.4 jaksossa. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä siitä, että toiminnalle ei näyttänyt olevan muita taloudellisia perusteita kuin tullien käyttöönotto, etenkin kun otetaan huomioon, että toiminta monimutkaisti logistiikkatoimintojen kustannuksia ja palvelumaksuja. Çolakoğlun ja Marcegaglian esittämiä väitteitä analysoitiin tarkemmin tutkimuksen aikana, ja niitä käsitellään jäljempänä 2.4 jaksossa.

| (28) | Komissio katsoi, että pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä myös siitä, että edellä kuvattujen käytäntöjen vuoksi kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin tällä hetkellä sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrien että hintojen osalta. Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö erityisesti siitä, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti on tapahtunut hinnoilla, jotka alittivat alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. Näitä sekä Turkista tulevan tuonnin osuutta koskevia väitteitä analysoitiin tarkemmin tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(28)

Komissio katsoi, että pyynnössä esitettiin riittävästi näyttöä myös siitä, että edellä kuvattujen käytäntöjen vuoksi kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin tällä hetkellä sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrien että hintojen osalta. Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö erityisesti siitä, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti on tapahtunut hinnoilla, jotka alittivat alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. Näitä sekä Turkista tulevan tuonnin osuutta koskevia väitteitä analysoitiin tarkemmin tutkimuksen aikana.

| (29) | Unionin etua koskevien väitteiden osalta komissio muistutti, että unionin etu ei kuulu perusasetuksen 13 artiklan mukaisiin tutkimuksen vireillepanon kannalta huomioon otettaviin tekijöihin. |
| --- | --- |

(29)

Unionin etua koskevien väitteiden osalta komissio muistutti, että unionin etu ei kuulu perusasetuksen 13 artiklan mukaisiin tutkimuksen vireillepanon kannalta huomioon otettaviin tekijöihin.

| (30) | Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi väitteet, joiden mukaan pyyntöön ei sisältynyt riittävästi näyttöä tutkimuksen vireille panemiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi väitteet, joiden mukaan pyyntöön ei sisältynyt riittävästi näyttöä tutkimuksen vireille panemiseksi.

| (31) | Çolakoğlun väitteen osalta, jonka mukaan Indonesiasta unioniin tuotuja levyaihioita saatetaan jalostaa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unionissa, komissio totesi, että tämä käytäntö ei kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan. Vireillepanoasetuksessa tutkimus rajattiin koskemaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia Turkista unioniin sekä Turkissa toteutettavia jalostustoimia. Komissio pani kuitenkin Çolakoğlun väitteen merkille ja aikoo tutkia tarkemmin, voisiko ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta unioniin olla osa erillistä kiertämiskäytäntöä. Komissio alkoi seurata ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuontia Indonesiasta unioniin, ja Eurostatin mukaan tämä tuonti loppui lokakuussa 2022. |
| --- | --- |

(31)

Çolakoğlun väitteen osalta, jonka mukaan Indonesiasta unioniin tuotuja levyaihioita saatetaan jalostaa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unionissa, komissio totesi, että tämä käytäntö ei kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan. Vireillepanoasetuksessa tutkimus rajattiin koskemaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia Turkista unioniin sekä Turkissa toteutettavia jalostustoimia. Komissio pani kuitenkin Çolakoğlun väitteen merkille ja aikoo tutkia tarkemmin, voisiko ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta unioniin olla osa erillistä kiertämiskäytäntöä. Komissio alkoi seurata ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuontia Indonesiasta unioniin, ja Eurostatin mukaan tämä tuonti loppui lokakuussa 2022.

1.6   Puolustautumisoikeudet

Puolustautumisoikeudet

| (32) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Çolakoğlu väitti, että komissio rikkoi sen perusasetuksen 6 artiklan 7 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 296 artiklan mukaista puolustautumisoikeutta sekä sen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaista oikeutta hyvään hallintoon, koska komissio ei ottanut kaikkia tutkimuksen aikana esitetyistä väitteistä tarkasteltaviksi. Çolakoğlu katsoi, että sen oikeutta hyvään hallintoon rikottiin erityisesti siksi, että komissio ei laajentanut tutkimusta koskemaan Indonesiasta peräisin olevia suoraan unioniin tuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita. |
| --- | --- |

(32)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Çolakoğlu väitti, että komissio rikkoi sen perusasetuksen 6 artiklan 7 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 296 artiklan mukaista puolustautumisoikeutta sekä sen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 41 artiklan mukaista oikeutta hyvään hallintoon, koska komissio ei ottanut kaikkia tutkimuksen aikana esitetyistä väitteistä tarkasteltaviksi. Çolakoğlu katsoi, että sen oikeutta hyvään hallintoon rikottiin erityisesti siksi, että komissio ei laajentanut tutkimusta koskemaan Indonesiasta peräisin olevia suoraan unioniin tuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita.

| (33) | Komissio muistutti, että se ilmoitti asianomaisille osapuolille 30 päivänä tammikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joihin sen päätelmät perustuivat. Kaikille osapuolille annettiin 15 päivää aikaa esittää huomautuksia. Kaikki Çolakoğlun ja muiden asianomaisten osapuolten esittämät väitteet otettiin tarkasteltaviksi, mutta tämä ei tarkoita, että jokaista esitettyä väitettä olisi pitänyt käsitellä päätelmissä erikseen (6). Komission on perusteltava havaintonsa ja päätelmänsä asianmukaisesti ja selitettävä ne yksityiskohtaisesti, kuten se teki päätelmissään. Çolakoğlu esitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen huomautuksia, ja sille järjestettiin kuuleminen. Komissio otti kaikki esitetyt huomautukset asianmukaisesti huomioon, kuten jäljempänä selitetään. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin osalta komissio muistutti, että se selitti päätelmissään asianmukaisesti, miksi tämä väitetty käytäntö ei kuulu käsillä olevan tutkimuksen piiriin (ks. johdanto-osan 31 kappale edellä). Toisin kuin Çolakoğlu väitti, komissio ei tässä yhteydessä käyttänyt minkäänlaista harkintavaltaa, sillä vireillepanoasetus salli sen tutkia ainoastaan muita mahdollisia unionin ulkopuolella – erityisesti Turkissa – esiintyviä kiertämiskäytäntöjä. Näin ollen komissio katsoi, että Çolakoğlun puolustautumisoikeuksia kunnioitettiin kaikilta osin, ja hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(33)

Komissio muistutti, että se ilmoitti asianomaisille osapuolille 30 päivänä tammikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joihin sen päätelmät perustuivat. Kaikille osapuolille annettiin 15 päivää aikaa esittää huomautuksia. Kaikki Çolakoğlun ja muiden asianomaisten osapuolten esittämät väitteet otettiin tarkasteltaviksi, mutta tämä ei tarkoita, että jokaista esitettyä väitettä olisi pitänyt käsitellä päätelmissä erikseen (6). Komission on perusteltava havaintonsa ja päätelmänsä asianmukaisesti ja selitettävä ne yksityiskohtaisesti, kuten se teki päätelmissään. Çolakoğlu esitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen huomautuksia, ja sille järjestettiin kuuleminen. Komissio otti kaikki esitetyt huomautukset asianmukaisesti huomioon, kuten jäljempänä selitetään. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin osalta komissio muistutti, että se selitti päätelmissään asianmukaisesti, miksi tämä väitetty käytäntö ei kuulu käsillä olevan tutkimuksen piiriin (ks. johdanto-osan 31 kappale edellä). Toisin kuin Çolakoğlu väitti, komissio ei tässä yhteydessä käyttänyt minkäänlaista harkintavaltaa, sillä vireillepanoasetus salli sen tutkia ainoastaan muita mahdollisia unionin ulkopuolella – erityisesti Turkissa – esiintyviä kiertämiskäytäntöjä. Näin ollen komissio katsoi, että Çolakoğlun puolustautumisoikeuksia kunnioitettiin kaikilta osin, ja hylkäsi tämän väitteen.

6

1.7   Tutkimusajanjakso ja raportointijakso

Tutkimusajanjakso ja raportointijakso

| (34) | Tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja 30 päivän kesäkuuta 2022 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tutkimusajanjaksolta kerättiin tietoja muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitetty muutos tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja oliko kyseessä käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän heinäkuuta 2021 ja 30 päivän kesäkuuta 2022 väliseltä ajanjaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, heikensikö tuonti voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia hintojen ja/tai määrien osalta ja esiintyikö polkumyyntiä. |
| --- | --- |

(34)

Tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja 30 päivän kesäkuuta 2022 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Tutkimusajanjaksolta kerättiin tietoja muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitetty muutos tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja oliko kyseessä käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän heinäkuuta 2021 ja 30 päivän kesäkuuta 2022 väliseltä ajanjaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, heikensikö tuonti voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia hintojen ja/tai määrien osalta ja esiintyikö polkumyyntiä.

1.8   Tutkimus

Tutkimus

| (35) | Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Indonesian ja Turkin viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuotannonalalle ja EU–Turkki-assosiaationeuvostolle. |
| --- | --- |

(35)

Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Indonesian ja Turkin viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuotannonalalle ja EU–Turkki-assosiaationeuvostolle.

| (36) | Lisäksi komissio pyysi Turkin edustustoa Euroopan unionissa toimittamaan sille sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja/tai niitä edustavien järjestöjen nimet ja osoitteet, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, niiden turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien lisäksi, jotka pyynnön esittäjä oli yksilöinyt pyynnössä. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi komissio pyysi Turkin edustustoa Euroopan unionissa toimittamaan sille sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja/tai niitä edustavien järjestöjen nimet ja osoitteet, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, niiden turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien lisäksi, jotka pyynnön esittäjä oli yksilöinyt pyynnössä.

| (37) | Turkissa toimiville tuottajille/viejille tarkoitetut vapautuksen pyytämistä koskevat lomakkeet sekä Indonesiassa toimiville tuottajille/viejille ja unionin tuojille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(37)

Turkissa toimiville tuottajille/viejille tarkoitetut vapautuksen pyytämistä koskevat lomakkeet sekä Indonesiassa toimiville tuottajille/viejille ja unionin tuojille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla.

| (38) | Viisi Turkkiin sijoittautunutta yritystä toimitti vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen. Kyseiset yritykset olivat






  — | Saritas Celik San.ve tic. A.S., jäljempänä ’Saritas’ |
| --- | --- | --- |

(38)

Viisi Turkkiin sijoittautunutta yritystä toimitti vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen. Kyseiset yritykset olivat

—

Saritas Celik San.ve tic. A.S., jäljempänä ’Saritas’

| — | Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S., jäljempänä ’UCAS’ |
| --- | --- |

—

Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S., jäljempänä ’UCAS’

| — | AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S., jäljempänä ’AST’ |
| --- | --- |

—

AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S., jäljempänä ’AST’

| — | Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk, jäljempänä ’Poyraz’ |
| --- | --- |

—

Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk, jäljempänä ’Poyraz’

| — | Çolakoğlu Metalurji A.Ş., jäljempänä ’Çolakoğlu’. |
| --- | --- |

—

Çolakoğlu Metalurji A.Ş., jäljempänä ’Çolakoğlu’.

| (39) | Lisäksi yksi unionin tuoja ja käyttäjä, Marcegaglia, vastasi kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(39)

Lisäksi yksi unionin tuoja ja käyttäjä, Marcegaglia, vastasi kyselylomakkeeseen.

| (40) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että kaikkien merkityksellisten tietojen toimittamatta jättäminen tai epätäydellisten, väärien tai harhaanjohtavien tietojen toimittaminen saattaa johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja päätelmien tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(40)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että kaikkien merkityksellisten tietojen toimittamatta jättäminen tai epätäydellisten, väärien tai harhaanjohtavien tietojen toimittaminen saattaa johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja päätelmien tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (41) | Marcegaglian kanssa järjestettiin kuulemistilaisuus 4 päivänä lokakuuta 2022. |
| --- | --- |

(41)

Marcegaglian kanssa järjestettiin kuulemistilaisuus 4 päivänä lokakuuta 2022.

| (42) | Päätelmien ilmoittamisen eli 30 päivän tammikuuta 2023 jälkeen järjestettiin kuulemistilaisuudet Marcegaglian (8 päivänä helmikuuta 2023) ja Çolakoğlun (10 päivänä helmikuuta 2023) kanssa. |
| --- | --- |

(42)

Päätelmien ilmoittamisen eli 30 päivän tammikuuta 2023 jälkeen järjestettiin kuulemistilaisuudet Marcegaglian (8 päivänä helmikuuta 2023) ja Çolakoğlun (10 päivänä helmikuuta 2023) kanssa.

2.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

TUTKIMUKSEN TULOKSET

2.1   Yleiset näkökohdat

Yleiset näkökohdat

| (43) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitaessa on analysoitava seuraavia seikkoja:






  — | oliko Indonesian ja Turkin sekä unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, |
| --- | --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen mahdollista esiintymistä arvioitaessa on analysoitava seuraavia seikkoja:

—

oliko Indonesian ja Turkin sekä unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos,

| — | johtuiko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen, |
| --- | --- |

—

johtuiko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen,

| — | onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset heikentyivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja |
| --- | --- |

—

onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset heikentyivät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja

| — | onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin. |
| --- | --- |

—

onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin.

| (44) | Pyynnössä väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta oli lähetetty Turkista unioniin Turkissa tapahtuneen kokoonpano-/valmistustoiminnan jälkeen. Komissio analysoi tältä osin erityisesti, täyttyivätkö seuraavat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyt edellytykset:






  — | onko kokoonpano-/valmistustoiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä, ja |
| --- | --- | --- |

(44)

Pyynnössä väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta oli lähetetty Turkista unioniin Turkissa tapahtuneen kokoonpano-/valmistustoiminnan jälkeen. Komissio analysoi tältä osin erityisesti, täyttyivätkö seuraavat perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyt edellytykset:

—

onko kokoonpano-/valmistustoiminta alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja tulevatko kyseessä olevat osat maasta, johon sovelletaan toimenpiteitä, ja

| — | muodostavatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettävien osien arvonlisäys enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

—

muodostavatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettävien osien arvonlisäys enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

2.2   Yhteistyö ja vientiä harjoittavien tuottajien asema

Yhteistyö ja vientiä harjoittavien tuottajien asema

| (45) | Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa todetaan, viisi Turkkiin sijoittautunutta yritystä pyysi vapautusta toimenpiteistä, jos ne laajennetaan koskemaan Turkkia. |
| --- | --- |

(45)

Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa todetaan, viisi Turkkiin sijoittautunutta yritystä pyysi vapautusta toimenpiteistä, jos ne laajennetaan koskemaan Turkkia.

| (46) | Kolmen niistä (Saritas, UCAS ja AST) ei katsottu olevan vientiä harjoittavia tuottajia. Tarkasteltuaan näiden yritysten pyynnöissään toimittamia tietoja komissio totesi, että yritykset harjoittavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osto- ja jälleenmyyntitoimintaa mutta eivät tuota tai valmista tuotetta. Tutkimuksen kohteena oleva tuote ostetaan muilta yhteisöiltä, jotka ovat tuotteen tosiasiallisia tuottajia. Näin ollen näitä yrityksiä ei voida luokitella tuottajiksi. Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaan ainoastaan tuottajat voivat hakea vapautusta polkumyyntitullien laajentamisesta. Tämä todetaan myös vireillepanoasetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa, jossa täsmennetään, että vapautus voidaan myöntää ainoastaan Turkissa toimiville tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajille. Koska komissio totesi, että nämä yritykset eivät ole tuottajia, niillä ei ole oikeutta hakea vapautusta. |
| --- | --- |

(46)

Kolmen niistä (Saritas, UCAS ja AST) ei katsottu olevan vientiä harjoittavia tuottajia. Tarkasteltuaan näiden yritysten pyynnöissään toimittamia tietoja komissio totesi, että yritykset harjoittavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osto- ja jälleenmyyntitoimintaa mutta eivät tuota tai valmista tuotetta. Tutkimuksen kohteena oleva tuote ostetaan muilta yhteisöiltä, jotka ovat tuotteen tosiasiallisia tuottajia. Näin ollen näitä yrityksiä ei voida luokitella tuottajiksi. Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaan ainoastaan tuottajat voivat hakea vapautusta polkumyyntitullien laajentamisesta. Tämä todetaan myös vireillepanoasetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa, jossa täsmennetään, että vapautus voidaan myöntää ainoastaan Turkissa toimiville tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajille. Koska komissio totesi, että nämä yritykset eivät ole tuottajia, niillä ei ole oikeutta hakea vapautusta.

| (47) | Poyrazin osalta todetaan, että sen komissiolle toimittama vastaus oli erittäin puutteellinen – suurimpaan osaan vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen kysymyksistä ei ollut vastattu lainkaan tai vastaukset olivat puutteellisia. Puutteita koskevan kirjeen jälkeen yritys toimitti vastauksen, jossa annetut tarvittavat tiedot olivat edelleen erittäin puutteellisia tai ne puuttuivat kokonaan. Sen vuoksi komissio ilmoitti yritykselle käyttävänsä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittääkseen, onko kyseinen yritys perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuottaja. Yritys selitti vastauksessaan, miksi se ei ollut toimittanut kattavampia tietoja, ja pyysi komissiota keräämään lisätietoja sen toimitiloissa. Yritys ei toimittanut lisätietoja kyselylomakkeeseen antamiensa puutteellisten vastausten korjaamiseksi tai täydentämiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Poyrazin osalta todetaan, että sen komissiolle toimittama vastaus oli erittäin puutteellinen – suurimpaan osaan vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen kysymyksistä ei ollut vastattu lainkaan tai vastaukset olivat puutteellisia. Puutteita koskevan kirjeen jälkeen yritys toimitti vastauksen, jossa annetut tarvittavat tiedot olivat edelleen erittäin puutteellisia tai ne puuttuivat kokonaan. Sen vuoksi komissio ilmoitti yritykselle käyttävänsä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittääkseen, onko kyseinen yritys perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuottaja. Yritys selitti vastauksessaan, miksi se ei ollut toimittanut kattavampia tietoja, ja pyysi komissiota keräämään lisätietoja sen toimitiloissa. Yritys ei toimittanut lisätietoja kyselylomakkeeseen antamiensa puutteellisten vastausten korjaamiseksi tai täydentämiseksi.

| (48) | Vastauksen puutteellisuudesta huolimatta siinä kuitenkin vahvistettiin, että Poyraz osti kuumavalssattuja teräslevykeloja pääasiassa Indonesiasta ja jälleenmyi osan niistä (mahdollisesti tiettyyn mittaan leikattuina) unionin markkinoilla. Vaikka Poyraz ei pystynyt antamaan komissiolle tietoja mahdollisista jalostuskustannuksista tai yksityiskohtaisia myyntitietoja unioniin suuntautuvasta myynnistä, vastauksesta kävi kuitenkin selvästi ilmi, että yritys osti ja jälleenmyi tarkasteltavana olevaa tuotetta. Vastauksen perusteella Poyrazia ei voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuna tuottajana eikä sille siten voitu myöntää vapautusta. Näin ollen yrityksen esittämä vapautusta koskeva pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(48)

Vastauksen puutteellisuudesta huolimatta siinä kuitenkin vahvistettiin, että Poyraz osti kuumavalssattuja teräslevykeloja pääasiassa Indonesiasta ja jälleenmyi osan niistä (mahdollisesti tiettyyn mittaan leikattuina) unionin markkinoilla. Vaikka Poyraz ei pystynyt antamaan komissiolle tietoja mahdollisista jalostuskustannuksista tai yksityiskohtaisia myyntitietoja unioniin suuntautuvasta myynnistä, vastauksesta kävi kuitenkin selvästi ilmi, että yritys osti ja jälleenmyi tarkasteltavana olevaa tuotetta. Vastauksen perusteella Poyrazia ei voida pitää perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuna tuottajana eikä sille siten voitu myöntää vapautusta. Näin ollen yrityksen esittämä vapautusta koskeva pyyntö hylättiin.

| (49) | Çolakoğlu toimi yhteistyössä koko tutkimuksen ajan toimittamalla vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen ja vastaamalla sille lähetettyihin puutteita koskeviin kirjeisiin. Turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen kokonaisaste oli tämän ansiosta suhteellisen korkea, sillä Çolakoğlun viennin osuus Eurostatin tuontitilastoissa ilmoitetusta Turkista unioniin tuotujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen kokonaismäärästä raportointijaksolla oli [88–93 prosenttia]. |
| --- | --- |

(49)

Çolakoğlu toimi yhteistyössä koko tutkimuksen ajan toimittamalla vapautuksen pyytämistä koskevan lomakkeen ja vastaamalla sille lähetettyihin puutteita koskeviin kirjeisiin. Turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen kokonaisaste oli tämän ansiosta suhteellisen korkea, sillä Çolakoğlun viennin osuus Eurostatin tuontitilastoissa ilmoitetusta Turkista unioniin tuotujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen kokonaismäärästä raportointijaksolla oli [88–93 prosenttia].

| (50) | Komissio teki tarkastuskäynnin Çolakoğlun toimitiloihin perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti. Çolakoğlu toi lähes kaikki tärkeimmät tuotantopanoksensa (ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot) Indonesiasta. |
| --- | --- |

(50)

Komissio teki tarkastuskäynnin Çolakoğlun toimitiloihin perusasetuksen 16 artiklan mukaisesti. Çolakoğlu toi lähes kaikki tärkeimmät tuotantopanoksensa (ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot) Indonesiasta.

| (51) | Myös unionissa toimiva tuoja ja käyttäjä Marcegaglia toimi yhteistyössä ja toimitti tiedot indonesialaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden ostamisesta, sitä seuranneesta jalostuksesta Turkissa sekä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnista unioniin. Marcegaglia pyysi, että sitä kohdeltaisiin vientiä harjoittavana tuottajana. Yritys perusteli pyyntöään toimintansa luonteella: se osti levyaihiot Indonesiasta, kuumavalssautti ne Turkissa Çolakoğlun kanssa tehdyn jalostuskorvaussopimuksen nojalla ja lopuksi toi kuumavalssatut teräslevykelat unioniin. Marcegaglia oli siis koko toimenpiteen ajan raaka-aineen (levyaihioiden) ja lopputuotteen (kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen) omistaja, mikä vahvistettiin tutkimuksessa. Koska varsinainen tuotanto-/jalostustoiminta tapahtui Çolakoğlun tiloissa Turkissa (7), komissio päätteli, ettei Marcegagliaa voida pitää vientiä harjoittavana tuottajana, jolla on oikeus pyytää vapautusta. |
| --- | --- |

(51)

Myös unionissa toimiva tuoja ja käyttäjä Marcegaglia toimi yhteistyössä ja toimitti tiedot indonesialaisten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden ostamisesta, sitä seuranneesta jalostuksesta Turkissa sekä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnista unioniin. Marcegaglia pyysi, että sitä kohdeltaisiin vientiä harjoittavana tuottajana. Yritys perusteli pyyntöään toimintansa luonteella: se osti levyaihiot Indonesiasta, kuumavalssautti ne Turkissa Çolakoğlun kanssa tehdyn jalostuskorvaussopimuksen nojalla ja lopuksi toi kuumavalssatut teräslevykelat unioniin. Marcegaglia oli siis koko toimenpiteen ajan raaka-aineen (levyaihioiden) ja lopputuotteen (kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen) omistaja, mikä vahvistettiin tutkimuksessa. Koska varsinainen tuotanto-/jalostustoiminta tapahtui Çolakoğlun tiloissa Turkissa (7), komissio päätteli, ettei Marcegagliaa voida pitää vientiä harjoittavana tuottajana, jolla on oikeus pyytää vapautusta.

