# Euroopan unionin L 335/2022

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 335 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 65. vuosikerta29. joulukuuta 2022 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 335

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

65. vuosikerta29. joulukuuta 2022

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2022/2576, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, yhteisvastuun lisäämisestä kaasuhankintojen paremman koordinoinnin, luotettavien viitehintojen ja rajatylittävän kaasukaupan avulla | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2022/2577, annettu 22 päivänä joulukuuta 2022, kehyksestä uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttamiseksi | 36 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2022/2578, annettu 22 päivänä joulukuuta 2022, markkinakorjausmekanismin perustamisesta unionin kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta | 45 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2579, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään yrityksen kyseisen direktiivin 8 a artiklan mukaisessa toimilupahakemuksessa toimitettavat tiedot (
  1
  ) | 61 |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2580, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään luottolaitosten toimilupahakemuksissa toimitettavat tiedot ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen (
  1
  ) | 64 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2581, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2022, teknisistä täytäntöönpanostandardeista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU soveltamiseksi luottolaitoksen toimilupaa koskevissa hakemuksissa annettavien tietojen osalta (
  1
  ) | 86 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean Päätös N:o 2/2022, annettu 30 päivänä marraskuuta 2022, riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestä [2022/2582] | 103 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2022/2576, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, yhteisvastuun lisäämisestä kaasuhankintojen paremman koordinoinnin, luotettavien viitehintojen ja rajatylittävän kaasukaupan avulla

1

*

Neuvoston asetus (EU) 2022/2577, annettu 22 päivänä joulukuuta 2022, kehyksestä uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttamiseksi

36

*

Neuvoston asetus (EU) 2022/2578, annettu 22 päivänä joulukuuta 2022, markkinakorjausmekanismin perustamisesta unionin kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta

45

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2579, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään yrityksen kyseisen direktiivin 8 a artiklan mukaisessa toimilupahakemuksessa toimitettavat tiedot (
  1
  )

1

61

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2580, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään luottolaitosten toimilupahakemuksissa toimitettavat tiedot ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen (
  1
  )

1

64

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2581, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2022, teknisistä täytäntöönpanostandardeista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU soveltamiseksi luottolaitoksen toimilupaa koskevissa hakemuksissa annettavien tietojen osalta (
  1
  )

1

86

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean Päätös N:o 2/2022, annettu 30 päivänä marraskuuta 2022, riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestä [2022/2582]

103

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/818, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta ( EUVL L 135, 22.5.2019 ) | 112 |
| | * | Oikaisu Neuvoston päätökseen (EU) 2022/2417, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta ( EUVL L 318, 12.12.2022 ) | 113 |
| | * | Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2022/2435, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, maanteiden tavaraliikennettä koskevan Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta ( EUVL L 319, 13.12.2022 ) | 114 |

Oikaisuja

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/818, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta ( EUVL L 135, 22.5.2019 )

( EUVL L 135, 22.5.2019 )

112

*

Oikaisu Neuvoston päätökseen (EU) 2022/2417, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta ( EUVL L 318, 12.12.2022 )

( EUVL L 318, 12.12.2022 )

113

*

Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2022/2435, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, maanteiden tavaraliikennettä koskevan Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta ( EUVL L 319, 13.12.2022 )

( EUVL L 319, 13.12.2022 )

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2576,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2022,

yhteisvastuun lisäämisestä kaasuhankintojen paremman koordinoinnin, luotettavien viitehintojen ja rajatylittävän kaasukaupan avulla

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjän federaatiosta jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja sen jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan kaasutoimitusten käyttäminen aseena ja Venäjän federaation harjoittama markkinoiden manipulointi kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa, mikä on paitsi vaarantanut unionin talouden, myös heikentänyt vakavasti toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

(1)

Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjän federaatiosta jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja sen jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan kaasutoimitusten käyttäminen aseena ja Venäjän federaation harjoittama markkinoiden manipulointi kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa, mikä on paitsi vaarantanut unionin talouden, myös heikentänyt vakavasti toimitusvarmuutta.

| (2) | Tämä edellyttää unionilta vahvaa ja koordinoitua reagointia, jotta sen kansalaisia ja taloutta voidaan suojella liiallisilta ja manipuloiduilta markkinahinnoilta ja jotta voidaan varmistaa, että kaasu virtaa kaikille sitä tarvitseville kuluttajille rajojen yli, myös tilanteissa, joissa kaasua on saatavilla niukasti. Jotta voidaan vähentää riippuvuutta Venäjän federaatiosta tulevista maakaasun toimituksista ja alentaa kohtuuttomia hintoja, on ratkaisevan tärkeää koordinoida paremmin kaasun hankintoja ulkoisilta toimittajilta. |
| --- | --- |

(2)

Tämä edellyttää unionilta vahvaa ja koordinoitua reagointia, jotta sen kansalaisia ja taloutta voidaan suojella liiallisilta ja manipuloiduilta markkinahinnoilta ja jotta voidaan varmistaa, että kaasu virtaa kaikille sitä tarvitseville kuluttajille rajojen yli, myös tilanteissa, joissa kaasua on saatavilla niukasti. Jotta voidaan vähentää riippuvuutta Venäjän federaatiosta tulevista maakaasun toimituksista ja alentaa kohtuuttomia hintoja, on ratkaisevan tärkeää koordinoida paremmin kaasun hankintoja ulkoisilta toimittajilta.

| (3) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Tällaisiksi suuriksi vaikeuksiksi voidaan katsoa suuri riski Venäjän kaasutoimitusten täydellisestä pysähtymisestä ja energian hintojen erittäin voimakas nousu, jotka heikentävät unionin taloutta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Tällaisiksi suuriksi vaikeuksiksi voidaan katsoa suuri riski Venäjän kaasutoimitusten täydellisestä pysähtymisestä ja energian hintojen erittäin voimakas nousu, jotka heikentävät unionin taloutta.

| (4) | Komissio ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ”REPowerEU-suunnitelma” EU:n energianhankintafoorumin perustamisesta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kaasun, nesteytetyn maakaasun (LNG) ja vedyn yhteistä hankintaa varten. Eurooppa-neuvosto antoi tukensa kyseiselle ilmoitukselle 30 ja 31 päivänä toukokuuta 2022. Komissio esitteli osana REPowerEU-suunnitelmaa myös EU:n ulkoisen energiastrategian, jossa selitetään, miten unioni tukee maailmanlaajuista, puhdasta ja oikeudenmukaista energiasiirtymää kestävän, varman ja kohtuuhintaisen energian varmistamiseksi. Unioni pyrkii saavuttamaan tämän muun muassa monipuolistamalla energialähteitään, erityisesti neuvottelemalla nykyisten tai uusien kaasuntoimittajien kanssa poliittisista sitoumuksista lisätä kaasutoimituksia ja korvata siten Venäjän kaasutoimitukset Eurooppaan. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tiedonannossa ”REPowerEU-suunnitelma” EU:n energianhankintafoorumin perustamisesta yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kaasun, nesteytetyn maakaasun (LNG) ja vedyn yhteistä hankintaa varten. Eurooppa-neuvosto antoi tukensa kyseiselle ilmoitukselle 30 ja 31 päivänä toukokuuta 2022. Komissio esitteli osana REPowerEU-suunnitelmaa myös EU:n ulkoisen energiastrategian, jossa selitetään, miten unioni tukee maailmanlaajuista, puhdasta ja oikeudenmukaista energiasiirtymää kestävän, varman ja kohtuuhintaisen energian varmistamiseksi. Unioni pyrkii saavuttamaan tämän muun muassa monipuolistamalla energialähteitään, erityisesti neuvottelemalla nykyisten tai uusien kaasuntoimittajien kanssa poliittisista sitoumuksista lisätä kaasutoimituksia ja korvata siten Venäjän kaasutoimitukset Eurooppaan.

| (5) | EU:n energianhankintafoorumilla voi olla keskeinen rooli etsittäessä molempia osapuolia hyödyttäviä kumppanuuksia, jotka edistävät toimitusvarmuutta ja johtavat kolmansista maista ostetun kaasun tuontihintojen alenemiseen, kun hyödynnetään täysimääräisesti unionin kollektiivista painoarvoa. Tämän tavoitteen kannalta on olennaisen tärkeää lisätä kansainvälisiä yhteyksiä kaasun toimittajiin (sekä putkikaasun että nesteytetyn maakaasun toimittajiin) ja tulevaisuuden vihreän vedyn toimittajiin. Erityisesti EU:n energianhankintafoorumin kautta toteutettava paljon tiiviimpi koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken suhteessa kolmansiin maihin varmistaisi unionin kollektiivisen painoarvon suuremman vaikutuksen. |
| --- | --- |

(5)

EU:n energianhankintafoorumilla voi olla keskeinen rooli etsittäessä molempia osapuolia hyödyttäviä kumppanuuksia, jotka edistävät toimitusvarmuutta ja johtavat kolmansista maista ostetun kaasun tuontihintojen alenemiseen, kun hyödynnetään täysimääräisesti unionin kollektiivista painoarvoa. Tämän tavoitteen kannalta on olennaisen tärkeää lisätä kansainvälisiä yhteyksiä kaasun toimittajiin (sekä putkikaasun että nesteytetyn maakaasun toimittajiin) ja tulevaisuuden vihreän vedyn toimittajiin. Erityisesti EU:n energianhankintafoorumin kautta toteutettava paljon tiiviimpi koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken suhteessa kolmansiin maihin varmistaisi unionin kollektiivisen painoarvon suuremman vaikutuksen.

| (6) | Koska toimitusvarmuuden turvaamisessa on edelleen suuria vaikeuksia, yhteishankintojen olisi autettava varmistamaan, että yrityksillä on kaikissa jäsenvaltioissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin, mikä koituu loppuasiakkaiden hyödyksi, sekä autettava varmistamaan alhaisemmat hinnat kuin mitä olisi muutoin saatettu soveltaa kaasua palveluntarjoajan kautta yksittäin hankkiviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(6)

Koska toimitusvarmuuden turvaamisessa on edelleen suuria vaikeuksia, yhteishankintojen olisi autettava varmistamaan, että yrityksillä on kaikissa jäsenvaltioissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin, mikä koituu loppuasiakkaiden hyödyksi, sekä autettava varmistamaan alhaisemmat hinnat kuin mitä olisi muutoin saatettu soveltaa kaasua palveluntarjoajan kautta yksittäin hankkiviin yrityksiin.

| (7) | Yhteishankinnat voisivat johtaa etuuskohtelun tai tuen myöntämiseen uusiutuvien kaasujen, kuten biometaanin ja vedyn, toimituksille, mikäli ne voidaan syöttää turvallisesti kaasuverkkoon, ja sellaisen kaasun toimituksille, joka muutoin vapautettaisiin ilmakehään tai soihdutettaisiin. Jos millään asiaankuuluvalla lainkäyttöalueella ei ole olemassa muuta muodollista oikeudellista vaatimusta, tämän asetuksen mukaisia sopimuksia tekevät yritykset voivat käyttää YK:n öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä koskevan kumppanuuden 2.0 raportointikehystä metaanipäästöjen mittaamiseen, raportointiin ja todentamiseen koko unioniin suuntautuvassa toimitusketjussa. |
| --- | --- |

(7)

Yhteishankinnat voisivat johtaa etuuskohtelun tai tuen myöntämiseen uusiutuvien kaasujen, kuten biometaanin ja vedyn, toimituksille, mikäli ne voidaan syöttää turvallisesti kaasuverkkoon, ja sellaisen kaasun toimituksille, joka muutoin vapautettaisiin ilmakehään tai soihdutettaisiin. Jos millään asiaankuuluvalla lainkäyttöalueella ei ole olemassa muuta muodollista oikeudellista vaatimusta, tämän asetuksen mukaisia sopimuksia tekevät yritykset voivat käyttää YK:n öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä koskevan kumppanuuden 2.0 raportointikehystä metaanipäästöjen mittaamiseen, raportointiin ja todentamiseen koko unioniin suuntautuvassa toimitusketjussa.

| (8) | Tämän asetuksen mukaisesti kehitetyn uuden mekanismin olisi oltava kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa unioniin sijoittautuneet maakaasualan yritykset tai kaasua kuluttavat yritykset yhdistäisivät kaasunkysyntänsä sellaisen palveluntarjoajan kautta, jonka kanssa komissio on tehnyt sopimuksen. Tämä antaisi kaasuntoimittajille mahdollisuuden tehdä tarjouksia suurten yhdistettyjen määrien perusteella sen sijaan, että ne tekisivät useita pienempiä tarjouksia niitä yksittäin lähestyville ostajille. Toisessa vaiheessa unioniin sijoittautuneet maakaasualan yritykset tai kaasua kuluttavat yritykset voivat tehdä yksittäin tai muiden kanssa koordinoiden kaasunhankintasopimuksia sellaisten maakaasun toimittajien tai tuottajien kanssa, jotka ovat vastanneet yhdistettyä kysyntää. |
| --- | --- |

(8)

Tämän asetuksen mukaisesti kehitetyn uuden mekanismin olisi oltava kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa unioniin sijoittautuneet maakaasualan yritykset tai kaasua kuluttavat yritykset yhdistäisivät kaasunkysyntänsä sellaisen palveluntarjoajan kautta, jonka kanssa komissio on tehnyt sopimuksen. Tämä antaisi kaasuntoimittajille mahdollisuuden tehdä tarjouksia suurten yhdistettyjen määrien perusteella sen sijaan, että ne tekisivät useita pienempiä tarjouksia niitä yksittäin lähestyville ostajille. Toisessa vaiheessa unioniin sijoittautuneet maakaasualan yritykset tai kaasua kuluttavat yritykset voivat tehdä yksittäin tai muiden kanssa koordinoiden kaasunhankintasopimuksia sellaisten maakaasun toimittajien tai tuottajien kanssa, jotka ovat vastanneet yhdistettyä kysyntää.

| (9) | Koska toimitusvarmuuden turvaamisessa on edelleen suuria vaikeuksia, kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen olisi autettava varmistamaan, että yrityksillä on kaikissa jäsenvaltioissa ja energiayhteisön sopimuspuolissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin, sekä loppuasiakkaiden hyödyksi autettava varmistamaan alhaisemman hinnat kuin mitä olisi muutoin sovellettu kaasua palveluntarjoajan kautta hankkiviin yrityksiin. Komission ehdotukseen asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältyy jo ensimmäinen viittaus hyvin rajalliseen kaasun yhteishankinnan mahdollisuuteen tasehallintaa varten. Kyseinen ehdotus on kuitenkin peräisin ajalta ennen Venäjän federaation hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan. Kyseisessä ehdotuksessa ei myöskään määritelty mitään yksityiskohtaista käsitettä, vaan siinä käsiteltiin ainoastaan siirtoverkonhaltijoiden hyvin erityisiä tase-energiaan liittyviä tarpeita. Koska koordinoituja kaasuhankintoja koskevien rakenteiden puuttumiseen on löydettävä välitön ja paljon kattavampi ratkaisu, on aiheellista ehdottaa väliaikaista nopeutettua ratkaisua. |
| --- | --- |

(9)

Koska toimitusvarmuuden turvaamisessa on edelleen suuria vaikeuksia, kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen olisi autettava varmistamaan, että yrityksillä on kaikissa jäsenvaltioissa ja energiayhteisön sopimuspuolissa tasapuolisempi pääsy uusiin tai täydentäviin kaasulähteisiin, sekä loppuasiakkaiden hyödyksi autettava varmistamaan alhaisemman hinnat kuin mitä olisi muutoin sovellettu kaasua palveluntarjoajan kautta hankkiviin yrityksiin. Komission ehdotukseen asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältyy jo ensimmäinen viittaus hyvin rajalliseen kaasun yhteishankinnan mahdollisuuteen tasehallintaa varten. Kyseinen ehdotus on kuitenkin peräisin ajalta ennen Venäjän federaation hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan. Kyseisessä ehdotuksessa ei myöskään määritelty mitään yksityiskohtaista käsitettä, vaan siinä käsiteltiin ainoastaan siirtoverkonhaltijoiden hyvin erityisiä tase-energiaan liittyviä tarpeita. Koska koordinoituja kaasuhankintoja koskevien rakenteiden puuttumiseen on löydettävä välitön ja paljon kattavampi ratkaisu, on aiheellista ehdottaa väliaikaista nopeutettua ratkaisua.

| (10) | Kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinnat voisivat siten vahvistaa unionin yhteisvastuuta kaasun hankinnassa ja jakelussa. Yhteishankinnoilla olisi yhteisvastuun hengessä tuettava erityisesti yrityksiä, jotka ovat aiemmin ostaneet kaasua ainoastaan tai pääasiassa venäläisiltä toimittajilta, auttamalla niitä hankkimaan toimituksia vaihtoehtoisilta maakaasun toimittajilta tai tuottajilta edullisin ehdoin kysynnän yhdistämisen ja yhteishankinnan tuloksena. |
| --- | --- |

(10)

Kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinnat voisivat siten vahvistaa unionin yhteisvastuuta kaasun hankinnassa ja jakelussa. Yhteishankinnoilla olisi yhteisvastuun hengessä tuettava erityisesti yrityksiä, jotka ovat aiemmin ostaneet kaasua ainoastaan tai pääasiassa venäläisiltä toimittajilta, auttamalla niitä hankkimaan toimituksia vaihtoehtoisilta maakaasun toimittajilta tai tuottajilta edullisin ehdoin kysynnän yhdistämisen ja yhteishankinnan tuloksena.

| (11) | Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen olisi edistettävä kaasuvarastojen täyttämistä nykyisessä hätätilanteessa, jos suurin osa Euroopan kaasuvarastoista tyhjenee tulevan talven jälkeen. Lisäksi kyseisten toimenpiteiden olisi autettava hankkimaan kaasua koordinoidummin yhteisvastuun hengessä. |
| --- | --- |

(11)

Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen olisi edistettävä kaasuvarastojen täyttämistä nykyisessä hätätilanteessa, jos suurin osa Euroopan kaasuvarastoista tyhjenee tulevan talven jälkeen. Lisäksi kyseisten toimenpiteiden olisi autettava hankkimaan kaasua koordinoidummin yhteisvastuun hengessä.

| (12) | Sen vuoksi kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinnat on tarpeen toteuttaa nopeasti ja väliaikaisesti. Tämä mahdollistaisi palveluntarjoajan nopean perustamisen, mikä puolestaan mahdollistaisi kysynnän yhdistämisen. Palveluntarjoajalla, jonka kanssa komissio tekee sopimuksen, olisi vain joitakin perustoimintoja, ja sen organisoimassa prosessissa olisi ainoastaan osallistumista kysynnän yhdistämiseen koskevia pakollisia elementtejä, mutta siihen ei vielä sisältyisi sopimusehtojen pakollista koordinointia eikä velvoitetta tehdä sitovia tarjouksia kaasun ostamiseksi sen kautta. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinnat on tarpeen toteuttaa nopeasti ja väliaikaisesti. Tämä mahdollistaisi palveluntarjoajan nopean perustamisen, mikä puolestaan mahdollistaisi kysynnän yhdistämisen. Palveluntarjoajalla, jonka kanssa komissio tekee sopimuksen, olisi vain joitakin perustoimintoja, ja sen organisoimassa prosessissa olisi ainoastaan osallistumista kysynnän yhdistämiseen koskevia pakollisia elementtejä, mutta siihen ei vielä sisältyisi sopimusehtojen pakollista koordinointia eikä velvoitetta tehdä sitovia tarjouksia kaasun ostamiseksi sen kautta.

| (13) | Maakaasualan yrityksiä tai kaasua kuluttavia yrityksiä ei olisi vaadittava ostamaan kaasua palveluntarjoajan kautta tekemällä kaasuntoimitussopimuksia tai aiesopimuksia niiden kaasuntoimittajien tai -tuottajien kanssa, jotka ovat vastanneet yhdistettyä kysyntää. Maakaasualan yrityksiä tai kaasua kuluttavia yrityksiä kuitenkin kannustetaan voimakkaasti harkitsemaan kilpailulainsäädännön mukaisia yhteistyömuotoja ja hyödyntämään palveluntarjoajaa, jotta yhteishankinnoista saataisiin täysi hyöty. Sen vuoksi palveluntarjoajan ja osallistuvien yritysten välille voitaisiin kehittää mekanismi, jossa määriteltäisiin tärkeimmät ehdot, joiden mukaisesti osallistuvat yritykset sitoutuvat ostamaan yhdistettyä kysyntää vastaavan kaasun. |
| --- | --- |

(13)

Maakaasualan yrityksiä tai kaasua kuluttavia yrityksiä ei olisi vaadittava ostamaan kaasua palveluntarjoajan kautta tekemällä kaasuntoimitussopimuksia tai aiesopimuksia niiden kaasuntoimittajien tai -tuottajien kanssa, jotka ovat vastanneet yhdistettyä kysyntää. Maakaasualan yrityksiä tai kaasua kuluttavia yrityksiä kuitenkin kannustetaan voimakkaasti harkitsemaan kilpailulainsäädännön mukaisia yhteistyömuotoja ja hyödyntämään palveluntarjoajaa, jotta yhteishankinnoista saataisiin täysi hyöty. Sen vuoksi palveluntarjoajan ja osallistuvien yritysten välille voitaisiin kehittää mekanismi, jossa määriteltäisiin tärkeimmät ehdot, joiden mukaisesti osallistuvat yritykset sitoutuvat ostamaan yhdistettyä kysyntää vastaavan kaasun.

| (14) | On tärkeää, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on selkeä kuva suunnitteilla olevista ja jo tehdyistä kaasuntoimitussopimuksista kaikkialla unionissa, jotta voidaan arvioida, onko toimitusvarmuutta ja energiayhteisvastuuta koskevat tavoitteet saavutettu. Sen vuoksi yritysten tai jäsenvaltioiden viranomaisten olisi ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille, joihin kyseiset yritykset ovat sijoittautuneet, suunnitelluista suurista kaasuhankinnoista, joiden volyymi on yli 5 TWh/vuosi. Tätä olisi sovellettava erityisesti uusia tai uudistettuja sopimuksia koskeviin perustietoihin. Komission olisi voitava antaa maakaasualan yrityksille tai asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille suosituksia, etenkin jos tiiviimpi koordinointi voisi parantaa yhteishankintojen toimivuutta tai jos tarjouskilpailun käynnistämisellä kaasun hankkimiseksi tai suunnitelluilla kaasuhankinnoilla voi olla kielteinen vaikutus toimitusvarmuuteen, sisämarkkinoihin tai energiayhteisvastuuseen. Suosituksen antaminen ei saisi estää maakaasualan yrityksiä tai asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisia jatkamasta neuvotteluja tällä välin. |
| --- | --- |

(14)

On tärkeää, että komissiolla ja jäsenvaltioilla on selkeä kuva suunnitteilla olevista ja jo tehdyistä kaasuntoimitussopimuksista kaikkialla unionissa, jotta voidaan arvioida, onko toimitusvarmuutta ja energiayhteisvastuuta koskevat tavoitteet saavutettu. Sen vuoksi yritysten tai jäsenvaltioiden viranomaisten olisi ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille, joihin kyseiset yritykset ovat sijoittautuneet, suunnitelluista suurista kaasuhankinnoista, joiden volyymi on yli 5 TWh/vuosi. Tätä olisi sovellettava erityisesti uusia tai uudistettuja sopimuksia koskeviin perustietoihin. Komission olisi voitava antaa maakaasualan yrityksille tai asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille suosituksia, etenkin jos tiiviimpi koordinointi voisi parantaa yhteishankintojen toimivuutta tai jos tarjouskilpailun käynnistämisellä kaasun hankkimiseksi tai suunnitelluilla kaasuhankinnoilla voi olla kielteinen vaikutus toimitusvarmuuteen, sisämarkkinoihin tai energiayhteisvastuuseen. Suosituksen antaminen ei saisi estää maakaasualan yrityksiä tai asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisia jatkamasta neuvotteluja tällä välin.

| (15) | Jäsenvaltioiden olisi avustettava komissiota sen arvioimisessa, parantavatko kyseiset kaasuhankinnat toimitusvarmuutta unionissa ja ovatko ne energiayhteisvastuun periaatteen mukaisia. Sen vuoksi olisi perustettava tilapäinen ohjausryhmä, joka koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja jonka tehtävänä on auttaa tämän arvioinnin koordinoinnissa. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioiden olisi avustettava komissiota sen arvioimisessa, parantavatko kyseiset kaasuhankinnat toimitusvarmuutta unionissa ja ovatko ne energiayhteisvastuun periaatteen mukaisia. Sen vuoksi olisi perustettava tilapäinen ohjausryhmä, joka koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja jonka tehtävänä on auttaa tämän arvioinnin koordinoinnissa.

| (16) | Sopivan palveluntarjoajan olisi huolehdittava kysynnän yhdistämisestä yhteishankintoja varten. Sen vuoksi komission olisi tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) mukaisella hankintamenettelyllä sopimus sellaisen palveluntarjoajan kanssa, joka pystyy kehittämään asianmukaisen tietoteknisen välineen ja organisoimaan kysynnän yhdistämisprosessin. Yhteishankintoihin osallistuvilta voitaisiin periä maksuja toimintakustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Sopivan palveluntarjoajan olisi huolehdittava kysynnän yhdistämisestä yhteishankintoja varten. Sen vuoksi komission olisi tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) mukaisella hankintamenettelyllä sopimus sellaisen palveluntarjoajan kanssa, joka pystyy kehittämään asianmukaisen tietoteknisen välineen ja organisoimaan kysynnän yhdistämisprosessin. Yhteishankintoihin osallistuvilta voitaisiin periä maksuja toimintakustannusten kattamiseksi.

| (17) | Myöntäessään käyttöoikeuksia toimituksiin kysynnän yhdistämiseen osallistuvien yritysten kesken palveluntarjoajan olisi sovellettava menetelmiä, jotka eivät johtaisi syrjintään kysynnän yhdistämiseen osallistuvien pienempien ja suurempien osapuolien välillä ja joiden olisi oltava oikeudenmukaisia yksittäisten yritysten pyytämistä kaasumääristä riippumatta. Palveluntarjoajan olisi esimerkiksi myönnettävät käyttöoikeudet suhteessa kaasumääriin, jotka yksittäinen yritys ilmoitti ostavansa tietyn toimitusajan ja -paikan osalta. Tämä saattaa olla merkityksellistä tapauksissa, joissa toimitukset eivät riittävällä tavalla kata kysyntää unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(17)

Myöntäessään käyttöoikeuksia toimituksiin kysynnän yhdistämiseen osallistuvien yritysten kesken palveluntarjoajan olisi sovellettava menetelmiä, jotka eivät johtaisi syrjintään kysynnän yhdistämiseen osallistuvien pienempien ja suurempien osapuolien välillä ja joiden olisi oltava oikeudenmukaisia yksittäisten yritysten pyytämistä kaasumääristä riippumatta. Palveluntarjoajan olisi esimerkiksi myönnettävät käyttöoikeudet suhteessa kaasumääriin, jotka yksittäinen yritys ilmoitti ostavansa tietyn toimitusajan ja -paikan osalta. Tämä saattaa olla merkityksellistä tapauksissa, joissa toimitukset eivät riittävällä tavalla kata kysyntää unionin markkinoilla.

| (18) | Kysynnän yhdistäminen ja maakaasun hankinta ovat monimutkaisia prosesseja, joissa on otettava huomioon useita tekijöitä, jotka eivät rajoitu vain hintoihin vaan sisältävät myös määriä, toimituspaikkoja ja muita parametreja. Sen vuoksi valitulla palveluntarjoajalla olisi oltava tarvittava kokemus maakaasun tai siihen liittyvien palvelujen hankintojen hallinnoinnista ja yhdistämisestä unionin tasolla. Kysynnän yhdistäminen ja maakaasun hankinta ovat myös ratkaisevan tärkeitä tekijöitä kaasun toimitusvarmuuden varmistamisessa ja energiayhteisvastuun periaatteen turvaamisessa unionissa. |
| --- | --- |

(18)

Kysynnän yhdistäminen ja maakaasun hankinta ovat monimutkaisia prosesseja, joissa on otettava huomioon useita tekijöitä, jotka eivät rajoitu vain hintoihin vaan sisältävät myös määriä, toimituspaikkoja ja muita parametreja. Sen vuoksi valitulla palveluntarjoajalla olisi oltava tarvittava kokemus maakaasun tai siihen liittyvien palvelujen hankintojen hallinnoinnista ja yhdistämisestä unionin tasolla. Kysynnän yhdistäminen ja maakaasun hankinta ovat myös ratkaisevan tärkeitä tekijöitä kaasun toimitusvarmuuden varmistamisessa ja energiayhteisvastuun periaatteen turvaamisessa unionissa.