7

2.3   Muutos kaupan rakenteessa

Muutos kaupan rakenteessa

2.3.1   Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti

Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti

| (52) | Taulukossa 1 esitetään Indonesiasta ja Turkista tulleen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin kehitys tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 1


  Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti unioniin tutkimusajanjaksolla (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Raportointi-jakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | 44 647 | 81 041 | 3 695 | 105 784 | 128 191 |
| Indeksi (perusta = 2018) | 100 | 182 | 8 | 237 | 287 |
| | | | | | |
| Turkki | 1 611 | 2 137 | 21 500 | 33 236 | 50 015 |
| Indeksi (perusta = 2018) | 100 | 133 | 1 335 | 2 064 | 3 106 |
| Lähde: Eurostat |

(52)

Taulukossa 1 esitetään Indonesiasta ja Turkista tulleen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin kehitys tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 1

Taulukko 1

Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti unioniin tutkimusajanjaksolla (tonnia)

Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti unioniin tutkimusajanjaksolla (tonnia)

2018

2019

2020

2021

Raportointi-jakso

Indonesia

44 647

81 041

3 695

105 784

128 191

Indeksi (perusta = 2018)

Indeksi (perusta = 2018)

100

100

182

182

8

8

237

237

287

287

Turkki

1 611

2 137

21 500

33 236

50 015

Indeksi (perusta = 2018)

Indeksi (perusta = 2018)

100

100

133

133

1 335

1 335

2 064

2 064

3 106

3 106

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (53) | Taulukosta 1 käy ilmi, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Turkista unioniin kasvoi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä 1 611 tonnista 50 015 tonniin. Tuonnin määrä kasvoi eniten vuosina 2019 ja 2020, jolloin se yli kymmenkertaistui: vuonna 2019 tuontimäärä oli 2 137 tonnia, vuonna 2020 jo 21 500 tonnia. Tämä kasvu tapahtui samaan aikaan, kun alkuperäinen tutkimus pantiin vireille elokuussa 2019 ja lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön lokakuussa 2020. Vuodesta 2020 lähtien Turkista tulevan tuonnin määrä jatkoi voimakasta kasvuaan saavuttaen raportointijaksolla 50 015 tonnia. Kaikkiaan Turkista tulevan tuonnin määrä yli 30-kertaistui tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(53)

Taulukosta 1 käy ilmi, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Turkista unioniin kasvoi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä 1 611 tonnista 50 015 tonniin. Tuonnin määrä kasvoi eniten vuosina 2019 ja 2020, jolloin se yli kymmenkertaistui: vuonna 2019 tuontimäärä oli 2 137 tonnia, vuonna 2020 jo 21 500 tonnia. Tämä kasvu tapahtui samaan aikaan, kun alkuperäinen tutkimus pantiin vireille elokuussa 2019 ja lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön lokakuussa 2020. Vuodesta 2020 lähtien Turkista tulevan tuonnin määrä jatkoi voimakasta kasvuaan saavuttaen raportointijaksolla 50 015 tonnia. Kaikkiaan Turkista tulevan tuonnin määrä yli 30-kertaistui tutkimusajanjakson aikana.

| (54) | Samaan aikaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Indonesiasta kasvoi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä 44 647 tonnista 128 191 tonniin. Tuonnin määrä kasvoi 82 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019. Vuosina 2018–2020 eli alkuperäisen tutkimuksen aikaan Indonesiasta tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin määrä väheni merkittävästi. Vuonna 2020 tämän tuonnin määrä pieneni alle viiteen prosenttiin vuoden 2019 määrästä. Vuoden 2021 ja raportointijakson välillä Indonesiasta tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin määrä elpyi ja alkoi jälleen kasvaa vuoden 2019 tasoon verrattuna (määrä kasvoi yli 50 %). Kaiken kaikkiaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin määrä Indonesiasta unioniin lähes kolminkertaistui tutkimusajanjaksolla, mutta suhteellisesti tämä kasvu oli huomattavasti vähemmän merkittävä kuin Turkista tulevan tuonnin kasvu. |
| --- | --- |

(54)

Samaan aikaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Indonesiasta kasvoi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä 44 647 tonnista 128 191 tonniin. Tuonnin määrä kasvoi 82 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019. Vuosina 2018–2020 eli alkuperäisen tutkimuksen aikaan Indonesiasta tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin määrä väheni merkittävästi. Vuonna 2020 tämän tuonnin määrä pieneni alle viiteen prosenttiin vuoden 2019 määrästä. Vuoden 2021 ja raportointijakson välillä Indonesiasta tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin määrä elpyi ja alkoi jälleen kasvaa vuoden 2019 tasoon verrattuna (määrä kasvoi yli 50 %). Kaiken kaikkiaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin määrä Indonesiasta unioniin lähes kolminkertaistui tutkimusajanjaksolla, mutta suhteellisesti tämä kasvu oli huomattavasti vähemmän merkittävä kuin Turkista tulevan tuonnin kasvu.

2.3.2   Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden viennin määrä Indonesiasta Turkkiin

Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden viennin määrä Indonesiasta Turkkiin

| (55) | Taulukossa 2 esitetään ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta Turkkiin tulevan tuonnin määrän kehitys GTA-tietokannasta (8) saatujen Turkin tuontitilastojen perusteella.

  Taulukko 2


  Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin tutkimusajanjaksolla (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Raportointi-jakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | 0 | 6 368 | 14 172 | 60 684 | 40 513 |
| Indeksi (perusta = 2019) | 0 | 100 | 223 | 953 | 636 |
| Lähde: GTA |

(55)

Taulukossa 2 esitetään ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta Turkkiin tulevan tuonnin määrän kehitys GTA-tietokannasta (8) saatujen Turkin tuontitilastojen perusteella.

8

Taulukko 2

Taulukko 2

Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin tutkimusajanjaksolla (tonnia)

Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin tutkimusajanjaksolla (tonnia)

2018

2019

2020

2021

Raportointi-jakso

Indonesia

0

6 368

14 172

60 684

40 513

Indeksi (perusta = 2019)

Indeksi (perusta = 2019)

0

0

100

100

223

223

953

953

636

636

Lähde: GTA

Lähde:

| (56) | Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa tärkein tuotantopanos ovat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot. Tätä tuotantopanosta jalostetaan edelleen kuumavalssaamalla kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuottamiseksi. Komission käytettävissä oleva näyttö osoitti, että Turkista unioniin viedyt kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat tuotettiin pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistetuista levyaihioista. |
| --- | --- |

(56)

Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa tärkein tuotantopanos ovat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot. Tätä tuotantopanosta jalostetaan edelleen kuumavalssaamalla kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuottamiseksi. Komission käytettävissä oleva näyttö osoitti, että Turkista unioniin viedyt kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat tuotettiin pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistetuista levyaihioista.

| (57) | Taulukosta 2 käy ilmi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin lisääntyi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä huomattavasti, nollasta 40 513 tonniin. Indonesiasta tulevan tuonnin osuus ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden kokonaistuonnista Turkkiin oli vuoden 2019 ja raportointijakson välisenä aikana joka vuosi noin 99,9 prosenttia. Lisäksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta Turkkiin tulevan tuonnin merkittävä kasvu ajoittui samaan aikaan, kun Çolakoğlu aloitti toimitukset unionissa sijaitsevalle asiakkaalleen (Marcegaglialle) vuonna 2019, minkä seurauksena ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden kulutus kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotantoon kasvoi Turkissa. Komissio myös totesi, että kaikki Indonesiasta Turkkiin tuodut ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot päätyivät Çolakoğlun toimitiloihin. |
| --- | --- |

(57)

Taulukosta 2 käy ilmi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin lisääntyi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä huomattavasti, nollasta 40 513 tonniin. Indonesiasta tulevan tuonnin osuus ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden kokonaistuonnista Turkkiin oli vuoden 2019 ja raportointijakson välisenä aikana joka vuosi noin 99,9 prosenttia. Lisäksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta Turkkiin tulevan tuonnin merkittävä kasvu ajoittui samaan aikaan, kun Çolakoğlu aloitti toimitukset unionissa sijaitsevalle asiakkaalleen (Marcegaglialle) vuonna 2019, minkä seurauksena ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden kulutus kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotantoon kasvoi Turkissa. Komissio myös totesi, että kaikki Indonesiasta Turkkiin tuodut ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot päätyivät Çolakoğlun toimitiloihin.

| (58) | Indonesiasta Turkkiin suuntautuneen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonnin määrän merkittävä kasvu osoitti, että tämän tuotantopanoksen kysyntä Turkissa kasvoi, mikä voi pitkälti selittyä sillä, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotanto Turkissa ja niiden vienti Turkista lisääntyi raportointijaksolla. Tämän vahvistivat myös Çolakoğlun toimittamat tiedot. |
| --- | --- |

(58)

Indonesiasta Turkkiin suuntautuneen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonnin määrän merkittävä kasvu osoitti, että tämän tuotantopanoksen kysyntä Turkissa kasvoi, mikä voi pitkälti selittyä sillä, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotanto Turkissa ja niiden vienti Turkista lisääntyi raportointijaksolla. Tämän vahvistivat myös Çolakoğlun toimittamat tiedot.

| (59) | Çolakoğlu väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ettei kaupan rakenteessa ollut tapahtunut muutosta, koska Indonesiasta tuleva tuonti oli lisääntynyt eikä Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti korvannut vastaavaa Indonesiasta tulevaa tuontia. Se väitti myös, että koska Turkista tuleva tuonti ei korvannut Indonesiasta tulevaa tuontia, komissio poikkesi tavanomaisesta käytännöstään määrittäessään, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos. |
| --- | --- |

(59)

Çolakoğlu väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ettei kaupan rakenteessa ollut tapahtunut muutosta, koska Indonesiasta tuleva tuonti oli lisääntynyt eikä Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti korvannut vastaavaa Indonesiasta tulevaa tuontia. Se väitti myös, että koska Turkista tuleva tuonti ei korvannut Indonesiasta tulevaa tuontia, komissio poikkesi tavanomaisesta käytännöstään määrittäessään, että kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos.

| (60) | Komissio huomautti, ettei perusasetuksen 13 artiklassa edellytetä, että muista lähteistä tuleva tuonti korvaa kokonaan toimenpiteiden kohteena olevasta maasta tulevan tuonnin, jotta voidaan todeta, että kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos. Komission päätelmä kaupan rakenteen muutoksesta ei myöskään poikennut komission tavanomaisesta käytännöstä, sillä myös joissakin aiemmissa tapauksissa (9) on todettu, että kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos, vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena olevasta maasta tuleva tuonti on lisääntynyt. |
| --- | --- |

(60)

Komissio huomautti, ettei perusasetuksen 13 artiklassa edellytetä, että muista lähteistä tuleva tuonti korvaa kokonaan toimenpiteiden kohteena olevasta maasta tulevan tuonnin, jotta voidaan todeta, että kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos. Komission päätelmä kaupan rakenteen muutoksesta ei myöskään poikennut komission tavanomaisesta käytännöstä, sillä myös joissakin aiemmissa tapauksissa (9) on todettu, että kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos, vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena olevasta maasta tuleva tuonti on lisääntynyt.

9

2.3.3   Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta

Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta

| (61) | Vaikka Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti ei korvannutkaan Indonesiasta tulevaa tuontia, joka siis itse asiassa lisääntyi, tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että Indonesiasta tuodut ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot, joiden määrät olivat merkittäviä, jalostettiin kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi Turkissa ja vietiin sitten unioniin. Taulukossa 1 esitetty kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen viennin lisääntyminen Turkista unioniin ja taulukossa 2 esitetty ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta Turkkiin suuntautuvan viennin merkittävä kasvu tutkimusajanjaksolla muodostavat yhdessä perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun muutoksen Indonesian ja Turkin sekä unionin välisen kaupan rakenteessa. |
| --- | --- |

(61)

Vaikka Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti ei korvannutkaan Indonesiasta tulevaa tuontia, joka siis itse asiassa lisääntyi, tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että Indonesiasta tuodut ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot, joiden määrät olivat merkittäviä, jalostettiin kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi Turkissa ja vietiin sitten unioniin. Taulukossa 1 esitetty kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen viennin lisääntyminen Turkista unioniin ja taulukossa 2 esitetty ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden Indonesiasta Turkkiin suuntautuvan viennin merkittävä kasvu tutkimusajanjaksolla muodostavat yhdessä perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun muutoksen Indonesian ja Turkin sekä unionin välisen kaupan rakenteessa.

2.4   Käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin polkumyyntitullin käyttöön ottaminen

Käytäntö, menettely tai toiminta, jolla ei ole riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin polkumyyntitullin käyttöön ottaminen

| (62) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Marcegaglian ja Çolakoğlun välillä oli jalostuskorvaussopimus, jonka nojalla Marcegaglia osti ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita Indonesiasta ja lähetti ne Turkkiin, missä Çolakoğlu jalosti ne kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi, jotka Marcegaglia sitten toi unioniin. Tämä jalostuskorvaussopimus tehtiin vuoden 2018 lopussa eli ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(62)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Marcegaglian ja Çolakoğlun välillä oli jalostuskorvaussopimus, jonka nojalla Marcegaglia osti ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita Indonesiasta ja lähetti ne Turkkiin, missä Çolakoğlu jalosti ne kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi, jotka Marcegaglia sitten toi unioniin. Tämä jalostuskorvaussopimus tehtiin vuoden 2018 lopussa eli ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa.

| (63) | Taulukossa 3 esitetään, miten Marcegaglian kanssa tehdyn jalostuskorvaussopimuksen piiriin kuuluvien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti Çolakoğlulta unioniin kehittyi.

  Taulukko 3


  Çolakoğlun kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti unioniin (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Raportointijakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Çolakoğlun kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti unioniin | 0 | 5 –10 | 10 000 –15 000 | 25 000 –30 000 | 40 000 –50 000 |
| Lähde: yritysten tarkastetut tiedot |

(63)

Taulukossa 3 esitetään, miten Marcegaglian kanssa tehdyn jalostuskorvaussopimuksen piiriin kuuluvien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti Çolakoğlulta unioniin kehittyi.

Taulukko 3

Taulukko 3

Çolakoğlun kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti unioniin (tonnia)

Çolakoğlun kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti unioniin (tonnia)

2018

2019

2020

2021

Raportointijakso

Çolakoğlun kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen vienti unioniin

0

5 –10

10 000 –15 000

25 000 –30 000

40 000 –50 000

Lähde: yritysten tarkastetut tiedot

Lähde

| (64) | Taulukosta 3 käy ilmi, että Çolakoğlun vienti kasvoi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä merkittävästi, nollasta yli 40 000 tonniin. |
| --- | --- |

(64)

Taulukosta 3 käy ilmi, että Çolakoğlun vienti kasvoi vuoden 2018 ja raportointijakson välillä merkittävästi, nollasta yli 40 000 tonniin.

| (65) | Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Çolakoğlun vienti unioniin tapahtui lähes kokonaan Marcegaglian kanssa tehdyn jalostuskorvaussopimuksen nojalla. Vastaavasti lähes kaikki Çolakoğlun harjoittama Indonesiasta Turkkiin tuotujen levyaihioiden jalostus kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi kuului kyseisten yritysten välillä tehdyn jalostuskorvaussopimuksen piiriin. |
| --- | --- |

(65)

Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Çolakoğlun vienti unioniin tapahtui lähes kokonaan Marcegaglian kanssa tehdyn jalostuskorvaussopimuksen nojalla. Vastaavasti lähes kaikki Çolakoğlun harjoittama Indonesiasta Turkkiin tuotujen levyaihioiden jalostus kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi kuului kyseisten yritysten välillä tehdyn jalostuskorvaussopimuksen piiriin.

| (66) | Vaikka tälle järjestelylle saattoi olla muitakin syitä (toimitusvarmuuden turvaaminen Marcegaglian kannalta ja ruostumattoman teräksen toimittaminen Turkin markkinoille) kuin voimassa olevat toimenpiteet, seuraavat tekijät viittaavat vahvasti siihen, että kyseisen järjestelyn ja tullien käyttöönoton välillä on yhteys:






  — | Vaikka jalostuskorvaussopimus laadittiin ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa, sopimus toteutui täysin vasta alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen. |
| --- | --- | --- |

(66)

Vaikka tälle järjestelylle saattoi olla muitakin syitä (toimitusvarmuuden turvaaminen Marcegaglian kannalta ja ruostumattoman teräksen toimittaminen Turkin markkinoille) kuin voimassa olevat toimenpiteet, seuraavat tekijät viittaavat vahvasti siihen, että kyseisen järjestelyn ja tullien käyttöönoton välillä on yhteys:

—

Vaikka jalostuskorvaussopimus laadittiin ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa, sopimus toteutui täysin vasta alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen.

| — | Jalostuskorvaussopimuksen mukainen käytäntö yleistyi huomattavasti vasta alkuperäisen tutkimuksen aloittamisen jälkeen ja uudelleen lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

—

Jalostuskorvaussopimuksen mukainen käytäntö yleistyi huomattavasti vasta alkuperäisen tutkimuksen aloittamisen jälkeen ja uudelleen lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (67) | Komissio totesi, että jalostuskorvaussopimus tehtiin tuotteen toimittamiseksi unionin markkinoille, ei Turkin kotimarkkinoille. Itse asiassa Çolakoğlu myi alle 2 prosenttia kuumavalssatuista teräslevyistä ja -keloista, jotka oli tuotettu Indonesiasta tuoduista levyaihioista, Turkin kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(67)

Komissio totesi, että jalostuskorvaussopimus tehtiin tuotteen toimittamiseksi unionin markkinoille, ei Turkin kotimarkkinoille. Itse asiassa Çolakoğlu myi alle 2 prosenttia kuumavalssatuista teräslevyistä ja -keloista, jotka oli tuotettu Indonesiasta tuoduista levyaihioista, Turkin kotimarkkinoilla.

| (68) | Komissio tarkasteli myös Marcegaglian väitettä, jonka mukaan jalostuskorvaussopimuksen tarkoituksena oli turvata toimitusvarmuus, koska kysyntä kasvoi merkittävästi eikä unionin tuotannonala pystynyt vastaamaan siihen. Tältä osin todettiin, että Turkissa toteutetut kokoonpano-/viimeistelytoimet alkoivat merkittävässä määrin vasta sen jälkeen, kun alkuperäinen, Indonesiaan kohdistuva tutkimus oli pantu vireille. Sopimuksessa ei ollut kyse pelkästään toimitusvarmuuden turvaamisesta turkkilaisen tuotannon avulla, vaan sopimuksen luonne (jalostuksen tilaaminen) osoittaa, että siinä keskityttiin nimenomaan siihen, että tämä tuotanto perustuu Indonesiasta – toimenpiteiden kohteena olevasta maasta – peräisin oleviin ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin levyaihioihin. Lisäksi indonesialainen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuottaja toimitti myös kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. Yleensä yritys ei ryhdy harjoittamaan vertikaalisesti integroituneen toimittajansa arvoketjun ylempään vaiheeseen kuuluvaa toimintaa toimitusvarmuuden vuoksi, elleivät uhkana ole mahdolliset toimenpiteet, jotka vaikuttaisivat arvoketjun alempaan vaiheeseen, tässä tapauksessa Indonesiasta tulevaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontiin sovellettava polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(68)

Komissio tarkasteli myös Marcegaglian väitettä, jonka mukaan jalostuskorvaussopimuksen tarkoituksena oli turvata toimitusvarmuus, koska kysyntä kasvoi merkittävästi eikä unionin tuotannonala pystynyt vastaamaan siihen. Tältä osin todettiin, että Turkissa toteutetut kokoonpano-/viimeistelytoimet alkoivat merkittävässä määrin vasta sen jälkeen, kun alkuperäinen, Indonesiaan kohdistuva tutkimus oli pantu vireille. Sopimuksessa ei ollut kyse pelkästään toimitusvarmuuden turvaamisesta turkkilaisen tuotannon avulla, vaan sopimuksen luonne (jalostuksen tilaaminen) osoittaa, että siinä keskityttiin nimenomaan siihen, että tämä tuotanto perustuu Indonesiasta – toimenpiteiden kohteena olevasta maasta – peräisin oleviin ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin levyaihioihin. Lisäksi indonesialainen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuottaja toimitti myös kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. Yleensä yritys ei ryhdy harjoittamaan vertikaalisesti integroituneen toimittajansa arvoketjun ylempään vaiheeseen kuuluvaa toimintaa toimitusvarmuuden vuoksi, elleivät uhkana ole mahdolliset toimenpiteet, jotka vaikuttaisivat arvoketjun alempaan vaiheeseen, tässä tapauksessa Indonesiasta tulevaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontiin sovellettava polkumyyntitulli.

| (69) | Marcegaglia ja Çolakoğlu väittivät päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ettei niiden liikesuhde perustu Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontiin sovellettavaan polkumyyntitulliin. Molemmat yritykset väittivät, että niiden välinen jalostuskorvaussopimus laadittiin ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa ja että niiden välillä on pitkäaikainen liikesuhde, joka solmittiin yli kymmenen vuotta sitten. Yritysten välinen jalostuskorvaussopimus on osa laajempaa sopimusta, jonka nojalla Çolakoğlu on jalostanut sekä ruostumattomasta teräksestä että hiiliteräksestä valmistettuja tuotteita. |
| --- | --- |

(69)

Marcegaglia ja Çolakoğlu väittivät päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ettei niiden liikesuhde perustu Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontiin sovellettavaan polkumyyntitulliin. Molemmat yritykset väittivät, että niiden välinen jalostuskorvaussopimus laadittiin ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa ja että niiden välillä on pitkäaikainen liikesuhde, joka solmittiin yli kymmenen vuotta sitten. Yritysten välinen jalostuskorvaussopimus on osa laajempaa sopimusta, jonka nojalla Çolakoğlu on jalostanut sekä ruostumattomasta teräksestä että hiiliteräksestä valmistettuja tuotteita.

| (70) | Komissio huomautti, että vaikka Marcegaglian ja Çolakoğlun liikesuhde on jatkunut yli kymmenen vuoden ajan ja niiden välinen jalostuskorvaussopimus on väitetysti osa laajempaa sopimusta, kuten edellä johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan, tämän tutkimuksen kohteena olevaa käytäntöä (Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden jalostaminen Turkissa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unioniin vientiä varten) alettiin harjoittaa täysimittaisesti vasta alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen. Käytäntö yleistyi alkuperäisen tutkimuksen aloittamisen jälkeen, lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen merkittävästi. Toisin sanoen yritysten pitkäaikaisesta liikesuhteesta huolimatta kyseessä oleva käytäntö ajoittui samaan aikaan alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon ja sitä seuranneen toimenpiteiden käyttöönoton kanssa eikä sitä ollut alettu harjoittaa aikaisemmin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(70)

Komissio huomautti, että vaikka Marcegaglian ja Çolakoğlun liikesuhde on jatkunut yli kymmenen vuoden ajan ja niiden välinen jalostuskorvaussopimus on väitetysti osa laajempaa sopimusta, kuten edellä johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan, tämän tutkimuksen kohteena olevaa käytäntöä (Indonesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden jalostaminen Turkissa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unioniin vientiä varten) alettiin harjoittaa täysimittaisesti vasta alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen. Käytäntö yleistyi alkuperäisen tutkimuksen aloittamisen jälkeen, lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen merkittävästi. Toisin sanoen yritysten pitkäaikaisesta liikesuhteesta huolimatta kyseessä oleva käytäntö ajoittui samaan aikaan alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon ja sitä seuranneen toimenpiteiden käyttöönoton kanssa eikä sitä ollut alettu harjoittaa aikaisemmin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

| (71) | Çolakoğlu väitti, että käytännölle oli taloudellinen peruste, joka liittyi turkkilaisten kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen kysyntään sekä EU:ssa että Turkissa. Tämä kysyntä oli perusteena kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannon kehittämiseen Turkissa tehdyille investoinneille, jotka tehtiin ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa. |
| --- | --- |

(71)

Çolakoğlu väitti, että käytännölle oli taloudellinen peruste, joka liittyi turkkilaisten kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen kysyntään sekä EU:ssa että Turkissa. Tämä kysyntä oli perusteena kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannon kehittämiseen Turkissa tehdyille investoinneille, jotka tehtiin ennen alkuperäisen tutkimuksen vireillepanoa.

| (72) | Komissio totesi ensinnäkin, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotanto Turkissa ei itsessään ole se käytäntö, jolla voimassa olevia polkumyyntitulleja päätelmien mukaan kierrettiin. Menettely, jolla tulleja kierrettiin, oli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin, niiden valssaaminen ja näin saatujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen myynti unionin markkinoilla. Näin ollen sillä, olivatko kapasiteetin kehittämiseen tehdyt investoinnit taloudellisesti perusteltuja, ei ollut merkitystä komission tehdessä kiertämistä koskevia päätelmiään. Lisäksi komissio totesi, että vaikka Çolakoğlu kehitti kapasiteettiaan tuottaakseen itse ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita Turkissa, tämä tuotanto oli hyvin vähäistä. Kuten jäljempänä johdanto-osan 91 kappaleessa todetaan, Turkista peräisin olevien levyaihioiden osuus niistä levyaihioista, joita Çolakoğlu käytti unioniin vietävien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotantoon, oli alle 0,5 prosenttia raportointijaksolla. Näin ollen riippumatta siitä, oliko Çolakoğlun ruostumattoman teräksen tuotantolaitoksiin tekemille investoinneille muita syitä kuin toimenpiteiden kiertäminen, kyseisiä investointeja ei tehty turkkilaisista levyaihioista valmistettujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen toimittamiseksi unioniin, koska Çolakoğlun raportointijakson aikainen vienti perustui lähes kokonaan indonesialaisista levyaihioista tuotettuihin kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(72)

Komissio totesi ensinnäkin, että kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotanto Turkissa ei itsessään ole se käytäntö, jolla voimassa olevia polkumyyntitulleja päätelmien mukaan kierrettiin. Menettely, jolla tulleja kierrettiin, oli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuonti Indonesiasta Turkkiin, niiden valssaaminen ja näin saatujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen myynti unionin markkinoilla. Näin ollen sillä, olivatko kapasiteetin kehittämiseen tehdyt investoinnit taloudellisesti perusteltuja, ei ollut merkitystä komission tehdessä kiertämistä koskevia päätelmiään. Lisäksi komissio totesi, että vaikka Çolakoğlu kehitti kapasiteettiaan tuottaakseen itse ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita Turkissa, tämä tuotanto oli hyvin vähäistä. Kuten jäljempänä johdanto-osan 91 kappaleessa todetaan, Turkista peräisin olevien levyaihioiden osuus niistä levyaihioista, joita Çolakoğlu käytti unioniin vietävien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotantoon, oli alle 0,5 prosenttia raportointijaksolla. Näin ollen riippumatta siitä, oliko Çolakoğlun ruostumattoman teräksen tuotantolaitoksiin tekemille investoinneille muita syitä kuin toimenpiteiden kiertäminen, kyseisiä investointeja ei tehty turkkilaisista levyaihioista valmistettujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen toimittamiseksi unioniin, koska Çolakoğlun raportointijakson aikainen vienti perustui lähes kokonaan indonesialaisista levyaihioista tuotettuihin kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (73) | Marcegaglia väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että käytännölle oli taloudellinen peruste, nimittäin sen liiketoimintamalli perustuu hankintalähteiden monipuolistamiseen ja joustavuuden varmistamiseen, sillä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen saatavuus markkinoilla vaihtelee jatkojalostustuotteiden kysynnän vaihtelujen mukaan. Marcegaglian strategian eli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden ostaminen Indonesiasta, jotta ne voitiin jalostaa jalostuskorvaussopimuksen nojalla mustiksi kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi, väitettiin olevan perusteltu siksi, että mustia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja, myös kolmansista maista tuotuja, oli unionin markkinoilla saatavilla rajallisesti. Marcegaglia väitti myös, että komissio jätti huomiotta, että Indonesialla on maailman suurin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuotantokapasiteetti ja että toisin kuin muut maat, Indonesia on halukas toimittamaan Marcegaglian tarvitsemat määrät tämän laatuvaatimusten mukaisia levyaihioita. Muiden maiden väitettiin keskittyvän kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin, tai niissä väitettiin olevan runsaasti kysyntää kuumavalssatuille teräslevyille ja -keloille jatkojalostustuotteiden tuottamiseksi. |
| --- | --- |

(73)

Marcegaglia väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että käytännölle oli taloudellinen peruste, nimittäin sen liiketoimintamalli perustuu hankintalähteiden monipuolistamiseen ja joustavuuden varmistamiseen, sillä kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen saatavuus markkinoilla vaihtelee jatkojalostustuotteiden kysynnän vaihtelujen mukaan. Marcegaglian strategian eli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden ostaminen Indonesiasta, jotta ne voitiin jalostaa jalostuskorvaussopimuksen nojalla mustiksi kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi, väitettiin olevan perusteltu siksi, että mustia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja, myös kolmansista maista tuotuja, oli unionin markkinoilla saatavilla rajallisesti. Marcegaglia väitti myös, että komissio jätti huomiotta, että Indonesialla on maailman suurin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuotantokapasiteetti ja että toisin kuin muut maat, Indonesia on halukas toimittamaan Marcegaglian tarvitsemat määrät tämän laatuvaatimusten mukaisia levyaihioita. Muiden maiden väitettiin keskittyvän kuumavalssattuihin teräslevyihin ja -keloihin, tai niissä väitettiin olevan runsaasti kysyntää kuumavalssatuille teräslevyille ja -keloille jatkojalostustuotteiden tuottamiseksi.

| (74) | Komissio totesi, että vaikka otetaan huomioon edellä kuvattu liiketoimintamalli, tämä väite ei silti kumoa edellä johdanto-osan 65–67 kappaleessa esitettyjä näkökohtia. Lisäksi indonesialaisia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja oli saatavilla unionin markkinoilla maksamalla polkumyyntitullit, kuten Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntyminen osoittaa. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että väitetty jatkojalostustuotteiden saatavuuden vaihtelu vaikuttaisi ainoastaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen saatavuuteen mutta ei niiden tuotantopanokseen tuotantoketjun edeltävässä vaiheessa eli ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin levyaihioihin, minkä seurauksena indonesialaisia levyaihioita olisi saatavilla runsaasti mutta indonesialaisia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja vain rajallisesti. Lisäksi väitteelle, jonka mukaan mikään maa Indonesiaa lukuun ottamatta ei pystynyt tai ollut halukas toimittamaan Marcegaglialle riittävästi korkealaatuisia levyaihioita, ei esitetty mitään näyttöä. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(74)

Komissio totesi, että vaikka otetaan huomioon edellä kuvattu liiketoimintamalli, tämä väite ei silti kumoa edellä johdanto-osan 65–67 kappaleessa esitettyjä näkökohtia. Lisäksi indonesialaisia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja oli saatavilla unionin markkinoilla maksamalla polkumyyntitullit, kuten Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntyminen osoittaa. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että väitetty jatkojalostustuotteiden saatavuuden vaihtelu vaikuttaisi ainoastaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen saatavuuteen mutta ei niiden tuotantopanokseen tuotantoketjun edeltävässä vaiheessa eli ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin levyaihioihin, minkä seurauksena indonesialaisia levyaihioita olisi saatavilla runsaasti mutta indonesialaisia kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja vain rajallisesti. Lisäksi väitteelle, jonka mukaan mikään maa Indonesiaa lukuun ottamatta ei pystynyt tai ollut halukas toimittamaan Marcegaglialle riittävästi korkealaatuisia levyaihioita, ei esitetty mitään näyttöä. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (75) | Marcegaglia väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että sen hiljattain tekemät merkittävät investoinnit vahvistavat, että Çolakoğlun kanssa tehdylle jalostuskorvaussopimukselle oli taloudellinen peruste. Marcegaglia osti tammikuussa 2023 Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan terästehtaan. Marcegaglia väitti, että tämän ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuotantolaitoksen hankinnan taustalla oli tarve varmistaa kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen luotettava ja vakaa oma hankintalähde. Koska yrityksen ostamassa terästehtaassa tuotetaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita mutta ei ole mahdollisuutta kuumavalssaukseen, Marcegaglia väitti, että tulevaisuudessa se kuitenkin tarvitsee kumppanikseen toisen tehtaan, jotta Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot voidaan jalostaa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi joko unionissa tai sen ulkopuolella. Çolakoğlu on tässä yhteydessä osoittautunut luotettavaksi ja tehokkaaksi kumppaniksi, jota voitaisiin mahdollisesti käyttää myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettujen levyaihioiden jalostamisessa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi. Marcegaglia totesi lisäksi, että koska se pystyy pian tuottamaan tarvitsemansa ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot Yhdistyneessä kuningaskunnassa, odotettavissa on, että se ei enää tulevaisuudessa tuo indonesialaisista levyaihioista valmistettuja kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. |
| --- | --- |

(75)

Marcegaglia väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että sen hiljattain tekemät merkittävät investoinnit vahvistavat, että Çolakoğlun kanssa tehdylle jalostuskorvaussopimukselle oli taloudellinen peruste. Marcegaglia osti tammikuussa 2023 Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan terästehtaan. Marcegaglia väitti, että tämän ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden tuotantolaitoksen hankinnan taustalla oli tarve varmistaa kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen luotettava ja vakaa oma hankintalähde. Koska yrityksen ostamassa terästehtaassa tuotetaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja levyaihioita mutta ei ole mahdollisuutta kuumavalssaukseen, Marcegaglia väitti, että tulevaisuudessa se kuitenkin tarvitsee kumppanikseen toisen tehtaan, jotta Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetut ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot voidaan jalostaa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi joko unionissa tai sen ulkopuolella. Çolakoğlu on tässä yhteydessä osoittautunut luotettavaksi ja tehokkaaksi kumppaniksi, jota voitaisiin mahdollisesti käyttää myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettujen levyaihioiden jalostamisessa kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi. Marcegaglia totesi lisäksi, että koska se pystyy pian tuottamaan tarvitsemansa ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot Yhdistyneessä kuningaskunnassa, odotettavissa on, että se ei enää tulevaisuudessa tuo indonesialaisista levyaihioista valmistettuja kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja.

| (76) | Komissio katsoi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden hankintalähteet saattavat hyvinkin muuttua lähitulevaisuudessa tämän viimeaikaisen kehityksen myötä. Osto kuitenkin toteutui tammikuussa 2023 eli raportointijakson jälkeen, eikä siihen liity mitään takuita siitä, loppuisiko todettu kiertämiskäytäntö tai milloin se loppuisi. |
| --- | --- |

(76)

Komissio katsoi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden hankintalähteet saattavat hyvinkin muuttua lähitulevaisuudessa tämän viimeaikaisen kehityksen myötä. Osto kuitenkin toteutui tammikuussa 2023 eli raportointijakson jälkeen, eikä siihen liity mitään takuita siitä, loppuisiko todettu kiertämiskäytäntö tai milloin se loppuisi.

| (77) | Väitetyn olosuhteiden tulevan muutoksen osalta komissio totesi, että joko Marcegaglia tai Çolakoğlu voi vuoden kuluttua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta pyytää kiertämisen vastaisen toimenpiteen tarkastelua perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, mikäli muutos on pysyvä. Tällainen muutos voi liittyä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden hankintaan, joka korvaa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden hankinnan Indonesiasta, jos voidaan osoittaa, että muutos on luonteeltaan pysyvä. |
| --- | --- |

(77)

Väitetyn olosuhteiden tulevan muutoksen osalta komissio totesi, että joko Marcegaglia tai Çolakoğlu voi vuoden kuluttua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta pyytää kiertämisen vastaisen toimenpiteen tarkastelua perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, mikäli muutos on pysyvä. Tällainen muutos voi liittyä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden hankintaan, joka korvaa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden hankinnan Indonesiasta, jos voidaan osoittaa, että muutos on luonteeltaan pysyvä.

| (78) | Näiden seikkojen perusteella komissio päätteli, että Çolakoğlun harjoittamalle viimeistelytoiminnalle ei ollut riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Kaupan rakenteessa tapahtunut muutos johtui toiminnan aloittamisesta ja sen myöhemmästä huomattavasta lisääntymisestä alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen. |
| --- | --- |

(78)

Näiden seikkojen perusteella komissio päätteli, että Çolakoğlun harjoittamalle viimeistelytoiminnalle ei ollut riittävää syytä tai muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Kaupan rakenteessa tapahtunut muutos johtui toiminnan aloittamisesta ja sen myöhemmästä huomattavasta lisääntymisestä alkuperäisen tutkimuksen vireillepanon jälkeen.

2.5   Toiminnan alkaminen tai huomattava lisääntyminen

Toiminnan alkaminen tai huomattava lisääntyminen

| (79) | Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohta edellyttää, että kokoonpano- tai valmistustoiminta on alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja että kyseessä olevat osat tulevat pääasiassa maista, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(79)

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohta edellyttää, että kokoonpano- tai valmistustoiminta on alkanut tai huomattavasti lisääntynyt polkumyyntitutkimuksen vireillepanosta alkaen tai juuri ennen sitä ja että kyseessä olevat osat tulevat pääasiassa maista, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä.

| (80) | Kuten edellä 2.4 jaksossa kuvaillaan, Çolakoğlu lisäsi vientimyyntiään merkittävästi tutkimusajanjaksolla ja tärkein tuotantopanos eli ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot ostettiin lähes yksinomaan Indonesiasta. |
| --- | --- |

(80)

Kuten edellä 2.4 jaksossa kuvaillaan, Çolakoğlu lisäsi vientimyyntiään merkittävästi tutkimusajanjaksolla ja tärkein tuotantopanos eli ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot ostettiin lähes yksinomaan Indonesiasta.

| (81) | Sen vuoksi komissio päätteli, että kokoonpano- tai valmistustoiminta lisääntyi huomattavasti alkuperäisen tutkimuksen vireillepanosta alkaen, kuten perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(81)

Sen vuoksi komissio päätteli, että kokoonpano- tai valmistustoiminta lisääntyi huomattavasti alkuperäisen tutkimuksen vireillepanosta alkaen, kuten perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään.

2.6   Osien arvo ja arvonlisäys

Osien arvo ja arvonlisäys

| (82) | Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan kokoonpano- tai valmistustoiminnan osalta toinen ehto toimenpiteiden kiertämisen määrittelylle on se, muodostavatko toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(82)

Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan kokoonpano- tai valmistustoiminnan osalta toinen ehto toimenpiteiden kiertämisen määrittelylle on se, muodostavatko toimenpiteiden kohteena olevista maista peräisin olevat osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja onko kokoonpanossa tai valmistuksessa käytettävien osien arvonlisäys alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista.

| (83) | Çolakoğlu toisti päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitteensä, jonka mukaan kyseessä ei ole mikään perusasetuksen 13 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu käytäntö, menettely tai toiminta, sillä tutkimuksen kohteena oleva tuote, kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat, on eri tuote kuin sen tuotantopanos, ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot. Levyaihiot luokitellaan eri tullinimikkeeseen kuin kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat, koska niille tehdään merkittäviä jalostustoimia, joiden myötä kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat saavat etuuskohteluun oikeuttamattoman turkkilaisen alkuperän. Çolakoğlu myös väitti, että siinä missä alkuperän osalta on annettu sääntöjä WTO:n tasolla, kiertämisen osalta ei ole tehty WTO:n tason sopimuksia. Näin ollen voimassa olevien toimenpiteiden laajentaminen koskemaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia Turkista olisi ristiriidassa sen kanssa, että unioni on maailmanlaajuisen kaupan lähentymisen aktiivisin puolestapuhuja. Çolakoğlu viittasi myös Intiasta peräisin olevia teräsvaijereita ja -kaapeleita koskevaan tapaukseen (10), jossa komissio katsoi, että muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevat säännöt olivat merkityksellisiä määritettäessä polkumyyntitullien soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(83)

Çolakoğlu toisti päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitteensä, jonka mukaan kyseessä ei ole mikään perusasetuksen 13 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu käytäntö, menettely tai toiminta, sillä tutkimuksen kohteena oleva tuote, kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat, on eri tuote kuin sen tuotantopanos, ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot. Levyaihiot luokitellaan eri tullinimikkeeseen kuin kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat, koska niille tehdään merkittäviä jalostustoimia, joiden myötä kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat saavat etuuskohteluun oikeuttamattoman turkkilaisen alkuperän. Çolakoğlu myös väitti, että siinä missä alkuperän osalta on annettu sääntöjä WTO:n tasolla, kiertämisen osalta ei ole tehty WTO:n tason sopimuksia. Näin ollen voimassa olevien toimenpiteiden laajentaminen koskemaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia Turkista olisi ristiriidassa sen kanssa, että unioni on maailmanlaajuisen kaupan lähentymisen aktiivisin puolestapuhuja. Çolakoğlu viittasi myös Intiasta peräisin olevia teräsvaijereita ja -kaapeleita koskevaan tapaukseen (10), jossa komissio katsoi, että muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevat säännöt olivat merkityksellisiä määritettäessä polkumyyntitullien soveltamisalaa.

10

| (84) | Komissio katsoi, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja sen tärkeimpien tuotantopanosten tulliluokittelulla ja alkuperällä tai niiden muutoksella ei ole merkitystä sen kannalta, onko kokoonpano- tai viimeistelytoiminnassa kyse toimenpiteiden kiertämisestä. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen oikeusperusta on perusasetuksen 13 artikla eikä alkuperää koskeva tullilainsäädäntö. Euroopan unionin tuomioistuin on katsonut, että polkumyynnin vastaista tullia laajentavan asetuksen ainoa tarkoitus on varmistaa kyseisen tullin vaikuttavuus ja estää sen kiertäminen (11). Näin ollen komissio arvioi mahdollista toimenpiteiden kiertämistä analysoimalla, täyttyivätkö perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset (ks. johdanto-osan 82 kappale). Komissio analysoi erityisesti, muodostivatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja oliko kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettävien osien arvonlisäys enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista. Lisäksi vaikka WTO:n jäsenet ovat nimenomaisesti todenneet polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kiertämistä koskevan ongelman olemassaolon (12), kiertämisen osalta ei ole olemassa yhdenmukaisia WTO:n tason sääntöjä, jotka olisivat tältä osin ristiriidassa unionin sääntöjen kanssa. Lisäksi komission päätös, johon Çolakoğlu viittasi, ei koske varsinaisesti 13 artiklan soveltamista vaan polkumyyntitullien kantamista silloin, kun sitoumuksen ehtoja ei ole noudatettu. Lisäksi oikeuskäytännössä on selvennetty, että sellaisen ilmaisun käyttäminen perusasetuksen 13 artiklassa, joka viittaa pikemminkin tietystä maasta tulemisen käsitteeseen kuin alkuperän käsitteeseen, merkitsee sitä, että ”unionin lainsäätäjä on tietoisesti päättänyt ottaa etäisyyttä tullioikeudellisiin alkuperäsääntöihin ja että [...] tietystä maasta tulemisen käsitteellä on täten itsenäinen ja tullioikeudellisesta käsitteestä ’alkuperä’ erillinen merkitys” (13). Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(84)

Komissio katsoi, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ja sen tärkeimpien tuotantopanosten tulliluokittelulla ja alkuperällä tai niiden muutoksella ei ole merkitystä sen kannalta, onko kokoonpano- tai viimeistelytoiminnassa kyse toimenpiteiden kiertämisestä. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen oikeusperusta on perusasetuksen 13 artikla eikä alkuperää koskeva tullilainsäädäntö. Euroopan unionin tuomioistuin on katsonut, että polkumyynnin vastaista tullia laajentavan asetuksen ainoa tarkoitus on varmistaa kyseisen tullin vaikuttavuus ja estää sen kiertäminen (11). Näin ollen komissio arvioi mahdollista toimenpiteiden kiertämistä analysoimalla, täyttyivätkö perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset (ks. johdanto-osan 82 kappale). Komissio analysoi erityisesti, muodostivatko osat vähintään 60 prosenttia kokoonpantavan tuotteen osien kokonaisarvosta ja oliko kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettävien osien arvonlisäys enemmän kuin 25 prosenttia valmistuskustannuksista. Lisäksi vaikka WTO:n jäsenet ovat nimenomaisesti todenneet polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kiertämistä koskevan ongelman olemassaolon (12), kiertämisen osalta ei ole olemassa yhdenmukaisia WTO:n tason sääntöjä, jotka olisivat tältä osin ristiriidassa unionin sääntöjen kanssa. Lisäksi komission päätös, johon Çolakoğlu viittasi, ei koske varsinaisesti 13 artiklan soveltamista vaan polkumyyntitullien kantamista silloin, kun sitoumuksen ehtoja ei ole noudatettu. Lisäksi oikeuskäytännössä on selvennetty, että sellaisen ilmaisun käyttäminen perusasetuksen 13 artiklassa, joka viittaa pikemminkin tietystä maasta tulemisen käsitteeseen kuin alkuperän käsitteeseen, merkitsee sitä, että ”unionin lainsäätäjä on tietoisesti päättänyt ottaa etäisyyttä tullioikeudellisiin alkuperäsääntöihin ja että [...] tietystä maasta tulemisen käsitteellä on täten itsenäinen ja tullioikeudellisesta käsitteestä ’alkuperä’ erillinen merkitys” (13). Näin ollen tämä väite hylättiin.