| (19) | On erittäin tärkeää suojata kaupallisesti arkaluonteiset tiedot, kun tietoja asetetaan komission, tilapäisen ohjausryhmän jäsenten tai kysynnän yhdistämiseen käytettävän tietoteknisen välineen perustavan tai sitä hallinnoivan palveluntarjoajan saataville. Sen vuoksi komission olisi sovellettava tehokkaita välineitä näiden tietojen suojaamiseksi luvattomalta pääsyltä ja kyberturvallisuusriskeiltä. Henkilötietoja, joita saatetaan käsitellä kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen osana, olisi käsiteltävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

On erittäin tärkeää suojata kaupallisesti arkaluonteiset tiedot, kun tietoja asetetaan komission, tilapäisen ohjausryhmän jäsenten tai kysynnän yhdistämiseen käytettävän tietoteknisen välineen perustavan tai sitä hallinnoivan palveluntarjoajan saataville. Sen vuoksi komission olisi sovellettava tehokkaita välineitä näiden tietojen suojaamiseksi luvattomalta pääsyltä ja kyberturvallisuusriskeiltä. Henkilötietoja, joita saatetaan käsitellä kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen osana, olisi käsiteltävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (2) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 (3) mukaisesti.

| (20) | Yhteishankinnat voitaisiin toteuttaa eri muodoissa. Ne voitaisiin toteuttaa sellaisen palveluntarjoajan järjestämillä tarjouskilpailuilla tai huutokaupoilla, joka yhdistää tietoteknistä välinettä käyttämällä maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysynnän, jotta se mahdollisesti vastaisi maakaasun toimittajien tai tuottajien tarjouksia. |
| --- | --- |

(20)

Yhteishankinnat voitaisiin toteuttaa eri muodoissa. Ne voitaisiin toteuttaa sellaisen palveluntarjoajan järjestämillä tarjouskilpailuilla tai huutokaupoilla, joka yhdistää tietoteknistä välinettä käyttämällä maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysynnän, jotta se mahdollisesti vastaisi maakaasun toimittajien tai tuottajien tarjouksia.

| (21) | Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen yhtenä tavoitteena on vähentää tarpeettomien hinnankorotusten riskiä, joka aiheutuu, kun yritykset tekevät tarjouksia samasta kaasuerästä. Sen varmistaminen, että yhteishankinnoista saatava hyöty tavoittaa loppuasiakkaat, riippuu viime kädessä yritysten omista päätöksistä. Suurten yritysten olisi toimittava hillitysti, vaikka ne voisivat myydä kaasun korkeammilla hinnoilla. Yritysten, jotka hyötyvät alhaisemmista hinnoista hankkimalla kaasua yhteishankinnoilla, olisi siirrettävä kyseiset hyödyt kuluttajille. Alhaisempien hintojen välittyminen olisi tärkeä indikaattori yhteishankinnan onnistumisesta, sillä se on ratkaisevan tärkeää kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

(21)

Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen yhtenä tavoitteena on vähentää tarpeettomien hinnankorotusten riskiä, joka aiheutuu, kun yritykset tekevät tarjouksia samasta kaasuerästä. Sen varmistaminen, että yhteishankinnoista saatava hyöty tavoittaa loppuasiakkaat, riippuu viime kädessä yritysten omista päätöksistä. Suurten yritysten olisi toimittava hillitysti, vaikka ne voisivat myydä kaasun korkeammilla hinnoilla. Yritysten, jotka hyötyvät alhaisemmista hinnoista hankkimalla kaasua yhteishankinnoilla, olisi siirrettävä kyseiset hyödyt kuluttajille. Alhaisempien hintojen välittyminen olisi tärkeä indikaattori yhteishankinnan onnistumisesta, sillä se on ratkaisevan tärkeää kuluttajien kannalta.

| (22) | Unioniin sijoittautuneiden maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten olisi voitava osallistua yhteishankintaan. Yhteishankinta voi hyödyttää erityisesti myös teollisuuskuluttajia, jotka käyttävät tuotantoprosesseissaan runsaasti kaasua, kuten lannoitteiden, teräksen, keramiikan ja lasin tuottajia, antamalla niille mahdollisuuden yhdistää kysyntänsä, tehdä sopimuksia kaasu- ja LNG-eristä ja jäsentää toimitukset erityistarpeidensa mukaisesti. Yhteishankinnan järjestämistä koskevassa prosessissa olisi oltava läpinäkyvät säännöt siitä, miten siihen liitytään, ja olisi varmistettava yhteishankinnan avoimuus. |
| --- | --- |

(22)

Unioniin sijoittautuneiden maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten olisi voitava osallistua yhteishankintaan. Yhteishankinta voi hyödyttää erityisesti myös teollisuuskuluttajia, jotka käyttävät tuotantoprosesseissaan runsaasti kaasua, kuten lannoitteiden, teräksen, keramiikan ja lasin tuottajia, antamalla niille mahdollisuuden yhdistää kysyntänsä, tehdä sopimuksia kaasu- ja LNG-eristä ja jäsentää toimitukset erityistarpeidensa mukaisesti. Yhteishankinnan järjestämistä koskevassa prosessissa olisi oltava läpinäkyvät säännöt siitä, miten siihen liitytään, ja olisi varmistettava yhteishankinnan avoimuus.

| (23) | Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen avaaminen myös Länsi-Balkanin kumppanimaille ja kolmelle assosioituneelle itäiselle kumppanimaalle on unionin ilmoitettu poliittinen tavoite. Sen vuoksi energiayhteisön sopimuspuoliin sijoittautuneiden yritysten olisi voitava osallistua tässä asetuksessa vahvistettuun kysynnän yhdistämiseen ja yhteishankintaan edellyttäen, että tarvittavat järjestelyt on toteutettu. |
| --- | --- |

(23)

Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen avaaminen myös Länsi-Balkanin kumppanimaille ja kolmelle assosioituneelle itäiselle kumppanimaalle on unionin ilmoitettu poliittinen tavoite. Sen vuoksi energiayhteisön sopimuspuoliin sijoittautuneiden yritysten olisi voitava osallistua tässä asetuksessa vahvistettuun kysynnän yhdistämiseen ja yhteishankintaan edellyttäen, että tarvittavat järjestelyt on toteutettu.

| (24) | Unionin riippuvuutta Venäjän federaatiosta tulevista kaasutoimituksista on tarpeen vähentää. Yritykset, jotka ovat Venäjän federaation määräysvallassa tai minkä tahansa venäläisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa tai jotka ovat SEUT 215 artiklan nojalla vahvistettujen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena tai jotka ovat tällaisten rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien muiden luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai määräysvallassa, olisi sen vuoksi suljettava pois yhteishankinnoista ja yhteishankintaprosessin järjestämisestä. |
| --- | --- |

(24)

Unionin riippuvuutta Venäjän federaatiosta tulevista kaasutoimituksista on tarpeen vähentää. Yritykset, jotka ovat Venäjän federaation määräysvallassa tai minkä tahansa venäläisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön määräysvallassa tai jotka ovat SEUT 215 artiklan nojalla vahvistettujen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena tai jotka ovat tällaisten rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien muiden luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten omistuksessa tai määräysvallassa, olisi sen vuoksi suljettava pois yhteishankinnoista ja yhteishankintaprosessin järjestämisestä.

| (25) | Jotta estetään se, että toimituslähteiden monipuolistamista ja irtautumista Venäjän federaatiosta tulevista kaasutoimituksista koskeva tavoite vaarantuisi siitä syystä, että venäläisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden määräysvallassa olevat yritykset tai muut elimet taikka Venäjän federaatioon sijoittautuneet yritykset osallistuvat kysynnän yhdistämiseen tai yhteishankintoihin, myös kyseisiltä elimiltä olisi evättävä mahdollisuus osallistua niihin. |
| --- | --- |

(25)

Jotta estetään se, että toimituslähteiden monipuolistamista ja irtautumista Venäjän federaatiosta tulevista kaasutoimituksista koskeva tavoite vaarantuisi siitä syystä, että venäläisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden määräysvallassa olevat yritykset tai muut elimet taikka Venäjän federaatioon sijoittautuneet yritykset osallistuvat kysynnän yhdistämiseen tai yhteishankintoihin, myös kyseisiltä elimiltä olisi evättävä mahdollisuus osallistua niihin.

| (26) | Venäjän federaatiosta peräisin olevaa maakaasua ei olisi myöskään ostettava yhteishankintoina. Tämän vuoksi maakaasua, joka saapuu jäsenvaltioihin tai energiayhteisön sopimuspuoliin tiettyjen tulopisteiden kautta, ei olisi ostettava yhteishankintoina, sillä on todennäköistä, että Venäjän federaatiosta peräisin oleva maakaasu saapuu jäsenvaltioihin tai energiayhteisön sopimuspuoliin kyseisten tulopisteiden kautta. |
| --- | --- |

(26)

Venäjän federaatiosta peräisin olevaa maakaasua ei olisi myöskään ostettava yhteishankintoina. Tämän vuoksi maakaasua, joka saapuu jäsenvaltioihin tai energiayhteisön sopimuspuoliin tiettyjen tulopisteiden kautta, ei olisi ostettava yhteishankintoina, sillä on todennäköistä, että Venäjän federaatiosta peräisin oleva maakaasu saapuu jäsenvaltioihin tai energiayhteisön sopimuspuoliin kyseisten tulopisteiden kautta.

| (27) | Kaasun yhteishankintoihin osallistuvat saattavat tarvita takauksia siltä varalta, että jokin osallistuvista yrityksistä ei pystyisi maksamaan lopullisesta sovitusta määrästä. Jäsenvaltiot tai muut sidosryhmät voivat antaa yhteishankintoihin osallistuville taloudellista tukea, myös takauksia. Taloudellisen tuen myöntämisessä olisi noudatettava unionin valtiontukisääntöjä, tarvittaessa myös komission 23 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksymiä kriisiajan tilapäisiä valtiontukipuitteita, sellaisena kuin ne ovat muutettuna 28 päivänä lokakuuta 2022. |
| --- | --- |

(27)

Kaasun yhteishankintoihin osallistuvat saattavat tarvita takauksia siltä varalta, että jokin osallistuvista yrityksistä ei pystyisi maksamaan lopullisesta sovitusta määrästä. Jäsenvaltiot tai muut sidosryhmät voivat antaa yhteishankintoihin osallistuville taloudellista tukea, myös takauksia. Taloudellisen tuen myöntämisessä olisi noudatettava unionin valtiontukisääntöjä, tarvittaessa myös komission 23 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksymiä kriisiajan tilapäisiä valtiontukipuitteita, sellaisena kuin ne ovat muutettuna 28 päivänä lokakuuta 2022.

| (28) | Kaasunvarastojen täyttäminen on olennaisen tärkeää toimitusvarmuuden takaamiseksi unionissa. Koska maakaasun toimitukset Venäjän federaatiosta ovat vähentyneet, jäsenvaltioilla voi olla vaikeuksia täyttää kaasuvarastot kaasun toimitusvarmuuden takaamiseksi talveksi 2023/2024 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1032 (4) säädetyllä tavalla. Palveluntarjoajan toteuttama kysynnän yhdistäminen voisi auttaa jäsenvaltioita vähentämään kyseisiä haasteita. Se voisi kilpailulainsäädännön rajoissa tukea erityisesti varastojen koordinoitua täyttöä ja hallintaa seuraavaa täyttökautta silmällä pitäen, jolloin voitaisiin välttää muun muassa koordinoimattomasta täytöstä johtuvat liialliset hintapiikit. |
| --- | --- |

(28)

Kaasunvarastojen täyttäminen on olennaisen tärkeää toimitusvarmuuden takaamiseksi unionissa. Koska maakaasun toimitukset Venäjän federaatiosta ovat vähentyneet, jäsenvaltioilla voi olla vaikeuksia täyttää kaasuvarastot kaasun toimitusvarmuuden takaamiseksi talveksi 2023/2024 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1032 (4) säädetyllä tavalla. Palveluntarjoajan toteuttama kysynnän yhdistäminen voisi auttaa jäsenvaltioita vähentämään kyseisiä haasteita. Se voisi kilpailulainsäädännön rajoissa tukea erityisesti varastojen koordinoitua täyttöä ja hallintaa seuraavaa täyttökautta silmällä pitäen, jolloin voitaisiin välttää muun muassa koordinoimattomasta täytöstä johtuvat liialliset hintapiikit.

| (29) | Sen varmistamiseksi, että yhteishankinnoilla edistetään kaasuvarastojen täyttämistä asetuksessa (EU) 2022/1032 vahvistettujen välitavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset käyttävät palveluntarjoajan järjestämää prosessia yhtenä mahdollisena keinona täyttötavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Sen varmistamiseksi, että yhteishankinnoilla edistetään kaasuvarastojen täyttämistä asetuksessa (EU) 2022/1032 vahvistettujen välitavoitteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden olisi toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset käyttävät palveluntarjoajan järjestämää prosessia yhtenä mahdollisena keinona täyttötavoitteiden saavuttamiseksi.

| (30) | Asetuksessa (EU) 2022/1032 edellytetään, että jäsenvaltiot täyttävät kaasuvarastonsa 90-prosenttisesti 1 päivään marraskuuta 2023 mennessä. Tämä tavoite on korkeampi kuin 1 päivään marraskuuta 2022 asetettu tavoite (80 prosenttia). Yhteishankinnat voisivat auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan tämän uuden tavoitteen. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi vaadittava kotimaisia yrityksiä käyttämään palveluntarjoajaa riittävän suurten kaasun kysyntämäärien yhdistämiseen, jotta voidaan vähentää riskiä siitä, että niiden kaasuvarastoja ei saada täytettyä. Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että niiden yritykset sisällyttävät kysynnän yhdistämisprosessiin määrät, jotka vastaavat vähintään 15 prosenttia niiden varastojen ensi vuoden täyttötavoitemäärästä, mikä vastaa koko unionissa noin 13,5:tä miljardia kuutiometriä. Jäsenvaltioiden, joiden alueella ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi osallistuttava kysynnän yhdistämisprosessiin määrillä, jotka vastaavat 15:tä prosenttia niiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 (5) 6 c artiklan mukaisesta taakanjakovelvoitteesta. |
| --- | --- |

(30)

Asetuksessa (EU) 2022/1032 edellytetään, että jäsenvaltiot täyttävät kaasuvarastonsa 90-prosenttisesti 1 päivään marraskuuta 2023 mennessä. Tämä tavoite on korkeampi kuin 1 päivään marraskuuta 2022 asetettu tavoite (80 prosenttia). Yhteishankinnat voisivat auttaa jäsenvaltioita saavuttamaan tämän uuden tavoitteen. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi vaadittava kotimaisia yrityksiä käyttämään palveluntarjoajaa riittävän suurten kaasun kysyntämäärien yhdistämiseen, jotta voidaan vähentää riskiä siitä, että niiden kaasuvarastoja ei saada täytettyä. Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä, että niiden yritykset sisällyttävät kysynnän yhdistämisprosessiin määrät, jotka vastaavat vähintään 15 prosenttia niiden varastojen ensi vuoden täyttötavoitemäärästä, mikä vastaa koko unionissa noin 13,5:tä miljardia kuutiometriä. Jäsenvaltioiden, joiden alueella ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, olisi osallistuttava kysynnän yhdistämisprosessiin määrillä, jotka vastaavat 15:tä prosenttia niiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 (5) 6 c artiklan mukaisesta taakanjakovelvoitteesta.

| (31) | Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen yhteydessä ei määrätä kaasuvarastojen hallinnosta, strategiset kaasuvarastot mukaan lukien, eivätkä ne rajoita asetusten (EU) 2017/1938 ja (EU) 2022/1032 soveltamista. |
| --- | --- |

(31)

Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen yhteydessä ei määrätä kaasuvarastojen hallinnosta, strategiset kaasuvarastot mukaan lukien, eivätkä ne rajoita asetusten (EU) 2017/1938 ja (EU) 2022/1032 soveltamista.

| (32) | Jotta yhteishankintoja voitaisiin käyttää tehokkaasti ja jotta voitaisiin tehdä kaasusopimuksia palveluntarjoajalle kaasua tarjoavien toimittajien kanssa, yritysten olisi voitava koordinoida hankintaehtoja, kuten määriä, kaasun hintaa ja toimituspaikkoja ja -aikaa, unionin lainsäädännön rajoissa. Kaasunhankintakonsortioon osallistuvien yritysten olisi kuitenkin SEUT 101 artiklan mukaisesti varmistettava, että suoraan tai välillisesti vaihdettavat tiedot rajoittuvat siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi tämän asetuksen läpinäkyvyyttä ja hallintoa koskevilla säännöksillä olisi varmistettava, että hankintakonsortion sopimukset eivät vaaranna toimitusvarmuutta eivätkä energiayhteisvastuuta, erityisesti silloin, kun jäsenvaltiot osallistuvat suoraan tai välillisesti hankintaprosessiin. |
| --- | --- |

(32)

Jotta yhteishankintoja voitaisiin käyttää tehokkaasti ja jotta voitaisiin tehdä kaasusopimuksia palveluntarjoajalle kaasua tarjoavien toimittajien kanssa, yritysten olisi voitava koordinoida hankintaehtoja, kuten määriä, kaasun hintaa ja toimituspaikkoja ja -aikaa, unionin lainsäädännön rajoissa. Kaasunhankintakonsortioon osallistuvien yritysten olisi kuitenkin SEUT 101 artiklan mukaisesti varmistettava, että suoraan tai välillisesti vaihdettavat tiedot rajoittuvat siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä asetetun tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi tämän asetuksen läpinäkyvyyttä ja hallintoa koskevilla säännöksillä olisi varmistettava, että hankintakonsortion sopimukset eivät vaaranna toimitusvarmuutta eivätkä energiayhteisvastuuta, erityisesti silloin, kun jäsenvaltiot osallistuvat suoraan tai välillisesti hankintaprosessiin.

| (33) | Kaasunhankintakonsortioita voidaan perustaa useampi kuin yksi, mutta tehokkain vaihtoehto olisi muodostaa yksi kaasunhankintakonsortio, johon kuuluu mahdollisimman monta yritystä kysynnän yhdistämiseksi palveluntarjoajan kautta ja joka on suunniteltu tavalla, joka on yhteensopiva unionin kilpailuoikeuden kanssa. Lisäksi voimien yhdistämisen yhdeksi kaasunhankintakonsortioksi olisi vahvistettava unionin neuvotteluvoimaa markkinoilla ja mahdollistettava suotuisat ehdot, joita tuskin voitaisiin saavuttaa pienempien yritysten toimesta tai toimimalla hajanaisemmin. |
| --- | --- |

(33)

Kaasunhankintakonsortioita voidaan perustaa useampi kuin yksi, mutta tehokkain vaihtoehto olisi muodostaa yksi kaasunhankintakonsortio, johon kuuluu mahdollisimman monta yritystä kysynnän yhdistämiseksi palveluntarjoajan kautta ja joka on suunniteltu tavalla, joka on yhteensopiva unionin kilpailuoikeuden kanssa. Lisäksi voimien yhdistämisen yhdeksi kaasunhankintakonsortioksi olisi vahvistettava unionin neuvotteluvoimaa markkinoilla ja mahdollistettava suotuisat ehdot, joita tuskin voitaisiin saavuttaa pienempien yritysten toimesta tai toimimalla hajanaisemmin.

| (34) | Tämän asetuksen mukaisten kaasunhankintakonsortioiden perustamisessa ja toteuttamisessa olisi noudatettava unionin kilpailusääntöjä, siten kuin niitä sovelletaan vallitsevissa poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa. Komissio on ilmoittanut olevansa valmis ohjeistamaan yrityksiä tällaisen kaasunhankintakonsortion suunnittelussa ja tekemään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (6) 10 artiklan nojalla päätöksen SEUT 101 ja 102 artiklan soveltamatta jättämisestä, jos asiaankuuluvat suojatoimet otetaan käyttöön ja niitä noudatetaan. Komissio on myös ilmoittanut olevansa valmis antamaan epävirallisia ohjeita siltä osin kuin muihin konsortioihin osallistuvat yritykset ovat epävarmoja siitä, miten niiden yhteishankintajärjestelyn yhtä tai useampaa osatekijää arvioidaan unionin kilpailusääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Tämän asetuksen mukaisten kaasunhankintakonsortioiden perustamisessa ja toteuttamisessa olisi noudatettava unionin kilpailusääntöjä, siten kuin niitä sovelletaan vallitsevissa poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa. Komissio on ilmoittanut olevansa valmis ohjeistamaan yrityksiä tällaisen kaasunhankintakonsortion suunnittelussa ja tekemään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (6) 10 artiklan nojalla päätöksen SEUT 101 ja 102 artiklan soveltamatta jättämisestä, jos asiaankuuluvat suojatoimet otetaan käyttöön ja niitä noudatetaan. Komissio on myös ilmoittanut olevansa valmis antamaan epävirallisia ohjeita siltä osin kuin muihin konsortioihin osallistuvat yritykset ovat epävarmoja siitä, miten niiden yhteishankintajärjestelyn yhtä tai useampaa osatekijää arvioidaan unionin kilpailusääntöjen mukaisesti.

| (35) | Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kysynnän yhdistämistä ja yhteishankintoja koskevat toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen niiden tavoitteen saavuttamiseksi, koska kyseiset toimenpiteet toteutetaan vapaaehtoiselta pohjalta, lukuun ottamatta rajoitettua poikkeusta, joka koskee pakollista osallistumista kysynnän yhdistämiseen kaasuvarastojen täyttämistä varten. Lisäksi yksityiset yritykset pysyvät edelleen yhteishankinnan yhteydessä tehtävien kaasuntoimitussopimusten osapuolina. |
| --- | --- |

(35)

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kysynnän yhdistämistä ja yhteishankintoja koskevat toimenpiteet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen niiden tavoitteen saavuttamiseksi, koska kyseiset toimenpiteet toteutetaan vapaaehtoiselta pohjalta, lukuun ottamatta rajoitettua poikkeusta, joka koskee pakollista osallistumista kysynnän yhdistämiseen kaasuvarastojen täyttämistä varten. Lisäksi yksityiset yritykset pysyvät edelleen yhteishankinnan yhteydessä tehtävien kaasuntoimitussopimusten osapuolina.

| (36) | Jotta voidaan optimoida unionin nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten vastaanottokapasiteetti ja kaasuvarastojen käyttö, tarvitaan läpinäkyvyyttä lisääviä järjestelyjä ja organisoituja markkinoita, jotka helpottavat kaasun varastointikapasiteetin ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteetin jälkimarkkinakauppaa, samalla tavoin kuin kaasuputkistoissa tapahtuvien siirtojen tapauksessa. Tämä on erityisen tärkeää hätätilanteessa ja kaasuvirtojen siirtyessä Venäjän federaatiosta tulevasta putkikaasusta nesteytettyyn maakaasuun. Komission ehdotukset direktiiviksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältävät asiaa koskevia säännöksiä. Kyseisten säännösten aikaistaminen osana kriisitoimia on ratkaisevan tärkeää, jotta nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia ja kaasuvarastoja voidaan käyttää tehokkaammin ja riittävän läpinäkyvästi. Euroopan laajuisen avoimuusfoorumin osalta jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia ja kaasuvarastoja koskevia nykyisiä unionin avoimuusfoorumeja, jotta varmistetaan tämän asetuksen nopea täytäntöönpano. Jälkimarkkinoilla myytävän kapasiteetin varausalustan osalta nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksen haltijoiden ja kaasuvarastojen haltijoiden olisi voitava hyödyntää nykyisiä alustojaan lisäämällä niihin tarvittavia ominaisuuksia. |
| --- | --- |

(36)

Jotta voidaan optimoida unionin nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten vastaanottokapasiteetti ja kaasuvarastojen käyttö, tarvitaan läpinäkyvyyttä lisääviä järjestelyjä ja organisoituja markkinoita, jotka helpottavat kaasun varastointikapasiteetin ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kapasiteetin jälkimarkkinakauppaa, samalla tavoin kuin kaasuputkistoissa tapahtuvien siirtojen tapauksessa. Tämä on erityisen tärkeää hätätilanteessa ja kaasuvirtojen siirtyessä Venäjän federaatiosta tulevasta putkikaasusta nesteytettyyn maakaasuun. Komission ehdotukset direktiiviksi uusiutuvien kaasujen ja maakaasun sekä vedyn sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältävät asiaa koskevia säännöksiä. Kyseisten säännösten aikaistaminen osana kriisitoimia on ratkaisevan tärkeää, jotta nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia ja kaasuvarastoja voidaan käyttää tehokkaammin ja riittävän läpinäkyvästi. Euroopan laajuisen avoimuusfoorumin osalta jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia ja kaasuvarastoja koskevia nykyisiä unionin avoimuusfoorumeja, jotta varmistetaan tämän asetuksen nopea täytäntöönpano. Jälkimarkkinoilla myytävän kapasiteetin varausalustan osalta nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksen haltijoiden ja kaasuvarastojen haltijoiden olisi voitava hyödyntää nykyisiä alustojaan lisäämällä niihin tarvittavia ominaisuuksia.

| (37) | Kaasunsiirtokapasiteetin pitkän aikavälin varausten osalta nykyisissä ylikuormituksen hallintaa koskevissa säännöissä säädetään ”käytä tai menetä” -menettelyistä. Kyseiset menettelyt ovat kuitenkin hitaita, sillä kestää vähintään kuusi kuukautta, ennen kuin ne alkavat vaikuttaa, ja ne edellyttävät kansallisilta sääntelyviranomaisilta raskaita hallinnollisia menettelyjä. Sen vuoksi kyseisiä sääntöjä olisi tiukennettava ja yksinkertaistettava, jotta kaasuverkonhaltijat voivat reagoida nopeasti kaasuvirtojen muutoksiin ja puuttua mahdolliseen ylikuormitukseen. Uudet säännöt voisivat erityisesti nopeuttaa sellaisen käyttämättömän pitkän aikavälin kapasiteetin myyntiä, joka muutoin jäisi kokonaan käyttämättä, mikä tehostaisi putkistojen käyttöä. |
| --- | --- |

(37)

Kaasunsiirtokapasiteetin pitkän aikavälin varausten osalta nykyisissä ylikuormituksen hallintaa koskevissa säännöissä säädetään ”käytä tai menetä” -menettelyistä. Kyseiset menettelyt ovat kuitenkin hitaita, sillä kestää vähintään kuusi kuukautta, ennen kuin ne alkavat vaikuttaa, ja ne edellyttävät kansallisilta sääntelyviranomaisilta raskaita hallinnollisia menettelyjä. Sen vuoksi kyseisiä sääntöjä olisi tiukennettava ja yksinkertaistettava, jotta kaasuverkonhaltijat voivat reagoida nopeasti kaasuvirtojen muutoksiin ja puuttua mahdolliseen ylikuormitukseen. Uudet säännöt voisivat erityisesti nopeuttaa sellaisen käyttämättömän pitkän aikavälin kapasiteetin myyntiä, joka muutoin jäisi kokonaan käyttämättä, mikä tehostaisi putkistojen käyttöä.

| (38) | Siirtoverkonhaltijoiden olisi analysoitava saatavilla olevat tiedot siitä, miten verkon käyttäjät käyttävät siirtoverkkoa, ja määritettävä, onko sovittua kiinteää kapasiteettia vajaakäytetty. Tällainen vajaakäyttö olisi määriteltävä tilanteeksi, jossa verkonkäyttäjä on käyttänyt tai tarjonnut markkinoilla keskimäärin alle 80 prosenttia varatusta kiinteästä kapasiteetista edeltävien 30 päivän aikana. Vajaakäytön tapauksessa siirtoverkonhaltijan olisi julkaistava käytettävissä oleva kapasiteetti seuraavaa kuukausittaista huutokauppaa varten ja sen jälkeen huutokaupattava se. Vaihtoehtoisesti kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sen sijaan voitava päättää kiinteän kapasiteetin seuraavan päivän ”käytä tai menetä” -mekanismin käyttämisestä. Tässä viimeksi mainitussa tapauksessa mekanismia olisi sovellettava kaikkiin yhteenliitäntäpisteisiin ylikuormituksesta riippumatta. |
| --- | --- |