11

12

13

2.6.1   Osien arvo

Osien arvo

| (85) | Tärkein tuotantopanos kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa ovat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot. Lähes kaikki Çolakoğlun jalostamat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot tuotiin Indonesiasta. Ruostumattomasta teräksestä valmistetuille levyaihioille suoritettiin viimeistelytoimena kuumavalssaus Turkissa, jossa ne jalostettiin kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi. Çolakoğlun toimittamien tarkistettujen tietojen mukaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot muodostavat lähes 100 prosenttia kokoonpannun/valmistetun tuotteen osien kokonaisarvosta perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(85)

Tärkein tuotantopanos kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa ovat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot. Lähes kaikki Çolakoğlun jalostamat ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot tuotiin Indonesiasta. Ruostumattomasta teräksestä valmistetuille levyaihioille suoritettiin viimeistelytoimena kuumavalssaus Turkissa, jossa ne jalostettiin kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi. Çolakoğlun toimittamien tarkistettujen tietojen mukaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut levyaihiot muodostavat lähes 100 prosenttia kokoonpannun/valmistetun tuotteen osien kokonaisarvosta perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (86) | Çolakoğlu toisti päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitteensä, jonka mukaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuottaminen ruostumattomasta teräksestä valmistetuista levyaihioista ei ole perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ”osien kokoonpanoa”, koska kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa osia on vain yksi. Se väitti myös, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa olevan viittauksen ”valmistukseen” olisi katsottava liittyvän kokoonpanon jälkeiseen arvonlisäykseen. Tästä syystä ja koska Çolakoğlun harjoittama toiminta ei ollut kokoonpanotoimintaa, perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset eivät Çolakoğlun mukaan täyttyneet. |
| --- | --- |

(86)

Çolakoğlu toisti päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitteensä, jonka mukaan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuottaminen ruostumattomasta teräksestä valmistetuista levyaihioista ei ole perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ”osien kokoonpanoa”, koska kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa osia on vain yksi. Se väitti myös, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa olevan viittauksen ”valmistukseen” olisi katsottava liittyvän kokoonpanon jälkeiseen arvonlisäykseen. Tästä syystä ja koska Çolakoğlun harjoittama toiminta ei ollut kokoonpanotoimintaa, perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset eivät Çolakoğlun mukaan täyttyneet.

| (87) | Komissio hylkäsi nämä väitteet. Johdanto-osan 82 kappaleessa kuvatun käytännön katsottiin olevan valmistustoimintaa, joka kuuluu perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kokoonpanotoiminnan käsitteen piiriin, kuten myös johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan. Lisäksi tarkasteltiin muita, jäljempänä selitettyjä tekijöitä. |
| --- | --- |

(87)

Komissio hylkäsi nämä väitteet. Johdanto-osan 82 kappaleessa kuvatun käytännön katsottiin olevan valmistustoimintaa, joka kuuluu perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kokoonpanotoiminnan käsitteen piiriin, kuten myös johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan. Lisäksi tarkasteltiin muita, jäljempänä selitettyjä tekijöitä.

| (88) | Perusasetuksessa ei määritellä käsitteitä ”kokoonpanotoiminta” tai ”valmistustoiminta”. Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan muotoilu puoltaa kuitenkin tulkintaa, jonka mukaan käsite ”kokoonpanotoiminta” sisältää 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti nimenomaisesti myös ”valmistustoiminnan”. Tästä seuraa, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kokoonpanotoiminnalla ei tarkoiteta ainoastaan toimintaa, joka koostuu kokoonpannun tavaran osien kokoonpanosta, vaan siihen saattaa kuulua myös jatkokäsittely eli tuotteen valmiiksi saattaminen. |
| --- | --- |

(88)

Perusasetuksessa ei määritellä käsitteitä ”kokoonpanotoiminta” tai ”valmistustoiminta”. Perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan muotoilu puoltaa kuitenkin tulkintaa, jonka mukaan käsite ”kokoonpanotoiminta” sisältää 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti nimenomaisesti myös ”valmistustoiminnan”. Tästä seuraa, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla kokoonpanotoiminnalla ei tarkoiteta ainoastaan toimintaa, joka koostuu kokoonpannun tavaran osien kokoonpanosta, vaan siihen saattaa kuulua myös jatkokäsittely eli tuotteen valmiiksi saattaminen.

| (89) | Kuten johdanto-osan 84 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti tehtyjen tutkimusten tarkoituksena on varmistaa polkumyyntitullien tehokkuus ja estää niiden kiertäminen. Näin ollen perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on ottaa huomioon käytäntö, menettely tai toiminta, jossa käytetään pääasiassa toimenpiteiden kohteena olevasta maasta peräisin olevia osia ja kootaan tai saatetaan ne valmiiksi siten, että näiden tuotteiden arvonlisäys on vähäinen. |
| --- | --- |

(89)

Kuten johdanto-osan 84 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 13 artiklan mukaisesti tehtyjen tutkimusten tarkoituksena on varmistaa polkumyyntitullien tehokkuus ja estää niiden kiertäminen. Näin ollen perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan tarkoituksena on ottaa huomioon käytäntö, menettely tai toiminta, jossa käytetään pääasiassa toimenpiteiden kohteena olevasta maasta peräisin olevia osia ja kootaan tai saatetaan ne valmiiksi siten, että näiden tuotteiden arvonlisäys on vähäinen.

| (90) | Çolakoğlu väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistetut kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat eivät kuulu tutkimuksen piiriin. Sen vuoksi toimenpiteiden laajentamisen olisi koskettava ainoastaan indonesialaisista levyaihioista valmistettuja kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja, ei vastaavia Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistettuja tuotteita. Çolakoğlu väitti myös, että kansalliset tulliviranomaiset voivat tarkastaa alkuperän, koska on olemassa toimiva ja käytännöllinen tapa tarkastaa, onko tuotteen alkuperä Turkki. Erityisesti tuotteelle myönnetyn etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevan EUR.1-todistuksen olisi annettava riittävät takeet siitä, että todistuksen kattamat kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat on jalostettu Turkista peräisin olevista levyaihioista. |
| --- | --- |

(90)

Çolakoğlu väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistetut kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat eivät kuulu tutkimuksen piiriin. Sen vuoksi toimenpiteiden laajentamisen olisi koskettava ainoastaan indonesialaisista levyaihioista valmistettuja kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja, ei vastaavia Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistettuja tuotteita. Çolakoğlu väitti myös, että kansalliset tulliviranomaiset voivat tarkastaa alkuperän, koska on olemassa toimiva ja käytännöllinen tapa tarkastaa, onko tuotteen alkuperä Turkki. Erityisesti tuotteelle myönnetyn etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevan EUR.1-todistuksen olisi annettava riittävät takeet siitä, että todistuksen kattamat kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat on jalostettu Turkista peräisin olevista levyaihioista.

| (91) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään tullien laajentamisesta koskemaan samankaltaisen tuotteen tuontia kolmansista maista, jos edellytykset täyttyvät. Laajennetuista toimenpiteistä voidaan myöntää perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan nojalla vapautus niille tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille, joiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina kiertämiskäytännöissä. Komission oli analyysissaan otettava huomioon kaikki kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuottaman, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myynti unioniin, siis myös Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistettujen – ei ainoastaan indonesialaisista levyaihioista valmistettujen – tuotteiden myynti. Tutkimus vahvisti tältä osin, että Çolakoğlun unioniin viemät kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat oli valmistettu pääasiassa indonesialaisista levyaihioista. Tarkemmin sanottuna tutkimuksessa todettiin, että raportointijaksolla Çolakoğlun unioniin viemistä [40 000–50 000] tonnista kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja vain [20–200] tonnia oli valmistettu Turkista peräisin olevista levyaihioista, joiden osuus käytetyistä osista oli enimmillään 0,5 prosenttia. Näin ollen Indonesiasta tuotujen osien (ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden) osuus kaikista kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa raportointijaksolla käytetyistä osista oli yli 99,5 prosenttia. Tästä syystä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(91)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetään tullien laajentamisesta koskemaan samankaltaisen tuotteen tuontia kolmansista maista, jos edellytykset täyttyvät. Laajennetuista toimenpiteistä voidaan myöntää perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan nojalla vapautus niille tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille, joiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina kiertämiskäytännöissä. Komission oli analyysissaan otettava huomioon kaikki kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuottaman, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myynti unioniin, siis myös Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistettujen – ei ainoastaan indonesialaisista levyaihioista valmistettujen – tuotteiden myynti. Tutkimus vahvisti tältä osin, että Çolakoğlun unioniin viemät kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat oli valmistettu pääasiassa indonesialaisista levyaihioista. Tarkemmin sanottuna tutkimuksessa todettiin, että raportointijaksolla Çolakoğlun unioniin viemistä [40 000–50 000] tonnista kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja vain [20–200] tonnia oli valmistettu Turkista peräisin olevista levyaihioista, joiden osuus käytetyistä osista oli enimmillään 0,5 prosenttia. Näin ollen Indonesiasta tuotujen osien (ruostumattomasta teräksestä valmistettujen levyaihioiden) osuus kaikista kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuotannossa raportointijaksolla käytetyistä osista oli yli 99,5 prosenttia. Tästä syystä väite hylättiin.

| (92) | Çolakoğlu väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että sen puolustautumisoikeuksia – erityisesti perusasetuksen 6 artiklan 7 kohtaa ja SEUT-sopimuksen 296 artiklaa – rikottiin, koska yrityksen alkuperäinen vapauttamista koskeva pyyntö ei koskenut pelkästään indonesialaisista levyaihioista vaan erikseen myös Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistettuja kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. Çolakoğlun mukaan tätä seikkaa ei käsitelty päätelmissä. |
| --- | --- |

(92)

Çolakoğlu väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että sen puolustautumisoikeuksia – erityisesti perusasetuksen 6 artiklan 7 kohtaa ja SEUT-sopimuksen 296 artiklaa – rikottiin, koska yrityksen alkuperäinen vapauttamista koskeva pyyntö ei koskenut pelkästään indonesialaisista levyaihioista vaan erikseen myös Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistettuja kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja. Çolakoğlun mukaan tätä seikkaa ei käsitelty päätelmissä.

| (93) | Kuten edellä johdanto-osan 85 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan laajentaminen koskee samankaltaisen tuotteen tuontia kolmansista maista ja 13 artiklan 4 kohta mahdollistaa vapautuksen myöntämisen ”niille [...] tuottajille, joiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina kiertämiskäytännöissä”. Komissio totesi ilmoittamissaan päätelmissä, että se otti 60:tä prosenttia koskevan edellytyksen arvioinnissa huomioon kaikki Çolakoğlun jalostamat levyaihiot ja että lähes kaikki yrityksen jalostamista ruostumattomasta teräksestä valmistetuista levyaihioista tuotiin Indonesiasta. Näin ollen nämä levyaihiot muodostavat lähes 100 prosenttia kokoonpannun/valmistetun tuotteen osien kokonaisarvosta perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän arvioinnin perusteella Çolakoğlun todettiin olevan mukana kiertämiskäytännöissä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, joten sille ei voitu myöntää vapautusta kyseisen säännöksen nojalla. Lisäksi komissio vahvisti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että kuten johdanto-osan 91 kappaleessa todetaan, Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistetut kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat oli otettava sen analyysissa huomioon eikä niitä voitu jättää tutkimuksen ulkopuolelle. Tästä syystä komissio katsoi, että Çolakoğlun puolustautumisoikeuksia kunnioitettiin kaikilta osin, ja hylkäsi tämän väitteen. |
| --- | --- |

(93)

Kuten edellä johdanto-osan 85 kappaleessa todetaan, perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan laajentaminen koskee samankaltaisen tuotteen tuontia kolmansista maista ja 13 artiklan 4 kohta mahdollistaa vapautuksen myöntämisen ”niille [...] tuottajille, joiden osalta todetaan, etteivät ne ole osallisina kiertämiskäytännöissä”. Komissio totesi ilmoittamissaan päätelmissä, että se otti 60:tä prosenttia koskevan edellytyksen arvioinnissa huomioon kaikki Çolakoğlun jalostamat levyaihiot ja että lähes kaikki yrityksen jalostamista ruostumattomasta teräksestä valmistetuista levyaihioista tuotiin Indonesiasta. Näin ollen nämä levyaihiot muodostavat lähes 100 prosenttia kokoonpannun/valmistetun tuotteen osien kokonaisarvosta perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän arvioinnin perusteella Çolakoğlun todettiin olevan mukana kiertämiskäytännöissä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, joten sille ei voitu myöntää vapautusta kyseisen säännöksen nojalla. Lisäksi komissio vahvisti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että kuten johdanto-osan 91 kappaleessa todetaan, Turkista peräisin olevista levyaihioista valmistetut kuumavalssatut teräslevyt ja -kelat oli otettava sen analyysissa huomioon eikä niitä voitu jättää tutkimuksen ulkopuolelle. Tästä syystä komissio katsoi, että Çolakoğlun puolustautumisoikeuksia kunnioitettiin kaikilta osin, ja hylkäsi tämän väitteen.

| (94) | Näin ollen komissio päätteli, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetty 60:tä prosenttia koskeva edellytys täyttyi. |
| --- | --- |

(94)

Näin ollen komissio päätteli, että perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetty 60:tä prosenttia koskeva edellytys täyttyi.

2.6.2   Arvonlisäys

Arvonlisäys

| (95) | Määritetyn keskimääräisen arvonlisäyksen raportointijaksolla todettiin olevan alle 5 prosenttia eli jäävän merkittävästi alle perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyn 25 prosentin raja-arvon. Näin ollen komissio päätteli, että kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettyjen osien arvonlisäys oli alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista, mitä perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään, jotta toiminnassa olisi kyse toimenpiteiden kiertämisestä. |
| --- | --- |

(95)

Määritetyn keskimääräisen arvonlisäyksen raportointijaksolla todettiin olevan alle 5 prosenttia eli jäävän merkittävästi alle perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyn 25 prosentin raja-arvon. Näin ollen komissio päätteli, että kokoonpano- tai valmistustoiminnassa käytettyjen osien arvonlisäys oli alle 25 prosenttia valmistuskustannuksista, mitä perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään, jotta toiminnassa olisi kyse toimenpiteiden kiertämisestä.

2.7   Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen heikentyminen

Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen heikentyminen

| (96) | Komissio tutki perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, heikensikö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti sekä määrän että hintojen osalta tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(96)

Komissio tutki perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti, heikensikö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti sekä määrän että hintojen osalta tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia.

| (97) | Çolakoğlun ja Marcegaglian toimittamien tarkistettujen tietojen perusteella Çolakoğlun viennin määrä raportointijaksolla oli 40 000–50 000 tonnia. Pyynnön esittäjä puolestaan arvioi unionin kulutukseksi vapailla markkinoilla raportointijaksolla noin 1 200 000 tonnia. Näin ollen Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus unionin kulutuksesta vapailla markkinoilla oli noin 4 prosenttia raportointijaksolla ja yli 3 prosenttia alkuperäisen tutkimusajanjakson vahvistetusta unionin kulutuksesta vapailla markkinoilla. Lisäksi komissio totesi, että Çolakoğlulla on kuumavalssaamossaan merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joten yritys voi tulevaisuudessa kasvattaa vientimääriään huomattavasti. |
| --- | --- |

(97)

Çolakoğlun ja Marcegaglian toimittamien tarkistettujen tietojen perusteella Çolakoğlun viennin määrä raportointijaksolla oli 40 000–50 000 tonnia. Pyynnön esittäjä puolestaan arvioi unionin kulutukseksi vapailla markkinoilla raportointijaksolla noin 1 200 000 tonnia. Näin ollen Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus unionin kulutuksesta vapailla markkinoilla oli noin 4 prosenttia raportointijaksolla ja yli 3 prosenttia alkuperäisen tutkimusajanjakson vahvistetusta unionin kulutuksesta vapailla markkinoilla. Lisäksi komissio totesi, että Çolakoğlulla on kuumavalssaamossaan merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joten yritys voi tulevaisuudessa kasvattaa vientimääriään huomattavasti.

| (98) | Hintojen osalta komissio vertasi alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä vahinkoa aiheuttamatonta keskimääräistä hintaa Eurostatin tilastojen perusteella määritettyihin painotettuihin keskimääräisiin CIF-vientihintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti tulliselvityksen jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Komissio käytti Eurostatin tilastoja siksi, että Çolakoğlun ja Marcegaglian väliset liiketoimet perustuivat jalostuskorvaussopimukseen, jolloin oli kyse palvelumaksuista, ei markkinahinnoista. Hintavertailu osoitti, että Çolakoğlun tuonti alitti unionin viitehinnat yli 13 prosentilla. |
| --- | --- |

(98)

Hintojen osalta komissio vertasi alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä vahinkoa aiheuttamatonta keskimääräistä hintaa Eurostatin tilastojen perusteella määritettyihin painotettuihin keskimääräisiin CIF-vientihintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti tulliselvityksen jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Komissio käytti Eurostatin tilastoja siksi, että Çolakoğlun ja Marcegaglian väliset liiketoimet perustuivat jalostuskorvaussopimukseen, jolloin oli kyse palvelumaksuista, ei markkinahinnoista. Hintavertailu osoitti, että Çolakoğlun tuonti alitti unionin viitehinnat yli 13 prosentilla.

| (99) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Marcegaglia, Çolakoğlu ja Turkin viranomaiset väittivät, että koska Indonesiasta tuleva tuonti kasvoi, sitä koskevilla voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut korjaavaa vaikutusta, jota Turkista tuleva – absoluuttisesti mitattuna huomattavasti vähäisempi – tuonti olisi voinut heikentää. |
| --- | --- |

(99)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Marcegaglia, Çolakoğlu ja Turkin viranomaiset väittivät, että koska Indonesiasta tuleva tuonti kasvoi, sitä koskevilla voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut korjaavaa vaikutusta, jota Turkista tuleva – absoluuttisesti mitattuna huomattavasti vähäisempi – tuonti olisi voinut heikentää.

| (100) | Çolakoğlu väitti myös, että jos jokin tuonti heikensi korjaavia vaikutuksia, kyseessä ei ollut Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti vaan tuodut levyaihiot, jotka väitetysti jalostettiin kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unionissa, sillä tämän tuonnin määrä oli huomattavasti suurempi. |
| --- | --- |

(100)

Çolakoğlu väitti myös, että jos jokin tuonti heikensi korjaavia vaikutuksia, kyseessä ei ollut Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti vaan tuodut levyaihiot, jotka väitetysti jalostettiin kuumavalssatuiksi teräslevyiksi ja -keloiksi unionissa, sillä tämän tuonnin määrä oli huomattavasti suurempi.

| (101) | Komissio muistutti, että vaikka Indonesiasta unioniin tuotujen levyaihioiden määrä oli suurempi kuin Turkista tuotujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen määrä, tämä ei muuta tutkimuksessa tehtyjä päätelmiä, joiden mukaan Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti heikensi toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia, sillä tämän tuonnin osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli raportointijaksolla yli 4 prosenttia ja alitti unionin viitehinnat yli 13 prosentilla. Indonesiasta tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin jatkuminen ei myöskään tarkoita, että alkuperäiset toimenpiteet olisivat tehottomia. Toimenpiteiden tarkoituksena ei ollut lopettaa tuontia vaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Indonesiasta unioniin jatkui ja jopa lisääntyi, mutta siihen sovelletaan tullia, jonka tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. |
| --- | --- |

(101)

Komissio muistutti, että vaikka Indonesiasta unioniin tuotujen levyaihioiden määrä oli suurempi kuin Turkista tuotujen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen määrä, tämä ei muuta tutkimuksessa tehtyjä päätelmiä, joiden mukaan Turkista tuleva kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti heikensi toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia, sillä tämän tuonnin osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli raportointijaksolla yli 4 prosenttia ja alitti unionin viitehinnat yli 13 prosentilla. Indonesiasta tulevan kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnin jatkuminen ei myöskään tarkoita, että alkuperäiset toimenpiteet olisivat tehottomia. Toimenpiteiden tarkoituksena ei ollut lopettaa tuontia vaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. Kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Indonesiasta unioniin jatkui ja jopa lisääntyi, mutta siihen sovelletaan tullia, jonka tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset.

| (102) | Indonesiasta unioniin tulevan levyaihioiden tuonnin osalta komissio totesi, että sillä, onko olemassa muita tekijöitä, jotka mahdollisesti heikentävät toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, ei ole merkitystä tarkasteltavana olevassa tapauksessa tehtävien päätelmien kannalta. Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa ei myöskään edellytetä, että komissio analysoi muita mahdollisia tekijöitä, jotka myös voivat heikentää tullin korjaavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(102)

Indonesiasta unioniin tulevan levyaihioiden tuonnin osalta komissio totesi, että sillä, onko olemassa muita tekijöitä, jotka mahdollisesti heikentävät toimenpiteiden korjaavaa vaikutusta, ei ole merkitystä tarkasteltavana olevassa tapauksessa tehtävien päätelmien kannalta. Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa ei myöskään edellytetä, että komissio analysoi muita mahdollisia tekijöitä, jotka myös voivat heikentää tullin korjaavia vaikutuksia.

| (103) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Marcegaglia väitti, että koska sen markkinat ovat rajalliset, mustien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Turkista ei heikentänyt Indonesiasta tulevassa kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(103)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Marcegaglia väitti, että koska sen markkinat ovat rajalliset, mustien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonti Turkista ei heikentänyt Indonesiasta tulevassa kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden korjaavia vaikutuksia.

| (104) | Komissio huomautti, että alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että mustilla ja valkoisilla keloilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet, ne kilpailevat keskenään ja ne kuuluvat tuotteen määritelmään (ks. johdanto-osan 12 kappale). Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(104)

Komissio huomautti, että alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että mustilla ja valkoisilla keloilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet, ne kilpailevat keskenään ja ne kuuluvat tuotteen määritelmään (ks. johdanto-osan 12 kappale). Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (105) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tämän tutkimuksen kohteena oleva tuonti Turkista heikensi voimassa olevia toimenpiteitä määrien ja hintojen osalta. |
| --- | --- |

(105)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että tämän tutkimuksen kohteena oleva tuonti Turkista heikensi voimassa olevia toimenpiteitä määrien ja hintojen osalta.

2.8   Polkumyyntiä koskeva näyttö

Polkumyyntiä koskeva näyttö

| (106) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti myös, oliko polkumyynnistä näyttöä samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon verrattuna. |
| --- | --- |

(106)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti myös, oliko polkumyynnistä näyttöä samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin määritettyyn normaaliarvoon verrattuna.

| (107) | Tätä varten komissio vertasi keskenään Eurostatin tilastoihin perustuvia Turkin keskimääräisiä vientihintoja ja alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuja normaaliarvoja, jotka oli oikaistu julkisiin tietokantoihin (14) perustuvan, Indonesiassa tapahtuneen kuumavalssattujen teräslevykelojen hinnannousun huomioon ottamiseksi. Normaaliarvojen ja vientihintojen vertailu osoitti, että kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja vietiin raportointijaksolla polkumyyntihinnoilla. |
| --- | --- |

(107)

Tätä varten komissio vertasi keskenään Eurostatin tilastoihin perustuvia Turkin keskimääräisiä vientihintoja ja alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuja normaaliarvoja, jotka oli oikaistu julkisiin tietokantoihin (14) perustuvan, Indonesiassa tapahtuneen kuumavalssattujen teräslevykelojen hinnannousun huomioon ottamiseksi. Normaaliarvojen ja vientihintojen vertailu osoitti, että kuumavalssattuja teräslevyjä ja -keloja vietiin raportointijaksolla polkumyyntihinnoilla.

14

3.   TOIMENPITEET

TOIMENPITEET

| (108) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierretään tuomalla Çolakoğlun Turkista lähettämiä tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. |
| --- | --- |

(108)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierretään tuomalla Çolakoğlun Turkista lähettämiä tutkimuksen kohteena olevia tuotteita.

| (109) | Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (Çolakoğlun ilmoitetun vientimyynnin osuus Turkista unioniin raportointijaksolla tulleen kokonaistuonnin määrästä oli [88–93 %]) eikä yksikään muu Turkissa toimiva perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuottaja ilmoittautunut ja pyytänyt vapautusta, komissio päätteli, että Çolakoğluun liittyviä kiertämiskäytäntöjä koskevat päätelmät olivat edustavia kaiken Turkista tulevan tuonnin osalta. |
| --- | --- |

(109)

Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (Çolakoğlun ilmoitetun vientimyynnin osuus Turkista unioniin raportointijaksolla tulleen kokonaistuonnin määrästä oli [88–93 %]) eikä yksikään muu Turkissa toimiva perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu tuottaja ilmoittautunut ja pyytänyt vapautusta, komissio päätteli, että Çolakoğluun liittyviä kiertämiskäytäntöjä koskevat päätelmät olivat edustavia kaiken Turkista tulevan tuonnin osalta.

| (110) | Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet olisi tämän vuoksi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti laajennettava koskemaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia. |
| --- | --- |

(110)

Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet olisi tämän vuoksi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti laajennettava koskemaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia.

| (111) | Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan laajennettavan toimenpiteen olisi oltava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1408 1 artiklan 2 kohdassa ”kaikille muille yrityksille” vahvistettu toimenpide eli vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava 17,3 prosentin suuruinen lopullinen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(111)

Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan laajennettavan toimenpiteen olisi oltava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1408 1 artiklan 2 kohdassa ”kaikille muille yrityksille” vahvistettu toimenpide eli vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava 17,3 prosentin suuruinen lopullinen polkumyyntitulli.

| (112) | Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja tämän mukaisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kirjatusta tuonnista olisi kannettava tulli. |
| --- | --- |

(112)

Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja tämän mukaisesti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kirjatusta tuonnista olisi kannettava tulli.

4.   VAPAUTTAMISTA KOSKEVA PYYNTÖ

VAPAUTTAMISTA KOSKEVA PYYNTÖ

| (113) | Kuten edellä kuvataan, Çolakoğlun todettiin osallistuneen kiertämiskäytäntöihin. Sen vuoksi tälle yritykselle ei voitu myöntää vapautusta perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(113)

Kuten edellä kuvataan, Çolakoğlun todettiin osallistuneen kiertämiskäytäntöihin. Sen vuoksi tälle yritykselle ei voitu myöntää vapautusta perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (114) | Kuten edellä 2.2 jaksossa mainitaan, yritysten Saritas, UCAS ja AST ei katsottu olevan vientiä harjoittavia tuottajia, joten niillä ei ollut oikeutta hakea vapautusta. Poyrazin osalta komissio ei pystynyt yrityksen puutteellisen vastauksen vuoksi vahvistamaan, oliko yritys todellinen tuottaja ja näin ollen oikeutettu hakemaan vapautusta. |
| --- | --- |

(114)

Kuten edellä 2.2 jaksossa mainitaan, yritysten Saritas, UCAS ja AST ei katsottu olevan vientiä harjoittavia tuottajia, joten niillä ei ollut oikeutta hakea vapautusta. Poyrazin osalta komissio ei pystynyt yrityksen puutteellisen vastauksen vuoksi vahvistamaan, oliko yritys todellinen tuottaja ja näin ollen oikeutettu hakemaan vapautusta.

| (115) | Edellä esitetyn perusteella yhtäkään näistä yrityksistä ei pitäisi vapauttaa laajennetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(115)

Edellä esitetyn perusteella yhtäkään näistä yrityksistä ei pitäisi vapauttaa laajennetuista toimenpiteistä.

5.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

| (116) | Komissio ilmoitti 30 päivänä tammikuuta 2023 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia. Huomautuksia saatiin Çolakoğlulta, Marcegaglialta ja Turkin viranomaisilta, ja ne otettiin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(116)

Komissio ilmoitti 30 päivänä tammikuuta 2023 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia. Huomautuksia saatiin Çolakoğlulta, Marcegaglialta ja Turkin viranomaisilta, ja ne otettiin asianmukaisesti huomioon.

| (117) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(117)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Laajennetaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden, kelattujen tai kelaamattomien (määrämittaan leikatut tuotteet ja kapea nauha mukaan luettuina), ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen, tuontiin, pois lukien kelaamattomat tuotteet, joiden leveys on vähintään 600 mm ja paksuus on yli 10 mm, koskemaan sellaisten Turkista lähetettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valssattujen levyvalmisteiden, kelattujen tai kelaamattomien (määrämittaan leikatut tuotteet ja kapea nauha mukaan luettuina), ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen, jotka luokitellaan tällä hetkellä HS-koodeihin 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 ja 7220 12, tuontia, pois lukien kelaamattomat tuotteet, joiden leveys on vähintään 600 mm ja paksuus on yli 10 mm, riippumatta siitä, onko tuonnin alkuperäksi ilmoitettu Turkki (Taric-koodit 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 ja 7220120010).

2.   Laajennettu tulli on ”kaikkiin muihin yrityksiin” Indonesiassa sovellettava 17,3 prosentin polkumyyntitulli (Taric-lisäkoodi C999).

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdalla laajennettu tulli kannetaan tuonnista, joka on kirjattu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1310 2 artiklan mukaisesti.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/1310 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen, joka kumotaan tällä asetuksella.

3 artikla

Yritysten Saritas Celik San.ve tic. A.S., Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S., AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S., Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk ja Çolakoğlu Metalurji A.Ş. esittämät vapauttamista koskevat pyynnöt hylätään.

4 artikla

1.   1. Pyynnöt, jotka koskevat vapauttamista 1 artiklalla laajennetusta tullista, on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja vapautusta pyytävän oikeussubjektin valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G Office: |
| CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G Office:

CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   Komissio voi asetuksen (EU) 2016/1036 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää vapautuksen 1 artiklalla laajennetusta tullista sellaisilta yrityksiltä tulevalle tuonnille, jotka eivät kierrä täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä huhtikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1408, annettu 6 päivänä lokakuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 325, 7.10.2020, s. 26).

2

(3)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista ja Indonesiasta peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 269 I, 12.8.2019. s. 1).

3

(4)  Ks. väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa 7 päivänä huhtikuuta 2020 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 3) johdanto-osan 44–46 kappale; vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1408 johdanto-osan 20–28 ja 31 kappaleessa.

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1310, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Indonesiasta peräisin olevien tiettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1408 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä tiettyjen kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen Turkista lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Turkki, koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 198, 27.7.2022, s. 8).

5

(6)  Ks. tältä osin unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 5.5.2021, Acron ym. v. komissio, T-45/19, ECLI:EU:T:2021:238, 95 kohta.

6

(7)  Ks. samankaltainen päätelmä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiivistettyjen soijaproteiinituotteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä 27 päivänä kesäkuuta 2012 annetun komission päätöksen (EUVL L 168, 28.6.2012, s. 38) johdanto-osan 79 kappaleessa.

7

(8)  https://www.gtis.com/gta/

8

(9)  Ks. esimerkiksi komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/302, annettu 24 päivänä helmikuuta 2022, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden, jäljempänä ’lasikuitukankaat’, tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/492, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/776, käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Marokosta lähetettyjen lasikuitukankaiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperäksi ilmoitettu Marokko, ja Egyptistä peräisin olevien lasikuitukankaiden tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/492 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä Marokosta lähetettyjen lasikuitukankaiden tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperäksi ilmoitettu Marokko, koskevan tutkimuksen päättämisestä (EUVL L 46, 25.2.2022, s. 49), johdanto-osan 50–54 kappale.

9

(10)  Muun muassa Intiasta peräisin olevien teräsvaijerien ja -kaapelien tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten menettelyjen yhteydessä esitettyjen sitoumusten hyväksymisestä tehdyn päätöksen 1999/572/EY muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2006/38/EY (EUVL L 22, 26.1.2006, s. 54) johdanto-osan 42–44 kappale.

10

(11)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.9.2019, komissio v. Kolachi Raj Industrial, C-709/17 P, ECLI:EU:C:2019:717, 96 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.

11

(12)  Uruguayn kierroksen päätös toimenpiteiden kiertämisen ehkäisemisestä.

12

(13)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.9.2019, komissio v. Kolachi Raj Industrial, C-709/17 P, ECLI:EU:C:2019:717, 90 kohta.

13

(14)  Komissio käytti oikaisun perustana kuumavalssattujen teräslevykelojen hintojen nousua Itä-Aasiassa. Tiedot poimittiin Metal Bulletin -julkaisusta, joka sisältää laajalti Indonesian kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen hinnat. Myös GTA-tietokannan Indonesiasta tulevaa kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen maailmanlaajuista tuontia koskevat tiedot vahvistavat tämän hinnannousun.

14

---

| 18.4.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 103/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 103/29

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2023/826,

annettu 17 päivänä huhtikuuta 2023,

kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY mukaisesti ja komission asetusten (EY) N:o 1275/2008 ja (EY) N:o 107/2009 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2009/125/EY mukaan komission on asetettava ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myynti- ja kauppavolyymiä EU:ssa, joilla on merkittävä ympäristövaikutus ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen tuotesuunnittelun avulla ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2009/125/EY mukaan komission on asetettava ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myynti- ja kauppavolyymiä EU:ssa, joilla on merkittävä ympäristövaikutus ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen tuotesuunnittelun avulla ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.

| (2) | Tiedonannossa COM(2016) 773 (2) esitetään ekologista suunnittelua ja energiamerkintää koskevaan sääntelykehykseen liittyvän toiminnan painopisteet vuosille 2016–2019. Vuoden 2016 ekologisen suunnittelun työsuunnitelmassa määritellään energiaan liittyvien tuotteiden ryhmät, joita pidetään ensisijaisina taustaselvityksiä tehtäessä ja mahdollisia täytäntöönpanotoimenpiteitä hyväksyttäessä, ja esitetään komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 (3) tarkistamista. |
| --- | --- |

(2)

Tiedonannossa COM(2016) 773 (2) esitetään ekologista suunnittelua ja energiamerkintää koskevaan sääntelykehykseen liittyvän toiminnan painopisteet vuosille 2016–2019. Vuoden 2016 ekologisen suunnittelun työsuunnitelmassa määritellään energiaan liittyvien tuotteiden ryhmät, joita pidetään ensisijaisina taustaselvityksiä tehtäessä ja mahdollisia täytäntöönpanotoimenpiteitä hyväksyttäessä, ja esitetään komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 (3) tarkistamista.

| (3) | Kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutus on yksi tiedonannossa luetelluista toimenpiteistä, ja sillä arvioidaan saavutettavan 4 terawattitunnin säästöt energian vuotuisessa loppukulutuksessa vuoteen 2030 mennessä, mikä vastaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 1,36 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla. |
| --- | --- |

(3)

Kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutus on yksi tiedonannossa luetelluista toimenpiteistä, ja sillä arvioidaan saavutettavan 4 terawattitunnin säästöt energian vuotuisessa loppukulutuksessa vuoteen 2030 mennessä, mikä vastaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 1,36 miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla.

| (4) | Komissio vahvisti kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan ja valmiustilan energiankulutusta koskevat ekosuunnitteluvaatimukset asetuksella (EY) N:o 1275/2008 ja lisäsi verkkovalmiustilan energiankulutusta koskevat vaatimukset komission asetuksella (EU) N:o 801/2013 (4). Kyseisten asetusten mukaan komissio tarkastelee ekosuunnitteluvaatimuksia uudelleen tekniikan kehityksen valossa. |
| --- | --- |

(4)

Komissio vahvisti kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan ja valmiustilan energiankulutusta koskevat ekosuunnitteluvaatimukset asetuksella (EY) N:o 1275/2008 ja lisäsi verkkovalmiustilan energiankulutusta koskevat vaatimukset komission asetuksella (EU) N:o 801/2013 (4). Kyseisten asetusten mukaan komissio tarkastelee ekosuunnitteluvaatimuksia uudelleen tekniikan kehityksen valossa.

| (5) | Komissio on tarkastellut uudelleen asetusta (EY) N:o 1275/2008 ja analysoinut kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutukseen liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia sekä käyttäjien todellista käyttäytymistä. Uudelleentarkastelu tehtiin tiiviissä yhteistyössä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa. Tarkastelun tulokset julkistettiin ja esitettiin direktiivin 2009/125/EY 18 artiklalla perustetulle kuulemisfoorumille. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on tarkastellut uudelleen asetusta (EY) N:o 1275/2008 ja analysoinut kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutukseen liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia sekä käyttäjien todellista käyttäytymistä. Uudelleentarkastelu tehtiin tiiviissä yhteistyössä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa. Tarkastelun tulokset julkistettiin ja esitettiin direktiivin 2009/125/EY 18 artiklalla perustetulle kuulemisfoorumille.

| (6) | Tarkastelu osoittaa hyödyn, joka saadaan kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutukseen liittyvien vaatimusten jatkamisesta ja parantamisesta tekniseen kehitykseen mukautettuina. |
| --- | --- |

(6)

Tarkastelu osoittaa hyödyn, joka saadaan kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutukseen liittyvien vaatimusten jatkamisesta ja parantamisesta tekniseen kehitykseen mukautettuina.

| (7) | Uudelleentarkastelussa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan vuotuinen energiankulutus EU:ssa arvioitiin 59,4 terawattitunniksi vuonna 2015, mikä vastaa 23,8 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin kasvihuonekaasupäästöjä. Nykykehityksen mukaisessa skenaariossa energiankulutuksen ennustetaan pienenevän vuoteen 2030 mennessä, mikä johtuu pääasiassa asetuksella (EU) N:o 801/2013 käyttöön otettujen ekosuunnitteluvaatimusten asteittaisesta soveltamisesta. Tämän pienenemisen ennakoidaan kuitenkin hidastuvan, ellei sovellettavia ekosuunnitteluvaatimuksia saateta ajan tasalle. |
| --- | --- |

(7)

Uudelleentarkastelussa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan vuotuinen energiankulutus EU:ssa arvioitiin 59,4 terawattitunniksi vuonna 2015, mikä vastaa 23,8 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin kasvihuonekaasupäästöjä. Nykykehityksen mukaisessa skenaariossa energiankulutuksen ennustetaan pienenevän vuoteen 2030 mennessä, mikä johtuu pääasiassa asetuksella (EU) N:o 801/2013 käyttöön otettujen ekosuunnitteluvaatimusten asteittaisesta soveltamisesta. Tämän pienenemisen ennakoidaan kuitenkin hidastuvan, ellei sovellettavia ekosuunnitteluvaatimuksia saateta ajan tasalle.

| (8) | Tämän asetuksen soveltamisalaksi olisi rajattava kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitettuja koti- ja toimistolaitteita vastaavat tuotteet, jotka tietotekniikkalaitteiden osalta vastaavat standardin EN 55022:2010 mukaista luokkaa B. |
| --- | --- |

(8)

Tämän asetuksen soveltamisalaksi olisi rajattava kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitettuja koti- ja toimistolaitteita vastaavat tuotteet, jotka tietotekniikkalaitteiden osalta vastaavat standardin EN 55022:2010 mukaista luokkaa B.

| (9) | Tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomista toimintatiloista kuten tietokoneiden ACPI S3 -tilasta olisi säädettävä direktiivin 2009/125/EY mukaisissa tuotekohtaisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä. |
| --- | --- |

(9)

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomista toimintatiloista kuten tietokoneiden ACPI S3 -tilasta olisi säädettävä direktiivin 2009/125/EY mukaisissa tuotekohtaisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä.

| (10) | Pois päältä -tilaa, valmiustilaa ja verkkovalmiustilaa koskevat vaatimukset olisi mahdollisuuksien mukaan vahvistettava direktiivin 2009/125/EY mukaisissa tuotekohtaisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ottaen huomioon kunkin tuoteryhmän erityispiirteet ja mahdollisuus saada aikaan lisää energiansäästöjä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä. |
| --- | --- |

(10)

Pois päältä -tilaa, valmiustilaa ja verkkovalmiustilaa koskevat vaatimukset olisi mahdollisuuksien mukaan vahvistettava direktiivin 2009/125/EY mukaisissa tuotekohtaisissa täytäntöönpanotoimenpiteissä ottaen huomioon kunkin tuoteryhmän erityispiirteet ja mahdollisuus saada aikaan lisää energiansäästöjä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä.

| (11) | Pienoisjännitteisillä ulkoisilla teholähteillä varustetut tuotteet, jotka jätettiin asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle komission asetuksella (EY) N:o 278/2009 (5), kehittyvät nopeasti toimintojensa osalta ja niitä saatetaan EU:n markkinoille yhä enemmän. Ne olisi siksi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan, jotta voidaan varmistaa lisäenergiasäästöjen saavuttaminen ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset valmistajille. |
| --- | --- |

(11)

Pienoisjännitteisillä ulkoisilla teholähteillä varustetut tuotteet, jotka jätettiin asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle komission asetuksella (EY) N:o 278/2009 (5), kehittyvät nopeasti toimintojensa osalta ja niitä saatetaan EU:n markkinoille yhä enemmän. Ne olisi siksi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan, jotta voidaan varmistaa lisäenergiasäästöjen saavuttaminen ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset valmistajille.

| (12) | Kannettavien akkukäyttöisten tuotteiden, joissa on latauspiiri ja jotka on kytkettävä sähköverkkoon lataamista varten, olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, koska ne ovat riippuvaisia verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta. |
| --- | --- |

(12)

Kannettavien akkukäyttöisten tuotteiden, joissa on latauspiiri ja jotka on kytkettävä sähköverkkoon lataamista varten, olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan, koska ne ovat riippuvaisia verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta.

| (13) | Tuotteet, jotka sisältävät latauspiirin, jossa tehoa kulutetaan pois päältä -tilassa ja valmiustilassa, kun akkua ei ladata, olisi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan energiansäästöjen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Tuotteet, jotka sisältävät latauspiirin, jossa tehoa kulutetaan pois päältä -tilassa ja valmiustilassa, kun akkua ei ladata, olisi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan energiansäästöjen varmistamiseksi.

| (14) | Tulostinten, jotka tuottavat sähköisistä syötteistä tulosteita paperille tai muulle alustalle, olisi sisällyttävä tämän asetuksen soveltamisalaan energiansäästöjen varmistamiseksi, kun taas kolmiulotteiset tulostimet olisi toistaiseksi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(14)

Tulostinten, jotka tuottavat sähköisistä syötteistä tulosteita paperille tai muulle alustalle, olisi sisällyttävä tämän asetuksen soveltamisalaan energiansäästöjen varmistamiseksi, kun taas kolmiulotteiset tulostimet olisi toistaiseksi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (15) | Komission asetuksen (EY) N:o 107/2009 (6) soveltamisalaan kuuluvat perusdigisovittimet eivät enää muodosta merkittävää osaa markkinoista, ja niiden jäljellä olevan valmiustilan ja pois päältä -tilan tehonkulutuksen olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 107/2009 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(15)

Komission asetuksen (EY) N:o 107/2009 (6) soveltamisalaan kuuluvat perusdigisovittimet eivät enää muodosta merkittävää osaa markkinoista, ja niiden jäljellä olevan valmiustilan ja pois päältä -tilan tehonkulutuksen olisi kuuluttava tämän asetuksen soveltamisalaan. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 107/2009 olisi kumottava.

| (16) | Sähköllä toimivat moottorikäyttöiset huonekalut ja moottorikäyttöiset rakennusosat ovat suuren osan ajasta pois päältä -tilassa, valmiustilassa ja verkkovalmiustilassa, joten ne tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia parantaa energiankulutusta kyseisissä käyttötiloissa. Sen vuoksi ne olisi myös sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(16)

Sähköllä toimivat moottorikäyttöiset huonekalut ja moottorikäyttöiset rakennusosat ovat suuren osan ajasta pois päältä -tilassa, valmiustilassa ja verkkovalmiustilassa, joten ne tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia parantaa energiankulutusta kyseisissä käyttötiloissa. Sen vuoksi ne olisi myös sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan.

| (17) | Ekosuunnitteluvaatimusten pitäisi yhdenmukaistaa kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutuksen tasot kaikkialla EU:ssa. Tämä edistää sisämarkkinoiden toimintaa. Sen pitäisi myös parantaa kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ympäristönsuojelullista tasoa. |
| --- | --- |

(17)

Ekosuunnitteluvaatimusten pitäisi yhdenmukaistaa kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutuksen tasot kaikkialla EU:ssa. Tämä edistää sisämarkkinoiden toimintaa. Sen pitäisi myös parantaa kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ympäristönsuojelullista tasoa.

| (18) | Asianomaisia tuoteparametreja koskevat mittaukset olisi tehtävä luotettavilla, tarkoilla ja toistettavissa olevilla menetelmillä. Näissä menetelmissä olisi otettava huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (7) liitteessä I lueteltujen eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden hyväksymät yhdenmukaistetut standardit, jos niitä on saatavilla. |
| --- | --- |