(38)

Siirtoverkonhaltijoiden olisi analysoitava saatavilla olevat tiedot siitä, miten verkon käyttäjät käyttävät siirtoverkkoa, ja määritettävä, onko sovittua kiinteää kapasiteettia vajaakäytetty. Tällainen vajaakäyttö olisi määriteltävä tilanteeksi, jossa verkonkäyttäjä on käyttänyt tai tarjonnut markkinoilla keskimäärin alle 80 prosenttia varatusta kiinteästä kapasiteetista edeltävien 30 päivän aikana. Vajaakäytön tapauksessa siirtoverkonhaltijan olisi julkaistava käytettävissä oleva kapasiteetti seuraavaa kuukausittaista huutokauppaa varten ja sen jälkeen huutokaupattava se. Vaihtoehtoisesti kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sen sijaan voitava päättää kiinteän kapasiteetin seuraavan päivän ”käytä tai menetä” -mekanismin käyttämisestä. Tässä viimeksi mainitussa tapauksessa mekanismia olisi sovellettava kaikkiin yhteenliitäntäpisteisiin ylikuormituksesta riippumatta.

| (39) | Yritysten, jotka ostavat kaasua tai tarjoavat kaasun toimituksia ennalta määriteltyihin toimituspaikkoihin yhteishankinnan kautta, olisi varmistettava siirtokapasiteetti kaasun hankintapaikoista sen määränpäähän. Sovellettavien sisämarkkinasääntöjen, mukaan lukien kaasuverkkosäännöstö, tarkoituksena on auttaa varmistamaan siirtokapasiteetti. Kansallisten sääntelyviranomaisten, siirtoverkonhaltijoiden, nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten haltijoiden ja kaasuvarastojen haltijoiden sekä varausalustojen olisi tarkasteltava mahdollisuuksia parantaa infrastruktuurin käyttöä kohtuuhintaisella tavalla tarkastelemalla mahdollisuutta kehittää uusia siirtokapasiteettituotteita, joilla EU:n sisäiset yhteenliitäntäpisteet, nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset ja kaasuvarastot liitetään toisiinsa noudattaen samalla sovellettavia sisämarkkinasääntöjä, erityisesti komission asetusta (EU) 2017/459 (7). |
| --- | --- |

(39)

Yritysten, jotka ostavat kaasua tai tarjoavat kaasun toimituksia ennalta määriteltyihin toimituspaikkoihin yhteishankinnan kautta, olisi varmistettava siirtokapasiteetti kaasun hankintapaikoista sen määränpäähän. Sovellettavien sisämarkkinasääntöjen, mukaan lukien kaasuverkkosäännöstö, tarkoituksena on auttaa varmistamaan siirtokapasiteetti. Kansallisten sääntelyviranomaisten, siirtoverkonhaltijoiden, nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten haltijoiden ja kaasuvarastojen haltijoiden sekä varausalustojen olisi tarkasteltava mahdollisuuksia parantaa infrastruktuurin käyttöä kohtuuhintaisella tavalla tarkastelemalla mahdollisuutta kehittää uusia siirtokapasiteettituotteita, joilla EU:n sisäiset yhteenliitäntäpisteet, nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset ja kaasuvarastot liitetään toisiinsa noudattaen samalla sovellettavia sisämarkkinasääntöjä, erityisesti komission asetusta (EU) 2017/459 (7).

| (40) | Vaikka poikkeukselliset kriisiolosuhteet aiheuttavat Euroopan kaasuverkoissa virtausmallien muutoksia, jotka johtavat tietyissä unionin yhteenliitäntäpisteissä poikkeuksellisen korkeisiin pullonkaulatuloihin, jonkin verran joustoja voitaisiin nykyisten sääntöjen nojalla löytää tilanteesta kärsivien jäsenvaltioiden asiaankuuluvien sääntelyviranomaisten kanssa käytävässä vuoropuhelussa, tapauksen mukaan komission avulla. |
| --- | --- |

(40)

Vaikka poikkeukselliset kriisiolosuhteet aiheuttavat Euroopan kaasuverkoissa virtausmallien muutoksia, jotka johtavat tietyissä unionin yhteenliitäntäpisteissä poikkeuksellisen korkeisiin pullonkaulatuloihin, jonkin verran joustoja voitaisiin nykyisten sääntöjen nojalla löytää tilanteesta kärsivien jäsenvaltioiden asiaankuuluvien sääntelyviranomaisten kanssa käytävässä vuoropuhelussa, tapauksen mukaan komission avulla.

| (41) | Venäjän federaation hyökkäys Ukrainaan on aiheuttanut merkittäviä epävarmuustekijöitä ja häiriöitä Euroopan maakaasumarkkinoilla. Tämän johdosta kyseiset markkinat ovat viime kuukausina kuvastaneet toimituksiin liittyvää epävarmuutta, ja tästä epävarmuudesta johtuvat markkinaodotukset ovat johtaneet erittäin korkeisiin ja epävakaisiin maakaasun hintoihin kyseisillä markkinoilla. Tämä on puolestaan aiheuttanut lisäpaineita markkinaosapuolille ja haitannut unionin energiamarkkinoiden sujuvaa toimintaa. |
| --- | --- |

(41)

Venäjän federaation hyökkäys Ukrainaan on aiheuttanut merkittäviä epävarmuustekijöitä ja häiriöitä Euroopan maakaasumarkkinoilla. Tämän johdosta kyseiset markkinat ovat viime kuukausina kuvastaneet toimituksiin liittyvää epävarmuutta, ja tästä epävarmuudesta johtuvat markkinaodotukset ovat johtaneet erittäin korkeisiin ja epävakaisiin maakaasun hintoihin kyseisillä markkinoilla. Tämä on puolestaan aiheuttanut lisäpaineita markkinaosapuolille ja haitannut unionin energiamarkkinoiden sujuvaa toimintaa.

| (42) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU (8) vahvistetaan säännöt, joilla varmistetaan niiden kauppapaikkojen moitteeton toiminta, joissa käydään kauppaa myös energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla. Kyseisessä direktiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on edellytettävä, että säännellyllä markkinalla on käytössä mekanismit, joilla taataan rahoitusmarkkinoiden tasapuolinen ja asianmukainen toiminta. Tällaisilla mekanismeilla ei kuitenkaan ole tarkoitus rajoittaa päivänsisäistä hintakehitystä, eikä niillä ole pystytty estämään kaasu- ja sähköjohdannaismarkkinoilla havaittua poikkeuksellista volatiliteettia. |
| --- | --- |

(42)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/65/EU (8) vahvistetaan säännöt, joilla varmistetaan niiden kauppapaikkojen moitteeton toiminta, joissa käydään kauppaa myös energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla. Kyseisessä direktiivissä säädetään, että jäsenvaltioiden on edellytettävä, että säännellyllä markkinalla on käytössä mekanismit, joilla taataan rahoitusmarkkinoiden tasapuolinen ja asianmukainen toiminta. Tällaisilla mekanismeilla ei kuitenkaan ole tarkoitus rajoittaa päivänsisäistä hintakehitystä, eikä niillä ole pystytty estämään kaasu- ja sähköjohdannaismarkkinoilla havaittua poikkeuksellista volatiliteettia.

| (43) | Kun otetaan huomioon markkinaosapuolten kohtaamat vaikeudet kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, sekä kiireellinen tarve varmistaa, että energiajohdannaismarkkinat täyttävät tehtävänsä reaalitalouden suojaustarpeiden järjestämisessä, on asianmukaista vaatia kauppapaikkoja, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, ottamaan käyttöön väliaikaisia päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeja, jotta liiallisia hinnanmuutoksia voidaan hillitä tehokkaammin. Jotta voidaan varmistaa, että tällaisia mekanismeja sovelletaan kaikkein tärkeimpiin sopimuksiin, niitä olisi sovellettava energiaan liittyviin johdannaisiin, joiden maturiteetti on enintään 12 kuukautta. |
| --- | --- |

(43)

Kun otetaan huomioon markkinaosapuolten kohtaamat vaikeudet kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, sekä kiireellinen tarve varmistaa, että energiajohdannaismarkkinat täyttävät tehtävänsä reaalitalouden suojaustarpeiden järjestämisessä, on asianmukaista vaatia kauppapaikkoja, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, ottamaan käyttöön väliaikaisia päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeja, jotta liiallisia hinnanmuutoksia voidaan hillitä tehokkaammin. Jotta voidaan varmistaa, että tällaisia mekanismeja sovelletaan kaikkein tärkeimpiin sopimuksiin, niitä olisi sovellettava energiaan liittyviin johdannaisiin, joiden maturiteetti on enintään 12 kuukautta.

| (44) | Kauppapaikat, jotka tarjoavat energiaan liittyviä hyödykejohdannaisia, sallivat usein useiden energia-alan yritysten osallistumisen kaikista jäsenvaltioista. Tällaiset energia-alan yritykset ovat vahvasti riippuvaisia johdannaisista, joilla käydään kauppaa tällaisissa kauppapaikoissa, varmistaakseen ratkaisevan tärkeät kaasu- ja sähkötoimitukset kaikkialla unionissa. Kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, esiintyvät liialliset hinnanmuutokset vaikuttavat näin ollen energia-alan yritysten toimintaan kaikkialla unionissa ja vaikuttavat viime kädessä kielteisesti myös loppukuluttajiin. Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien toteutusta ja soveltamista olisi sen vuoksi koordinoitava jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä sen varmistamiseksi, että energian toimitusvarmuuden kannalta olennaiset toimijat kaikissa jäsenvaltioissa hyötyvät suojatoimista sellaisten suurten hinnanmuutosten varalta, jotka haittaavat niiden liiketoiminnan jatkumista, mikä olisi haitallista myös loppukuluttajille. |
| --- | --- |

(44)

Kauppapaikat, jotka tarjoavat energiaan liittyviä hyödykejohdannaisia, sallivat usein useiden energia-alan yritysten osallistumisen kaikista jäsenvaltioista. Tällaiset energia-alan yritykset ovat vahvasti riippuvaisia johdannaisista, joilla käydään kauppaa tällaisissa kauppapaikoissa, varmistaakseen ratkaisevan tärkeät kaasu- ja sähkötoimitukset kaikkialla unionissa. Kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, esiintyvät liialliset hinnanmuutokset vaikuttavat näin ollen energia-alan yritysten toimintaan kaikkialla unionissa ja vaikuttavat viime kädessä kielteisesti myös loppukuluttajiin. Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien toteutusta ja soveltamista olisi sen vuoksi koordinoitava jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä sen varmistamiseksi, että energian toimitusvarmuuden kannalta olennaiset toimijat kaikissa jäsenvaltioissa hyötyvät suojatoimista sellaisten suurten hinnanmuutosten varalta, jotka haittaavat niiden liiketoiminnan jatkumista, mikä olisi haitallista myös loppukuluttajille.

| (45) | Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeilla olisi varmistettava, että hintojen liialliset muutokset kaupankäyntipäivän sisällä estetään. Kyseisten mekanismien olisi perustuttava säännöllisin väliajoin havaittuun markkinahintaan. Kun otetaan huomioon energiajohdannaismarkkinoilla käytettävien välineiden suuri kirjo ja tällaisiin välineisiin liittyvien kauppapaikkojen erityispiirteet, päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismit olisi mukautettava kyseisten välineiden ja markkinoiden erityispiirteisiin. Sen vuoksi kauppapaikkojen olisi vahvistettava hintarajat ottaen huomioon kunkin asiaankuuluvan energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteet, kyseisen johdannaismarkkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili. |
| --- | --- |

(45)

Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeilla olisi varmistettava, että hintojen liialliset muutokset kaupankäyntipäivän sisällä estetään. Kyseisten mekanismien olisi perustuttava säännöllisin väliajoin havaittuun markkinahintaan. Kun otetaan huomioon energiajohdannaismarkkinoilla käytettävien välineiden suuri kirjo ja tällaisiin välineisiin liittyvien kauppapaikkojen erityispiirteet, päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismit olisi mukautettava kyseisten välineiden ja markkinoiden erityispiirteisiin. Sen vuoksi kauppapaikkojen olisi vahvistettava hintarajat ottaen huomioon kunkin asiaankuuluvan energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteet, kyseisen johdannaismarkkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili.

| (46) | Määritettäessä aloitushintaa kaupankäyntipäivän ensimmäisen viitehinnan vahvistamiseksi kauppapaikan olisi käytettävä menetelmää, jota se tavallisesti soveltaa määrittääkseen hinnan, jolla tietystä energiaan liittyvästä hyödykejohdannaisesta käydään kaupankäyntipäivän alussa ensimmäiseksi kauppaa. Määritettäessä aloitushintaa kaupankäynnin mahdollisesti keskeydyttyä kaupankäyntipäivän aikana kauppapaikan olisi sovellettava sopivimmaksi katsomaansa menetelmää sen varmistamiseksi, että asianmukainen kaupankäynti käynnistetään uudelleen. |
| --- | --- |

(46)

Määritettäessä aloitushintaa kaupankäyntipäivän ensimmäisen viitehinnan vahvistamiseksi kauppapaikan olisi käytettävä menetelmää, jota se tavallisesti soveltaa määrittääkseen hinnan, jolla tietystä energiaan liittyvästä hyödykejohdannaisesta käydään kaupankäyntipäivän alussa ensimmäiseksi kauppaa. Määritettäessä aloitushintaa kaupankäynnin mahdollisesti keskeydyttyä kaupankäyntipäivän aikana kauppapaikan olisi sovellettava sopivimmaksi katsomaansa menetelmää sen varmistamiseksi, että asianmukainen kaupankäynti käynnistetään uudelleen.

| (47) | Kauppapaikkojen olisi voitava toteuttaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi joko sisällyttämällä se olemassa oleviin hintavaihtelurajoihinsa, jotka ne ovat jo ottaneet käyttöön direktiivin 2014/65/EU mukaisesti, tai täydentävänä mekanismina. |
| --- | --- |

(47)

Kauppapaikkojen olisi voitava toteuttaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi joko sisällyttämällä se olemassa oleviin hintavaihtelurajoihinsa, jotka ne ovat jo ottaneet käyttöön direktiivin 2014/65/EU mukaisesti, tai täydentävänä mekanismina.

| (48) | Jotta voidaan varmistaa kauppapaikan toteuttaman päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin toiminnan läpinäkyvyys, kauppapaikkojen olisi ilman aiheetonta viivytystä julkistettava kuvaus sen yleisistä ominaisuuksista tai aina, kun ne hakevat muutosta. Tasapuolisen ja asianmukaisen kaupankäynnin turvaamiseksi kauppapaikkoja ei kuitenkaan olisi velvoitettava julkistamaan käyttöön ottamansa mekanismin kaikkia teknisiä parametreja. |
| --- | --- |

(48)

Jotta voidaan varmistaa kauppapaikan toteuttaman päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin toiminnan läpinäkyvyys, kauppapaikkojen olisi ilman aiheetonta viivytystä julkistettava kuvaus sen yleisistä ominaisuuksista tai aina, kun ne hakevat muutosta. Tasapuolisen ja asianmukaisen kaupankäynnin turvaamiseksi kauppapaikkoja ei kuitenkaan olisi velvoitettava julkistamaan käyttöön ottamansa mekanismin kaikkia teknisiä parametreja.

| (49) | Jos tiedot, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’ESMA’, on kerännyt volatiliteetin hallintamekanismin toteuttamisesta kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa unionissa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, osoittavat, että mekanismin toteuttamisen johdonmukaisuutta on tarpeen parantaa, jotta voidaan varmistaa liiallisen hintavolatiliteetin tehokkaampi hallinta kaikkialla unionissa, komission olisi voitava täsmentää päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin yhdenmukaiset toteuttamisedellytykset, kuten hintarajojen määritystiheys tai toteutettavat toimenpiteet, jos kaupankäynti siirtyy kyseisten hintarajojen ulkopuolelle. Komission olisi voitava ottaa huomioon kunkin energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteet, kyseisen johdannaismarkkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili. |
| --- | --- |

(49)

Jos tiedot, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’ESMA’, on kerännyt volatiliteetin hallintamekanismin toteuttamisesta kauppapaikoissa, joissa käydään kauppaa unionissa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, osoittavat, että mekanismin toteuttamisen johdonmukaisuutta on tarpeen parantaa, jotta voidaan varmistaa liiallisen hintavolatiliteetin tehokkaampi hallinta kaikkialla unionissa, komission olisi voitava täsmentää päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin yhdenmukaiset toteuttamisedellytykset, kuten hintarajojen määritystiheys tai toteutettavat toimenpiteet, jos kaupankäynti siirtyy kyseisten hintarajojen ulkopuolelle. Komission olisi voitava ottaa huomioon kunkin energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteet, kyseisen johdannaismarkkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili.

| (50) | Jotta kauppapaikoilla olisi riittävästi aikaa toteuttaa tässä asetuksessa määritelty päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi tehokkaasti, niille olisi annettava 31 päivään tammikuuta 2023 saakka aikaa ottaa käyttöön kyseinen mekanismi. Sen varmistamiseksi, että kauppapaikat pystyvät puuttumaan liiallisiin hinnanmuutoksiin nopeasti jo ennen kyseisen mekanismin perustamista, niillä olisi oltava käytössä alustava mekanismi, jolla voidaan yleisesti ottaen saavuttaa sama tavoite kuin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismilla. |
| --- | --- |

(50)

Jotta kauppapaikoilla olisi riittävästi aikaa toteuttaa tässä asetuksessa määritelty päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi tehokkaasti, niille olisi annettava 31 päivään tammikuuta 2023 saakka aikaa ottaa käyttöön kyseinen mekanismi. Sen varmistamiseksi, että kauppapaikat pystyvät puuttumaan liiallisiin hinnanmuutoksiin nopeasti jo ennen kyseisen mekanismin perustamista, niillä olisi oltava käytössä alustava mekanismi, jolla voidaan yleisesti ottaen saavuttaa sama tavoite kuin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismilla.

| (51) | Päivänsisäisillä volatiliteetin hallintamekanismeilla kauppapaikoille ja kauppiaille asetetut velvoitteet ja rajoitukset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta energiayhtiöt voivat jatkaa osallistumistaan kaasu- ja sähkömarkkinoille ja täyttää suojautumistarpeensa, ja ne edistävät siten energian toimitusvarmuutta loppukuluttajille. |
| --- | --- |

(51)

Päivänsisäisillä volatiliteetin hallintamekanismeilla kauppapaikoille ja kauppiaille asetetut velvoitteet ja rajoitukset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen, jotta energiayhtiöt voivat jatkaa osallistumistaan kaasu- ja sähkömarkkinoille ja täyttää suojautumistarpeensa, ja ne edistävät siten energian toimitusvarmuutta loppukuluttajille.

| (52) | Jotta voidaan varmistaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien tehokas soveltaminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava niiden toteuttamista kauppapaikoissa ja raportoitava siitä säännöllisesti ESMAlle. Jotta voidaan varmistaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien johdonmukainen toteuttaminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi myös varmistettava, että erot kyseisten mekanismien toteuttamisessa kauppapaikoissa ovat asianmukaisesti perusteltuja. |
| --- | --- |

(52)

Jotta voidaan varmistaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien tehokas soveltaminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi valvottava niiden toteuttamista kauppapaikoissa ja raportoitava siitä säännöllisesti ESMAlle. Jotta voidaan varmistaa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien johdonmukainen toteuttaminen, toimivaltaisten viranomaisten olisi myös varmistettava, että erot kyseisten mekanismien toteuttamisessa kauppapaikoissa ovat asianmukaisesti perusteltuja.

| (53) | Jotta voidaan puuttua mahdollisiin eroihin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien soveltamisessa jäsenvaltioiden välillä, ESMAn olisi toimivaltaisten viranomaisten toimittamien raporttien perusteella koordinoitava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimia ja dokumentoitava havaitut erot tavassa, jolla kauppapaikat toteuttavat päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeja eri lainkäyttöalueilla unionissa. |
| --- | --- |

(53)

Jotta voidaan puuttua mahdollisiin eroihin päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien soveltamisessa jäsenvaltioiden välillä, ESMAn olisi toimivaltaisten viranomaisten toimittamien raporttien perusteella koordinoitava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimia ja dokumentoitava havaitut erot tavassa, jolla kauppapaikat toteuttavat päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismeja eri lainkäyttöalueilla unionissa.

| (54) | Kun otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevien maakaasutoimitusten ennennäkemätön väheneminen ja uusien äkillisten toimitushäiriöiden jatkuva riski, unionilla on kiireellinen tarve monipuolistaa kaasutoimituksiaan. Nesteytetyn maakaasun markkinat ovat kuitenkin edelleen kehittymässä Euroopassa, ja on vaikea arvioida näillä markkinoilla vallitsevien hintojen oikeellisuutta. Jotta unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten hinta voitaisiin arvioida täsmällisesti, objektiivisesti ja luotettavasti, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/942 (9) perustettu Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) olisi kerättävä kaikki LNG-markkinatiedot, jotka ovat tarpeen päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin laatimiseksi. |
| --- | --- |

(54)

Kun otetaan huomioon Venäjän federaatiosta tulevien maakaasutoimitusten ennennäkemätön väheneminen ja uusien äkillisten toimitushäiriöiden jatkuva riski, unionilla on kiireellinen tarve monipuolistaa kaasutoimituksiaan. Nesteytetyn maakaasun markkinat ovat kuitenkin edelleen kehittymässä Euroopassa, ja on vaikea arvioida näillä markkinoilla vallitsevien hintojen oikeellisuutta. Jotta unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten hinta voitaisiin arvioida täsmällisesti, objektiivisesti ja luotettavasti, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/942 (9) perustettu Euroopan energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) olisi kerättävä kaikki LNG-markkinatiedot, jotka ovat tarpeen päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin laatimiseksi.

| (55) | Hinta-arvioinnin olisi perustuttava kaikkiin liiketoimiin, jotka liittyvät nesteytetyn maakaasun toimituksiin unioniin. ACERille olisi annettava valtuudet kerätä nämä markkinatiedot kaikilta osapuolilta, jotka osallistuvat nesteytetyn maakaasun toimituksiin unioniin. Kaikki tällaiset osapuolet olisi velvoitettava ilmoittamaan kaikki LNG-markkinatietonsa ACERille niin reaaliaikaisesti kuin on teknisesti mahdollista joko liiketoimen toteutumisen tai liiketoimen toteuttamista koskevan osto- tai myyntitarjouksen esittämisen jälkeen. ACERin hinta-arvioinnin olisi sisällettävä kattavimmat tiedot, mukaan lukien transaktiohinnat, ja 31 päivästä maaliskuuta 2023 alkaen unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten osto- ja myyntihinnat. Julkaisemalla päivittäin tämä objektiivinen hinta-arvio sekä määritetty ero markkinoiden muihin viitehintoihin LNG-viitearvon muodossa, tasoitetaan tietä sille, että markkinaosapuolet ottavat sen vapaaehtoisesti käyttöön viitehintana sopimuksissaan ja liiketoimissaan. Kun nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi ja LNG-viitearvon käyttö on vakiintunut, niistä voisi myös tulla vertailuindeksi johdannaissopimuksille, joita käytetään suojautumiseen nesteytetyn maakaasun hinnalta tai nesteytetyn maakaasun hinnan ja muiden kaasunhintojen väliseltä hintaerolta. Koska nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi on tarpeen ottaa käyttöön kiireellisesti, kyseinen arviointi olisi julkaistava ensimmäisen kerran viimeistään 13 päivänä tammikuuta 2023. |
| --- | --- |

(55)

Hinta-arvioinnin olisi perustuttava kaikkiin liiketoimiin, jotka liittyvät nesteytetyn maakaasun toimituksiin unioniin. ACERille olisi annettava valtuudet kerätä nämä markkinatiedot kaikilta osapuolilta, jotka osallistuvat nesteytetyn maakaasun toimituksiin unioniin. Kaikki tällaiset osapuolet olisi velvoitettava ilmoittamaan kaikki LNG-markkinatietonsa ACERille niin reaaliaikaisesti kuin on teknisesti mahdollista joko liiketoimen toteutumisen tai liiketoimen toteuttamista koskevan osto- tai myyntitarjouksen esittämisen jälkeen. ACERin hinta-arvioinnin olisi sisällettävä kattavimmat tiedot, mukaan lukien transaktiohinnat, ja 31 päivästä maaliskuuta 2023 alkaen unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten osto- ja myyntihinnat. Julkaisemalla päivittäin tämä objektiivinen hinta-arvio sekä määritetty ero markkinoiden muihin viitehintoihin LNG-viitearvon muodossa, tasoitetaan tietä sille, että markkinaosapuolet ottavat sen vapaaehtoisesti käyttöön viitehintana sopimuksissaan ja liiketoimissaan. Kun nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi ja LNG-viitearvon käyttö on vakiintunut, niistä voisi myös tulla vertailuindeksi johdannaissopimuksille, joita käytetään suojautumiseen nesteytetyn maakaasun hinnalta tai nesteytetyn maakaasun hinnan ja muiden kaasunhintojen väliseltä hintaerolta. Koska nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi on tarpeen ottaa käyttöön kiireellisesti, kyseinen arviointi olisi julkaistava ensimmäisen kerran viimeistään 13 päivänä tammikuuta 2023.

| (56) | ACERille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1227/2011 (10) ja komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1348/2014 (11), jäljempänä yhdessä ’REMIT’, annetut valtuudet eivät riitä muodostamaan täydellistä ja kattavaa tietokokonaisuutta kaikista nesteytetyn maakaasun toimituksista unioniin. Tällainen päivittäistä hinta-arviointia varten laadittava kattava ja täydellinen tietokokonaisuus on kuitenkin tarpeen, jotta unioni voi yhteisvastuun hengessä hallinnoida kansainväliseen nesteytetyn maakaasun tuontiin liittyvää hankintapolitiikkaansa erityisesti meneillään olevassa kriisitilanteessa. Myös nesteytettyä maakaasua koskevista sopimuksista tarvitaan asiaankuuluvia tietoja, jotta voidaan varmistaa hintakehityksen seuranta sekä tietojen laadunvalvonta ja laadunvarmistus. Tämän tilapäisen välineen olisi mahdollistettava se, että ACER voi kerätä kaikki markkinatiedot, joita tarvitaan kattavan ja edustavan arvion tekemiseksi unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten hinnoista. |
| --- | --- |

(56)

ACERille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1227/2011 (10) ja komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1348/2014 (11), jäljempänä yhdessä ’REMIT’, annetut valtuudet eivät riitä muodostamaan täydellistä ja kattavaa tietokokonaisuutta kaikista nesteytetyn maakaasun toimituksista unioniin. Tällainen päivittäistä hinta-arviointia varten laadittava kattava ja täydellinen tietokokonaisuus on kuitenkin tarpeen, jotta unioni voi yhteisvastuun hengessä hallinnoida kansainväliseen nesteytetyn maakaasun tuontiin liittyvää hankintapolitiikkaansa erityisesti meneillään olevassa kriisitilanteessa. Myös nesteytettyä maakaasua koskevista sopimuksista tarvitaan asiaankuuluvia tietoja, jotta voidaan varmistaa hintakehityksen seuranta sekä tietojen laadunvalvonta ja laadunvarmistus. Tämän tilapäisen välineen olisi mahdollistettava se, että ACER voi kerätä kaikki markkinatiedot, joita tarvitaan kattavan ja edustavan arvion tekemiseksi unioniin suuntautuvien nesteytetyn maakaasun toimitusten hinnoista.

| (57) | Vaikka päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja LNG-viitearvon pysyvä käyttöönotto olisi myöhemmässä vaiheessa sisällytettävä REMITin laajempaan tarkistamiseen, meneillään oleva kriisitilanne edellyttää jo nyt kiireellisiä toimia, jotta unioniin suuntautuviin nesteytetyn maakaasun toimituksiin ja tarkkaan hinnoitteluun liittyviä vakavia vaikeuksia voidaan käsitellä väliaikaisesti, kunnes REMITin tarkistus voidaan hyväksyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |
| --- | --- |

(57)