(18)

Asianomaisia tuoteparametreja koskevat mittaukset olisi tehtävä luotettavilla, tarkoilla ja toistettavissa olevilla menetelmillä. Näissä menetelmissä olisi otettava huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (7) liitteessä I lueteltujen eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden hyväksymät yhdenmukaistetut standardit, jos niitä on saatavilla.

| (19) | Tässä asetuksessa olisi direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät. |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetuksessa olisi direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät.

| (20) | Tämän asetuksen vaikuttavuuden ja uskottavuuden parantamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi markkinoille ei pitäisi saada saattaa tuotteita, jotka automaattisesti muuttavat suorituskykyään testiolosuhteissa suotuisamman tason saavuttamiseksi minkä tahansa tässä asetuksessa täsmennetyn parametrin osalta. |
| --- | --- |

(20)

Tämän asetuksen vaikuttavuuden ja uskottavuuden parantamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi markkinoille ei pitäisi saada saattaa tuotteita, jotka automaattisesti muuttavat suorituskykyään testiolosuhteissa suotuisamman tason saavuttamiseksi minkä tahansa tässä asetuksessa täsmennetyn parametrin osalta.

| (21) | Tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten lisäksi olisi yksilöitävä parasta saatavilla olevaa teknologiaa koskevat viitearvot direktiivin 2009/125/EY liitteessä I olevan 3 osan 2 kohdan mukaisesti, jotta tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ympäristönsuojelullisesta tasosta niiden elinkaaren aikana voidaan antaa laajasti ja helposti saataville. |
| --- | --- |

(21)

Tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten lisäksi olisi yksilöitävä parasta saatavilla olevaa teknologiaa koskevat viitearvot direktiivin 2009/125/EY liitteessä I olevan 3 osan 2 kohdan mukaisesti, jotta tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ympäristönsuojelullisesta tasosta niiden elinkaaren aikana voidaan antaa laajasti ja helposti saataville.

| (22) | Tämän asetuksen uudelleentarkastelussa olisi arvioitava sen säännösten tarkoituksenmukaisuutta ja tehokkuutta sen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(22)

Tämän asetuksen uudelleentarkastelussa olisi arvioitava sen säännösten tarkoituksenmukaisuutta ja tehokkuutta sen tavoitteiden saavuttamisessa.

| (23) | Tässä asetuksessa vahvistettujen uusien ja muutettujen ekosuunnitteluvaatimusten laajuuden vuoksi ja paremman selkeyden varmistamiseksi asetus (EY) N:o 1275/2008 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(23)

Tässä asetuksessa vahvistettujen uusien ja muutettujen ekosuunnitteluvaatimusten laajuuden vuoksi ja paremman selkeyden varmistamiseksi asetus (EY) N:o 1275/2008 olisi kumottava.

| (24) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(24)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella vahvistetaan pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan energiankulutukseen liittyvät ekosuunnitteluvaatimukset kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden markkinoille saattamiselle tai käyttöönotolle.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävillä sähkö- ja elektroniikkalaitteilla’ tai ’laitteilla’ mitä tahansa liitteessä II lueteltua energiaan liittyvää tuotetta, joka täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | se on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- | --- |

1)

’kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävillä sähkö- ja elektroniikkalaitteilla’ tai ’laitteilla’ mitä tahansa liitteessä II lueteltua energiaan liittyvää tuotetta, joka täyttää seuraavat edellytykset:

a)

se on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla;

| b) | se on suunniteltu käytettäväksi enintään 250 voltin nimellisjännitteellä; |
| --- | --- |

b)

se on suunniteltu käytettäväksi enintään 250 voltin nimellisjännitteellä;

| 2) | ’verkkosähköllä’ sähköverkon 230 (± 10 %) voltin vaihtovirtaa 50 Hz:n taajuudella; |
| --- | --- |

2)

’verkkosähköllä’ sähköverkon 230 (± 10 %) voltin vaihtovirtaa 50 Hz:n taajuudella;

| 3) | ’valmiustilalla’ tilaa, jossa laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla ja tarjoaa määräämättömän ajan ainoastaan yhden tai useamman seuraavista toiminnoista:






  a) | uudelleenaktivointitoiminto; |
| --- | --- | --- |

3)

’valmiustilalla’ tilaa, jossa laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, on riippuvainen verkkovirtalähteen syöttämästä energiasta toimiakseen tarkoitetulla tavalla ja tarjoaa määräämättömän ajan ainoastaan yhden tai useamman seuraavista toiminnoista:

a)

uudelleenaktivointitoiminto;

| b) | uudelleenaktivointitoiminto ja pelkkä uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin; |
| --- | --- |

b)

uudelleenaktivointitoiminto ja pelkkä uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin;

| c) | tieto- tai tilanäyttö; |
| --- | --- |

c)

tieto- tai tilanäyttö;

| 4) | ’uudelleenaktivointitoiminnolla’ toimintoa, joka vaihtaa laitteen kaukokytkimen, kaukosäätimen, sisäisen tunnistimen tai ajastimen avulla valmiustilasta toiseen tilaan, kuten aktiiviseen toimintatilaan, jossa käytettävissä on muita toimintoja; |
| --- | --- |

4)

’uudelleenaktivointitoiminnolla’ toimintoa, joka vaihtaa laitteen kaukokytkimen, kaukosäätimen, sisäisen tunnistimen tai ajastimen avulla valmiustilasta toiseen tilaan, kuten aktiiviseen toimintatilaan, jossa käytettävissä on muita toimintoja;

| 5) | ’päätoiminnolla’ toimintoa, jolla tuotetaan pääasiallinen palvelu tai pääasialliset palvelut, joita varten laite on suunniteltu, testattu ja markkinoitu, ja jotka vastaavat laitteen aiottua käyttötarkoitusta; |
| --- | --- |

5)

’päätoiminnolla’ toimintoa, jolla tuotetaan pääasiallinen palvelu tai pääasialliset palvelut, joita varten laite on suunniteltu, testattu ja markkinoitu, ja jotka vastaavat laitteen aiottua käyttötarkoitusta;

| 6) | ’tieto- tai tilanäytöllä’ jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan laitteen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina. Pelkkää valoindikaattoria ei pidetä tilanäyttönä; |
| --- | --- |

6)

’tieto- tai tilanäytöllä’ jatkuvaa toimintoa, jolla annetaan tietoja tai ilmoitetaan laitteen toimintatila näytöllä, kellonaikanäytöt mukaan luettuina. Pelkkää valoindikaattoria ei pidetä tilanäyttönä;

| 7) | ’aktiivisella toimintatilalla’ tilaa, jossa laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen ja vähintään yksi laitteen päätoiminnoista on aktivoitu; |
| --- | --- |

7)

’aktiivisella toimintatilalla’ tilaa, jossa laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen ja vähintään yksi laitteen päätoiminnoista on aktivoitu;

| 8) | ’pois päältä -tilalla’ tilaa, jossa laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, muttei suorita mitään toimintoa, tai se on tilassa, jossa ainoastaan






  a) | ilmaistaan laitteen olevan pois päältä -tilassa; |
| --- | --- | --- |

8)

’pois päältä -tilalla’ tilaa, jossa laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen, muttei suorita mitään toimintoa, tai se on tilassa, jossa ainoastaan

a)

ilmaistaan laitteen olevan pois päältä -tilassa;

| b) | suoritetaan toiminnot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/30/EU (8) mukaisen sähkömagneettisen yhteensopivuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

b)

suoritetaan toiminnot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/30/EU (8) mukaisen sähkömagneettisen yhteensopivuuden varmistamiseksi;

8

| 9) | ’verkolla’ viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt); |
| --- | --- |

9)

’verkolla’ viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt);

| 10) | ’verkkovalmiustilalla’ tilaa, jossa laite pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta; |
| --- | --- |

10)

’verkkovalmiustilalla’ tilaa, jossa laite pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta;

| 11) | ’etäkäynnistyssignaalilla’ signaalia, joka tulee laitteen ulkopuolelta verkon kautta; |
| --- | --- |

11)

’etäkäynnistyssignaalilla’ signaalia, joka tulee laitteen ulkopuolelta verkon kautta;

| 12) | ’mallitunnisteella’ yleensä aakkosnumeerista tunnusta, joka erottaa tietyn laitemallin muista malleista, joilla on sama tavaramerkki tai sama valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan nimi; |
| --- | --- |

12)

’mallitunnisteella’ yleensä aakkosnumeerista tunnusta, joka erottaa tietyn laitemallin muista malleista, joilla on sama tavaramerkki tai sama valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan nimi;

| 13) | ’vastaavalla mallilla’ laitemallia, jolla on liitteen II mukaisesti toimitettavien teknisten tietojen osalta samat tekniset ominaisuudet, mutta jonka sama valmistaja, maahantuoja tai valtuutettu edustaja on saattanut markkinoille tai ottanut käyttöön toisena laitemallina, jolla on eri mallitunniste; |
| --- | --- |

13)

’vastaavalla mallilla’ laitemallia, jolla on liitteen II mukaisesti toimitettavien teknisten tietojen osalta samat tekniset ominaisuudet, mutta jonka sama valmistaja, maahantuoja tai valtuutettu edustaja on saattanut markkinoille tai ottanut käyttöön toisena laitemallina, jolla on eri mallitunniste;

| 14) | ’ilmoitetuilla arvoilla’ arvoja, jotka valmistaja, maahantuoja tai valtuutettu edustaja on antanut ilmoitetuista, lasketuista tai mitatuista teknisistä parametreista 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten suorittamaa vaatimustenmukaisuuden varmentamista varten. |
| --- | --- |

14)

’ilmoitetuilla arvoilla’ arvoja, jotka valmistaja, maahantuoja tai valtuutettu edustaja on antanut ilmoitetuista, lasketuista tai mitatuista teknisistä parametreista 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden viranomaisten suorittamaa vaatimustenmukaisuuden varmentamista varten.

3 artikla

Ekosuunnitteluvaatimukset

Ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä III.

4 artikla

Vaatimustenmukaisuuden arviointi

1.   Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely on joko mainitun direktiivin liitteessä IV säädetty sisäinen suunnittelun valvontajärjestelmä tai mainitun direktiivin liitteessä V säädetty hallintajärjestelmä.

2.   Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä III olevan 3 kohdan b alakohdassa mainitut tiedot sekä tiedot ja tulokset tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti tehdyistä laskelmista.

3.   Jos tietyn mallin teknisessä dokumentaatiossa on tietoja, jotka on saatu vaihtoehtoisesti

| a) | mallista, jolla on tämän asetuksen liitteen III mukaisesti toimitettavien teknisten tietojen kannalta samat tekniset ominaisuudet mutta eri valmistaja; |
| --- | --- |

a)

mallista, jolla on tämän asetuksen liitteen III mukaisesti toimitettavien teknisten tietojen kannalta samat tekniset ominaisuudet mutta eri valmistaja;

| b) | laskemalla suunnittelun perusteella tai ekstrapoloimalla saman tai eri valmistajan toisesta mallista tai molemmilla tavoilla,
  tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä yksityiskohtaiset tiedot ja tulokset laskelmista tai ekstrapolaatioista, valmistajan laskelmien paikkansapitävyyden todentamiseksi tekemä arviointi sekä tarvittaessa eri valmistajien mallien yksilöinti-ilmoitus. |
| --- | --- |

b)

laskemalla suunnittelun perusteella tai ekstrapoloimalla saman tai eri valmistajan toisesta mallista tai molemmilla tavoilla,

tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä yksityiskohtaiset tiedot ja tulokset laskelmista tai ekstrapolaatioista, valmistajan laskelmien paikkansapitävyyden todentamiseksi tekemä arviointi sekä tarvittaessa eri valmistajien mallien yksilöinti-ilmoitus.

Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä luettelo ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetuista vastaavista malleista, mukaan lukien mallitunnisteet.

4.   Tekniseen dokumentaatioon on sisällyttävä tämän asetuksen liitteessä III olevan 3 kohdan a alakohdassa luetellut tiedot.

5 artikla

Tarkastusmenettely markkinavalvontaa varten

Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava tämän asetuksen liitteessä V esitettyä tarkastusmenettelyä.

6 artikla

Vaatimusten kiertäminen ja ohjelmistopäivitykset

Valmistaja, maahantuoja tai valtuutettu edustaja ei saa saattaa markkinoille laitteita, jotka on suunniteltu havaitsemaan, että niitä testataan, mukaan lukien tunnistamalla testausolosuhteet tai testisyklin, ja reagoimaan nimenomaan muuttamalla automaattisesti testin aikaista suorituskykyään suotuisamman tason saavuttamiseksi minkä tahansa teknisessä dokumentaatiossa ilmoitetun tai toimitettuihin asiakirjoihin sisältyvän parametrin osalta.

Laitteen energiankulutuksen ja muiden ilmoitettujen parametrien arvot eivät saa heikentyä ohjelmisto- tai laitteistopäivityksen jälkeen, kun mittauksessa käytetään samaa testausstandardia, jota alun perin käytettiin vaatimustenmukaisuusvakuutusta varten, jollei käyttäjä anna tähän nimenomaista suostumusta ennen päivitystä. Suorituskyky ei saa muuttua päivityksen hylkäämisen vuoksi.

Ohjelmistopäivitys ei saa vaikuttaa laitteen suorituskykyyn siten, että laite ei enää ole vaatimustenmukaisuusvakuutukseen sovellettavien ekosuunnitteluvaatimusten mukainen.

7 artikla

Ohjeelliset viitearvot

Markkinoiden parhaiten suoriutuvia laitteita ja tekniikoita tämän asetuksen antamisajankohtana edustavat ohjeelliset viitearvot esitetään liitteessä VI.

8 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen teknologian kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille viimeistään 9 päivänä toukokuuta 2027.

Uudelleentarkastelussa arvioidaan erityisesti seuraavien seikkojen tarkoituksenmukaisuutta:

| a) | pois päältä -tilaa, valmiustilaa ja verkkovalmiustilaa koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

pois päältä -tilaa, valmiustilaa ja verkkovalmiustilaa koskevat vaatimukset;

| b) | HiNA-laitteiden ja HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden verkkovalmiustilaa koskevat vaatimukset ja näiden laitteiden erottelu muista kuin HiNA-laitteista; |
| --- | --- |

b)

HiNA-laitteiden ja HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden verkkovalmiustilaa koskevat vaatimukset ja näiden laitteiden erottelu muista kuin HiNA-laitteista;

| c) | muiden merkityksellisten tuoteryhmien sisällyttäminen tämän asetuksen soveltamisalaan, mukaan lukien palvelualalla käytettävät tuotteet; |
| --- | --- |

c)

muiden merkityksellisten tuoteryhmien sisällyttäminen tämän asetuksen soveltamisalaan, mukaan lukien palvelualalla käytettävät tuotteet;

| d) | akun ylläpitotilaa koskevien vaatimusten asettaminen akkulatureille. |
| --- | --- |

d)

akun ylläpitotilaa koskevien vaatimusten asettaminen akkulatureille.

9 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1275/2008 9 päivästä toukokuuta 2025.

Kumotaan asetus (EY) N:o 107/2009 9 päivästä toukokuuta 2025.

10 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 9 päivästä toukokuuta 2025. Asetuksen 6 artiklan ensimmäistä kohtaa sovelletaan kuitenkin, kun asetus tulee voimaan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä huhtikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10.

1

(2)  Komission tiedonanto, annettu 30 päivänä marraskuuta 2016, ekologista suunnittelua koskeva työsuunnitelma vuosiksi 2016–2019, COM(2016) 773 final.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1275/2008, annettu 17 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanemisesta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 339, 18.12.2008, s. 45).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 801/2013, annettu 22 päivänä elokuuta 2013, asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttamisesta televisioiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 225, 23.8.2013, s. 1).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 278/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöönpanosta ulkoisten teholähteiden kuormittamattoman tilan sähkönkulutuksen ja aktiivitilan keskimääräisen hyötysuhteen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 93, 7.4.2009, s. 3).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 107/2009, annettu 4 päivänä helmikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY täytäntöön panemisesta perusdigisovitinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 36, 5.2.2009, s. 8).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/30/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 79);

8

---

LIITE I

MÄÄRITELMÄT

1)

’tietotekniikkalaitteella’ tarkoitetaan mitä tahansa laitetta, jonka päätoimintona on joko tietojen ja tietoliikennesanomien syöttäminen, säilyttäminen, näyttäminen, hakeminen, lähettäminen, käsittely, kytkentä tai hallinta taikka näiden toimintojen yhdistelmä ja joka voi olla varustettu yhdellä tai useammalla tavallisesti tiedonsiirtoon käytettävällä liityntäportilla;

2)

’kotiympäristöllä’ tarkoitetaan ympäristöä, jossa yleisradioverkon radio- ja televisiovastaanottimia voidaan olettaa käytettävän enintään 10 metrin etäisyydellä kyseisestä laitteesta;

3)

’verkkoportilla’ tarkoitetaan laitteessa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta laite voidaan etäkäynnistää;

4)

’loogisella verkkoportilla’ tarkoitetaan fyysisen verkkoportin yhteydessä toimivaa verkkoteknologiaa;

5)

’fyysisellä verkkoportilla’ tarkoitetaan verkkoportin fyysistä (laitteistoon kuuluvaa) välikappaletta. Fyysisen verkkoportin yhteydessä voi toimia kaksi tai useampia verkkoteknologioita;

6)

’verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan laitteen kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin;

7)

’verkkoon liitetyllä laitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti;

8)

’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla verkon käytettävyys on suuri’ tai ’HiNA-laitteella’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoiminto(i)na on yksi tai useampi seuraavista toiminnoista, mutta ei mikään muu toiminto: reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin, modeemi, internetpuhelin, videopuhelin;

9)

’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ tai ’HiNA-toiminnolla varustetulla laitteella’ tarkoitetaan laitetta, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen toiminto tai niiden yhdistelmä, mutta joka ei ole HiNA-laite;

10)

’reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät datapaketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella;

11)

’verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2);

12)

’langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille;

13)

’keskittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, joka sisältää useita portteja ja jota käytetään yhdistämään lähiverkon osia;

14)

’modeemilla’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on välittää ja vastaanottaa digitaalisesti moduloituja analogisia signaaleja kiinteässä verkossa;

15)

’tulostimella’ tarkoitetaan laitetta, joka tuottaa sähköisistä syötteistä tulosteita paperille tai muulle alustalle. Tulostimilla voi olla lisätoimintoja, kuten skannaus ja kopiointi, ja niitä voidaan markkinoida monikäyttölaitteina tai monikäyttötuotteina;

16)

’suuren kokoluokan tulostimella’ tarkoitetaan tulostinta, joka on suunniteltu tuottamaan A2- ja sitä suurempia vedoksia, mukaan lukien laitteet, jotka on suunniteltu tulostamaan vähintään 406 mm leveälle jatkolomakkeelle;

17)

’kotitalouksissa käytettävällä kahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kahvin keittämiseen käytettävää ei-kaupallista laitetta;

18)

’kotitalouksissa käytettävällä suodatinkahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kotitalouksissa käytettävää kahvinkeitintä, jossa kahvi valmistetaan suodattamalla;

19)

’pelikonsolilla’ tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu videopelien pelaamiseen laitteen päätoimintona. Pelikonsoli on yleensä tarkoitettu tuottamaan signaalia ulkoiselle näytölle, joka toimii pääasiallisena pelinäyttönä, ja niissä käytetään pääasiallisena syöttölaitteena yleensä käsiohjaimia tai muita vuorovaikutteisia ohjainlaitteita. Pelikonsolissa on yleensä (yksi tai useampi) keskusyksikkö, (yksi tai useampi) näytönohjain, järjestelmämuisti ja sisäisiä datantallennusvälineitä. Pelikonsoleiksi katsotaan myös kädessä pidettävät pelilaitteet, joissa pääasiallisena pelinäyttönä on sisäänrakennettu näyttö ja jotka ensisijaisesti käyttävät teholähteenään sisäänrakennettua akkua tai muuta kannettavaa virtalähdettä pikemminkin kuin suoraa yhteyttä verkkovirtalähteeseen;

20)

’moottorikäyttöisellä säädettävällä huonekalulla’ tarkoitetaan huonekalua, johon kuuluvat moottorit tai toimilaitteet sekä ohjausyksikkö korkeuden, asennon tai muodon säätämiseksi. Loppukäyttäjä hallitsee näitä säätöjä kiinteiden ja/tai langattomien ohjainten tai verkon kautta tai niitä ohjataan automaattisesti antureita käyttäen;

21)

’moottorikäyttöisellä rakennusosalla’ tarkoitetaan rakennuksissa olevia avaamiseen tai mukavuuteen liittyviä laitteita, ilmanvaihtolaitteita lukuun ottamatta, jotka voivat liikkua tai pyöriä tai tehdä molempia verkkovirtalähteen syöttämää energiaa käyttäen. Moottorikäyttöiseen rakennusosaan sisältyy sähkömoottori tai toimilaite ja ohjausyksikkö, ja loppukäyttäjä käyttää sitä kiinteiden ja/tai langattomien ohjainten tai verkon kautta tai sitä ohjataan automaattisesti antureita käyttäen;

22)

’suoratoistolaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka välittää loppukäyttäjän laitteille verkon kautta mitä tahansa suoraa tai tallennettua mediasisältöä ja toistaa sen tosiaikaisesti.

---

LIITE II

LUETTELO TÄMÄN ASETUKSEN SOVELTAMISALAAN KUULUVISTA ENERGIAAN LIITTYVISTÄ TUOTTEISTA

1.

| — | kuivausrummut ja muut pyykinkuivauslaitteet; |
| --- | --- |

—

kuivausrummut ja muut pyykinkuivauslaitteet;

| — | sähköuunit, myös liesiin integroidut uunit; |
| --- | --- |

—

sähköuunit, myös liesiin integroidut uunit;

| — | sähköllä toimivat keittotasot ja -levyt; |
| --- | --- |

—

sähköllä toimivat keittotasot ja -levyt;

| — | mikroaaltouunit; |
| --- | --- |

—

mikroaaltouunit;

| — | leivänpaahtimet; |
| --- | --- |

—

leivänpaahtimet;

| — | rasvakeittimet; |
| --- | --- |

—

rasvakeittimet;

| — | kahvinkeittimet; |
| --- | --- |

—

kahvinkeittimet;

| — | kahvimyllyt; |
| --- | --- |

—

kahvimyllyt;

| — | laitteet purkkien tai pakkausten avaamista tai sulkemista varten; |
| --- | --- |

—

laitteet purkkien tai pakkausten avaamista tai sulkemista varten;

| — | sähköveitset; |
| --- | --- |

—

sähköveitset;

| — | muut ruoanlaittoon ja muuhun elintarvikkeiden käsittelyyn, juomien valmistukseen, puhdistukseen ja pesemiseen ja vaatteiden huoltoon tarkoitetut laitteet, lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) 2019/2022 (1) soveltamisalaan kuuluvia kotitalouksien astianpesukoneita ja komission asetuksen (EU) 2019/2023 (2) soveltamisalaan kuuluvia kotitalouksien pyykinpesukoneita ja kotitalouksien kuivaavia pyykinpesukoneita; |
| --- | --- |

—

muut ruoanlaittoon ja muuhun elintarvikkeiden käsittelyyn, juomien valmistukseen, puhdistukseen ja pesemiseen ja vaatteiden huoltoon tarkoitetut laitteet, lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) 2019/2022 (1) soveltamisalaan kuuluvia kotitalouksien astianpesukoneita ja komission asetuksen (EU) 2019/2023 (2) soveltamisalaan kuuluvia kotitalouksien pyykinpesukoneita ja kotitalouksien kuivaavia pyykinpesukoneita;

| — | hiustenleikkuukoneet, hiustenkuivaimet, hiustenhoitolaitteet, sähköhammasharjat, parranajokoneet, hierontalaitteet ja muut vartalonhoitolaitteet; |
| --- | --- |

—

hiustenleikkuukoneet, hiustenkuivaimet, hiustenhoitolaitteet, sähköhammasharjat, parranajokoneet, hierontalaitteet ja muut vartalonhoitolaitteet;

| — | vaa’at. |
| --- | --- |

—

vaa’at.