Vaikka päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja LNG-viitearvon pysyvä käyttöönotto olisi myöhemmässä vaiheessa sisällytettävä REMITin laajempaan tarkistamiseen, meneillään oleva kriisitilanne edellyttää jo nyt kiireellisiä toimia, jotta unioniin suuntautuviin nesteytetyn maakaasun toimituksiin ja tarkkaan hinnoitteluun liittyviä vakavia vaikeuksia voidaan käsitellä väliaikaisesti, kunnes REMITin tarkistus voidaan hyväksyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.

| (58) | Jotta voidaan välittömästi lisätä hintojen läpinäkyvyyttä ja suunnitteluvarmuutta nesteytetyn maakaasun tuontimarkkinoilla, olisi täsmennettävä, että asiaa koskevien tietokokonaisuuksien olisi sisällettävä tiedot toteutettujen nesteytetyn maakaasun liiketoimien hinnoista ja määristä, unioniin suuntautuviin nesteytetyn maakaasun toimituksiin liittyvien osto- ja myyntitarjousten hinnoista ja määristä sekä tapauksen mukaan siitä pitkän aikavälin sopimuksen hintakaavasta, josta hinta on johdettu. |
| --- | --- |

(58)

Jotta voidaan välittömästi lisätä hintojen läpinäkyvyyttä ja suunnitteluvarmuutta nesteytetyn maakaasun tuontimarkkinoilla, olisi täsmennettävä, että asiaa koskevien tietokokonaisuuksien olisi sisällettävä tiedot toteutettujen nesteytetyn maakaasun liiketoimien hinnoista ja määristä, unioniin suuntautuviin nesteytetyn maakaasun toimituksiin liittyvien osto- ja myyntitarjousten hinnoista ja määristä sekä tapauksen mukaan siitä pitkän aikavälin sopimuksen hintakaavasta, josta hinta on johdettu.

| (59) | Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvat LNG-markkinaosapuolet olisi määriteltävä osapuoliksi, jotka osallistuvat unioniin toimitettavien nesteytetyn maakaasun erien ostoon tai myyntiin. Kyseisiin LNG-markkinaosapuoliin olisi sovellettava REMITin mukaisesti markkinaosapuoliin sovellettavia velvoitteita ja kieltoja. |
| --- | --- |

(59)

Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvat LNG-markkinaosapuolet olisi määriteltävä osapuoliksi, jotka osallistuvat unioniin toimitettavien nesteytetyn maakaasun erien ostoon tai myyntiin. Kyseisiin LNG-markkinaosapuoliin olisi sovellettava REMITin mukaisesti markkinaosapuoliin sovellettavia velvoitteita ja kieltoja.

| (60) | ACERilla olisi yhteistyössä komission kanssa oltava laajat valtuudet täsmentää keräämiensä markkinatietojen laatu ja sisältö, jotta se voi tehdä päivittäisen hinta-arvioinnin unioniin suuntautuvista nesteytetyn maakaasun toimituksista. Sillä olisi myös oltava laaja harkintavalta parhaaksi katsomansa siirtoprotokollan valinnassa. Jotta ilmoitettavien markkinatietojen laatu olisi mahdollisimman korkea, ACERille olisi annettava valtuudet täsmentää kaikki sille ilmoitettavien markkinatietojen parametrit. Parametreihin olisi sisällyttävä muun muassa viiteyksiköt, joissa hintatiedot ilmoitetaan, viiteyksiköt, joissa määrälliset tiedot ilmoitetaan, liiketoimen erääntymisajat tai liiketointa edeltävät osto- ja myyntitarjoustiedot sekä siirtoprotokollat, joita käytetään vaadittujen tietojen toimittamiseen ACERille. |
| --- | --- |

(60)

ACERilla olisi yhteistyössä komission kanssa oltava laajat valtuudet täsmentää keräämiensä markkinatietojen laatu ja sisältö, jotta se voi tehdä päivittäisen hinta-arvioinnin unioniin suuntautuvista nesteytetyn maakaasun toimituksista. Sillä olisi myös oltava laaja harkintavalta parhaaksi katsomansa siirtoprotokollan valinnassa. Jotta ilmoitettavien markkinatietojen laatu olisi mahdollisimman korkea, ACERille olisi annettava valtuudet täsmentää kaikki sille ilmoitettavien markkinatietojen parametrit. Parametreihin olisi sisällyttävä muun muassa viiteyksiköt, joissa hintatiedot ilmoitetaan, viiteyksiköt, joissa määrälliset tiedot ilmoitetaan, liiketoimen erääntymisajat tai liiketointa edeltävät osto- ja myyntitarjoustiedot sekä siirtoprotokollat, joita käytetään vaadittujen tietojen toimittamiseen ACERille.

| (61) | ACERin olisi myös vahvistettava menetelmä, jota se käyttää päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja LNG-viitearvon määrittämiseksi, sekä menettely tämän menetelmän säännöllistä uudelleentarkastelua varten. |
| --- | --- |

(61)

ACERin olisi myös vahvistettava menetelmä, jota se käyttää päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja LNG-viitearvon määrittämiseksi, sekä menettely tämän menetelmän säännöllistä uudelleentarkastelua varten.

| (62) | Tämän asetuksen mukaisesti julkaistun hinta-arvion olisi tarjottava jäsenvaltioille ja muille markkinatoimijoille enemmän läpinäkyvyyttä Eurooppaan tuodun nesteytetyn maakaasun vallitsevan tuontihinnan suhteen. Hintojen läpinäkyvyyden lisäämisen olisi puolestaan annettava jäsenvaltioille ja unionissa kotipaikkaansa pitäville yksityisille yhteisöille mahdollisuus toimia paremmin tietoon pohjautuvalla ja koordinoidummalla tavalla ostaessaan nesteytettyä maakaasua maailmanmarkkinoilta ja erityisesti käyttäessään palveluntarjoajaa. Koordinoinnin lisäämisen nesteytetyn maakaasun hankinnassa olisi annettava jäsenvaltioille mahdollisuus välttää keskinäistä kilpailua tai sellaisten ostotarjousten tekemistä, jotka eivät ole vallitsevan markkinahinnan mukaisia. Sen vuoksi tämän asetuksen nojalla julkaistut hinta-arviot ja vertailuarvot ovat ratkaisevan tärkeitä pyrittäessä lisäämään jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta rajallisten nesteytetyn maakaasun toimitusten hankinnassa. |
| --- | --- |

(62)

Tämän asetuksen mukaisesti julkaistun hinta-arvion olisi tarjottava jäsenvaltioille ja muille markkinatoimijoille enemmän läpinäkyvyyttä Eurooppaan tuodun nesteytetyn maakaasun vallitsevan tuontihinnan suhteen. Hintojen läpinäkyvyyden lisäämisen olisi puolestaan annettava jäsenvaltioille ja unionissa kotipaikkaansa pitäville yksityisille yhteisöille mahdollisuus toimia paremmin tietoon pohjautuvalla ja koordinoidummalla tavalla ostaessaan nesteytettyä maakaasua maailmanmarkkinoilta ja erityisesti käyttäessään palveluntarjoajaa. Koordinoinnin lisäämisen nesteytetyn maakaasun hankinnassa olisi annettava jäsenvaltioille mahdollisuus välttää keskinäistä kilpailua tai sellaisten ostotarjousten tekemistä, jotka eivät ole vallitsevan markkinahinnan mukaisia. Sen vuoksi tämän asetuksen nojalla julkaistut hinta-arviot ja vertailuarvot ovat ratkaisevan tärkeitä pyrittäessä lisäämään jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta rajallisten nesteytetyn maakaasun toimitusten hankinnassa.

| (63) | Markkinaosapuolten velvollisuus toimittaa ACERille tietoja nesteytettyä maakaasua koskevista liiketoimista on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite, jonka mukaan ACER voi määrittää LNG-viitearvon, erityisesti koska se on yhdenmukainen markkinatoimijoiden REMITin mukaisten nykyisten velvoitteiden kanssa ja koska ACER pitää arkaluonteiset liiketoimintatiedot luottamuksellisina. |
| --- | --- |

(63)

Markkinaosapuolten velvollisuus toimittaa ACERille tietoja nesteytettyä maakaasua koskevista liiketoimista on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite, jonka mukaan ACER voi määrittää LNG-viitearvon, erityisesti koska se on yhdenmukainen markkinatoimijoiden REMITin mukaisten nykyisten velvoitteiden kanssa ja koska ACER pitää arkaluonteiset liiketoimintatiedot luottamuksellisina.

| (64) | Kaupan hintavaihtelurajan ja LNG-viitearvon lisäksi käytettävissä on muita interventioita, mukaan lukien tilapäinen dynaaminen hintahaarukka, jonka Eurooppa-neuvosto pyysi asettamaan 20 ja 21 päivänä lokakuuta 2022 antamissaan päätelmissä, ottaen huomioon seuraavat suojatoimet; sitä olisi sovellettava Gasunie Transport Services B.V.:n ylläpitämässä virtuaalisessa Title Transfer Facility (TTF) -kauppapaikassa tehtyihin maakaasukauppoihin; muut unionin kaasukaupan keskukset voidaan yhdistää korjattuun TTF-spot-hintaan tilapäisen dynaamisen hintahaarukan avulla; ja se ei saisi rajoittaa OTC-kaasukauppaa, se ei saisi vaarantaa kaasun toimitusvarmuutta unionissa, sen olisi riiputtava edistymisestä kaasun säästötavoitteen saavuttamisessa, se ei saisi lisätä kaasun kokonaiskulutusta, se olisi suunniteltava siten, että se ei estä EU:n sisäisiä markkinapohjaisia kaasuvirtoja, se ei saisi vaikuttaa energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen eikä asianmukaiseen toimintaan, ja siinä olisi otettava huomioon kaasun markkinahinnat eri järjestäytyneillä markkinapaikoilla eri puolilla unionia. |
| --- | --- |

(64)

Kaupan hintavaihtelurajan ja LNG-viitearvon lisäksi käytettävissä on muita interventioita, mukaan lukien tilapäinen dynaaminen hintahaarukka, jonka Eurooppa-neuvosto pyysi asettamaan 20 ja 21 päivänä lokakuuta 2022 antamissaan päätelmissä, ottaen huomioon seuraavat suojatoimet; sitä olisi sovellettava Gasunie Transport Services B.V.:n ylläpitämässä virtuaalisessa Title Transfer Facility (TTF) -kauppapaikassa tehtyihin maakaasukauppoihin; muut unionin kaasukaupan keskukset voidaan yhdistää korjattuun TTF-spot-hintaan tilapäisen dynaamisen hintahaarukan avulla; ja se ei saisi rajoittaa OTC-kaasukauppaa, se ei saisi vaarantaa kaasun toimitusvarmuutta unionissa, sen olisi riiputtava edistymisestä kaasun säästötavoitteen saavuttamisessa, se ei saisi lisätä kaasun kokonaiskulutusta, se olisi suunniteltava siten, että se ei estä EU:n sisäisiä markkinapohjaisia kaasuvirtoja, se ei saisi vaikuttaa energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen eikä asianmukaiseen toimintaan, ja siinä olisi otettava huomioon kaasun markkinahinnat eri järjestäytyneillä markkinapaikoilla eri puolilla unionia.

| (65) | Asetuksessa (EU) 2017/1938 säädetään jo jäsenvaltioiden mahdollisuudesta asettaa hätätilanteessa etusijalle kaasutoimitukset tiettyihin keskeisiin kaasuvoimaloihin, koska ne ovat tärkeitä sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi ja verkon epätasapainon välttämiseksi. Keskeiset kaasuvoimalat ja niihin liittyvät kaasumäärät saattavat vaikuttaa merkittävästi kaasumääriin, joita on käytettävissä yhteisvastuuseen hätätilanteessa. Näissä olosuhteissa jäsenvaltioiden olisi, poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 1, 3 ja 8 kohdassa säädetään, voitava väliaikaisesti pyytää kiireellisiä yhteisvastuutoimenpiteitä, myös jos ne eivät pysty turvaamaan kriittisiä kaasumääriä, jotka tarvitaan jatkuvan sähköntuotannon varmistamiseksi keskeisissä kaasuvoimaloissa. Samasta syystä yhteisvastuuta tarjoavien jäsenvaltioiden olisi myös voitava varmistaa, että toimitukset niiden yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkaille tai muut keskeiset palvelut, kuten kaukolämpö, ja niiden keskeisten kaasuvoimaloiden toiminta eivät vaarannu, kun ne tarjoavat yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(65)

Asetuksessa (EU) 2017/1938 säädetään jo jäsenvaltioiden mahdollisuudesta asettaa hätätilanteessa etusijalle kaasutoimitukset tiettyihin keskeisiin kaasuvoimaloihin, koska ne ovat tärkeitä sähkön toimitusvarmuuden takaamiseksi ja verkon epätasapainon välttämiseksi. Keskeiset kaasuvoimalat ja niihin liittyvät kaasumäärät saattavat vaikuttaa merkittävästi kaasumääriin, joita on käytettävissä yhteisvastuuseen hätätilanteessa. Näissä olosuhteissa jäsenvaltioiden olisi, poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 1, 3 ja 8 kohdassa säädetään, voitava väliaikaisesti pyytää kiireellisiä yhteisvastuutoimenpiteitä, myös jos ne eivät pysty turvaamaan kriittisiä kaasumääriä, jotka tarvitaan jatkuvan sähköntuotannon varmistamiseksi keskeisissä kaasuvoimaloissa. Samasta syystä yhteisvastuuta tarjoavien jäsenvaltioiden olisi myös voitava varmistaa, että toimitukset niiden yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkaille tai muut keskeiset palvelut, kuten kaukolämpö, ja niiden keskeisten kaasuvoimaloiden toiminta eivät vaarannu, kun ne tarjoavat yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle.

| (66) | Olisi vahvistettava enimmäisraja kriittisille kaasumäärille, joita kussakin jäsenvaltiossa tarvitaan sähkön toimitusvarmuuden ylläpitämiseksi, jotta vältetään tarpeettomat tai epäasialliset yhteisvastuupyynnöt tai apua tarvitsevalle jäsenvaltiolle tarjottavan yhteisvastuun aiheettomat rajoitukset. Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Sähkö-ENTSO) talvikatsauksessa käytetty menetelmä muodostaa perustan sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisen kaasumäärän määrittämiseksi sähkön toimitusvarmuudelle ja tällaisten rajojen asettamiseksi. Sähkö-ENTSOn laskemat sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät vastaavat kaasumääriä, jotka ovat ehdottomasti tarpeen sähkön yleiseurooppalaisen riittävyyden varmistamiseksi käyttäen kaikkia markkinaresursseja, ottaen aina huomioon, että kaasu on viimeisenä ajojärjestyksessä. Sähkö-ENTSOn menetelmä perustuu laajaan pahimman tapauksen ilmasto- ja pakkokeskeytysten skenaarioiden otokseen. Se seikka, että Sähkö-ENTSOn menetelmässä ei oteta huomioon kaikkea sähkön ja lämmön yhteistuotantoa, ei estä jäsenvaltiota pitämästä suojattujen asiakkaiden kaukolämpölaitoksia suojattuina asetuksen (EU) 2017/1938 määritelmän nojalla. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden sähköntuotanto perustuu yksinomaan nesteytetyn maakaasuun toimituksiin ja joissa ei ole merkittävää varastointikapasiteettia, sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisiä kaasumääriä olisi mukautettava vastaavasti. Sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittinen kaasumäärä voi olla alhaisempi kuin sähköntuotantoon aiemmin käytetyn kaasun taso, koska sähkön riittävyys voidaan varmistaa muilla tavoin, muun muassa tarjoamalla toimituksia jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

(66)

Olisi vahvistettava enimmäisraja kriittisille kaasumäärille, joita kussakin jäsenvaltiossa tarvitaan sähkön toimitusvarmuuden ylläpitämiseksi, jotta vältetään tarpeettomat tai epäasialliset yhteisvastuupyynnöt tai apua tarvitsevalle jäsenvaltiolle tarjottavan yhteisvastuun aiheettomat rajoitukset. Sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Sähkö-ENTSO) talvikatsauksessa käytetty menetelmä muodostaa perustan sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisen kaasumäärän määrittämiseksi sähkön toimitusvarmuudelle ja tällaisten rajojen asettamiseksi. Sähkö-ENTSOn laskemat sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät vastaavat kaasumääriä, jotka ovat ehdottomasti tarpeen sähkön yleiseurooppalaisen riittävyyden varmistamiseksi käyttäen kaikkia markkinaresursseja, ottaen aina huomioon, että kaasu on viimeisenä ajojärjestyksessä. Sähkö-ENTSOn menetelmä perustuu laajaan pahimman tapauksen ilmasto- ja pakkokeskeytysten skenaarioiden otokseen. Se seikka, että Sähkö-ENTSOn menetelmässä ei oteta huomioon kaikkea sähkön ja lämmön yhteistuotantoa, ei estä jäsenvaltiota pitämästä suojattujen asiakkaiden kaukolämpölaitoksia suojattuina asetuksen (EU) 2017/1938 määritelmän nojalla. Niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden sähköntuotanto perustuu yksinomaan nesteytetyn maakaasuun toimituksiin ja joissa ei ole merkittävää varastointikapasiteettia, sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisiä kaasumääriä olisi mukautettava vastaavasti. Sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittinen kaasumäärä voi olla alhaisempi kuin sähköntuotantoon aiemmin käytetyn kaasun taso, koska sähkön riittävyys voidaan varmistaa muilla tavoin, muun muassa tarjoamalla toimituksia jäsenvaltioiden välillä.

| (67) | Tämä ei kuitenkaan sulje pois sitä, että yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion tai yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion tosiasiallisesti tarvitsemat kaasun vähimmäismäärät voisivat olla korkeammat kuin Sähkö-ENTSOn mallintamat arvot sähkökriisin välttämiseksi. Tällaisissa tapauksissa yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion tai yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion olisi voitava ylittää tässä asetuksessa vahvistetut enimmäisarvot, jos se voi perustella, että tämä on tarpeen energiakriisin välttämiseksi, kuten tapauksissa, jotka edellyttävät turvautumista taajuuden palautusreserveihin ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, tai poikkeuksellisissa skenaarioissa, joita ei otettu huomioon Sähkö-ENTSOn talvikatsauksessa, ottaen erityisesti huomioon hydrologiset tasot tai odottamattomat tapahtumat. Sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittinen kaasumäärä sisältää lähtökohtaisesti kaiken kaasun, jota tarvitaan vakaiden sähköntoimitusten varmistamiseksi, ja sen vuoksi se sisältää sähkön, jota tarvitaan kaasun tuotantoon ja siirtoon sekä keskeiset kriittisen infrastruktuurin alat ja laitteistot, jotka ovat keskeisiä asevoimien, kansallisen turvallisuuden ja humanitaariseen apuun liittyvien palvelujen toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

(67)

Tämä ei kuitenkaan sulje pois sitä, että yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion tai yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion tosiasiallisesti tarvitsemat kaasun vähimmäismäärät voisivat olla korkeammat kuin Sähkö-ENTSOn mallintamat arvot sähkökriisin välttämiseksi. Tällaisissa tapauksissa yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion tai yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion olisi voitava ylittää tässä asetuksessa vahvistetut enimmäisarvot, jos se voi perustella, että tämä on tarpeen energiakriisin välttämiseksi, kuten tapauksissa, jotka edellyttävät turvautumista taajuuden palautusreserveihin ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, tai poikkeuksellisissa skenaarioissa, joita ei otettu huomioon Sähkö-ENTSOn talvikatsauksessa, ottaen erityisesti huomioon hydrologiset tasot tai odottamattomat tapahtumat. Sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittinen kaasumäärä sisältää lähtökohtaisesti kaiken kaasun, jota tarvitaan vakaiden sähköntoimitusten varmistamiseksi, ja sen vuoksi se sisältää sähkön, jota tarvitaan kaasun tuotantoon ja siirtoon sekä keskeiset kriittisen infrastruktuurin alat ja laitteistot, jotka ovat keskeisiä asevoimien, kansallisen turvallisuuden ja humanitaariseen apuun liittyvien palvelujen toiminnan kannalta.

| (68) | Markkinatoimijoille asetetut rajoitukset, jotka johtuvat yhteisvastuuseen perustuvan suojan laajentamisesta kriittisiin kaasumääriin, ovat tarpeen kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi tilanteessa, jossa kaasun tarjonta on vähentynyt ja kysyntä kasvanut talvikaudella. Kyseiset rajoitukset perustuvat asetuksessa (EU) 2017/1938 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1369 (12) vahvistettuihin voimassa oleviin toimenpiteisiin, ja pyrkimyksenä on lisätä kyseisten toimenpiteiden vaikuttavuutta nykyisissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(68)

Markkinatoimijoille asetetut rajoitukset, jotka johtuvat yhteisvastuuseen perustuvan suojan laajentamisesta kriittisiin kaasumääriin, ovat tarpeen kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi tilanteessa, jossa kaasun tarjonta on vähentynyt ja kysyntä kasvanut talvikaudella. Kyseiset rajoitukset perustuvat asetuksessa (EU) 2017/1938 ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1369 (12) vahvistettuihin voimassa oleviin toimenpiteisiin, ja pyrkimyksenä on lisätä kyseisten toimenpiteiden vaikuttavuutta nykyisissä olosuhteissa.

| (69) | Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden vapauteen ottaa huomioon teollisuuslaitoksille mahdollisesti aiheutuvat pitkäaikaiset vahingot, kun ne asettavat etusijalle kysynnän, jota olisi vähennettävä tai rajoitettava, jotta ne voivat tarjota yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(69)

Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden vapauteen ottaa huomioon teollisuuslaitoksille mahdollisesti aiheutuvat pitkäaikaiset vahingot, kun ne asettavat etusijalle kysynnän, jota olisi vähennettävä tai rajoitettava, jotta ne voivat tarjota yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle.

| (70) | Tietyt asiakkaat, kuten kotitaloudet ja keskeisiä sosiaalipalveluja tarjoavat asiakkaat, ovat erityisen herkkiä kaasun toimitushäiriöiden kielteisille vaikutuksille. Tästä syystä asetuksella (EU) 2017/1938 otettiin käyttöön jäsenvaltioiden välinen yhteisvastuumekanismi lieventämään vakavan hätätilanteen vaikutuksia unionissa sekä turvaamaan kaasuvirta yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkaille. Tietyissä tapauksissa myös suojattujen asiakkaiden kaasun käyttöä voitaisiin kuitenkin pitää ei-välttämättömänä. Tämäntyyppisen käytön, joka ylittää selvästi sen, mikä on tarpeen, vähentäminen ei vaarantaisi asetuksessa (EU) 2017/1938 asetettuja tavoitteita erityisesti siksi, että muihin kuin välttämättömiin tarkoituksiin kulutettu kaasu voisi aiheuttaa vakavaa haittaa muilla yksityisillä tai kaupallisilla aloilla. Jäsenvaltioilla olisi sen vuoksi oltava mahdollisuus saavuttaa kaasusäästöjä myös vähentämällä suojattujen asiakkaiden ei-välttämätöntä kulutusta erityisolosuhteissa, jos tällainen vähentäminen on fyysisesti mahdollinen eikä se vaikuta välttämättömiin käyttötarkoituksiin. Jäsenvaltioiden toteuttamat vähentämistoimenpiteet olisi kuitenkin rajattava tiukasti ei-välttämättömään kulutukseen, eivätkä ne saisi millään tavoin vähentää suojattujen asiakkaiden peruskäyttöä eivätkä rajoittaa heidän kykyään lämmittää kotejaan riittävästi. |
| --- | --- |

(70)

Tietyt asiakkaat, kuten kotitaloudet ja keskeisiä sosiaalipalveluja tarjoavat asiakkaat, ovat erityisen herkkiä kaasun toimitushäiriöiden kielteisille vaikutuksille. Tästä syystä asetuksella (EU) 2017/1938 otettiin käyttöön jäsenvaltioiden välinen yhteisvastuumekanismi lieventämään vakavan hätätilanteen vaikutuksia unionissa sekä turvaamaan kaasuvirta yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkaille. Tietyissä tapauksissa myös suojattujen asiakkaiden kaasun käyttöä voitaisiin kuitenkin pitää ei-välttämättömänä. Tämäntyyppisen käytön, joka ylittää selvästi sen, mikä on tarpeen, vähentäminen ei vaarantaisi asetuksessa (EU) 2017/1938 asetettuja tavoitteita erityisesti siksi, että muihin kuin välttämättömiin tarkoituksiin kulutettu kaasu voisi aiheuttaa vakavaa haittaa muilla yksityisillä tai kaupallisilla aloilla. Jäsenvaltioilla olisi sen vuoksi oltava mahdollisuus saavuttaa kaasusäästöjä myös vähentämällä suojattujen asiakkaiden ei-välttämätöntä kulutusta erityisolosuhteissa, jos tällainen vähentäminen on fyysisesti mahdollinen eikä se vaikuta välttämättömiin käyttötarkoituksiin. Jäsenvaltioiden toteuttamat vähentämistoimenpiteet olisi kuitenkin rajattava tiukasti ei-välttämättömään kulutukseen, eivätkä ne saisi millään tavoin vähentää suojattujen asiakkaiden peruskäyttöä eivätkä rajoittaa heidän kykyään lämmittää kotejaan riittävästi.

| (71) | Jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava vapaasti määrittää sovellettavat vähennystoimenpiteet ja ei-välttämätöntä kulutusta vastaavat toiminnot, kuten ulkolämmitys ja yksityisten uima-altaiden ja muiden lisärakennusten lämmitys. Kun jäsenvaltioilla on mahdollisuus rajoittaa ei-välttämätöntä kulutusta, niiden olisi voitava vahvistaa suojatoimia ja varmistaa, että kaasua toimitetaan muille keskeisille aloille, palveluille ja teollisuudenaloille, jotta ne voivat jatkaa toimintaansa kriisin aikana. |
| --- | --- |

(71)

Jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava vapaasti määrittää sovellettavat vähennystoimenpiteet ja ei-välttämätöntä kulutusta vastaavat toiminnot, kuten ulkolämmitys ja yksityisten uima-altaiden ja muiden lisärakennusten lämmitys. Kun jäsenvaltioilla on mahdollisuus rajoittaa ei-välttämätöntä kulutusta, niiden olisi voitava vahvistaa suojatoimia ja varmistaa, että kaasua toimitetaan muille keskeisille aloille, palveluille ja teollisuudenaloille, jotta ne voivat jatkaa toimintaansa kriisin aikana.

| (72) | Kaikkien toimenpiteiden, joilla pyritään vähentämään suojattujen asiakkaiden ei-välttämätöntä kulutusta, olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia, ja niitä olisi sovellettava erityisesti asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan nojalla julistetussa kriisitilanteessa tai asetuksen (EU) 2022/1369 mukaisessa unionin hälytystilanteessa. Huolimatta ei-välttämättömän kulutuksen vähentämistoimenpiteiden soveltamisesta suojattujen asiakkaiden olisi edelleen oltava suojattuja toimitusten katkaisulta. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että tällaisilla toimenpiteillä ei rajoiteta sellaisten haavoittuvien asiakkaiden vaatimaa suojelua, joiden nykyistä kulutusta olisi pidettävä välttämättömänä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta toimitusten keskeytymiseen teknisistä syistä. |
| --- | --- |

(72)

Kaikkien toimenpiteiden, joilla pyritään vähentämään suojattujen asiakkaiden ei-välttämätöntä kulutusta, olisi oltava tarpeellisia ja oikeasuhteisia, ja niitä olisi sovellettava erityisesti asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan nojalla julistetussa kriisitilanteessa tai asetuksen (EU) 2022/1369 mukaisessa unionin hälytystilanteessa. Huolimatta ei-välttämättömän kulutuksen vähentämistoimenpiteiden soveltamisesta suojattujen asiakkaiden olisi edelleen oltava suojattuja toimitusten katkaisulta. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että tällaisilla toimenpiteillä ei rajoiteta sellaisten haavoittuvien asiakkaiden vaatimaa suojelua, joiden nykyistä kulutusta olisi pidettävä välttämättömänä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta toimitusten keskeytymiseen teknisistä syistä.

| (73) | Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää siitä, tekevätkö ne eron suojattujen asiakkaiden välttämättömän kulutuksen ja ei-välttämättömän kulutuksen välille, ja jos tekevät, millä tavoin. Yhteisvastuutoimenpiteitä pyytävää jäsenvaltiota, joka päättää olla tekemättä tätä eroa, ei olisi ennen yhteisvastuuta koskevaa pyyntöä vaadittava osoittamaan, että ei-välttämätöntä kulutusta voitaisiin vähentää. Yhteisvastuuta tarjoavaa jäsenvaltiota ei olisi vaadittava tekemään eroa välttämättömien ja ei-välttämättömien asiakkaiden välillä yhteisvastuutoimenpiteisiin käytettävissä olevan kaasumäärän määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(73)

Jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää siitä, tekevätkö ne eron suojattujen asiakkaiden välttämättömän kulutuksen ja ei-välttämättömän kulutuksen välille, ja jos tekevät, millä tavoin. Yhteisvastuutoimenpiteitä pyytävää jäsenvaltiota, joka päättää olla tekemättä tätä eroa, ei olisi ennen yhteisvastuuta koskevaa pyyntöä vaadittava osoittamaan, että ei-välttämätöntä kulutusta voitaisiin vähentää. Yhteisvastuuta tarjoavaa jäsenvaltiota ei olisi vaadittava tekemään eroa välttämättömien ja ei-välttämättömien asiakkaiden välillä yhteisvastuutoimenpiteisiin käytettävissä olevan kaasumäärän määrittämiseksi.

| (74) | Jäsenvaltioiden ja unionin olisi hätätilanteessa varmistettava, että kaasu virtaa sisämarkkinoilla. Tämä tarkoittaa, että kansallisella tasolla toteutetut toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa toimitusvarmuuteen liittyviä ongelmia toisessa jäsenvaltiossa, kun taas rajatylittävän infrastruktuurin käytön olisi oltava turvallista ja teknisesti mahdollista milloin tahansa. Nykyisessä lainsäädäntökehyksessä ei säädetä prosessista, jolla voitaisiin tehokkaasti ratkaista kahden jäsenvaltion välisiä ristiriitoja toimenpiteistä, jotka vaikuttavat kielteisesti rajatylittäviin virtoihin. Koska unionin kaasu- ja sähköverkot ovat yhteenliitettyjä, tämä voi johtaa vakaviin toimitusvarmuuteen liittyviin ongelmiin ja myös heikentää unionin yhtenäisyyttä suhteessa kolmansiin maihin. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 12 artiklan 6 kohdassa säädetään, komissiolle olisi sen vuoksi annettava valtuudet arvioida toteutettuja kansallisia toimenpiteitä ja tarvittaessa vaatia niiden muuttamista kohtuullisen ajan kuluessa. Tätä varten komission olisi voitava pyytää tällaisten kansallisten toimenpiteiden muuttamista, jos se havaitsee muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuuteen kohdistuvia uhkia. Kun otetaan huomioon nykyisen energiakriisin poikkeuksellinen luonne, komission päätöksiä olisi noudatettava ilman viivytyksiä, jotka voisivat mahdollisesti haitata unionin kaasutoimituksia. Sen vuoksi sovittelumenettelyt olisi keskeytettävä tämän asetuksen soveltamisajaksi sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(74)

Jäsenvaltioiden ja unionin olisi hätätilanteessa varmistettava, että kaasu virtaa sisämarkkinoilla. Tämä tarkoittaa, että kansallisella tasolla toteutetut toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa toimitusvarmuuteen liittyviä ongelmia toisessa jäsenvaltiossa, kun taas rajatylittävän infrastruktuurin käytön olisi oltava turvallista ja teknisesti mahdollista milloin tahansa. Nykyisessä lainsäädäntökehyksessä ei säädetä prosessista, jolla voitaisiin tehokkaasti ratkaista kahden jäsenvaltion välisiä ristiriitoja toimenpiteistä, jotka vaikuttavat kielteisesti rajatylittäviin virtoihin. Koska unionin kaasu- ja sähköverkot ovat yhteenliitettyjä, tämä voi johtaa vakaviin toimitusvarmuuteen liittyviin ongelmiin ja myös heikentää unionin yhtenäisyyttä suhteessa kolmansiin maihin. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 12 artiklan 6 kohdassa säädetään, komissiolle olisi sen vuoksi annettava valtuudet arvioida toteutettuja kansallisia toimenpiteitä ja tarvittaessa vaatia niiden muuttamista kohtuullisen ajan kuluessa. Tätä varten komission olisi voitava pyytää tällaisten kansallisten toimenpiteiden muuttamista, jos se havaitsee muiden jäsenvaltioiden tai unionin kaasun toimitusvarmuuteen kohdistuvia uhkia. Kun otetaan huomioon nykyisen energiakriisin poikkeuksellinen luonne, komission päätöksiä olisi noudatettava ilman viivytyksiä, jotka voisivat mahdollisesti haitata unionin kaasutoimituksia. Sen vuoksi sovittelumenettelyt olisi keskeytettävä tämän asetuksen soveltamisajaksi sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi.

| (75) | Energiayhteisvastuun periaate on unionin oikeuden (13) yleinen periaate, jota sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin eikä ainoastaan naapurijäsenvaltioihin. Lisäksi olemassa olevan infrastruktuurin, mukaan lukien rajatylittävä siirtokapasiteetti ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset, tehokas käyttö on tärkeää kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi yhteisvastuun hengessä. Aikana, jona kaasun toimitushäiriöitä esiintyy unionin, alueellisella tai kansallisella tasolla ja putkikaasun käytöstä siirrytään laajassa mitassa nesteytetyn maakaasun käyttöön, jäsenvaltioiden, joissa vallitsee vakava kriisitilanne, olisi voitava hyötyä paitsi naapuriputkistojen tarjoamista toimitusmahdollisuuksista myös toimituksista maista, joissa on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia. Joidenkin jäsenvaltioiden olisi voitava tarjota yhteisvastuuta muille jäsenvaltioille, vaikka niillä ei ole putkiyhteyttä suoraan eikä kolmannen maan tai muiden jäsenvaltioiden kautta, edellyttäen, että yhteisvastuuta pyytävä jäsenvaltio on hyödyntänyt kattavasti kaikki hätäsuunnitelmaansa sisältyvät markkinapohjaiset toimenpiteet, mukaan lukien nesteytetyn maakaasun ostot maailmanmarkkinoilta. Sen vuoksi on aiheellista laajentaa yhteisvastuuvelvoite koskemaan jäsenvaltioita, joilla on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia mutta ei putkiyhteyttä ottaen huomioon putkikaasun ja nesteytetyn maakaasun markkinoiden ja infrastruktuurin, mukaan lukien LNG-alukset ja -säiliöalukset, väliset erot asetettaessa toimijoille velvoitteita sekä ottaen huomioon puutteelliset täytäntöönpanovaltuudet LNG-resurssien, kuten LNG-säiliöalusten suhteen, mukaan lukien maakaasun ja nesteytetyn maakaasun väliset vaihtomahdollisuudet, jos yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion alueella ei ole kaasun nesteytyslaitoksia. |
| --- | --- |

(75)

Energiayhteisvastuun periaate on unionin oikeuden (13) yleinen periaate, jota sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin eikä ainoastaan naapurijäsenvaltioihin. Lisäksi olemassa olevan infrastruktuurin, mukaan lukien rajatylittävä siirtokapasiteetti ja nesteytetyn maakaasun käsittelylaitokset, tehokas käyttö on tärkeää kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi yhteisvastuun hengessä. Aikana, jona kaasun toimitushäiriöitä esiintyy unionin, alueellisella tai kansallisella tasolla ja putkikaasun käytöstä siirrytään laajassa mitassa nesteytetyn maakaasun käyttöön, jäsenvaltioiden, joissa vallitsee vakava kriisitilanne, olisi voitava hyötyä paitsi naapuriputkistojen tarjoamista toimitusmahdollisuuksista myös toimituksista maista, joissa on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia. Joidenkin jäsenvaltioiden olisi voitava tarjota yhteisvastuuta muille jäsenvaltioille, vaikka niillä ei ole putkiyhteyttä suoraan eikä kolmannen maan tai muiden jäsenvaltioiden kautta, edellyttäen, että yhteisvastuuta pyytävä jäsenvaltio on hyödyntänyt kattavasti kaikki hätäsuunnitelmaansa sisältyvät markkinapohjaiset toimenpiteet, mukaan lukien nesteytetyn maakaasun ostot maailmanmarkkinoilta. Sen vuoksi on aiheellista laajentaa yhteisvastuuvelvoite koskemaan jäsenvaltioita, joilla on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia mutta ei putkiyhteyttä ottaen huomioon putkikaasun ja nesteytetyn maakaasun markkinoiden ja infrastruktuurin, mukaan lukien LNG-alukset ja -säiliöalukset, väliset erot asetettaessa toimijoille velvoitteita sekä ottaen huomioon puutteelliset täytäntöönpanovaltuudet LNG-resurssien, kuten LNG-säiliöalusten suhteen, mukaan lukien maakaasun ja nesteytetyn maakaasun väliset vaihtomahdollisuudet, jos yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion alueella ei ole kaasun nesteytyslaitoksia.

| (76) | Kun jäsenvaltio, jolla on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia, tarjoaa yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle, sen ei olisi katsottava olevan vastuussa pullonkauloista tai muista mahdollisista ongelmista, joita sen oman alueen ulkopuolella saattaa aiheutua tai jotka johtuvat puutteellisista täytäntöönpanovaltuuksista jonkin kolmannen maan toimijan omistamiin LNG-aluksiin ja -säiliöaluksiin nähden, jos tällaiset pullonkaulat tai muut ongelmat vaikuttavat todellisiin kaasuvirtoihin ja viime kädessä estävät tarvittavan kaasumäärän toimittamisen yhteisvastuuta pyytävään jäsenvaltioon. Jos yhteisvastuuta tarjoavalla jäsenvaltiolle ei ole täytäntöönpanovaltuuksia, sitä ei olisi pidettävä vastuullisena siitä, ettei LNG-lastia vaihdeta maakaasuun. |
| --- | --- |

(76)

Kun jäsenvaltio, jolla on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia, tarjoaa yhteisvastuuta toiselle jäsenvaltiolle, sen ei olisi katsottava olevan vastuussa pullonkauloista tai muista mahdollisista ongelmista, joita sen oman alueen ulkopuolella saattaa aiheutua tai jotka johtuvat puutteellisista täytäntöönpanovaltuuksista jonkin kolmannen maan toimijan omistamiin LNG-aluksiin ja -säiliöaluksiin nähden, jos tällaiset pullonkaulat tai muut ongelmat vaikuttavat todellisiin kaasuvirtoihin ja viime kädessä estävät tarvittavan kaasumäärän toimittamisen yhteisvastuuta pyytävään jäsenvaltioon. Jos yhteisvastuuta tarjoavalla jäsenvaltiolle ei ole täytäntöönpanovaltuuksia, sitä ei olisi pidettävä vastuullisena siitä, ettei LNG-lastia vaihdeta maakaasuun.

| (77) | Energiayhteisvastuun periaatteen täytäntöönpanoa varten asetuksella (EU) 2017/1938 otettiin käyttöön yhteisvastuumekanismi, jonka tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja luottamusta vakavan kriisin sattuessa. Yhteisvastuumekanismin toteuttamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden edellytetään sopivan tietyistä teknisistä, oikeudellisista ja rahoitukseen liittyvistä kysymyksistä kahdenvälisissä järjestelyissään asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(77)

Energiayhteisvastuun periaatteen täytäntöönpanoa varten asetuksella (EU) 2017/1938 otettiin käyttöön yhteisvastuumekanismi, jonka tarkoituksena on lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja luottamusta vakavan kriisin sattuessa. Yhteisvastuumekanismin toteuttamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden edellytetään sopivan tietyistä teknisistä, oikeudellisista ja rahoitukseen liittyvistä kysymyksistä kahdenvälisissä järjestelyissään asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (78) | Huolimatta oikeudellisesta velvoitteesta sopia kahdenvälisistä yhteisvastuujärjestelyistä 1 päivään joulukuuta 2018 mennessä vain muutama tällainen järjestely on saatettu päätökseen, mikä vaarantaa yhteisvastuutuen antamista hätätilanteessa koskevan oikeudellisen velvoitteen täytäntöönpanon. Komission antamaan ehdotukseen asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältyi ensimmäinen yhteisvastuusopimuksen malli. Koska kyseinen malli kuitenkin laadittiin ennen Venäjän federaation hyökkäystä Ukrainaan, ja kun otetaan huomioon nykyinen tilanne, jossa kaasua on äärimmäisen niukasti saatavilla ja hinnat nousevat erittäin voimakkaasti, sekä kiireellinen tarve ottaa käyttöön väliaikaisia oletussääntöjä jo tulevaa talvea varten, on aiheellista luoda, poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, vaadittujen yhteisvastuutoimenpiteiden toteuttamiselle sellaisten oletussääntöjen väliaikainen kehys, jotka ovat vaikuttavia ja nopeasti toteutettavissa, eivät riipu pitkistä kahdenvälisistä neuvotteluista ja soveltuvat nykyiseen tilanteeseen, jossa hinnat ovat liian korkeat ja kaasun hinnat erittäin epävakaat. Erityisesti olisi otettava käyttöön selkeämmät oletussäännöt, jotka koskevat toimitetusta kaasusta aiheutuneiden kustannusten korvaamista jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä niiden mahdollisten lisäkustannusten rajoittamista, joita yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio saattaa periä. Asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaisia yhteisvastuutoimenpiteitä olisi edelleen sovellettava, jollei nimenomaisesti toisin määrätä. |
| --- | --- |

(78)

Huolimatta oikeudellisesta velvoitteesta sopia kahdenvälisistä yhteisvastuujärjestelyistä 1 päivään joulukuuta 2018 mennessä vain muutama tällainen järjestely on saatettu päätökseen, mikä vaarantaa yhteisvastuutuen antamista hätätilanteessa koskevan oikeudellisen velvoitteen täytäntöönpanon. Komission antamaan ehdotukseen asetukseksi uusiutuvien kaasujen, maakaasun ja vedyn sisämarkkinoista sisältyi ensimmäinen yhteisvastuusopimuksen malli. Koska kyseinen malli kuitenkin laadittiin ennen Venäjän federaation hyökkäystä Ukrainaan, ja kun otetaan huomioon nykyinen tilanne, jossa kaasua on äärimmäisen niukasti saatavilla ja hinnat nousevat erittäin voimakkaasti, sekä kiireellinen tarve ottaa käyttöön väliaikaisia oletussääntöjä jo tulevaa talvea varten, on aiheellista luoda, poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, vaadittujen yhteisvastuutoimenpiteiden toteuttamiselle sellaisten oletussääntöjen väliaikainen kehys, jotka ovat vaikuttavia ja nopeasti toteutettavissa, eivät riipu pitkistä kahdenvälisistä neuvotteluista ja soveltuvat nykyiseen tilanteeseen, jossa hinnat ovat liian korkeat ja kaasun hinnat erittäin epävakaat. Erityisesti olisi otettava käyttöön selkeämmät oletussäännöt, jotka koskevat toimitetusta kaasusta aiheutuneiden kustannusten korvaamista jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä niiden mahdollisten lisäkustannusten rajoittamista, joita yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio saattaa periä. Asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaisia yhteisvastuutoimenpiteitä olisi edelleen sovellettava, jollei nimenomaisesti toisin määrätä.

| (79) | Yhteisvastuun olisi periaatteessa perustuttava yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion tai sen valtuuttamien elinten suoraan maksamaan oikeudenmukaiseen korvaukseen. Korvauksen olisi katettava kaasun hinta, tosiasialliset tai mahdolliset varastointikustannukset, rajatylittävä siirto ja siihen liittyvät kustannukset. Korvauksen olisi oltava oikeudenmukainen sekä yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion että yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion kannalta. |
| --- | --- |

(79)

Yhteisvastuun olisi periaatteessa perustuttava yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion tai sen valtuuttamien elinten suoraan maksamaan oikeudenmukaiseen korvaukseen. Korvauksen olisi katettava kaasun hinta, tosiasialliset tai mahdolliset varastointikustannukset, rajatylittävä siirto ja siihen liittyvät kustannukset. Korvauksen olisi oltava oikeudenmukainen sekä yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion että yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion kannalta.

| (80) | Tämänhetkinen kriisi johtaa hintatasoihin ja säännöllisiin hintapiikkeihin, jotka ovat kaukana niistä toimituskriisitilanteista, jotka olivat mahdollisia asetuksen (EU) 2017/1938 antamisen aikaan. Sen vuoksi kaasumarkkinoille tällä hetkellä tyypillinen nykyisestä kaasukriisistä johtuva päivänsisäinen hintavolatiliteetti olisi otettava huomioon määritettäessä yhteisvastuuta tarjoaville jäsenvaltioille maksettavan korvauksen suuruutta. Yhteisvastuun perusteella ja jotta voidaan välttää äärimmäisissä markkinaolosuhteissa tapahtuva hinnoittelu, olisi ongelmallista käyttää vaihtelevaa päivänsisäistä markkinahintaa yhteisvastuutoimenpiteen oletushinnan perustana. Kaasun hinnan olisi heijastettava yhteisvastuupyyntöä edeltävän päivän keskimääräistä vuorokausimarkkinahintaa yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa. Tämä huomioon ottaen korvaus perustuu edelleen ’markkinahintaan’, kuten komission suosituksessa (EU) 2018/177 (14) edellytetään. Keskimääräinen vuorokausimarkkinahinta on vähemmän riippuvainen hintojen heilahtelusta ja erittäin korkeista spot-hinnoista kriisitilanteissa, mikä sinällään rajoittaa vääristäviä kannustimia. |
| --- | --- |

(80)

Tämänhetkinen kriisi johtaa hintatasoihin ja säännöllisiin hintapiikkeihin, jotka ovat kaukana niistä toimituskriisitilanteista, jotka olivat mahdollisia asetuksen (EU) 2017/1938 antamisen aikaan. Sen vuoksi kaasumarkkinoille tällä hetkellä tyypillinen nykyisestä kaasukriisistä johtuva päivänsisäinen hintavolatiliteetti olisi otettava huomioon määritettäessä yhteisvastuuta tarjoaville jäsenvaltioille maksettavan korvauksen suuruutta. Yhteisvastuun perusteella ja jotta voidaan välttää äärimmäisissä markkinaolosuhteissa tapahtuva hinnoittelu, olisi ongelmallista käyttää vaihtelevaa päivänsisäistä markkinahintaa yhteisvastuutoimenpiteen oletushinnan perustana. Kaasun hinnan olisi heijastettava yhteisvastuupyyntöä edeltävän päivän keskimääräistä vuorokausimarkkinahintaa yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa. Tämä huomioon ottaen korvaus perustuu edelleen ’markkinahintaan’, kuten komission suosituksessa (EU) 2018/177 (14) edellytetään. Keskimääräinen vuorokausimarkkinahinta on vähemmän riippuvainen hintojen heilahtelusta ja erittäin korkeista spot-hinnoista kriisitilanteissa, mikä sinällään rajoittaa vääristäviä kannustimia.

| (81) | Kuten suosituksessa (EU) 2018/177 korostetaan, korvauksella voidaan kattaa kaasutoimitusten vähennyksen kohteena olevalle teollisuudenalalle aiheutuneet vahingot vain siinä tapauksessa, ettei niitä ole otettu huomioon kaasun hinnassa, joka yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion on maksettava, ja yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion ei olisi jouduttava maksamaan korvausta samojen kustannusten osalta kahdesti. Kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, joissa kaasun hinnat ovat nousseet ennennäkemättömälle tasolle, yhteisvastuuta vastaanottavaa jäsenvaltiota ei olisi automaattisesti velvoitettava kattamaan täysimääräisesti muita kustannuksia, kuten vahingonkorvauksia tai oikeudenkäyntikuluja, jotka aiheutuvat yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa, ellei yhteisvastuusopimuksessa sovita jostain muusta ratkaisusta. Kokemus on osoittanut, että vastaanottavan jäsenvaltion velvoite kantaa täysimääräisesti taloudellinen riski kaikista suorista tai epäsuorista korvauskustannuksista, joita yhteisvastuutoimenpiteiden tarjoamisesta saattaa mahdollisesti seurata, on keskeinen este yhteisvastuusopimusten tekemiselle. Yhteisvastuusopimuksia koskevissa oletussäännöissä olisi sen vuoksi lievennettävä tätä rajoittamatonta korvausvastuuta, jotta avoinna olevat sopimukset voidaan saattaa päätökseen mahdollisimman pian, sillä kyseiset sopimukset ovat asetuksen (EU) 2017/1938 kulmakivi ja kuvastavat energiayhteisvastuuta koskevaa unionin periaatetta. Silloin kun korvaus epäsuorista kustannuksista ei ole suurempi kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta, kun se on perusteltu eikä kaasun hinta kata kustannuksia, yhteisvastuuta vastaanottavan jäsenvaltion olisi katettava kyseiset kustannukset.
  Jos pyydetty korvaus on kuitenkin suurempi kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta, komission olisi asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan vahvistettava kustannusten oikeudenmukainen korvaus, ja sen vuoksi sillä olisi oltava mahdollisuus varmistaa, että kustannusten korvauksen rajoittaminen on asianmukaista. Komission olisi sen vuoksi voitava sallia yksittäisissä tapauksissa erilainen korvaus kuin asetuksessa (EU) 2017/1938 säädetty korvaus ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet, mukaan lukien toimenpiteet kaasun säästämiseksi ja kaasun kysynnän vähentämiseksi, ja energiayhteisvastuun periaate. Komission olisi arvioinnissa otettava asianmukaisesti huomioon se, että olisi vältettävä kohtuuttomat epäsuorat kustannukset, joita asiakkaille aiheutuu kaasutoimitusten vähentämisestä tai katkaisemisesta. |
| --- | --- |

(81)

Kuten suosituksessa (EU) 2018/177 korostetaan, korvauksella voidaan kattaa kaasutoimitusten vähennyksen kohteena olevalle teollisuudenalalle aiheutuneet vahingot vain siinä tapauksessa, ettei niitä ole otettu huomioon kaasun hinnassa, joka yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion on maksettava, ja yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion ei olisi jouduttava maksamaan korvausta samojen kustannusten osalta kahdesti. Kun otetaan huomioon poikkeukselliset olosuhteet, joissa kaasun hinnat ovat nousseet ennennäkemättömälle tasolle, yhteisvastuuta vastaanottavaa jäsenvaltiota ei olisi automaattisesti velvoitettava kattamaan täysimääräisesti muita kustannuksia, kuten vahingonkorvauksia tai oikeudenkäyntikuluja, jotka aiheutuvat yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa, ellei yhteisvastuusopimuksessa sovita jostain muusta ratkaisusta. Kokemus on osoittanut, että vastaanottavan jäsenvaltion velvoite kantaa täysimääräisesti taloudellinen riski kaikista suorista tai epäsuorista korvauskustannuksista, joita yhteisvastuutoimenpiteiden tarjoamisesta saattaa mahdollisesti seurata, on keskeinen este yhteisvastuusopimusten tekemiselle. Yhteisvastuusopimuksia koskevissa oletussäännöissä olisi sen vuoksi lievennettävä tätä rajoittamatonta korvausvastuuta, jotta avoinna olevat sopimukset voidaan saattaa päätökseen mahdollisimman pian, sillä kyseiset sopimukset ovat asetuksen (EU) 2017/1938 kulmakivi ja kuvastavat energiayhteisvastuuta koskevaa unionin periaatetta. Silloin kun korvaus epäsuorista kustannuksista ei ole suurempi kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta, kun se on perusteltu eikä kaasun hinta kata kustannuksia, yhteisvastuuta vastaanottavan jäsenvaltion olisi katettava kyseiset kustannukset.

Jos pyydetty korvaus on kuitenkin suurempi kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta, komission olisi asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan vahvistettava kustannusten oikeudenmukainen korvaus, ja sen vuoksi sillä olisi oltava mahdollisuus varmistaa, että kustannusten korvauksen rajoittaminen on asianmukaista. Komission olisi sen vuoksi voitava sallia yksittäisissä tapauksissa erilainen korvaus kuin asetuksessa (EU) 2017/1938 säädetty korvaus ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet, mukaan lukien toimenpiteet kaasun säästämiseksi ja kaasun kysynnän vähentämiseksi, ja energiayhteisvastuun periaate. Komission olisi arvioinnissa otettava asianmukaisesti huomioon se, että olisi vältettävä kohtuuttomat epäsuorat kustannukset, joita asiakkaille aiheutuu kaasutoimitusten vähentämisestä tai katkaisemisesta.

| (82) | Tämän asetuksen säännöt, jotka koskevat yhteisvastuutoimenpiteitä koskevan korvauksen maksamista jäsenvaltioiden välillä, eivät rajoita kansallisten perustuslakien mukaisten vahingonkorvausperiaatteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(82)

Tämän asetuksen säännöt, jotka koskevat yhteisvastuutoimenpiteitä koskevan korvauksen maksamista jäsenvaltioiden välillä, eivät rajoita kansallisten perustuslakien mukaisten vahingonkorvausperiaatteiden soveltamista.

| (83) | Yhteisvastuujärjestelyjen tekeminen naapurijäsenvaltioiden kanssa, kuten asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 10 kohdassa edellytetään, on asianmukaisin väline kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen, yhteisvastuutoimenpiteiden tarjoamista koskevan velvoitteen täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava poiketa tässä asetuksessa säädetyistä korvaamista koskevista oletussäännöistä, jos ne sopivat yhteisvastuusopimuksessa muista säännöistä. Jäsenvaltioilla olisi erityisesti oltava edelleen mahdollisuus sopia kahdenvälisesti lisäkorvauksesta, joka kattaa muut kustannukset, kuten kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat velvollisuudesta maksaa korvausta yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa, mukaan lukien vahingonkorvaukset teollisuustoiminnan supistumisesta. Kyseiset kustannukset voidaan kahdenvälisissä yhteisvastuusopimuksissa sisällyttää korvaukseen, jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään velvoitteesta maksaa kaasutoimitusten vähennyksen kohteena olevalle teollisuudenalalle kaasun hinnan lisäksi korvauksia esimerkiksi taloudellisen vahingon vuoksi. |
| --- | --- |

(83)

Yhteisvastuujärjestelyjen tekeminen naapurijäsenvaltioiden kanssa, kuten asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 10 kohdassa edellytetään, on asianmukaisin väline kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen, yhteisvastuutoimenpiteiden tarjoamista koskevan velvoitteen täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi voitava poiketa tässä asetuksessa säädetyistä korvaamista koskevista oletussäännöistä, jos ne sopivat yhteisvastuusopimuksessa muista säännöistä. Jäsenvaltioilla olisi erityisesti oltava edelleen mahdollisuus sopia kahdenvälisesti lisäkorvauksesta, joka kattaa muut kustannukset, kuten kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat velvollisuudesta maksaa korvausta yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa, mukaan lukien vahingonkorvaukset teollisuustoiminnan supistumisesta. Kyseiset kustannukset voidaan kahdenvälisissä yhteisvastuusopimuksissa sisällyttää korvaukseen, jos kansallisessa lainsäädännössä säädetään velvoitteesta maksaa kaasutoimitusten vähennyksen kohteena olevalle teollisuudenalalle kaasun hinnan lisäksi korvauksia esimerkiksi taloudellisen vahingon vuoksi.

| (84) | Yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion olisi otettava käyttöön oletusarvoinen yhteisvastuumekanismi viimeisenä keinona siinä tapauksessa, etteivät markkinat tarjoa tarvittavia kaasumääriä, mukaan lukien nesteytetty maakaasu ja ei-suojattujen asiakkaiden vapaaehtoisesti tarjoamat määrät, yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden kysynnän kattamiseksi. Jäsenvaltioiden edellytetään asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisesti hyödyntäneen kattavasti kaikki hätäsuunnitelmiinsa sisältyvät toimenpiteet, mukaan lukien pakollinen kaasutoimitusten vähennys yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden tasolle asti. |
| --- | --- |

(84)

Yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion olisi otettava käyttöön oletusarvoinen yhteisvastuumekanismi viimeisenä keinona siinä tapauksessa, etteivät markkinat tarjoa tarvittavia kaasumääriä, mukaan lukien nesteytetty maakaasu ja ei-suojattujen asiakkaiden vapaaehtoisesti tarjoamat määrät, yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden kysynnän kattamiseksi. Jäsenvaltioiden edellytetään asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisesti hyödyntäneen kattavasti kaikki hätäsuunnitelmiinsa sisältyvät toimenpiteet, mukaan lukien pakollinen kaasutoimitusten vähennys yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaiden tasolle asti.

| (85) | Yhteisvastuumekanismin mahdollisen käyttöönoton kiireellisyyden ja seurausten olisi johdettava tiiviiseen yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden, komission ja jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2017/1938 10 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti nimeämien toimivaltaisten kriisijohtajien välillä. Sen vuoksi pyyntö olisi annettava tiedoksi kaikille osapuolille hyvissä ajoin, ja sen olisi sisällettävä vähimmäistiedot, joiden avulla yhteisvastuuta tarjoavat jäsenvaltiot voivat vastata siihen viipymättä. Yhteisvastuuta tarjoavien jäsenvaltioiden vastaukseen olisi sisällyttävä tiedot siitä, kuinka paljon kaasua yhteisvastuuta pyytävälle jäsenvaltiolle voitaisiin toimittaa, mukaan lukien määrät, jotka voitaisiin vapauttaa, kun sovelletaan muita kuin markkinapohjaisia toimenpiteitä. Jäsenvaltiot voivat sopia teknisistä ja koordinointijärjestelyistä, joilla helpotetaan oikea-aikaista vastausta yhteisvastuupyyntöön. Yhteisvastuuta tarjotessaan jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava verkon toimintaturvallisuus ja luotettavuus. |
| --- | --- |

(85)

Yhteisvastuumekanismin mahdollisen käyttöönoton kiireellisyyden ja seurausten olisi johdettava tiiviiseen yhteistyöhön osallistuvien jäsenvaltioiden, komission ja jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2017/1938 10 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti nimeämien toimivaltaisten kriisijohtajien välillä. Sen vuoksi pyyntö olisi annettava tiedoksi kaikille osapuolille hyvissä ajoin, ja sen olisi sisällettävä vähimmäistiedot, joiden avulla yhteisvastuuta tarjoavat jäsenvaltiot voivat vastata siihen viipymättä. Yhteisvastuuta tarjoavien jäsenvaltioiden vastaukseen olisi sisällyttävä tiedot siitä, kuinka paljon kaasua yhteisvastuuta pyytävälle jäsenvaltiolle voitaisiin toimittaa, mukaan lukien määrät, jotka voitaisiin vapauttaa, kun sovelletaan muita kuin markkinapohjaisia toimenpiteitä. Jäsenvaltiot voivat sopia teknisistä ja koordinointijärjestelyistä, joilla helpotetaan oikea-aikaista vastausta yhteisvastuupyyntöön. Yhteisvastuuta tarjotessaan jäsenvaltioiden ja niiden toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava verkon toimintaturvallisuus ja luotettavuus.

| (86) | Yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion olisi voitava vastaanottaa yhteisvastuuta useilta jäsenvaltioilta. Oletusarvoinen yhteisvastuumekanismi olisi otettava käyttöön vain, jos yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio ei ole tehnyt mitään kahdenvälistä järjestelyä yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion kanssa. Jos yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion ja yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion välillä on kahdenvälinen järjestely, kyseisen järjestelyn olisi oltava ensisijainen ja sitä olisi sovellettava niiden välillä. |
| --- | --- |

(86)

Yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion olisi voitava vastaanottaa yhteisvastuuta useilta jäsenvaltioilta. Oletusarvoinen yhteisvastuumekanismi olisi otettava käyttöön vain, jos yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio ei ole tehnyt mitään kahdenvälistä järjestelyä yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion kanssa. Jos yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion ja yhteisvastuuta tarjoavan jäsenvaltion välillä on kahdenvälinen järjestely, kyseisen järjestelyn olisi oltava ensisijainen ja sitä olisi sovellettava niiden välillä.

| (87) | Komission olisi voitava seurata oletusarvoisen yhteisvastuumekanismin soveltamista ja, jos se katsotaan tarpeelliseksi, sen olisi voitava helpottaa yhteisvastuuta koskevien pyyntöjen yhteensovittamista. Tätä varten komission olisi tarjottava interaktiivinen alusta, joka toimisi mallina ja mahdollistaisi yhteisvastuupyyntöjen jatkuvan ja reaaliaikaisen toimittamisen ja niiden täsmäämisen vastaaviin käytettävissä oleviin määriin. |
| --- | --- |

(87)

Komission olisi voitava seurata oletusarvoisen yhteisvastuumekanismin soveltamista ja, jos se katsotaan tarpeelliseksi, sen olisi voitava helpottaa yhteisvastuuta koskevien pyyntöjen yhteensovittamista. Tätä varten komission olisi tarjottava interaktiivinen alusta, joka toimisi mallina ja mahdollistaisi yhteisvastuupyyntöjen jatkuvan ja reaaliaikaisen toimittamisen ja niiden täsmäämisen vastaaviin käytettävissä oleviin määriin.

| (88) | Jäsenvaltiot ja energiayhteisön sopimuspuolet voivat myös sopia vapaaehtoisista järjestelyistä yhteisvastuutoimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(88)

Jäsenvaltiot ja energiayhteisön sopimuspuolet voivat myös sopia vapaaehtoisista järjestelyistä yhteisvastuutoimenpiteiden soveltamiseksi.

| (89) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (15) mukaisesti. |
| --- | --- |

(89)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (15) mukaisesti.

| (90) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(90)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tällä asetuksella vahvistetaan väliaikaiset säännöt seuraavien osalta:

| a) | sellaisen palvelun nopeutettu perustaminen, joka mahdollistaa unioniin sijoittautuneiden yritysten kysynnän yhdistämisen ja yhteiset kaasuhankinnat; |
| --- | --- |

a)

sellaisen palvelun nopeutettu perustaminen, joka mahdollistaa unioniin sijoittautuneiden yritysten kysynnän yhdistämisen ja yhteiset kaasuhankinnat;

| b) | nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten ja kaasuvarastojen jälkimarkkinoilla myytävän kapasiteetin varausalusta ja avoimuusfoorumi; ja |
| --- | --- |

b)

nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten ja kaasuvarastojen jälkimarkkinoilla myytävän kapasiteetin varausalusta ja avoimuusfoorumi; ja

| c) | kaasun siirtoverkkojen ylikuormituksen hallinta. |
| --- | --- |

c)

kaasun siirtoverkkojen ylikuormituksen hallinta.

2.   Tällä asetuksella otetaan käyttöön väliaikaisia mekanismeja kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta ottamalla käyttöön tilapäinen päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi liiallisia hintamuutoksia varten ja määrittämällä tilapäinen LNG-viitearvo, jonka Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) kehittää.

3.   Tässä asetuksessa vahvistetaan väliaikaiset toimenpiteet kaasuhätätilanteita varten, jotta voidaan jakaa kaasua oikeudenmukaisesti rajojen yli, turvata kaasutoimitukset kriittisimmille asiakkaille ja varmistaa rajatylittävien yhteisvastuutoimenpiteiden toteuttaminen.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1. | ’maakaasualan yrityksellä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa ainakin yhtä seuraavista toiminnoista: maakaasun, myös nesteytetyn maakaasun (LNG), tuotanto, siirto, jakelu, toimitus, osto tai varastointi ja joka on vastuussa kyseisiin toimintoihin liittyvistä kaupallisista, teknisistä tai ylläpitotehtävistä, lukuun ottamatta loppukäyttäjiä; |
| --- | --- |

1.

’maakaasualan yrityksellä’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa ainakin yhtä seuraavista toiminnoista: maakaasun, myös nesteytetyn maakaasun (LNG), tuotanto, siirto, jakelu, toimitus, osto tai varastointi ja joka on vastuussa kyseisiin toimintoihin liittyvistä kaupallisista, teknisistä tai ylläpitotehtävistä, lukuun ottamatta loppukäyttäjiä;

| 2. | ’nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksella’ vastaanottoasemaa, jota käytetään maakaasun nesteyttämiseen tai nesteytetyn maakaasun tuontiin, purkamiseen ja kaasuttamiseen; siihen kuuluvat myös lisäpalvelut ja tilapäinen varastointi, joita tarvitaan kaasuttamista varten ja kaasun toimittamiseksi sen jälkeen siirtoverkkoon, mutta siihen eivät kuulu varastointiin käytettävät nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemien osat; |
| --- | --- |

2.

’nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksella’ vastaanottoasemaa, jota käytetään maakaasun nesteyttämiseen tai nesteytetyn maakaasun tuontiin, purkamiseen ja kaasuttamiseen; siihen kuuluvat myös lisäpalvelut ja tilapäinen varastointi, joita tarvitaan kaasuttamista varten ja kaasun toimittamiseksi sen jälkeen siirtoverkkoon, mutta siihen eivät kuulu varastointiin käytettävät nesteytetyn maakaasun vastaanottoasemien osat;

| 3. | ’kaasuvarastolla’ maakaasualan yrityksen omistamaa tai hoitamaa laitosta, jota käytetään maakaasun varastointiin, mukaan lukien nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksissa varastointiin käytettävä osa mutta lukuun ottamatta tuotantotoimintaan käytettävää osaa ja laitteistoja, jotka ovat yksinomaan tehtäviään hoitavien siirtoverkonhaltijoiden käytettävissä; |
| --- | --- |

3.

’kaasuvarastolla’ maakaasualan yrityksen omistamaa tai hoitamaa laitosta, jota käytetään maakaasun varastointiin, mukaan lukien nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksissa varastointiin käytettävä osa mutta lukuun ottamatta tuotantotoimintaan käytettävää osaa ja laitteistoja, jotka ovat yksinomaan tehtäviään hoitavien siirtoverkonhaltijoiden käytettävissä;

| 4. | ’palveluntarjoajalla’ unioniin sijoittautunutta yritystä, jonka kanssa komissio on tehnyt asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisella hankintamenettelyllä sopimuksen yhteishankinnan järjestämisestä ja tämän asetuksen 7 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamisesta; |
| --- | --- |

4.

’palveluntarjoajalla’ unioniin sijoittautunutta yritystä, jonka kanssa komissio on tehnyt asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisella hankintamenettelyllä sopimuksen yhteishankinnan järjestämisestä ja tämän asetuksen 7 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamisesta;

| 5. | ’tietoteknisellä välineellä’ tietoteknistä välinettä, jonka avulla palveluntarjoaja yhdistää maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysynnän ja pyytää maakaasun toimittajilta tai tuottajilta tarjouksia kyseiseen kokonaiskysyntään vastaamiseksi; |
| --- | --- |

5.

’tietoteknisellä välineellä’ tietoteknistä välinettä, jonka avulla palveluntarjoaja yhdistää maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysynnän ja pyytää maakaasun toimittajilta tai tuottajilta tarjouksia kyseiseen kokonaiskysyntään vastaamiseksi;

| 6. | ’nesteytetyn maakaasun kaupalla’ nesteytetyn maakaasun osto- tai myyntitarjouksia tai -liiketoimia,






  a) | joissa täsmennetään, että toimitus tapahtuu unionissa; |
| --- | --- | --- |

6.

’nesteytetyn maakaasun kaupalla’ nesteytetyn maakaasun osto- tai myyntitarjouksia tai -liiketoimia,

a)

joissa täsmennetään, että toimitus tapahtuu unionissa;

| b) | joista seuraa, että toimitus tapahtuu unionissa; tai |
| --- | --- |

b)

joista seuraa, että toimitus tapahtuu unionissa; tai

| c) | joissa yksi vastapuoli kaasuttaa nesteytetyn maakaasun uudelleen unionissa sijaitsevassa terminaalissa; |
| --- | --- |

c)

joissa yksi vastapuoli kaasuttaa nesteytetyn maakaasun uudelleen unionissa sijaitsevassa terminaalissa;

| 7. | ’LNG-markkinatiedoilla’ nesteytetyn maakaasun kauppaan liittyviä osto- tai myyntitarjouksia tai liiketoimia koskevia tietoja, joihin sisältyvät 21 artiklan 1 kohdassa määritellyt tiedot; |
| --- | --- |

7.

’LNG-markkinatiedoilla’ nesteytetyn maakaasun kauppaan liittyviä osto- tai myyntitarjouksia tai liiketoimia koskevia tietoja, joihin sisältyvät 21 artiklan 1 kohdassa määritellyt tiedot;

| 8. | ’LNG-markkinaosapuolella’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa nesteytetyn maakaasun kauppaa, riippumatta kyseisen henkilön perustamis- tai kotipaikasta; |
| --- | --- |

8.

’LNG-markkinaosapuolella’ luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa nesteytetyn maakaasun kauppaa, riippumatta kyseisen henkilön perustamis- tai kotipaikasta;

| 9. | ’nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnilla’ päivittäisen viitehinnan määrittämistä nesteytetyn maakaasun kauppaa varten sellaisen menetelmän mukaisesti, jonka ACER vahvistaa; |
| --- | --- |

9.

’nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnilla’ päivittäisen viitehinnan määrittämistä nesteytetyn maakaasun kauppaa varten sellaisen menetelmän mukaisesti, jonka ACER vahvistaa;

| 10. | ’LNG-viitearvolla’ päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja ensimmäisenä erääntyvän (front-month) TTF Gas Futures -sopimuksen päivittäisen selvityshinnan, jonka ICE Endex Markets B.V. vahvistaa päivittäin, välisen eron määrittämistä; |
| --- | --- |

10.

’LNG-viitearvolla’ päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja ensimmäisenä erääntyvän (front-month) TTF Gas Futures -sopimuksen päivittäisen selvityshinnan, jonka ICE Endex Markets B.V. vahvistaa päivittäin, välisen eron määrittämistä;

| 11. | ’kauppapaikalla’ mitä tahansa seuraavista:






  a) | ’säänneltyä markkinaa’, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa; |
| --- | --- | --- |

11.

’kauppapaikalla’ mitä tahansa seuraavista:

a)

’säänneltyä markkinaa’, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa;

| b) | ’monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää’, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa; |
| --- | --- |

b)

’monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää’, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa;

| c) | ’organisoitua kaupankäyntijärjestelmää’, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 23 alakohdassa; |
| --- | --- |

c)

’organisoitua kaupankäyntijärjestelmää’, sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 23 alakohdassa;

| 12. | ’energiaan liittyvällä hyödykejohdannaisella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (16) 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä hyödykejohdannaista, jolla käydään kauppaa kauppapaikassa ja jonka kohde-etuutena on sähkö tai kaasu ja jonka maturiteetti on enintään 12 kuukautta; |
| --- | --- |

12.

’energiaan liittyvällä hyödykejohdannaisella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (16) 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä hyödykejohdannaista, jolla käydään kauppaa kauppapaikassa ja jonka kohde-etuutena on sähkö tai kaasu ja jonka maturiteetti on enintään 12 kuukautta;

16

| 13. | ’toimivaltaisella viranomaisella’, jollei toisin säädetä, direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista; |
| --- | --- |

13.

’toimivaltaisella viranomaisella’, jollei toisin säädetä, direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista;

| 14. | ’sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisellä kaasumäärällä’ suurinta sähköalalla tarvittavaa kaasun kulutusta, jolla varmistetaan sähköjärjestelmän riittävyys pahimmassa mahdollisessa skenaariossa, joka on simuloitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/941 (17) 9 artiklan mukaisessa talvikauden riittävyysarvioinnissa; |
| --- | --- |

14.

’sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisellä kaasumäärällä’ suurinta sähköalalla tarvittavaa kaasun kulutusta, jolla varmistetaan sähköjärjestelmän riittävyys pahimmassa mahdollisessa skenaariossa, joka on simuloitu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/941 (17) 9 artiklan mukaisessa talvikauden riittävyysarvioinnissa;

17

| 15. | ’suojatulla asiakkaalla’ asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 5 alakohdassa määriteltyä suojattua asiakasta; |
| --- | --- |

15.

’suojatulla asiakkaalla’ asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 5 alakohdassa määriteltyä suojattua asiakasta;

| 16. | ’yhteisvastuumekanismin nojalla suojatulla asiakkaalla’ asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 6 alakohdassa määriteltyä yhteisvastuumekanismin nojalla suojattua asiakasta. |
| --- | --- |

16.

’yhteisvastuumekanismin nojalla suojatulla asiakkaalla’ asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 6 alakohdassa määriteltyä yhteisvastuumekanismin nojalla suojattua asiakasta.

II LUKU

KAASUHANKINTOJEN KOORDINOINNIN PARANTAMINEN

1 JAKSO

Kaasuhankintojen koordinointi unionissa

3 artikla

Läpinäkyvyys ja tiedonvaihto

1.   Unioniin sijoittautuneiden maakaasualan yritysten tai kaasua kuluttavien yritysten tai jäsenvaltioiden viranomaisten, jotka aikovat käynnistää kaasuhankintaa koskevan tarjouskilpailun tai aloittaa neuvottelut kolmansissa maissa toimivien maakaasun tuottajien tai toimittajien kanssa määrältään yli 5 TWh/vuosi olevan kaasun ostosta, on yksinomaan koordinoinnin parantamiseksi ilmoitettava komissiolle ja tapauksen mukaan jäsenvaltiolle, johon kyseiset yritykset ovat sijoittautuneet, kaasutoimitussopimuksen tai yhteisymmärryspöytäkirjan tekemisestä tai kaasuhankintaa koskevan tarjouskilpailun käynnistämisestä.

Ensimmäisen alakohdan mukainen ilmoitus on annettava vähintään kuusi viikkoa ennen aiottua tekemistä tai käynnistämistä tai tätä lyhyemmän ajan kuluessa, jos neuvottelut on aloitettu lähempänä sopimuksen allekirjoittamispäivää, mutta viimeistään kaksi viikkoa ennen aiottua tekemistä tai käynnistämistä. Tällaisessa ilmoituksessa on annettava ainoastaan seuraavat perustiedot:

| a) | sopimuskumppanin tai -kumppaneiden henkilöllisyys tai kaasuhankintaa koskevan tarjouskilpailun tarkoitus; |
| --- | --- |

a)

sopimuskumppanin tai -kumppaneiden henkilöllisyys tai kaasuhankintaa koskevan tarjouskilpailun tarkoitus;

| b) | kyseessä olevat määrät; |
| --- | --- |

b)

kyseessä olevat määrät;

| c) | asiaankuuluvat päivämäärät; ja |
| --- | --- |

c)

asiaankuuluvat päivämäärät; ja

| d) | palveluntarjoaja, joka järjestää tällaiset hankinnat tai tarjouskilpailut jäsenvaltion puolesta, tapauksen mukaan. |
| --- | --- |

d)

palveluntarjoaja, joka järjestää tällaiset hankinnat tai tarjouskilpailut jäsenvaltion puolesta, tapauksen mukaan.

2.   Jos komissio katsoo, että unioniin sijoittautuneiden maakaasualan yritysten tai kaasua kuluttavien yritysten tai jäsenvaltioiden viranomaisten kaasuhankintaa koskevan tarjouskilpailun käynnistämisen tai suunniteltujen kaasuhankintojen tiiviimpi koordinointi voisi parantaa yhteishankintojen toimivuutta tai että kaasuhankintaa koskevan tarjouskilpailun käynnistämisellä tai suunnitelluilla kaasuhankinnoilla voi olla kielteinen vaikutus sisämarkkinoihin, toimitusvarmuuteen tai energiayhteisvastuuseen, komissio voi antaa unioniin sijoittautuneille maakaasualan yrityksille tai kaasua kuluttaville yrityksille tai jäsenvaltioiden viranomaisille suosituksen harkita asianmukaisia toimenpiteitä. Tällaisessa tapauksessa komissio ilmoittaa asiasta tapauksen mukaan jäsenvaltiolle, johon yritys on sijoittautunut.

3.   Komissio ilmoittaa asiasta 4 artiklassa tarkoitetulle tilapäiselle ohjausryhmälle ennen 2 kohdassa säädettyjen suositusten antamista.

4.   Kun komissiolle toimitetaan tietoja 1 kohdan mukaisesti, tietoja toimittavat tahot voivat ilmoittaa, onko osa tiedoista, riippumatta siitä, onko kyse liiketoimintaan liittyvistä tai muista tiedoista, joiden julkistaminen saattaisi vahingoittaa osapuolten toimintaa, katsottava luottamukselliseksi ja voidaanko toimitetut tiedot saattaa muiden jäsenvaltioiden tietoon.

5.   Tässä artiklassa tarkoitetut luottamuksellisuutta koskevat pyynnöt eivät rajoita komission omaa oikeutta tutustua luottamuksellisiin tietoihin. Komissio varmistaa, että luottamukselliset tiedot ovat vain niiden komission yksiköiden saatavilla, joiden on ehdottoman välttämätöntä saada tiedot käyttöönsä. Komission edustajat noudattavat tällaisten tietojen käsittelyssä asianmukaista luottamuksellisuutta.

6.   Luottamuksellisia tietoja voidaan vaihtaa komission ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten kanssa ainoastaan, jos tällainen vaihto on tarpeen tämän asetuksen soveltamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SEUT 346 artiklan soveltamista. Tällöin on vaihdettava ainoastaan sellaisia tietoja, jotka ovat merkityksellisiä ja oikeasuhteisia tällaisen vaihdon tarkoituksen kannalta. Tällaisessa tiedonvaihdossa on säilytettävä kyseisten tietojen luottamuksellisuus sekä suojeltava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien yhteisöjen turvallisuusetuja ja kaupallisia etuja ja sovellettava tehokkaita välineitä tietojen suojaamiseksi fyysisesti. Kaikkien palvelinten ja tietojen on sijaittava ja ne on tallennettava fyysisesti unionin alueella.

4 artikla

Tilapäinen ohjausryhmä

1.   Kysynnän yhdistämisen ja yhteishankintojen koordinoinnin helpottamiseksi perustetaan tilapäinen ohjausryhmä.

2.   Komissio perustaa tilapäisen ohjausryhmän kuuden viikon kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Tilapäinen ohjausryhmä koostuu yhdestä edustajasta kustakin jäsenvaltiosta ja yhdestä komission edustajasta. Energiayhteisön sopimuspuolten edustajat voivat osallistua tilapäiseen ohjausryhmään komission kutsusta kaikissa yhteistä etua koskevissa asioissa. Tilapäisen ohjausryhmän kokouksissa puheenjohtajana on komission edustaja.

3.   Tilapäinen ohjausryhmä hyväksyy työjärjestyksensä määräenemmistöllä kuukauden kuluessa perustamisestaan.

4.   Komissio kuulee tilapäistä ohjausryhmää komission 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti antamasta suositusehdotuksesta erityisesti siltä osin, parantavatko asiaankuuluvat kaasuhankinnat tai kaasuhankintaa koskevat tarjouskilpailut toimitusvarmuutta unionissa ja ovatko ne energiayhteisvastuun periaatteen mukaisia.

5.   Komissio myös tiedottaa tilapäiselle ohjausryhmälle yritysten osallistumisesta palveluntarjoajan järjestämään yhteishankintaan seuraavista vaikutuksista toimitusvarmuuteen unionissa ja tapauksen mukaan energiayhteisvastuuseen.

6.   Jos tilapäisen ohjausryhmän jäsenille toimitetaan luottamuksellisia tietoja 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, heidän on noudatettava tällaisten tietojen käsittelyssä asianmukaista luottamuksellisuutta. Tällöin on vaihdettava ainoastaan sellaisia tietoja, jotka ovat merkityksellisiä ja oikeasuhteisia tällaisen vaihdon tarkoituksen kannalta.

2 JAKSO

Kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinta

5 artikla

Tilapäinen palvelusopimus palveluntarjoajan kanssa

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 176 artiklassa säädetään, komissio tekee asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisella julkisella hankintamenettelyllä sopimuksen tarvittavista palveluista unioniin sijoittautuneen yksikön kanssa, joka toimii palveluntarjoajana tämän asetuksen 7 artiklassa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi.

2.   Valitun palveluntarjoajan kanssa tehtävässä palvelusopimuksessa on määritettävä palveluntarjoajan saamien tietojen omistusoikeus ja määrättävä kyseisten tietojen mahdollisesta siirtämisestä komissiolle palvelusopimuksen irtisanomisen tai voimassaolon päättymisen yhteydessä.

3.   Komissio määrittelee palvelusopimuksessa palveluntarjoajan toimintaa koskevat käytännön seikat, mukaan lukien tietoteknisen välineen käyttö, turvatoimenpiteet, valuutta tai valuutat, maksujärjestelyt ja vastuut.

4.   Palveluntarjoajan kanssa tehtävässä palvelusopimuksessa komissiolle on varattava oikeus valvoa palveluntarjoajaa ja tehdä siinä tarkastuksia. Tätä varten komissiolla on oltava täysi pääsy palveluntarjoajan hallussa oleviin tietoihin.

5.   Komissio voi pyytää palveluntarjoajaa toimittamaan kaikki 7 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi tarvittavat tiedot, jotta komissio voi varmistaa, että maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset täyttävät 10 artiklasta johtuvat velvoitteet.

6 artikla

Palveluntarjoajan valintaperusteet

1.   Komissio valitsee palveluntarjoajan seuraavin kelpoisuusperustein:

| a) | palveluntarjoajan on oltava sijoittautunut jäsenvaltion alueelle ja sen toimipaikan on oltava jäsenvaltion alueella; |
| --- | --- |

a)

palveluntarjoajan on oltava sijoittautunut jäsenvaltion alueelle ja sen toimipaikan on oltava jäsenvaltion alueella;

| b) | palveluntarjoajalla on oltava kokemusta rajatylittävistä liiketoimista; |
| --- | --- |

b)

palveluntarjoajalla on oltava kokemusta rajatylittävistä liiketoimista;

| c) | palveluntarjoaja ei saa olla






  i) | SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta; |
| --- | --- | --- |

c)

palveluntarjoaja ei saa olla

i)

SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta;

| ii) | tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimia niiden puolesta tai johdolla; tai |
| --- | --- |

ii)

tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimia niiden puolesta tai johdolla; tai

| iii) | Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa eikä toimia niiden puolesta tai johdolla. |
| --- | --- |

iii)

Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa eikä toimia niiden puolesta tai johdolla.

2.   Sanotun rajoittamatta muiden due diligence -velvoitteiden soveltamista, on otettava käyttöön komission ja palveluntarjoajan väliset sopimusvelvoitteet sen varmistamiseksi, että palveluntarjoaja ei 7 artiklan mukaisia tehtäviään hoitaessaan aseta varoja tai taloudellisia resursseja suoraan tai välillisesti sellaisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi, jotka ovat

| a) | SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta; |
| --- | --- |

a)

SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta;

| b) | tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla; tai |
| --- | --- |

b)

tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla; tai

| c) | Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla. |
| --- | --- |

c)

Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla.

3.   Palveluntarjoaja ei saa olla osa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (18) 2 artiklan 20 alakohdassa tarkoitettua vertikaalisesti integroitunutta yritystä, joka toimii maakaasun tuotannon tai toimittamisen alalla, lukuun ottamatta kyseisen direktiivin IV luvun mukaisesti eriytettyjä yhteisöjä.

4.   Komissio vahvistaa valinta- ja ratkaisuperusteet ottaen huomioon muun muassa seuraavat tarjouspyynnössä esitettävät perusteet:

| a) | kokemus maakaasua tai siihen liittyviä palveluja, kuten siirtopalveluja, koskevien tarjouskilpailu- tai huutokauppamenettelyjen perustamisesta ja toteuttamisesta erityisten tietoteknisten välineiden avulla; |
| --- | --- |

a)

kokemus maakaasua tai siihen liittyviä palveluja, kuten siirtopalveluja, koskevien tarjouskilpailu- tai huutokauppamenettelyjen perustamisesta ja toteuttamisesta erityisten tietoteknisten välineiden avulla;

| b) | kokemus tarjouskilpailu- tai huutokauppamenettelyjen mukauttamisesta erilaisiin tarpeisiin, kuten maantieteelliseen painotukseen tai ajoitukseen; |
| --- | --- |

b)

kokemus tarjouskilpailu- tai huutokauppamenettelyjen mukauttamisesta erilaisiin tarpeisiin, kuten maantieteelliseen painotukseen tai ajoitukseen;

| c) | kokemus sellaisten tietoteknisten välineiden kehittämisestä, joilla yhdistetään useiden osapuolten kysyntä ja täsmäytetään se tarjontaan; |
| --- | --- |

c)

kokemus sellaisten tietoteknisten välineiden kehittämisestä, joilla yhdistetään useiden osapuolten kysyntä ja täsmäytetään se tarjontaan;

| d) | tietojärjestelmien turvallisuuden laatu erityisesti tietosuojan ja internetin turvallisuuden osalta; ja |
| --- | --- |

d)

tietojärjestelmien turvallisuuden laatu erityisesti tietosuojan ja internetin turvallisuuden osalta; ja

| e) | valmiudet tunnistaa ja akkreditoida osapuolia sekä oikeushenkilöllisyyden että taloudellisten valmiuksien osalta. |
| --- | --- |

e)

valmiudet tunnistaa ja akkreditoida osapuolia sekä oikeushenkilöllisyyden että taloudellisten valmiuksien osalta.