2.

Ensisijaisesti kotiympäristössä käytettäviksi tarkoitetut tietotekniikkalaitteet, mukaan lukien tulostimet, mutta lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) N:o 617/2013 (3) soveltamisalaan kuuluvia pöytätietokoneita, integroituja pöytätietokoneita ja kannettavia tietokoneita, komission asetuksen (EU) 2019/424 (4) soveltamisalaan kuuluvia palvelimia ja tiedontallennustuotteita sekä asetuksen (EU) 2019/2021 (5) soveltamisalaan kuuluvia elektronisia näyttöjä.

3.

| — | radiot; |
| --- | --- |

—

radiot;

| — | videokamerat; |
| --- | --- |

—

videokamerat;

| — | videotoistimet; |
| --- | --- |

—

videotoistimet;

| — | hifisoittimet; |
| --- | --- |

—

hifisoittimet;

| — | äänenvahvistimet; |
| --- | --- |

—

äänenvahvistimet;

| — | kaiuttimet; |
| --- | --- |

—

kaiuttimet;

| — | kotiteatterijärjestelmät; |
| --- | --- |

—

kotiteatterijärjestelmät;

| — | suoratoistolaitteet; |
| --- | --- |

—

suoratoistolaitteet;

| — | soittimet; |
| --- | --- |

—

soittimet;

| — | monitoimiset digisovittimet ja perusdigisovittimet; |
| --- | --- |

—

monitoimiset digisovittimet ja perusdigisovittimet;

| — | muut laitteet äänen tai kuvan tallentamista ja toistamista varten, mukaan lukien äänen ja kuvan jakeluun tarkoitetut muut signaalit ja tekniikat kuin televiestintä, mutta lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2019/2021 soveltamisalaan kuuluvia elektronisia näyttöjä ja projektoreita, joissa on mekanismi linssien vaihtamiseksi polttoväliltään erilaisiin linsseihin. |
| --- | --- |

—

muut laitteet äänen tai kuvan tallentamista ja toistamista varten, mukaan lukien äänen ja kuvan jakeluun tarkoitetut muut signaalit ja tekniikat kuin televiestintä, mutta lukuun ottamatta asetuksen (EU) 2019/2021 soveltamisalaan kuuluvia elektronisia näyttöjä ja projektoreita, joissa on mekanismi linssien vaihtamiseksi polttoväliltään erilaisiin linsseihin.

4.

| — | sähköjunat tai kilpa-autoradat; |
| --- | --- |

—

sähköjunat tai kilpa-autoradat;

| — | pelikonsolit; |
| --- | --- |

—

pelikonsolit;

| — | urheiluvälineet; |
| --- | --- |

—

urheiluvälineet;

| — | muut lelut ja vapaa-ajan välineet. |
| --- | --- |

—

muut lelut ja vapaa-ajan välineet.

5.

| — | korkeussäädettävät työpöydät; |
| --- | --- |

—

korkeussäädettävät työpöydät;

| — | nostettavat sängyt ja tuolit, lukuun ottamatta lääkinnällisiä laitteita ja pyörätuoleja; |
| --- | --- |

—

nostettavat sängyt ja tuolit, lukuun ottamatta lääkinnällisiä laitteita ja pyörätuoleja;

| — | muut moottorikäyttöiset säädettävät huonekalut. |
| --- | --- |

—

muut moottorikäyttöiset säädettävät huonekalut.

6.

| — | ikkunaluukut; |
| --- | --- |

—

ikkunaluukut;

| — | kaihtimet; |
| --- | --- |

—

kaihtimet;

| — | varjostimet; |
| --- | --- |

—

varjostimet;

| — | markiisit; |
| --- | --- |

—

markiisit;

| — | pergolat; |
| --- | --- |

—

pergolat;

| — | ikkunaverhot; |
| --- | --- |

—

ikkunaverhot;

| — | ovet; |
| --- | --- |

—

ovet;

| — | portit; |
| --- | --- |

—

portit;

| — | ikkunat; |
| --- | --- |

—

ikkunat;

| — | kattoikkunat; |
| --- | --- |

—

kattoikkunat;

| — | muut moottorikäyttöiset rakennusosat. |
| --- | --- |

—

muut moottorikäyttöiset rakennusosat.

---

(1)  Komission asetus (EU) 2019/2022, annettu 1 päivänä lokakuuta 2019, kotitalouksien astianpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 1016/2010 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 267).

1

(2)  Komission asetus (EU) 2019/2023, annettu 1 päivänä lokakuuta 2019, kotitalouksien pyykinpesukoneiden ja kotitalouksien kuivaavien pyykinpesukoneiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY mukaisesti sekä komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 1015/2010 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 285).

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 617/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tietokoneiden ja tietokonepalvelinten ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 175, 27.6.2013, s. 13).

3

(4)  Komission asetus (EU) 2019/424, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2019, palvelinten ja tiedontallennustuotteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EU) N:o 617/2013 muuttamisesta (EUVL L 74, 18.3.2019, s. 46).

4

(5)  Komission asetus (EU) 2019/2021, annettu 1 päivänä lokakuuta 2019, elektronisten näyttöjen ekologista suunnittelua koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY nojalla sekä komission asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 642/2009 kumoamisesta (EUVL L 315, 5.12.2019, s. 241).

5

---

LIITE III

EKOSUUNNITTELUVAATIMUKSET

1.

| a) | Tehonkulutus pois päältä -tilassa:
  Laitteen tehonkulutus pois päältä -tilassa saa olla enintään 0,50 wattia. Kaksi vuotta tämän asetuksen soveltamispäivän jälkeen laitteen tehonkulutus pois päältä -tilassa saa olla enintään 0,30 wattia. |
| --- | --- |

a)

Tehonkulutus pois päältä -tilassa:

Laitteen tehonkulutus pois päältä -tilassa saa olla enintään 0,50 wattia. Kaksi vuotta tämän asetuksen soveltamispäivän jälkeen laitteen tehonkulutus pois päältä -tilassa saa olla enintään 0,30 wattia.

| b) | Tehonkulutus valmiustilassa: | Laitteen tehonkulutus missä tahansa tilassa, jossa yksinomaan mahdollistetaan uudelleenaktivointitoiminto tai jossa mahdollistetaan yksinomaan uudelleenaktivointitoiminto ja uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin, saa olla enintään 0,50 wattia. |
| --- | --- | --- |

b)

Tehonkulutus valmiustilassa:

Laitteen tehonkulutus missä tahansa tilassa, jossa yksinomaan mahdollistetaan uudelleenaktivointitoiminto tai jossa mahdollistetaan yksinomaan uudelleenaktivointitoiminto ja uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin, saa olla enintään 0,50 wattia.

| | Laitteen tehonkulutus missä tahansa tilassa, jossa yksinomaan mahdollistetaan tieto- tai tilanäyttö tai jossa yksinomaan mahdollistetaan uudelleenaktivointitoiminnon ja tieto- tai tilanäytön yhdistelmä tai jossa mahdollistetaan yksinomaan uudelleenaktivointitoiminto ja uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin ja tieto- tai tilanäyttö, saa olla enintään 0,80 wattia, lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) N:o 932/2012 (1) soveltamisalaan kuuluvia kotitalouksien kuivausrumpuja, joiden osalta tämä arvo on 1,00 wattia. |
| --- | --- |

Laitteen tehonkulutus missä tahansa tilassa, jossa yksinomaan mahdollistetaan tieto- tai tilanäyttö tai jossa yksinomaan mahdollistetaan uudelleenaktivointitoiminnon ja tieto- tai tilanäytön yhdistelmä tai jossa mahdollistetaan yksinomaan uudelleenaktivointitoiminto ja uudelleenaktivoitavuuden ilmaisin ja tieto- tai tilanäyttö, saa olla enintään 0,80 wattia, lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) N:o 932/2012 (1) soveltamisalaan kuuluvia kotitalouksien kuivausrumpuja, joiden osalta tämä arvo on 1,00 wattia.

| | Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä. |
| --- | --- |

Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.

| c) | Tehonkulutus verkkovalmiustilassa: | HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa saa olla enintään 8,00 wattia. Kaksi vuotta tämän asetuksen soveltamispäivän jälkeen HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa saa olla enintään 7,00 wattia. |
| --- | --- | --- |

c)

Tehonkulutus verkkovalmiustilassa:

HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa saa olla enintään 8,00 wattia. Kaksi vuotta tämän asetuksen soveltamispäivän jälkeen HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa saa olla enintään 7,00 wattia.

| | Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa saa olla enintään 2,00 wattia. |
| --- | --- |

Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa saa olla enintään 2,00 wattia.

| | Tehonkulutusrajoja ei sovelleta






  — | suuren kokoluokan tulostimiin; |
| --- | --- | --- |

Tehonkulutusrajoja ei sovelleta

—

suuren kokoluokan tulostimiin;

| — | asetuksessa (EU) N:o 617/2013 määriteltyihin pöytäkevytpäätteisiin, kannettaviin työasemiin ja pienpalvelimiin. |
| --- | --- |

—

asetuksessa (EU) N:o 617/2013 määriteltyihin pöytäkevytpäätteisiin, kannettaviin työasemiin ja pienpalvelimiin.

2.

| a) | Pois päältä -tilan ja valmiustilan saatavuus:
  Lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole tarkoituksenmukaista laitteen aiotun käyttötarkoituksen kannalta, laitteessa on oltava yksi tai useampi seuraavista tiloista:






  — | pois päältä -tila, |
| --- | --- | --- |

a)

Pois päältä -tilan ja valmiustilan saatavuus:

Lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole tarkoituksenmukaista laitteen aiotun käyttötarkoituksen kannalta, laitteessa on oltava yksi tai useampi seuraavista tiloista:

—

pois päältä -tila,

| — | valmiustila, |
| --- | --- |

—

valmiustila,

| — | muu tila, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen. |
| --- | --- |

—

muu tila, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen.

| b) | Tehonhallintatoiminto kaikissa muissa kuin verkkoon liitetyissä laitteissa:






  1) | Laitteessa on oltava tehonhallintatoiminto, lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole tarkoituksenmukaista laitteen aiotun käyttötarkoituksen kannalta. Kun laite ei suorita päätoimintoa ja kun yksi tai useampi muu energiaan liittyvä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti johonkin seuraavista tiloista:






  — | valmiustila, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Tehonhallintatoiminto kaikissa muissa kuin verkkoon liitetyissä laitteissa:

1)

Laitteessa on oltava tehonhallintatoiminto, lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole tarkoituksenmukaista laitteen aiotun käyttötarkoituksen kannalta. Kun laite ei suorita päätoimintoa ja kun yksi tai useampi muu energiaan liittyvä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti johonkin seuraavista tiloista:

—

valmiustila,

| — | pois päältä -tila, |
| --- | --- |

—

pois päältä -tila,

| — | muu tila, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen. |
| --- | --- |

—

muu tila, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen.

| 2) | Kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä 1 kohdassa tarkoitettu aika on seuraava:






  — | suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristetyssä astiassa, enintään viisi minuuttia; |
| --- | --- | --- |

2)

Kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä 1 kohdassa tarkoitettu aika on seuraava:

—

suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristetyssä astiassa, enintään viisi minuuttia;

| — | suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristämättömässä astiassa, enintään 40 minuuttia; |
| --- | --- |

—

suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristämättömässä astiassa, enintään 40 minuuttia;

| — | muilla kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä kuin suodatinkahvinkeittimillä enintään 30 minuuttia. |
| --- | --- |

—

muilla kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä kuin suodatinkahvinkeittimillä enintään 30 minuuttia.

| 3) | Muilla laitteilla 1 kohdassa tarkoitettu aika saa olla enintään 20 minuuttia. |
| --- | --- |

3)

Muilla laitteilla 1 kohdassa tarkoitettu aika saa olla enintään 20 minuuttia.

| 4) | Edellä 1 kohdassa kuvatun tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna, kun laite saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön, ja sen on aktivoiduttava alkuasetuksissaan sen jälkeen, kun laite on palautettu tehdasasetuksiin. |
| --- | --- |

4)

Edellä 1 kohdassa kuvatun tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna, kun laite saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön, ja sen on aktivoiduttava alkuasetuksissaan sen jälkeen, kun laite on palautettu tehdasasetuksiin.

| 5) | Laite voi antaa käyttäjälle mahdollisuuden kytkeä tehonhallintatoiminto pois päältä. Tällaisissa tapauksissa käyttäjiä on varoitettava siitä, että kyseinen toimi lisää energiankulutusta. Varoituksen on sisällyttävä käyttöohjeisiin, ja se on tarvittaessa asetettava saataville laitteeseen integroiduilla tai siihen liitetyillä näytöillä, lukuun ottamatta tieto- tai tilanäyttöjä. Tämä vaihtoehto ei saa olla osa laitteen asennusmenettelyä, ja sen on edellytettävä käyttäjän erillistä toimenpidettä laitteessa. |
| --- | --- |

5)

Laite voi antaa käyttäjälle mahdollisuuden kytkeä tehonhallintatoiminto pois päältä. Tällaisissa tapauksissa käyttäjiä on varoitettava siitä, että kyseinen toimi lisää energiankulutusta. Varoituksen on sisällyttävä käyttöohjeisiin, ja se on tarvittaessa asetettava saataville laitteeseen integroiduilla tai siihen liitetyillä näytöillä, lukuun ottamatta tieto- tai tilanäyttöjä. Tämä vaihtoehto ei saa olla osa laitteen asennusmenettelyä, ja sen on edellytettävä käyttäjän erillistä toimenpidettä laitteessa.

| c) | Tehonhallinta verkkoon liitetyissä laitteissa: | Laitteessa on oltava tehonhallintatoiminto, lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole tarkoituksenmukaista laitteen aiotun käyttötarkoituksen kannalta. Kun laite ei suorita päätoimintoa ja kun yksi tai useampi muu energiaan liittyvä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti verkkovalmiustilaan. Tämä aika saa olla enintään 20 minuuttia. |
| --- | --- | --- |

c)

Tehonhallinta verkkoon liitetyissä laitteissa:

Laitteessa on oltava tehonhallintatoiminto, lukuun ottamatta tilanteita, joissa se ei ole tarkoituksenmukaista laitteen aiotun käyttötarkoituksen kannalta. Kun laite ei suorita päätoimintoa ja kun yksi tai useampi muu energiaan liittyvä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti verkkovalmiustilaan. Tämä aika saa olla enintään 20 minuuttia.

| | Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä valmiustilalle tai pois päältä -tilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia. |
| --- | --- |

Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä valmiustilalle tai pois päältä -tilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.

| | Tehonhallintatoiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn laitteen kaikissa verkkoporteissa. |
| --- | --- |

Tehonhallintatoiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn laitteen kaikissa verkkoporteissa.

| | Tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna, kun laite saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön, jollei kaikkia verkkoportteja ole kytketty pois päältä. Kun laite on palautettu tehdasasetuksiin, tehonhallintatoiminnon on aktivoiduttava, jos jokin verkkoporteista kytketään käyttöön. |
| --- | --- |

Tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna, kun laite saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön, jollei kaikkia verkkoportteja ole kytketty pois päältä. Kun laite on palautettu tehdasasetuksiin, tehonhallintatoiminnon on aktivoiduttava, jos jokin verkkoporteista kytketään käyttöön.

| | Laite voi antaa käyttäjälle mahdollisuuden kytkeä tehonhallintatoiminto pois päältä. Tällaisissa tapauksissa käyttäjiä on varoitettava siitä, että kyseinen toimi lisää energiankulutusta. Varoituksen on sisällyttävä käyttöohjeisiin, ja se on tarvittaessa asetettava saataville laitteeseen integroiduilla tai siihen liitetyillä näytöillä. Tämä vaihtoehto ei saa olla osa laitteen asennusmenettelyä, ja sen on edellytettävä käyttäjän erillistä toimenpidettä laitteessa. |
| --- | --- |

Laite voi antaa käyttäjälle mahdollisuuden kytkeä tehonhallintatoiminto pois päältä. Tällaisissa tapauksissa käyttäjiä on varoitettava siitä, että kyseinen toimi lisää energiankulutusta. Varoituksen on sisällyttävä käyttöohjeisiin, ja se on tarvittaessa asetettava saataville laitteeseen integroiduilla tai siihen liitetyillä näytöillä. Tämä vaihtoehto ei saa olla osa laitteen asennusmenettelyä, ja sen on edellytettävä käyttäjän erillistä toimenpidettä laitteessa.

| | Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan b alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä. |
| --- | --- |

Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan b alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.

| d) | Mahdollisuus kytkeä langattomat verkkoyhteydet pois käytöstä:
  Verkkoon liitetyissä laitteissa, jotka voidaan liittää langattomaan verkkoon, käyttäjälle on tarjottava mahdollisuus kytkeä langattomat verkkoyhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta laitteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä. |
| --- | --- |

d)

Mahdollisuus kytkeä langattomat verkkoyhteydet pois käytöstä:

Verkkoon liitetyissä laitteissa, jotka voidaan liittää langattomaan verkkoon, käyttäjälle on tarjottava mahdollisuus kytkeä langattomat verkkoyhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta laitteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.

| e) | Ilmaisua ’valmiustila’ (standby) ja sen käännöksiä kaikilla unionin virallisilla kielillä ei saa käyttää kuvaamaan yksin tai yhdessä muiden tietojen kanssa tilaa, joissa laite ei ole 1 kohdan b tai c alakohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

e)

Ilmaisua ’valmiustila’ (standby) ja sen käännöksiä kaikilla unionin virallisilla kielillä ei saa käyttää kuvaamaan yksin tai yhdessä muiden tietojen kanssa tilaa, joissa laite ei ole 1 kohdan b tai c alakohdassa vahvistettujen vaatimusten mukainen.

3.

| a) | Loppukäyttäjille tarkoitetuissa käyttöoppaissa sekä valmistajien, maahantuojien tai valtuutettujen edustajien vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivuilla on annettava kaikista laitteista tapauksen mukaan seuraavat tiedot:






  1) | kustakin pois päältä -tilasta, valmiustilasta (tai muusta tilasta, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia) ja verkkovalmiustilasta, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen:






  — | tehonkulutus watteina pyöristettynä yhteen desimaaliin; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Loppukäyttäjille tarkoitetuissa käyttöoppaissa sekä valmistajien, maahantuojien tai valtuutettujen edustajien vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivuilla on annettava kaikista laitteista tapauksen mukaan seuraavat tiedot:

1)

kustakin pois päältä -tilasta, valmiustilasta (tai muusta tilasta, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia) ja verkkovalmiustilasta, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen:

—

tehonkulutus watteina pyöristettynä yhteen desimaaliin;

| — | aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan, pois päältä -tilaan tai verkkovalmiustilaan, minuutteina pyöristettynä lähimpään minuuttiin; |
| --- | --- |

—

aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan, pois päältä -tilaan tai verkkovalmiustilaan, minuutteina pyöristettynä lähimpään minuuttiin;

| 2) | laitteen tehonkulutus verkkovalmiustilassa, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön; |
| --- | --- |

2)

laitteen tehonkulutus verkkovalmiustilassa, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön;

| 3) | Sellaisten laitteiden osalta, jotka tarvitsevat ulkoisen teholähteen mutta jotka saatetaan markkinoille ilman sitä, valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan on annettava tiedot kyseisen laitteen kanssa käytettävän ulkoisen teholähteen tuotemallin teknisistä ominaisuuksista. |
| --- | --- |

3)

Sellaisten laitteiden osalta, jotka tarvitsevat ulkoisen teholähteen mutta jotka saatetaan markkinoille ilman sitä, valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan on annettava tiedot kyseisen laitteen kanssa käytettävän ulkoisen teholähteen tuotemallin teknisistä ominaisuuksista.

| 4) | ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä. |
| --- | --- |

4)

ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä.

Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot voidaan vaihtoehtoisesti antaa loppukäyttäjille tarkoitetuissa käyttöoppaissa linkkinä näihin tietoihin valmistajien, maahantuojien tai valtuutettujen edustajien vapaasti käytettävissä olevilla verkkosivuilla.

| b) | Tämän asetuksen 4 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on oltava seuraavat tiedot:






  1) | laitteen luokka:






  — | tieto siitä, onko laite verkkoon liitetty vai verkkoon liittämätön; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Tämän asetuksen 4 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on oltava seuraavat tiedot:

1)

laitteen luokka:

—

tieto siitä, onko laite verkkoon liitetty vai verkkoon liittämätön;

| — | verkkoon liitetyistä laitteista erittely siitä, ovatko ne HiNA-laitteita, HiNA-toiminnolla varustettuja laitteita vai muita verkkoon liitettyjä laitteita; jos tietoja ei anneta, laitetta ei katsota HiNA-laitteeksi tai HiNA-toiminnolla varustetuksi laitteeksi; |
| --- | --- |

—

verkkoon liitetyistä laitteista erittely siitä, ovatko ne HiNA-laitteita, HiNA-toiminnolla varustettuja laitteita vai muita verkkoon liitettyjä laitteita; jos tietoja ei anneta, laitetta ei katsota HiNA-laitteeksi tai HiNA-toiminnolla varustetuksi laitteeksi;

| 2) | kustakin pois päältä -tilasta, valmiustilasta ja verkkovalmiustilasta:






  — | tehonkulutuksen ilmoitettu arvo watteina pyöristettynä yhteen desimaaliin; |
| --- | --- | --- |

2)

kustakin pois päältä -tilasta, valmiustilasta ja verkkovalmiustilasta:

—

tehonkulutuksen ilmoitettu arvo watteina pyöristettynä yhteen desimaaliin;

| — | käytetty mittausmenetelmä; |
| --- | --- |

—

käytetty mittausmenetelmä;

| — | kuvaus siitä, miten laitteen toimintatila valittiin tai ohjelmoitiin; |
| --- | --- |

—

kuvaus siitä, miten laitteen toimintatila valittiin tai ohjelmoitiin;

| — | vaiheet, joiden jälkeen laite on tilassa, jossa se vaihtaa tilaansa automaattisesti; |
| --- | --- |

—

vaiheet, joiden jälkeen laite on tilassa, jossa se vaihtaa tilaansa automaattisesti;

| — | mahdolliset laitteen toimintaa koskevat huomautukset, kuten tieto siitä, miten käyttäjä voi siirtää laitteen verkkovalmiustilaan; |
| --- | --- |

—

mahdolliset laitteen toimintaa koskevat huomautukset, kuten tieto siitä, miten käyttäjä voi siirtää laitteen verkkovalmiustilaan;

| — | tarvittaessa oletusaika, joka tarvitaan, jotta laite saavuttaa sovellettavan tehonsäästötilan, minuutteina pyöristettynä lähimpään minuuttiin; |
| --- | --- |

—

tarvittaessa oletusaika, joka tarvitaan, jotta laite saavuttaa sovellettavan tehonsäästötilan, minuutteina pyöristettynä lähimpään minuuttiin;

| 3) | verkkoon liitetyistä laitteista:






  — | verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti laitteessa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja; |
| --- | --- | --- |

3)

verkkoon liitetyistä laitteista:

—

verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti laitteessa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja;

| — | onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen kuin laite saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön; |
| --- | --- |

—

onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen kuin laite saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön;

| — | onko verkkoportteja, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen käyttöön kytketyistä kiinteistä liitännöistä, ja menettely, jota käytetään näiden verkkoporttien kytkemiseksi pois käytöstä; |
| --- | --- |

—

onko verkkoportteja, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen käyttöön kytketyistä kiinteistä liitännöistä, ja menettely, jota käytetään näiden verkkoporttien kytkemiseksi pois käytöstä;

| — | laitteen tehonkulutus verkkovalmiustilassa, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön; |
| --- | --- |

—

laitteen tehonkulutus verkkovalmiustilassa, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön;

| — | ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä. |
| --- | --- |

—

ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä.

| 4) | kustakin verkkoportin tyypistä:






  — | aika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto siirtää laitteen verkkovalmiustilaan; |
| --- | --- | --- |

4)

kustakin verkkoportin tyypistä:

—

aika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto siirtää laitteen verkkovalmiustilaan;

| — | laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä etäkäynnistyssignaali; |
| --- | --- |

—

laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä etäkäynnistyssignaali;

| — | (enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät; |
| --- | --- |

—

(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät;

| — | laitteen (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin; |
| --- | --- |

—

laitteen (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin;

| — | laitteen käyttämä yhteyskäytäntö; |
| --- | --- |

—

laitteen käyttämä yhteyskäytäntö;

| 5) | mittausolosuhteet:






  — | mittauslämpötila; |
| --- | --- | --- |

5)

mittausolosuhteet:

—

mittauslämpötila;

| — | testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä; |
| --- | --- |

—

testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä;

| — | sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö; |
| --- | --- |

—

sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö;

| — | sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien kuvaus; |
| --- | --- |

—

sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien kuvaus;

| 6) | Tapauksen mukaan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa lueteltujen vaatimusten mukaisuuden arvioinnissa tarvittavat laitteen ominaisuudet, mukaan luettuna ilmoitettu aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti verkkovalmiustilaan, valmiustilaan tai pois päältä -tilaan taikka muuhun tilaan, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia, minuutteina pyöristettynä lähimpään minuuttiin. |
| --- | --- |

6)

Tapauksen mukaan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa lueteltujen vaatimusten mukaisuuden arvioinnissa tarvittavat laitteen ominaisuudet, mukaan luettuna ilmoitettu aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti verkkovalmiustilaan, valmiustilaan tai pois päältä -tilaan taikka muuhun tilaan, joka ei ylitä pois päältä -tilalle tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia, minuutteina pyöristettynä lähimpään minuuttiin.

| 7) | Tarvittaessa on annettava tekniset perustelut, joilla osoitetaan, että 2 kohdan a, b, c ja d alakohdassa luetellut vaatimukset eivät sovellu laitteen aiottuun käyttötarkoitukseen. Tarvetta pitää yllä yhtä tai useampaa verkkoyhteyttä tai odottaa etäkäynnistyssignaalia ei pidetä teknisenä perusteluna sille, että laite vapautetaan 2 kohdan b alakohdassa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta tapauksessa, jossa valmistaja ei ole määritellyt laitetta verkkoon liitetyksi laitteeksi. Edellä 2 kohdan c alakohdassa vahvistettujen vaatimusten osalta teknisissä perusteluissa on erityisesti esitettävä näyttö siitä, miksi päätoiminnon on pysyttävä aina aktivoituna. Lisäksi pakkauksessa on tarvittaessa mainittava nimenomaisesti, että






  a) | laitteessa ei ole valmiustilaa tai muuta vastaavaa tilaa, kun on kyse energiatehokkuusvaatimuksista, tehonhallintatoiminnosta tai mahdollisuudesta kytkeä langaton verkkoyhteys pois käytöstä; |
| --- | --- | --- |

7)

Tarvittaessa on annettava tekniset perustelut, joilla osoitetaan, että 2 kohdan a, b, c ja d alakohdassa luetellut vaatimukset eivät sovellu laitteen aiottuun käyttötarkoitukseen. Tarvetta pitää yllä yhtä tai useampaa verkkoyhteyttä tai odottaa etäkäynnistyssignaalia ei pidetä teknisenä perusteluna sille, että laite vapautetaan 2 kohdan b alakohdassa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta tapauksessa, jossa valmistaja ei ole määritellyt laitetta verkkoon liitetyksi laitteeksi. Edellä 2 kohdan c alakohdassa vahvistettujen vaatimusten osalta teknisissä perusteluissa on erityisesti esitettävä näyttö siitä, miksi päätoiminnon on pysyttävä aina aktivoituna. Lisäksi pakkauksessa on tarvittaessa mainittava nimenomaisesti, että

a)

laitteessa ei ole valmiustilaa tai muuta vastaavaa tilaa, kun on kyse energiatehokkuusvaatimuksista, tehonhallintatoiminnosta tai mahdollisuudesta kytkeä langaton verkkoyhteys pois käytöstä;

| b) | laitteen tehonkulutus on todennäköisesti suurempi kuin muilla laitemalleilla, jotka täyttävät nämä toiminnalliset vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

laitteen tehonkulutus on todennäköisesti suurempi kuin muilla laitemalleilla, jotka täyttävät nämä toiminnalliset vaatimukset.

| 8) | kuvaus laitteen päätoiminnoista. |
| --- | --- |

8)

kuvaus laitteen päätoiminnoista.

---

(1)  Komission asetus (EU) N:o 932/2012, annettu 3 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien kuivausrumpujen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta (EUVL L 278, 12.10.2012, s. 1).

1

---

LIITE IV

MITTAUSMENETELMÄT JA LASKELMAT

Mittauksissa ja laskelmissa on käytettävä yhdenmukaistettuja standardeja, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai muita luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät.

Verkkoon liitettyjen laitteiden testaukseen sovelletaan seuraavia yleisiä ehtoja:

| a) | Sellaisen verkkoon liitetyn laitteen valmiustilan energiankulutuksen mittaamiseksi, jossa on tällainen tila, yksikön kaikki verkkoportit on tapauksen mukaan kytkettävä pois käytöstä tai irti. |
| --- | --- |

a)

Sellaisen verkkoon liitetyn laitteen valmiustilan energiankulutuksen mittaamiseksi, jossa on tällainen tila, yksikön kaikki verkkoportit on tapauksen mukaan kytkettävä pois käytöstä tai irti.

| b) | Jos laitteen aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen käyttöön kytketyistä kiinteistä liitännöistä yhteen tai useampaan verkkoporttiin, nämä verkkoportit voidaan poistaa manuaalisesti käytöstä kiinteän liitännän irrottamisen sijaan. |
| --- | --- |

b)

Jos laitteen aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen käyttöön kytketyistä kiinteistä liitännöistä yhteen tai useampaan verkkoporttiin, nämä verkkoportit voidaan poistaa manuaalisesti käytöstä kiinteän liitännän irrottamisen sijaan.

| c) | Verkkovalmiustilan energiankulutuksen mittaamiseen ja tehonhallintatoiminnon testaamiseen on käytettävä seuraavaa menettelyä:






  1) | Jos laitteessa on yhden tyyppinen verkkoportti ja jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja, muut verkkoportit on kytkettävä irti. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
  Testattava yksikkö kytketään päälle. Laite, joka antaa etäkäynnistyssignaalin, joka aktivoi testattavan yksikön uudelleen, liitetään asianmukaiseen verkkoon, kytketään päälle ja on valmis antamaan käynnistyssignaalin tarvittaessa. Kun testattava yksikkö on kytketty päälle ja toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen yksikölle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen. |
| --- | --- | --- |

c)

Verkkovalmiustilan energiankulutuksen mittaamiseen ja tehonhallintatoiminnon testaamiseen on käytettävä seuraavaa menettelyä:

1)

Jos laitteessa on yhden tyyppinen verkkoportti ja jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja, muut verkkoportit on kytkettävä irti. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.

Testattava yksikkö kytketään päälle. Laite, joka antaa etäkäynnistyssignaalin, joka aktivoi testattavan yksikön uudelleen, liitetään asianmukaiseen verkkoon, kytketään päälle ja on valmis antamaan käynnistyssignaalin tarvittaessa. Kun testattava yksikkö on kytketty päälle ja toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen yksikölle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen.

| 2) | Jos laitteessa on useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
  Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Kiinteät verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä irti, ja langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä.
  Testattava yksikkö kytketään päälle. Laite, joka antaa etäkäynnistyssignaalin, joka aktivoi testattavan yksikön uudelleen, liitetään asianmukaiseen verkkoon, kytketään päälle ja on valmis antamaan käynnistyssignaalin tarvittaessa. Kun testattava yksikkö on kytketty päälle ja toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen yksikölle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen. Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä. |
| --- | --- |

2)

Jos laitteessa on useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.

Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Kiinteät verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä irti, ja langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä.

Testattava yksikkö kytketään päälle. Laite, joka antaa etäkäynnistyssignaalin, joka aktivoi testattavan yksikön uudelleen, liitetään asianmukaiseen verkkoon, kytketään päälle ja on valmis antamaan käynnistyssignaalin tarvittaessa. Kun testattava yksikkö on kytketty päälle ja toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen yksikölle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen. Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.

| d) | Kaikentyyppisten kotitalouksissa käytettävien kahvinkeittimien mittaukset on tehtävä viimeisen keittojakson päättymisen jälkeen tai tapauksen mukaan kalkinpoistoprosessin, itsepuhdistusprosessin tai minkä tahansa käyttäjän suorittaman toiminnan jälkeen, ellei hälytin ole lauennut, joka edellyttää käyttäjän toimia mahdollisen vaurion tai onnettomuuden estämiseksi. |
| --- | --- |

d)

Kaikentyyppisten kotitalouksissa käytettävien kahvinkeittimien mittaukset on tehtävä viimeisen keittojakson päättymisen jälkeen tai tapauksen mukaan kalkinpoistoprosessin, itsepuhdistusprosessin tai minkä tahansa käyttäjän suorittaman toiminnan jälkeen, ellei hälytin ole lauennut, joka edellyttää käyttäjän toimia mahdollisen vaurion tai onnettomuuden estämiseksi.

---

LIITE V

TARKASTUSMENETTELY MARKKINAVALVONTAA VARTEN

Tässä liitteessä määritellyt tarkastuksissa sallitut poikkeamat koskevat ainoastaan jäsenvaltioiden viranomaisten suorittamia ilmoitettujen arvojen tarkastuksia. Valmistaja, maahantuoja tai valtuutettu edustaja ei saa käyttää niitä sallittuna poikkeamana teknisessä dokumentaatiossa annettuja arvoja määrittäessään tai tulkitessaan näitä arvoja, jotta vaatimukset saataisiin täytettyä, tai ilmoittaakseen paremman suorituskyvyn jollain muulla tavoin.

Jos malli ei ole tämän asetuksen 6 artiklan ensimmäisessä kohdassa säädettyjen vaatimusten mukainen, kyseisen mallin ja kaikkien vastaavien mallien on katsottava olevan vaatimusten vastaisia.

Osana direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtävää tarkastusta siitä, onko laitemalli tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen, jäsenvaltioiden viranomaisten on tässä liitteessä tarkoitettujen vaatimusten osalta noudatettava seuraavaa menettelyä:

| 1. | Jäsenvaltion viranomaisten on tarkastettava yksi mallia edustava laite. |
| --- | --- |

1.

Jäsenvaltion viranomaisten on tarkastettava yksi mallia edustava laite.

| 2. | Mallin on katsottava olevan sovellettavien vaatimusten mukainen, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:






  a) | direktiivin 2009/125/EY liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisessa teknisessä dokumentaatiossa annetut arvot (ilmoitetut arvot) ja tapauksen mukaan näiden arvojen laskemiseen käytetyt arvot eivät ole valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan kannalta suotuisampia kuin mainitun liitteen 2 kohdan g alakohdan mukaisesti tehtyjen vastaavien mittausten tulokset; |
| --- | --- | --- |

2.

Mallin on katsottava olevan sovellettavien vaatimusten mukainen, jos kaikki seuraavat ehdot täyttyvät:

a)

direktiivin 2009/125/EY liitteessä IV olevan 2 kohdan mukaisessa teknisessä dokumentaatiossa annetut arvot (ilmoitetut arvot) ja tapauksen mukaan näiden arvojen laskemiseen käytetyt arvot eivät ole valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan kannalta suotuisampia kuin mainitun liitteen 2 kohdan g alakohdan mukaisesti tehtyjen vastaavien mittausten tulokset;

| b) | ilmoitetut arvot täyttävät kaikki tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset eikä valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan julkaisemiin vaadittuihin tuotetietoihin sisälly arvoja, jotka ovat valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan kannalta suotuisampia kuin ilmoitetut arvot; |
| --- | --- |

b)

ilmoitetut arvot täyttävät kaikki tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset eikä valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan julkaisemiin vaadittuihin tuotetietoihin sisälly arvoja, jotka ovat valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan kannalta suotuisampia kuin ilmoitetut arvot;

| c) | kun jäsenvaltion viranomaiset tarkastavat mallia edustavan laitteen, ne toteavat, että valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan käyttöön ottama järjestelmä täyttää 6 artiklan toisen kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

kun jäsenvaltion viranomaiset tarkastavat mallia edustavan laitteen, ne toteavat, että valmistajan, maahantuojan tai valtuutetun edustajan käyttöön ottama järjestelmä täyttää 6 artiklan toisen kohdan vaatimukset;

| d) | kun jäsenvaltion viranomaiset tarkastavat mallia edustavan laitteen, se täyttää liitteessä II olevassa 2 kohdassa esitetyt toiminnalliset vaatimukset ja liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitetyt tietovaatimukset; |
| --- | --- |

d)

kun jäsenvaltion viranomaiset tarkastavat mallia edustavan laitteen, se täyttää liitteessä II olevassa 2 kohdassa esitetyt toiminnalliset vaatimukset ja liitteessä II olevassa 3 kohdassa esitetyt tietovaatimukset;

| e) | kun jäsenvaltion viranomaiset testaavat mallia edustavan laitteen, määritetyt arvot (testauksessa mitatut asianomaisten parametrien arvot ja näiden mittausten perusteella lasketut arvot) ovat taulukossa 1 vahvistettujen vastaavien tarkastuksissa sallittujen poikkeamien rajoissa. |
| --- | --- |

e)

kun jäsenvaltion viranomaiset testaavat mallia edustavan laitteen, määritetyt arvot (testauksessa mitatut asianomaisten parametrien arvot ja näiden mittausten perusteella lasketut arvot) ovat taulukossa 1 vahvistettujen vastaavien tarkastuksissa sallittujen poikkeamien rajoissa.

| 3. | Jos 2 kohdan a, b, c tai d alakohdassa asetettuja ehtoja ei täytetä, on katsottava, ettei kyseinen malli eikä mikään vastaava malli ole tämän asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

3.

Jos 2 kohdan a, b, c tai d alakohdassa asetettuja ehtoja ei täytetä, on katsottava, ettei kyseinen malli eikä mikään vastaava malli ole tämän asetuksen mukainen.

| 4. | Jos 2 kohdan e alakohdassa asetettua ehtoa ei täytetä, jäsenvaltion viranomaisten on testattava vielä kolme satunnaisesti valittua saman mallin laitetta. Valitut kolme ylimääräistä laitetta voivat vaihtoehtoisesti olla yhtä tai useampaa vastaavaa mallia. |
| --- | --- |

4.

Jos 2 kohdan e alakohdassa asetettua ehtoa ei täytetä, jäsenvaltion viranomaisten on testattava vielä kolme satunnaisesti valittua saman mallin laitetta. Valitut kolme ylimääräistä laitetta voivat vaihtoehtoisesti olla yhtä tai useampaa vastaavaa mallia.

| 5. | Mallin katsotaan olevan sovellettavien vaatimusten mukainen, jos näille kolmelle laitteelle määritettyjen arvojen aritmeettinen keskiarvo on taulukossa 1 annettujen vastaavien tarkastuksissa sallittujen poikkeamien rajoissa. |
| --- | --- |

5.

Mallin katsotaan olevan sovellettavien vaatimusten mukainen, jos näille kolmelle laitteelle määritettyjen arvojen aritmeettinen keskiarvo on taulukossa 1 annettujen vastaavien tarkastuksissa sallittujen poikkeamien rajoissa.

| 6. | Jos 5 kohdassa tarkoitettua tulosta ei saavuteta, on katsottava, ettei kyseinen malli eikä mikään vastaavista malleista ole tämän asetuksen mukainen. |
| --- | --- |

6.

Jos 5 kohdassa tarkoitettua tulosta ei saavuteta, on katsottava, ettei kyseinen malli eikä mikään vastaavista malleista ole tämän asetuksen mukainen.

| 7. | Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle viipymättä sen jälkeen, kun mallin vaatimustenvastaisuutta koskeva päätös on tehty tämän liitteen 3 tai 6 alakohdan tai toisen kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle viipymättä sen jälkeen, kun mallin vaatimustenvastaisuutta koskeva päätös on tehty tämän liitteen 3 tai 6 alakohdan tai toisen kohdan mukaisesti.

Jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä liitteessä IV vahvistettuja mittaus- ja laskentamenetelmiä.

Jäsenvaltion viranomaisten on tässä liitteessä tarkoitettujen vaatimusten osalta sovellettava ainoastaan jäljempänä taulukossa 1 esitettyjä tarkastuksissa sallittuja poikkeamia ja käytettävä ainoastaan edellä 1–7 alakohdassa kuvattua menettelyä. Taulukossa 1 esitettyjen parametrien osalta ei saa soveltaa muita poikkeamia, kuten yhdenmukaistetuissa standardeissa tai muissa mittausmenetelmissä sallittuja poikkeamia.

Taulukko 1

Tarkastuksissa sallitut poikkeamat

| Parametrit | Tarkastuksissa sallitut poikkeamat |
| --- | --- |
| Tehonkulutus pois päältä -tilassa | Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 0,10 W suurempi kuin ilmoitettu arvo. |
| Tehonkulutus valmiustilassa | Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 0,10 W suurempi kuin ilmoitettu arvo. |
| Tehonkulutus verkkovalmiustilassa: | Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 0,10 W suurempi kuin ilmoitettu arvo, jos ilmoitettu arvo on pienempi kuin 1 W, ja muussa tapauksessa enintään 10 prosenttia suurempi. |
| Aika, joka tarvitaan, jotta laite saavuttaa sovellettavan tehonsäästötilan | Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 10 % suurempi kuin ilmoitettu arvo |

Parametrit

Tarkastuksissa sallitut poikkeamat

Tehonkulutus pois päältä -tilassa

Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 0,10 W suurempi kuin ilmoitettu arvo.

Tehonkulutus valmiustilassa

Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 0,10 W suurempi kuin ilmoitettu arvo.

Tehonkulutus verkkovalmiustilassa:

Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 0,10 W suurempi kuin ilmoitettu arvo, jos ilmoitettu arvo on pienempi kuin 1 W, ja muussa tapauksessa enintään 10 prosenttia suurempi.

Aika, joka tarvitaan, jotta laite saavuttaa sovellettavan tehonsäästötilan

Määritetty arvo (*1) saa olla enintään 10 % suurempi kuin ilmoitettu arvo

---

(*1)  Jos testataan kolme ylimääräistä laitetta 4 kohdan mukaisesti, määritetty arvo tarkoittaa näille kolmelle ylimääräiselle laitteelle määritettyjen arvojen aritmeettista keskiarvoa.

---

LIITE VI

VIITEARVOT

Tämän asetuksen voimaantuloajankohtana pois päältä -tilan, valmiustilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutuksen kannalta paras markkinoilla saatavilla oleva teknologia yksilöitiin seuraavasti:

| a) | Pois päältä -tila: 0–0,2 wattia, syväpoiskytkentäkytkin ensiöpuolella, riippuen muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/30/EU (1) mukaiseen sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvistä ominaisuuksista. |
| --- | --- |

a)

Pois päältä -tila: 0–0,2 wattia, syväpoiskytkentäkytkin ensiöpuolella, riippuen muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/30/EU (1) mukaiseen sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvistä ominaisuuksista.

| b) | Valmiustila: 0,1 wattia uudelleenaktivointitoiminnolla; 0,1 wattia yksinkertaisella tieto- tai tilanäytöllä tai matalatehoisella ledinäytöllä (suuremmat näytöt – esim. kellonaikanäytöt – vaativat suuremman tehon). |
| --- | --- |

b)

Valmiustila: 0,1 wattia uudelleenaktivointitoiminnolla; 0,1 wattia yksinkertaisella tieto- tai tilanäytöllä tai matalatehoisella ledinäytöllä (suuremmat näytöt – esim. kellonaikanäytöt – vaativat suuremman tehon).

| c) | Verkkovalmiustila 3 wattia HiNA-laitteilla; 1 watti tai vähemmän muilla kuin HiNA-laitteilla. |
| --- | --- |

c)

Verkkovalmiustila 3 wattia HiNA-laitteilla; 1 watti tai vähemmän muilla kuin HiNA-laitteilla.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/30/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 79);

---