7 artikla

Palveluntarjoajan tehtävät

1.   Palveluntarjoajan tehtävänä on järjestää kysynnän yhdistäminen ja yhteishankinta ja erityisesti

| a) | yhdistää maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysyntä tietoteknisen välineen avulla; |
| --- | --- |

a)

yhdistää maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kysyntä tietoteknisen välineen avulla;

| b) | pyytää maakaasun toimittajilta tai tuottajilta tarjouksia yhdistetyn kysynnän täsmäämiseksi tietoteknisen välineen avulla; |
| --- | --- |

b)

pyytää maakaasun toimittajilta tai tuottajilta tarjouksia yhdistetyn kysynnän täsmäämiseksi tietoteknisen välineen avulla;

| c) | myöntää käyttöoikeuksia toimituksiin ottaen huomioon tarjottujen kaasumäärien oikeasuhteinen jakautuminen pienempien ja suurempien osapuolten välillä kysynnän yhdistämiseen osallistuvien maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kesken. Jos yhdistetty kysyntä ylittää saadut toimitustarjoukset, käyttöoikeudet on myönnettävä suhteessa osallistuvien yritysten kysynnän yhdistämisvaiheessa tietyn toimitusajan ja -paikan osalta ilmoittamaan kysyntään; |
| --- | --- |

c)

myöntää käyttöoikeuksia toimituksiin ottaen huomioon tarjottujen kaasumäärien oikeasuhteinen jakautuminen pienempien ja suurempien osapuolten välillä kysynnän yhdistämiseen osallistuvien maakaasualan yritysten ja kaasua kuluttavien yritysten kesken. Jos yhdistetty kysyntä ylittää saadut toimitustarjoukset, käyttöoikeudet on myönnettävä suhteessa osallistuvien yritysten kysynnän yhdistämisvaiheessa tietyn toimitusajan ja -paikan osalta ilmoittamaan kysyntään;

| d) | todentaa, akkreditoida ja rekisteröidä tietoteknisen välineen käyttäjät; ja |
| --- | --- |

d)

todentaa, akkreditoida ja rekisteröidä tietoteknisen välineen käyttäjät; ja

| e) | tarjota tietoteknisen välineen käyttäjille tai komissiolle kaikki lisäpalvelut, mukaan lukien sopimusten tekemistä helpottavat palvelut, jotka ovat tarpeen 5 artiklassa tarkoitetussa palvelusopimuksessa määrättyjen toimien suorittamiseksi asianmukaisesti. |
| --- | --- |

e)

tarjota tietoteknisen välineen käyttäjille tai komissiolle kaikki lisäpalvelut, mukaan lukien sopimusten tekemistä helpottavat palvelut, jotka ovat tarpeen 5 artiklassa tarkoitetussa palvelusopimuksessa määrättyjen toimien suorittamiseksi asianmukaisesti.

2.   Palveluntarjoajan tehtäviä, erityisesti käyttäjien rekisteröintiä, julkaisemista ja raportointia koskevat ehdot määritellään 5 artiklassa tarkoitetussa palvelusopimuksessa.

8 artikla

Osallistuminen kysynnän yhdistämiseen ja yhteishankintaan

1.   Osallistuminen kysynnän yhdistämiseen ja yhteishankintaan on avointa ja läpinäkyvää kaikille unioniin sijoittautuneille maakaasualan yrityksille ja kaasua kuluttaville yrityksille pyydetystä määrästä riippumatta. Maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset eivät saa osallistua toimittajina, tuottajina tai hankkijoina kysynnän yhdistämiseen eivätkä yhteishankintaan, jos ne ovat

| a) | SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta; |
| --- | --- |

a)

SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta;

| b) | tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla; tai |
| --- | --- |

b)

tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla; tai

| c) | Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla. |
| --- | --- |

c)

Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla.

2.   On otettava käyttöön sopimusvelvoitteet sen varmistamiseksi, että mitään varoja tai taloudellisia resursseja, jotka syntyvät osallistumisesta palveluntarjoajan järjestämään yhteishankintaprosessiin, ei aseteta suoraan tai välillisesti sellaisten luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten saataville tai hyödynnettäviksi, jotka ovat

| a) | SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta; |
| --- | --- |

a)

SEUT 215 artiklan nojalla hyväksyttyjen unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena; tämä koskee erityisesti unionin rajoittavia toimenpiteitä, jotka on hyväksytty Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien tai Ukrainan alueellista koskemattomuutta, suvereniteettia ja itsenäisyyttä heikentävien tai uhkaavien toimien johdosta;

| b) | tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla; tai |
| --- | --- |

b)

tällaisten unionin rajoittavien toimenpiteiden kohteena olevien luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden, yhteisöjen tai elinten suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla; tai

| c) | Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla. |
| --- | --- |

c)

Venäjän federaation tai sen hallituksen taikka Venäjälle sijoittautuneen venäläisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen suorassa tai välillisessä omistuksessa tai määräysvallassa taikka toimivat niiden puolesta tai johdolla.

3.   Jäsenvaltiot tai muut sidosryhmät voivat tarjota maksuvalmiustukea, myös takauksia, palveluntarjoajan järjestämään yhteishankintaprosessiin osallistuville valtiontukisääntöjen mukaisesti, jos niitä sovelletaan. Tähän voi sisältyä takauksia vakuustarpeiden kattamiseksi tai niiden lisäkustannusten riskin kattamiseksi, joita seuraa muiden saman yhteishankintasopimuksen osapuolina olevien ostajien maksukyvyttömyydestä.

4.   Energiayhteisön sopimuspuoliin sijoittautuneet maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset voivat osallistua kysynnän yhdistämiseen ja yhteishankintaan edellyttäen, että on toteutettu tarvittavat toimenpiteet tai järjestelyt, jotka mahdollistavat niiden osallistumisen kysynnän yhdistämiseen ja yhteishankintaan tämän jakson nojalla.

9 artikla

Yhteishankintojen ulkopuolelle jätettävät maakaasutoimitukset

Venäjän federaatiosta peräisin olevaa maakaasua ei saa ostaa yhteishankintoina, mukaan lukien maakaasu, joka saapuu jäsenvaltioihin tai energiayhteisön sopimuspuoliin seuraavien tulopisteiden kautta:

| a) | Greifswald |
| --- | --- |

a)

Greifswald

| b) | Lubmin II |
| --- | --- |

b)

Lubmin II

| c) | Imatra |
| --- | --- |

c)

Imatra

| d) | Narva |
| --- | --- |

d)

Narva

| e) | Värska |
| --- | --- |

e)

Värska

| f) | Luhamaa |
| --- | --- |

f)

Luhamaa

| g) | Sakiai |
| --- | --- |

g)

Sakiai

| h) | Kotlovka |
| --- | --- |

h)

Kotlovka

| i) | Kondratki |
| --- | --- |

i)

Kondratki

| j) | Wysokoje |
| --- | --- |

j)

Wysokoje

| k) | Tieterowka |
| --- | --- |

k)

Tieterowka

| l) | Mozyr |
| --- | --- |

l)

Mozyr

| m) | Kobryn |
| --- | --- |

m)

Kobryn

| n) | Sudzha (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

n)

Sudzha (RU)/Ukraina

| o) | Belgorod (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

o)

Belgorod (RU)/Ukraina

| p) | Valuyki (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

p)

Valuyki (RU)/Ukraina

| q) | Serebryanka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

q)

Serebryanka (RU)/Ukraina

| r) | Pisarevka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

r)

Pisarevka (RU)/Ukraina

| s) | Sokhranovka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

s)

Sokhranovka (RU)/Ukraina

| t) | Prokhorovka (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

t)

Prokhorovka (RU)/Ukraina

| u) | Platovo (RU)/Ukraina |
| --- | --- |

u)

Platovo (RU)/Ukraina

| v) | Strandzha 2 (BG)/Malkoclar (TR). |
| --- | --- |

v)

Strandzha 2 (BG)/Malkoclar (TR).

10 artikla

Palveluntarjoajan pakollinen käyttö

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset osallistuvat palveluntarjoajan järjestämään kysynnän yhdistämisprosessiin yhtenä mahdollisena keinona saavuttaa asetuksen (EU) 2017/1938 6 a ja 20 artiklassa tarkoitetut täyttötavoitteet.

2.   Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, on vaadittava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset osallistuvat palveluntarjoajan järjestämään kysynnän yhdistämisprosessiin määrillä, jotka ovat vähintään 15 prosenttia asetuksen (EU) 2017/1938 6 a ja 20 artiklassa tarkoitettujen täyttötavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavista kokonaismääristä.

3.   Jäsenvaltioiden, joilla ei ole maanalaisia kaasuvarastoja, on vaadittava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset osallistuvat palveluntarjoajan järjestämään kysynnän yhdistämisprosessiin määrillä, jotka ovat vähintään 15 prosenttia asetuksen (EU) 2017/1938 6 c ja 20 artiklassa tarkoitettuja rajatylittäviä täyttötavoitteita vastaavista määristä.

4.   Maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset, jotka osallistuvat kysynnän yhdistämiseen pakollisen velvoitteen nojalla, voivat yhdistämisprosessin jälkeen päättää olla ostamatta kaasua. Ostettua kaasua voidaan käyttää muihin tarkoituksiin kuin varastojen täyttämiseen.

11 artikla

Kaasunhankintakonsortio

Maakaasualan yritykset ja kaasua kuluttavat yritykset, jotka osallistuvat palveluntarjoajan järjestämään kysynnän yhdistämiseen, voivat koordinoida läpinäkyvällä tavalla hankintasopimuksen ehtojen osatekijöitä tai käyttää yhteishankintasopimuksia parempien ehtojen saavuttamiseksi toimittajiensa kanssa edellyttäen, että ne noudattavat unionin oikeutta, myös unionin kilpailulainsäädäntöä, erityisesti SEUT 101 ja 102 artiklaa, kuten komissio voi täsmentää asetuksen (EY) N:o 1/2003 10 artiklan mukaisessa päätöksessä, sekä tämän asetuksen 3 artiklan mukaista läpinäkyvyysvaatimusta.

3 JAKSO

Toimenpiteet nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten, kaasuvarastojen ja putkistojen käytön tehostamiseksi

12 artikla

Jälkimarkkinoilla myytävän kapasiteetin varausalusta nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksen käyttäjille ja kaasuvaraston käyttäjille

Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten käyttäjillä ja kaasuvarastojen käyttäjillä, jotka haluavat jälleenmyydä sovitun kapasiteettinsa jälkimarkkinoilla, siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2009 (19) 2 artiklan 6 alakohdassa määritellään, on oltava oikeus siihen. Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten haltijoiden ja kaasuvarastojen haltijoiden on viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2023 perustettava yksittäin tai alueellisesti nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten käyttäjille ja kaasuvarastojen käyttäjille läpinäkyvä ja syrjimätön varausalusta tai hyödynnettävä jo olemassa olevaa varausalustaa niiden sovitun kapasiteetin jälleenmyymiseksi jälkimarkkinoilla.

19

13 artikla

Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten ja kaasuvarastojen avoimuusfoorumit

1.   Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten haltijoiden ja kaasuvarastojen haltijoiden on julkistettava viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2023 kaikki asetuksen (EY) N:o 715/2009 19 artiklassa vaaditut tiedot eurooppalaisesta LNG-avoimuusfoorumista ja eurooppalaisesta varastojen avoimuusfoorumista avoimella ja käyttäjäystävällisellä tavalla. Sääntelyviranomaiset voivat vaatia kyseisten laitosten haltijoita julkistamaan kaikki lisätiedot, jotka ovat merkityksellisiä verkon käyttäjille.

2.   Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten, joille on myönnetty vapautus kolmansien osapuolten pääsyä koskevista säännöistä direktiivin 2009/73/EY 36 artiklan mukaisesti, sekä kaasuvarastojen haltijoiden, jotka ovat kyseisen direktiivin 33 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun neuvotteluihin perustuvan kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevan järjestelmän alaisia, on julkistettava lopulliset infrastruktuuritariffit viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2023.

14 artikla

Siirtokapasiteetin tehokkaampi käyttö

1.   Siirtoverkonhaltijoiden on tarjottava vajaasti käytettyä sovittua kiinteää kapasiteettia yhteenliitäntäpisteissä ja virtuaalisissa yhteenliitäntäpisteissä kuukausikapasiteettituotteena ja vuorokautisina ja päivänsisäisinä kapasiteettituotteina kyseessä olevana kuukautena siinä tapauksessa, että 2 kohdan mukaista vajaakäyttöä esiintyy.

2.   Sovittu kiinteä kapasiteetti on katsottava vajaasti käytetyksi, jos verkonkäyttäjä käytti tai tarjosi keskimäärin alle 80 prosenttia varatusta kiinteästä kapasiteetista yhteenliitäntäpisteessä ja virtuaalisessa yhteenliitäntäpisteessä edeltävän kalenterikuukauden aikana. Siirtoverkonhaltijan on seurattava käyttämätöntä kapasiteettia ja ilmoitettava verkonkäyttäjälle takaisin vedettävän kapasiteetin määrä asianomaisessa yhteenliitäntäpisteessä tai virtuaalisessa yhteenliitäntäpisteessä viimeistään ennen kuin se ilmoittaa tulevassa kuukausikapasiteettihuutokaupassa tarjolle asetettavan kapasiteetin määrän asetuksen (EU) 2017/459 mukaisesti.

3.   Tarjolle asetettavan kapasiteetin on vastattava edeltävän kalenterikuukauden keskimääräisen käytön ja kuukautta pidemmäksi ajaksi sovitun kiinteän kapasiteetin 80 prosentin välistä erotusta.

4.   Kapasiteettia jaettaessa huutokaupassa asetuksen (EU) 2017/459 mukaisesti tarjotun käytettävissä olevan kapasiteetin on oltava etusijalla 2 kohdan mukaisesti huutokauppaan sisältyvään vajaasti käytettyyn kapasiteettiin nähden

5.   Jos siirtoverkonhaltijan tarjoama vajaasti käytetty kapasiteetti myydään, se on vedettävä takaisin sovitun kapasiteetin alkuperäiseltä haltijalta. Alkuperäinen haltija voi käyttää takaisin vedettyä kiinteää kapasiteettia keskeytyvästi.

6.   Kapasiteettisopimukseen perustuvat oikeudet ja velvollisuudet pysyvät verkon käyttäjällä, kunnes siirtoverkonhaltija jakaa kapasiteetin edelleen toiselle käyttäjälle, ja niiltä osin kuin siirtoverkonhaltija ei jaa kyseistä kapasiteettia edelleen.

7.   Ennen kuin siirtoverkon haltija tarjoaa vajaasti käytettyä kiinteää kapasiteettia tämän artiklan mukaisesti, sen on analysoitava mahdolliset vaikutukset kaikissa ylläpitämissään yhteenliitäntäpisteissä ja ilmoitettava niistä toimivaltaiselle kansalliselle sääntelyviranomaiselle. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1–6 kohdassa säädetään ja riippumatta siitä, ovatko kyseiset yhteenliitäntäpisteet ylikuormittuneita, kansalliset sääntelyviranomaiset voivat päättää ottaa käyttöön kaikkien yhteenliitäntäpisteiden osalta jonkin seuraavista mekanismeista:

| a) | kiinteän kapasiteetin seuraavan päivän ”käytä tai menetä” -mekanismi asetuksen (EU) 2017/459 mukaisesti ja ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.3 kohdan; |
| --- | --- |

a)

kiinteän kapasiteetin seuraavan päivän ”käytä tai menetä” -mekanismi asetuksen (EU) 2017/459 mukaisesti ja ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.3 kohdan;

| b) | asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.2 kohdan mukaisesti ylivaraus- ja takaisinostojärjestelmä, joka tarjoaa tekniseen kapasiteettiin vähintään 5 prosentin lisäkapasiteetin asiaankuuluvassa yhteenliitäntäpisteessä; tai |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 715/2009 liitteessä I olevan 2.2.2 kohdan mukaisesti ylivaraus- ja takaisinostojärjestelmä, joka tarjoaa tekniseen kapasiteettiin vähintään 5 prosentin lisäkapasiteetin asiaankuuluvassa yhteenliitäntäpisteessä; tai

| c) | vähintään tarjotaan alun perin nimeämätön kapasiteetti seuraavan päivän ja päivänsisäisen kapasiteetin pohjalta jaettavaksi keskeytyvänä kapasiteettina. |
| --- | --- |

c)

vähintään tarjotaan alun perin nimeämätön kapasiteetti seuraavan päivän ja päivänsisäisen kapasiteetin pohjalta jaettavaksi keskeytyvänä kapasiteettina.

Tämän artiklan 1–6 kohtaa sovelletaan ilman eri toimenpiteitä, jos jotakin ensimmäisen alakohdan mukaista vaihtoehtoista mekanismia ei sovelleta 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä.

8.   Ennen 7 kohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä kansallisen sääntelyviranomaisen on kuultava viereisen jäsenvaltion kansallista sääntelyviranomaista ja otettava huomioon kyseisen viranomaisen lausunnot. Jos otto- ja syöttöjärjestelmä kattaa useamman kuin yhden jäsenvaltion, jossa toimii useampi kuin yksi siirtoverkonhaltija, asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisten sääntelyviranomaisten on päätettävä yhdessä 7 kohdan soveltamisesta.

III LUKU

TOIMENPITEET LIIAN KORKEIDEN KAASUN HINTOJEN JA LIIALLISEN PÄIVÄNSISÄISEN VOLATILITEETIN EHKÄISEMISEKSI ENERGIAJOHDANNAISMARKKINOILLA

1 JAKSO

Tilapäinen päivänsisäinen väline energiajohdannaismarkkinoiden liiallisen volatiliteetin hallitsemiseksi

15 artikla

Päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi

1.   Kunkin kauppapaikan, jossa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, on mahdollisimman pian, mutta viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2023 perustettava kullekin siinä kaupankäynnin kohteena olevalle energiaan liittyvälle hyödykejohdannaiselle päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi, joka perustuu hintojen ylä- ja alarajaan, jäljempänä ’hintarajat’, jotka määrittävät hinnat, joiden ylä- ja alapuolella toimeksiantoja ei saa toteuttaa, jäljempänä ’päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi’. Kauppapaikkojen on varmistettava, että päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi estää energiaan liittyvien hyödykejohdannaisten liialliset hinnanmuutokset kaupankäyntipäivän sisällä. Päivänsisäistä volatiliteetin hallintamekanismia perustaessaan kauppapaikkojen on myös varmistettava, että kyseisten toimenpiteiden toteuttaminen ei estä luotettavien päivän päätöshintojen muodostumista.

2.   Kauppapaikkojen on vahvistettava kullekin niissä kaupankäynnin kohteena olevalle energiaan liittyvälle hyödykejohdannaiselle sovellettava laskentamenetelmä, jolla määritetään hintarajat suhteessa viitehintaan. Päivän ensimmäinen viitehinta on yhtä suuri kuin asiaankuuluvan kaupankäyntipäivän alkaessa määräytynyt hinta. Seuraavat viitehinnat ovat viimeisimmät säännöllisin väliajoin havaitut markkinahinnat. Jos kaupankäynti keskeytyy kaupankäyntipäivän aikana, ensimmäinen keskeytyksen jälkeinen viitehinta on uudelleen käynnistetyn kaupankäynnin aloitushinta.

3.   Hintarajat on ilmaistava joko absoluuttisena arvona tai suhteellisesti prosentuaalisena vaihteluna suhteessa viitehintaan. Kauppapaikkojen on mukautettava laskentamenetelmä kunkin energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteisiin, tällaisen johdannaisen markkinan likviditeettiprofiiliin ja sen volatiliteettiprofiiliin. Kauppapaikan on ilmoitettava menetelmä toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä.

4.   Kauppapaikkojen on määritettävä hintarajat säännöllisesti uudelleen kaupankäyntiaikana viitehinnan perusteella.

5.   Kauppapaikkojen on julkistettava käyttöön ottamansa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin ominaispiirteet ilman aiheetonta viivytystä tai aina, kun ne ovat hakeneet muutosta.

6.   Kauppapaikkojen on toteutettava päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismi joko sisällyttämällä se olemassa oleviin hintavaihtelurajoihinsa, jotka ne ovat jo ottaneet käyttöön direktiivin 2014/65/EU mukaisesti, tai täydentävänä mekanismina.

7.   Jos kauppapaikka aikoo muuttaa tiettyyn energiaan liittyvään hyödykejohdannaiseen sovellettavien hintarajojen laskentamenetelmää, sen on ilmoitettava suunnitelluista muutoksista toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä.

8.   Jos Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti keräämät tiedot osoittavat, että mekanismin toteuttamisen johdonmukaisuutta on lisättävä, jotta voidaan varmistaa liiallisen hintavolatiliteetin tehokkaampi hallinta kaikkialla unionissa, komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään yhdenmukaiset periaatteet päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin toteuttamiselle ottaen huomioon kunkin energiaan liittyvän hyödykejohdannaisen erityispiirteet, tällaisen johdannaisen markkinan likviditeettiprofiili ja sen volatiliteettiprofiili. Jotta voidaan erityisesti varmistaa sellaisten kauppapaikkojen sujuva toiminta, joissa käydään kauppaa energiaan liittyvillä hyödykejohdannaisilla, komissio voi määritellä aikavälit, joina hintarajat määritetään uudelleen, tai toimenpiteet, jotka on toteutettava, jos kaupankäynti siirtyy kyseisten hintarajojen ulkopuolelle, mukaan lukien säännökset, joilla varmistetaan luotettavien päivän päätöshintojen muodostuminen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

16 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten tehtävä

1.   Toimivaltaisten viranomaisten on valvottava päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien toteuttamista. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että erot päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien toteuttamisessa niiden jäsenvaltioihin sijoittautuneissa kauppapaikoissa perustellaan asianmukaisesti asianomaisten kauppapaikkojen tai energiaan liittyvien hyödykejohdannaisten erityispiirteillä.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kauppapaikat toteuttavat asianmukaiset alustavat mekanismit, joilla varmistetaan, että energiaan liittyvien hyödykejohdannaisten markkinoiden liiallista volatiliteettia lievennetään 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin perustamiseen asti.

3.   Toimivaltaisten viranomaisten on raportoitava ESMAlle siitä, miten niiden valvomat kauppapaikat ovat toteuttaneet päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismin, kolmen viikon kuluessa 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivästä ja vähintään neljännesvuosittain.

17 artikla

ESMAn koordinointitehtävä

1.   ESMA koordinoi ja seuraa päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien täytäntöönpanoa toimivaltaisten viranomaisten sille 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimittamien raporttien perusteella.

2.   ESMA dokumentoi toimivaltaisten viranomaisten raporttien perusteella mahdolliset erot päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien toteuttamisessa eri lainkäyttöalueilla unionissa. ESMA toimittaa 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä komissiolle kertomuksen, jossa arvioidaan päivänsisäisen volatiliteetin hallintamekanismien toimivuutta. Komissio harkitsee kyseisen kertomuksen perusteella, antaako se neuvostolle ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi.

2 JAKSO

ACERille annettavat valtuudet kerätä ja julkaista objektiivisia hintatietoja

18 artikla

Hinta-arviointien tekemiseen ja viitearvojen määrittämiseen liittyvät ACERin tehtävät ja valtuudet

1.   ACER laatii ja julkaisee kiireellisesti päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin alkaen viimeistään 13 päivänä tammikuuta 2023. Nesteytetyn maakaasun hinta-arviointia varten ACER kerää ja käsittelee järjestelmällisesti liiketoimia koskevia LNG-markkinatietoja. Hinta-arvioinneissa on otettava tarpeen mukaan huomioon alueelliset erot ja markkinaolosuhteet.

2.   ACER laatii ja julkaisee viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023 päivittäisen LNG-viitearvon, joka määritetään päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin ja ensimmäisenä erääntyvän (front-month) TTF Gas Futures -sopimuksen selvityshinnan, jonka ICE Endex Markets B.V. vahvistaa päivittäin, välisen eron perusteella. LNG-viitearvon määrittämiseksi ACER kerää ja käsittelee järjestelmällisesti kaikkia LNG-markkinatietoja.

3.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1227/2011 3 artiklan 4 kohdan b alakohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 1227/2011 mukaisia markkinaosapuolten velvoitteita ja kieltoja sovelletaan LNG-markkinaosapuoliin. ACERille asetuksella (EU) N:o 1227/2011 ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1348/2014 myönnettyjä valtuuksia sovelletaan myös LNG-markkinaosapuoliin, mukaan lukien luottamuksellisuutta koskevat säännökset.

19 artikla

Nesteytetyn maakaasun hinta-arviointien ja viitearvon julkaiseminen

1.   Nesteytetyn maakaasun hinta-arviointi on julkaistava päivittäin ja viimeistään klo 18.00 Keski-Euroopan aikaa suoran kaupan hinta-arviointia varten. ACER julkaisee nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin julkaisemisen lisäksi 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä päivittäin myös LNG-viitearvon viimeistään klo 19.00 Keski-Euroopan aikaa tai niin pian kuin se on teknisesti mahdollista.

2.   Tämän artiklan soveltamiseksi ACER voi käyttää kolmannen osapuolen palveluja.

20 artikla

LNG-markkinatietojen toimittaminen ACERille

1.   LNG-markkinaosapuolten on toimitettava ACERille päivittäin 21 artiklassa vahvistettujen eritelmien mukaiset LNG-markkinatiedot standardoidussa muodossa korkealaatuisen siirtoprotokollan avulla ja niin reaaliaikaisesti kuin teknisesti mahdollista ennen päivittäisen nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin julkaisemista (klo 18.00 Keski-Euroopan aikaa).

2.   Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään ajankohta, johon mennessä LNG-markkinatiedot on toimitettava ennen 1 kohdassa tarkoitetun nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnin päivittäistä julkaisemista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 29 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   ACER antaa tarvittaessa komissiota kuultuaan ohjeita seuraavista:

| a) | ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1348/2014 mukaisesti nykyisin ilmoitettavien liiketoimitietojen ja perustietojen lisäksi, mukaan lukien osto- ja myyntitarjouksia koskevat tiedot; ja |
| --- | --- |

a)

ilmoitettavat yksityiskohtaiset tiedot täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1348/2014 mukaisesti nykyisin ilmoitettavien liiketoimitietojen ja perustietojen lisäksi, mukaan lukien osto- ja myyntitarjouksia koskevat tiedot; ja

| b) | menettely, vakiomuoto ja sähköinen muoto sekä tekniset ja organisatoriset vaatimukset sellaisten tietojen toimittamiseksi, joita käytetään vaadittujen LNG-markkinatietojen toimittamiseksi. |
| --- | --- |

b)

menettely, vakiomuoto ja sähköinen muoto sekä tekniset ja organisatoriset vaatimukset sellaisten tietojen toimittamiseksi, joita käytetään vaadittujen LNG-markkinatietojen toimittamiseksi.

4.   LNG-markkinaosapuolten on toimitettava vaaditut LNG-markkinatiedot ACERille maksutta ja ACERin perustamien raportointikanavien kautta käyttäen mahdollisuuksien mukaan jo olemassa tai saatavilla olevia menettelyjä.

21 artikla

LNG-markkinatietojen laatu

1.   LNG-markkinatietoihin on sisällyttävä:

| a) | sopimuksen osapuolet, mukaan lukien osto-/myynti-indikaattori; |
| --- | --- |

a)

sopimuksen osapuolet, mukaan lukien osto-/myynti-indikaattori;

| b) | ilmoittava osapuoli; |
| --- | --- |

b)

ilmoittava osapuoli;

| c) | transaktiohinta; |
| --- | --- |

c)

transaktiohinta;

| d) | sopimuksen mukaiset määrät; |
| --- | --- |

d)

sopimuksen mukaiset määrät;

| e) | sopimuksen arvo; |
| --- | --- |

e)

sopimuksen arvo;

| f) | LNG-lastin saapumisen aikaikkuna; |
| --- | --- |

f)

LNG-lastin saapumisen aikaikkuna;

| g) | toimitusehdot; |
| --- | --- |

g)

toimitusehdot;

| h) | toimituspaikat; |
| --- | --- |

h)

toimituspaikat;

| i) | aikaleimatiedot kaikista seuraavista:






  i) | osto- tai myyntitarjouksen tekopäivä ja -aika; |
| --- | --- | --- |

i)

aikaleimatiedot kaikista seuraavista:

i)

osto- tai myyntitarjouksen tekopäivä ja -aika;

| ii) | transaktiopäivä ja -aika; |
| --- | --- |

ii)

transaktiopäivä ja -aika;

| iii) | osto- tai myyntitarjouksen tai liiketoimen ilmoittamispäivä ja -aika; |
| --- | --- |

iii)

osto- tai myyntitarjouksen tai liiketoimen ilmoittamispäivä ja -aika;

| iv) | LNG-markkinatietojen vastaanotto ACERissa. |
| --- | --- |

iv)

LNG-markkinatietojen vastaanotto ACERissa.

2.   LNG-markkinaosapuolten on toimitettava ACERille LNG-markkinatiedot seuraavissa yksiköissä ja valuutoissa:

| a) | kauppa-, osto- ja myyntiyksikköhinnat on ilmoitettava sopimuksessa määriteltynä valuuttana ja euroina megawattituntia kohti, ja niihin on tarvittaessa sisällytettävä sovelletut muunto- ja vaihtokurssit; |
| --- | --- |

a)

kauppa-, osto- ja myyntiyksikköhinnat on ilmoitettava sopimuksessa määriteltynä valuuttana ja euroina megawattituntia kohti, ja niihin on tarvittaessa sisällytettävä sovelletut muunto- ja vaihtokurssit;

| b) | sopimuksen mukaiset määrät on ilmoitettava sopimuksessa määriteltyinä yksikköinä ja megawattitunteina; |
| --- | --- |

b)

sopimuksen mukaiset määrät on ilmoitettava sopimuksessa määriteltyinä yksikköinä ja megawattitunteina;

| c) | saapumisaikaikkuna on ilmoitettava toimituspäivinä UTC-muodossa; |
| --- | --- |

c)

saapumisaikaikkuna on ilmoitettava toimituspäivinä UTC-muodossa;

| d) | toimituspaikasta on ilmoitettava ACERin luetteloima voimassa oleva tunniste, joka mainitaan esimerkiksi luettelossa nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksista, joita raportointivaatimukset koskevat asetuksen (EU) N:o 1227/2011 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1348/2014 mukaisesti; aikaleimatiedot on ilmoitettava UTC-muodossa; |
| --- | --- |

d)

toimituspaikasta on ilmoitettava ACERin luetteloima voimassa oleva tunniste, joka mainitaan esimerkiksi luettelossa nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksista, joita raportointivaatimukset koskevat asetuksen (EU) N:o 1227/2011 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1348/2014 mukaisesti; aikaleimatiedot on ilmoitettava UTC-muodossa;

| e) | pitkän aikavälin sopimuksen hintakaava, josta hinta johdetaan, on ilmoitettava kokonaisuudessaan, jos se on merkityksellinen. |
| --- | --- |

e)

pitkän aikavälin sopimuksen hintakaava, josta hinta johdetaan, on ilmoitettava kokonaisuudessaan, jos se on merkityksellinen.

3.   ACER antaa ohjeita siitä, millä perusteilla yhden ilmoittajan katsotaan vastaavan merkittävästä osasta tietyn viiteajanjakson aikana toimitetuista LNG-markkinatiedoista ja miten tämä tilanne otetaan huomioon sen päivittäisessä nesteytetyn maakaasun hinta-arvioinnissa ja LNG-viitearvoissa.

22 artikla

Toiminnan jatkuvuus

ACER tarkastelee säännöllisesti uudelleen ja päivittää nesteytetyn maakaasun viitehinta-arviointia ja LNG-viitearvoa koskevaa menetelmäänsä sekä LNG-markkinatietojen raportoinnissa ja nesteytetyn maakaasun hinta-arviointien ja LNG-viitearvojen julkaisemisessa käytettyä menetelmää, ottaen huomioon LNG-markkinatietojen toimittajien näkemykset, sekä julkaisee ne.

IV LUKU

KAASUHÄTÄTILANTEESSA TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET

1 JAKSO

Kaasualan yhteisvastuu sähköntoimitusta, keskeisiä teollisuudenaloja ja suojattuja asiakkaita varten

Kaasualan yhteisvastuu sähköntoimitusta, keskeisiä teollisuudenaloja ja suojattuja asiakkaita varten

23 artikla

Yhteisvastuuseen perustuvan suojan laajentaminen sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisiin kaasumääriin

1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaista yhteisvastuutoimenpidettä sovelletaan ainoastaan, jos yhteisvastuuta pyytävä jäsenvaltio ei ole pystynyt kattamaan

| a) | yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa kaasun saannin vajausta tai, jos jäsenvaltio on toteuttanut väliaikaisia toimenpiteitä suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömän kulutuksen vähentämiseksi tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti, yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa välttämättömiä kaasunkulutusmääriä; |
| --- | --- |

a)

yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa kaasun saannin vajausta tai, jos jäsenvaltio on toteuttanut väliaikaisia toimenpiteitä suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömän kulutuksen vähentämiseksi tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti, yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa välttämättömiä kaasunkulutusmääriä;

| b) | sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittistä kaasumäärää asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun toimenpiteen soveltamisesta huolimatta. Tällöin sovelletaan asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 3 kohdan b, c ja d alakohdassa säädettyjä ehtoja. |
| --- | --- |

b)

sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittistä kaasumäärää asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun toimenpiteen soveltamisesta huolimatta. Tällöin sovelletaan asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 3 kohdan b, c ja d alakohdassa säädettyjä ehtoja.

2.   Jäsenvaltioilla, jotka ovat velvollisia tarjoamaan yhteisvastuuta 1 kohdan nojalla, on oikeus vähentää yhteisvastuutarjouksesta;

| a) | toimitukset yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkailleen siinä määrin kuin kyse on välttämättömistä määristä tai, jos jäsenvaltio on toteuttanut väliaikaisia toimenpiteitä suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömän kulutuksen vähentämiseksi 24 artiklan mukaisesti, yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa välttämättömien kaasunkulutusmäärien toimitukset; |
| --- | --- |

a)

toimitukset yhteisvastuumekanismin nojalla suojatuille asiakkailleen siinä määrin kuin kyse on välttämättömistä määristä tai, jos jäsenvaltio on toteuttanut väliaikaisia toimenpiteitä suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömän kulutuksen vähentämiseksi 24 artiklan mukaisesti, yhteisvastuumekanismin nojalla suojattujen asiakkaidensa välttämättömien kaasunkulutusmäärien toimitukset;

| b) | sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisten kaasumäärien toimitukset; |
| --- | --- |

b)

sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittisten kaasumäärien toimitukset;

| c) | kaasumäärien toimitukset kaasun tuotantoon ja siirtoon tarvittavaa sähköä varten; ja |
| --- | --- |

c)

kaasumäärien toimitukset kaasun tuotantoon ja siirtoon tarvittavaa sähköä varten; ja

| d) | kaasumäärät, jotka ovat tarpeen liitteessä II tarkoitetun toimitusvarmuutta koskevan kriittisen infrastruktuurin toiminnan kannalta sekä sellaisten muiden laitosten toiminnan kannalta, joilla on ratkaiseva merkitys asevoimien, kansallisen turvallisuuden ja humanitaariseen apuun liittyvien palvelujen toiminnan kannalta. |
| --- | --- |

d)

kaasumäärät, jotka ovat tarpeen liitteessä II tarkoitetun toimitusvarmuutta koskevan kriittisen infrastruktuurin toiminnan kannalta sekä sellaisten muiden laitosten toiminnan kannalta, joilla on ratkaiseva merkitys asevoimien, kansallisen turvallisuuden ja humanitaariseen apuun liittyvien palvelujen toiminnan kannalta.

3.   Edellä 1 kohdan b alakohdassa sekä 2 kohdan b ja d alakohdassa tarkoitetut sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät eivät saa ylittää liitteessä I esitettyjä määriä. Jos jäsenvaltio voi osoittaa, että sähkökriisin välttämiseksi jäsenvaltiossa tarvitaan suurempi määrä kaasua, komissio voi asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä päättää sallia suurempien määrien vähentämisen.

4.   Jos jäsenvaltioita, joiden sähköjärjestelmä on synkronoitu vain jonkin kolmannen maan sähköjärjestelmän kanssa, pyydetään tarjoamaan yhteisvastuutoimenpiteitä, ne voivat poikkeuksellisesti vähentää suurempia kaasumääriä siinä tapauksessa, että sähköjärjestelmän synkronointi kyseisen kolmannen maan järjestelmän kanssa lakkaa toimimasta, niin pitkäksi aikaa kuin sähköjärjestelmän turvallisen ja luotettavan toiminnan varmistaminen edellyttää sähköjärjestelmäpalveluja eristetysti tai muita sähkön siirtoverkonhaltijan palveluja.

24 artikla

Suojattuja asiakkaita koskevat kysynnän vähentämistoimenpiteet

1.   Jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisesti toteuttaa väliaikaisia toimenpiteitä asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 5 alakohdassa määriteltyjen suojattujen asiakkaiden ei-välttämättömän kulutuksen vähentämiseksi erityisesti silloin, kun on julistettu jokin asetuksen (EU) 2017/1938 11 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan mukaisista kriisitasoista tai asetuksen (EU) 2022/1369 mukainen unionin hälytystilanne. Tällaiset toimenpiteet on rajoitettava kaasun ei-välttämättömiin käyttötarkoituksiin, ja niissä on otettava huomioon asetuksen (EU) 2022/1369 6 artiklan 2 kohdassa säädetyt tekijät. Tällaisia poikkeuksellisia toimenpiteitä voidaan toteuttaa vasta sen jälkeen, kun asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 7 alakohdassa määritellyt toimivaltaiset viranomaiset ovat laatineet arvion edellytyksistä tällaisten ei-välttämättömien kaasumäärien määrittämiseksi.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden seurauksena heikossa asemassa olevien asiakkaiden, siten kuin jäsenvaltiot ovat ne määritelleet direktiivin 2009/73/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kulutusta ei saa missään tapauksessa vähentää, eivätkä jäsenvaltiot saa kytkeä suojattuja asiakkaita irti verkosta tämän artiklan 1 kohdan soveltamisen seurauksena.

25 artikla

Rajatylittäviä virtoja koskevat suojatoimet

Jos komissio pyytää asetuksen (EU) 2017/1938 12 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla sellaisten toimenpiteiden lopettamista, jotka tarpeettomasti rajoittavat rajatylittäviä kaasuvirtoja tai mahdollisuuksia käyttää kaasuinfrastruktuuria tai jotka vaarantavat kaasutoimitukset toisessa jäsenvaltiossa, asetuksen (EU) 2017/1938 2 artiklan 7 alakohdassa määritellyn toimivaltaisen viranomaisen tai kyseisen asetuksen 12 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltion on, sen sijaan että se noudattaisi asetuksen (EU) 2017/1938 12 artiklan 6 kohdan toisessa alakohdassa säädettyä menettelyä, muutettava toimintaansa tai toteutettava toimia kyseisen asetuksen 12 artiklan 5 kohdan noudattamisen varmistamiseksi.

2 JAKSO

Yhteisvastuutoimenpiteiden tarjoamista koskevat säännöt

26 artikla

Yhteisvastuuvelvoitteiden tilapäinen laajentaminen jäsenvaltioihin, joissa on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia

1.   Asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 1 kohdan mukaista velvoitetta toteuttaa yhteisvastuutoimenpiteitä ei sovelleta ainoastaan niihin jäsenvaltioihin, jotka on suoraan liitetty yhteisvastuuta pyytävään jäsenvaltioon, vaan myös jäsenvaltioihin, joissa on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia, edellyttäen, että asiaankuuluvassa infrastruktuurissa on käytettävissä tarvittava kapasiteetti, LNG-alukset ja -säiliöalukset mukaan lukien.

2.   Asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 2–9 kohtaa sovelletaan jäsenvaltioihin, joissa on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä.

3.   Jäsenvaltiot, joissa on nesteytetyn maakaasun käsittelylaitoksia mutta joita ei ole suoraan liitetty yhteisvastuuta pyytävään jäsenvaltioon, voivat sopia kahdenvälisesti minkä tahansa muun jäsenvaltion kanssa tarvittavista teknisistä, oikeudellisista ja rahoitukseen liittyvistä järjestelyistä, joita sovelletaan yhteisvastuun tarjoamiseen.

4.   Jäljempänä olevan 27 artiklan mukaisia yhteisvastuutoimenpiteiden tarjoamista koskevia oletussääntöjä sovelletaan myös niihin jäsenvaltioihin, joilla ei ole suoraa yhteyttä, siltä osin kuin kahdenvälistä järjestelyä ei ole tehty yhteisvastuuta koskevan pyynnön vastaanottohetkellä.

27 artikla

Yhteisvastuutoimenpiteitä koskevat oletussäännöt

1.   Jos kaksi jäsenvaltiota ei ole sopinut tarvittavista teknisistä, oikeudellisista ja rahoitukseen liittyvistä järjestelyistä asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 10 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’yhteisvastuusopimus’, kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa säädetyn velvoitteen mukaiseen kaasun toimittamiseen hätätilanteessa sovelletaan tässä artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

2.   Korvaus yhteisvastuutoimenpiteestä ei saa ylittää kohtuullisia kustannuksia, ja siihen on asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 8 kohdasta poiketen joka tapauksessa sisällyttävä

| a) | kaasun hinta yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

a)

kaasun hinta yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa;

| b) | varastointi- ja siirtokustannukset, mukaan lukien mahdolliset maksut, jotka aiheutuvat LNG-erien uudelleenohjaamisesta pyydettyyn yhteenliitäntäpisteeseen; |
| --- | --- |

b)

varastointi- ja siirtokustannukset, mukaan lukien mahdolliset maksut, jotka aiheutuvat LNG-erien uudelleenohjaamisesta pyydettyyn yhteenliitäntäpisteeseen;

| c) | asiaan liittyvistä oikeudenkäynti- tai välimiesmenettelyistä, joissa yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio on osallisena, aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

c)

asiaan liittyvistä oikeudenkäynti- tai välimiesmenettelyistä, joissa yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio on osallisena, aiheutuvat kustannukset;

| d) | muut epäsuorat kustannukset, joita kaasun hinta ei kata, kuten korvaukset taloudellisista tai muista vahingoista, jotka aiheutuvat yhteisvastuun tarjoamiseen liittyvästä asiakkaiden pakollisesta kiinteän kuormituksen purkamisesta, edellyttäen, että kyseiset epäsuorat kustannukset eivät ole suuremmat kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta. |
| --- | --- |

d)

muut epäsuorat kustannukset, joita kaasun hinta ei kata, kuten korvaukset taloudellisista tai muista vahingoista, jotka aiheutuvat yhteisvastuun tarjoamiseen liittyvästä asiakkaiden pakollisesta kiinteän kuormituksen purkamisesta, edellyttäen, että kyseiset epäsuorat kustannukset eivät ole suuremmat kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta.

3.   Jos jäsenvaltio pyytää korvausta 2 kohdan d alakohdan mukaisista epäsuorista kustannuksista, jotka ovat suuremmat kuin 100 prosenttia kaasun hinnasta, komissio päättää asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia kuultuaan, onko suurempi korvaus asianmukainen ottaen huomioon tapauksen sopimukseen liittyvät ja kansalliset erityisolosuhteet ja energiayhteisvastuun periaate.

4.   Jolleivat yhteisvastuuta pyytävä jäsenvaltio ja yhteisvastuuta tarjoava jäsenvaltio sovi muusta hinnasta, yhteisvastuuta pyytävälle jäsenvaltiolle toimitetun kaasun hinnan on vastattava vuorokausimarkkinahintaa yhteisvastuuta tarjoavassa jäsenvaltiossa yhteisvastuupyyntöä edeltäneen päivän aikana tai vastaavaa vuorokausimarkkinahintaa lähimmässä pörssissä, jonne on pääsy, lähimmässä virtuaalisessa kauppapaikassa, jonne on pääsy, tai jossakin sovitussa kaasun kauppapaikassa solidaarisuuspyyntöä edeltäneen päivän aikana.

5.   Yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltion on maksettava korvaus 28 artiklan mukaisen yhteisvastuupyynnön yhteydessä toimitetuista kaasumääristä suoraan yhteisvastuuta tarjoavalle jäsenvaltiolle tai toimijalle, jonka molemmat jäsenvaltiot ilmoittavat vastauksessaan yhteisvastuupyyntöön sekä vastaanottamista ja vastaanotettavaa määrää koskevassa ilmoituksessa.

6.   Jäsenvaltion, jolle yhteisvastuutoimenpidettä koskeva pyyntö on osoitettu, on tarjottava yhteisvastuutoimenpide mahdollisimman pian ja viimeistään kolmen päivän kuluttua pyynnöstä. Jäsenvaltio voi kieltäytyä yhteisvastuun tarjoamisesta yhteisvastuuta pyytävälle jäsenvaltiolle ainoastaan, jos se osoittaa, että

| a) | sillä ei ole riittävästi kaasua 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja määriä varten; tai |
| --- | --- |

a)

sillä ei ole riittävästi kaasua 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja määriä varten; tai

| b) | sillä ei ole käytettävissään riittävää yhteenliittämiskapasiteettia, kuten asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 7 kohdassa säädetään, eikä sillä ole mahdollisuutta tarjota riittäviä määriä nesteytettyä maakaasua. |
| --- | --- |

b)

sillä ei ole käytettävissään riittävää yhteenliittämiskapasiteettia, kuten asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan 7 kohdassa säädetään, eikä sillä ole mahdollisuutta tarjota riittäviä määriä nesteytettyä maakaasua.

7.   Tässä artiklassa säädettyjen oletussääntöjen lisäksi jäsenvaltiot voivat sopia teknisistä järjestelyistä ja yhteisvastuun tarjoamisen koordinoinnista.

8.   Tämä artikla ei rajoita kaasuverkon turvallista ja luotettavaa toimintaa koskevien olemassa olevien järjestelyjen soveltamista.

28 artikla

Yhteisvastuutoimenpiteitä koskeva menettely yhteisvastuusopimuksen puuttuessa

1.   Jäsenvaltion, joka pyytää yhteisvastuutoimenpiteiden soveltamista, on esitettävä toiselle jäsenvaltiolle yhteisvastuupyyntö, jossa on vähintään seuraavat tiedot:

| a) | jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen yhteystiedot;

| b) | jäsenvaltion asiaankuuluvien siirtoverkonhaltijoiden yhteystiedot (tapauksen mukaan); |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion asiaankuuluvien siirtoverkonhaltijoiden yhteystiedot (tapauksen mukaan);

| c) | jäsenvaltion puolesta toimivan kolmannen osapuolen yhteystiedot (tapauksen mukaan); |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltion puolesta toimivan kolmannen osapuolen yhteystiedot (tapauksen mukaan);

| d) | toimitusjakso, mukaan lukien ensimmäisen mahdollisen toimituksen ajankohta ja toimitusten ennakoitu kesto; |
| --- | --- |

d)

toimitusjakso, mukaan lukien ensimmäisen mahdollisen toimituksen ajankohta ja toimitusten ennakoitu kesto;

| e) | toimituspaikat ja yhteenliitäntäpisteet; |
| --- | --- |

e)

toimituspaikat ja yhteenliitäntäpisteet;

| f) | kilowattitunteina ilmaistu kaasun määrä kunkin yhteenliitäntäpisteen osalta; |
| --- | --- |

f)

kilowattitunteina ilmaistu kaasun määrä kunkin yhteenliitäntäpisteen osalta;

| g) | kaasun laatu. |
| --- | --- |

g)

kaasun laatu.

2.   Yhteisvastuupyyntö on lähetettävä samanaikaisesti jäsenvaltioille, jotka voivat mahdollisesti tarjota yhteisvastuutoimenpiteitä, komissiolle ja asetuksen (EU) 2017/1938 10 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti nimetyille kriisinjohtajille.

3.   Yhteisvastuupyynnön vastaanottavan jäsenvaltion on lähetettävä vastaus, jossa ilmoitetaan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut yhteystiedot ja määrä ja laatu, joka voidaan toimittaa yhteenliitäntäpisteisiin pyydettynä ajankohtana 1 kohdan d–g alakohdan mukaisesti. Vastauksessa on ilmoitettava mahdollisesta toimitusten rajoittamisesta tai, mikäli ehdottoman välttämätöntä, strategisten varastojen vapauttamisesta johtuva määrä, jos määrä, joka voidaan toimittaa vapaaehtoisilla toimenpiteillä, on riittämätön.

4.   Yhteisvastuupyynnöt on toimitettava vähintään 72 tuntia ennen ilmoitettua toimitusaikaa. Yhteisvastuupyyntöihin on vastattava 24 tunnin kuluessa. Yhteisvastuuta pyytävän jäsenvaltionon vahvistettava vastaanotto ja vastaanotettava määrä 24 tunnin kuluessa pyydetystä toimitusajasta.

5.   Pyyntö voidaan esittää yhden päivän tai usean päivän ajalle, ja vastauksen on vastattava pyydettyä kestoa.

6.   Jos yhteisvastuuta tarjoavia jäsenvaltioita on useita ja niistä yhden tai useamman kanssa on tehty kahdenvälisiä yhteisvastuujärjestelyjä, kyseiset järjestelyt ovat ensisijaisia kahdenvälisistä järjestelyistä sopineiden jäsenvaltioiden välillä. Tässä artiklassa säädettyjä oletussääntöjä sovelletaan ainoastaan muihin yhteisvastuuta tarjoaviin jäsenvaltioihin.

7.   Komissio voi helpottaa yhteisvastuusopimusten täytäntöönpanoa erityisesti tarjoamalla suojatulla verkkoalustalla saatavilla olevan mallin, joka mahdollistaa pyyntöjen ja tarjousten reaaliaikaisen toimittamisen.

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

29 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

30 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen 1 päivään lokakuuta 2023 mennessä ottaen huomioon unioniin suuntautuvien kaasutoimitusten yleisen tilanteen ja esittää neuvostolle kertomuksen kyseisen tarkastelun tärkeimmistä tuloksista. Komissio voi kyseisen kertomuksen perusteella ehdottaa tämän asetuksen voimassaolon pidentämistä.

31 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan vuoden ajan sen voimaantulosta.

Asetuksen 14 artiklaa sovelletaan 31 päivästä maaliskuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. SÍKELA

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 17).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi ja asetuksen (EU) N:o 994/2010 kumoamisesta (EUVL L 280, 28.10.2017, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1).

6

(7)  Komission asetus (EU) 2017/459, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2017, kaasunsiirtojärjestelmien kapasiteetinjakomekanismien verkkosäännön vahvistamisesta ja asetuksen (EU) N:o 984/2013 kumoamisesta (EUVL L 72, 17.3.2017, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/942, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston perustamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 22).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1227/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 1).

10

(11)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1348/2014, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, tietojen ilmoittamisesta energian tukkumarkkinoiden eheydestä ja tarkasteltavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1227/2011 8 artiklan 2 ja 6 kohdan täytäntöönpanemiseksi (EUVL L 363, 18.12.2014, s. 121).

11

(12)  Neuvoston asetus (EU) 2022/1369, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 1).

12

(13)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.7.2021, Saksa v. Puola, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

13

(14)  Komission suositus (EU) 2018/177, annettu 2 päivänä helmikuuta 2018, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 13 artiklan mukaisen yhteisvastuumekanismin soveltamista koskeviin jäsenvaltioiden välisiin teknisiin, oikeudellisiin ja rahoitukseen liittyviin järjestelyihin sisällytettävistä seikoista (EUVL L 32, 6.2.2018, s. 52).

14

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 84).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/941, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, riskeihin varautumisesta sähköalalla ja direktiivin 2005/89/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/73/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36).

19

---

LIITE I

| a) | 23 artiklan mukaiset suurimmat sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät joulukuun 2022 ja maaliskuun 2023 välisenä aikana (arvot, milj. kuutiometriä) (1)










  Jäsenvaltio | Joulukuu 2022 | Tammikuu 2023 | Helmikuu 2023 | Maaliskuu 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 74,24 | 196,83 | 152,20 | 139,35 |
| BE | 399,05 | 458,77 | 382,76 | 398,99 |
| BG | 61,49 | 71,26 | 61,55 | 63,29 |
| CY | – | – | – | – |
| CZ | 17,26 | 49,64 | 34,80 | 28,28 |
| DE | 2 090,53 | 2 419,56 | 2 090,59 | 1 863,77 |
| DK | 249,48 | 295,56 | 254,87 | 268,09 |
| EE | 5,89 | 5,78 | 5,00 | 1,05 |
| EL | 209,95 | 326,68 | 317,18 | 232,80 |
| ES | 1 378,23 | 1 985,66 | 1 597,27 | 1 189,29 |
| IE | 372,76 | 375,29 | 364,26 | 375,74 |
| FI | 28,42 | 39,55 | 44,66 | 12,97 |
| FR | 876,37 | 875,58 | 802,53 | 771,15 |
| HR | 10,95 | 66,01 | 59,99 | 48,85 |
| HU | 82,13 | 133,97 | 126,44 | 93,72 |
| IT | 2 166,46 | 3 304,99 | 3 110,79 | 2 774,67 |
| LV | 89,26 | 83,56 | 84,96 | 66,19 |
| LT | 16,13 | 20,22 | 18,81 | 4,21 |
| LU | – | – | – | – |
| MT | 32,88 | 34,84 | 31,43 | 33,02 |
| NL | 684,26 | 762,31 | 556,26 | 480,31 |
| PL | 158,14 | 158,64 | 136,97 | 148,64 |
| PT | 409,97 | 415,22 | 368,54 | 401,32 |
| RO | 130,35 | 179,35 | 162,41 | 159,71 |
| SI | 12,98 | 15,15 | 13,35 | 12,80 |
| SK | 33,99 | 47,26 | 34,80 | 34,76 |
| SE | 18,05 | 18,61 | 17,71 | 15,76 |

a)

23 artiklan mukaiset suurimmat sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät joulukuun 2022 ja maaliskuun 2023 välisenä aikana (arvot, milj. kuutiometriä) (1)

Jäsenvaltio

Joulukuu 2022

Tammikuu 2023

Helmikuu 2023

Maaliskuu 2023

AT

74,24

196,83

152,20

139,35

BE

399,05

458,77

382,76

398,99

BG

61,49

71,26

61,55

63,29

CY

–

–

–

–

CZ

17,26

49,64

34,80

28,28

DE

2 090,53

2 419,56

2 090,59

1 863,77

DK

249,48

295,56

254,87

268,09

EE

5,89

5,78

5,00

1,05

EL

209,95

326,68

317,18

232,80

ES

1 378,23

1 985,66

1 597,27

1 189,29

IE

372,76

375,29

364,26

375,74

FI

28,42

39,55

44,66

12,97

FR

876,37

875,58

802,53

771,15

HR

10,95

66,01

59,99

48,85

HU

82,13

133,97

126,44

93,72

IT

2 166,46

3 304,99

3 110,79

2 774,67

LV

89,26

83,56

84,96

66,19

LT

16,13

20,22

18,81

4,21

LU

–

–

–

–

MT

32,88

34,84

31,43

33,02

NL

684,26

762,31

556,26

480,31

PL

158,14

158,64

136,97

148,64

PT

409,97

415,22

368,54

401,32

RO

130,35

179,35

162,41

159,71

SI

12,98

15,15

13,35

12,80

SK

33,99

47,26

34,80

34,76

SE

18,05

18,61

17,71

15,76

| b) | 23 artiklan mukaiset suurimmat sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät huhtikuun 2023 ja joulukuun 2023 välisenä aikana (arvot, milj. kuutiometriä)






  Jäsenvaltio | Kuukausiarvo |
| --- | --- | --- |
| AT | 140,66 |
| BE | 409,89 |
| BG | 64,40 |
| CY | – |
| CZ | 32,50 |
| DE | 2 116,11 |
| DK | 267,00 |
| EE | 4,43 |
| EL | 271,65 |
| ES | 1 537,61 |
| IE | 372,01 |
| FI | 31,40 |
| FR | 831,41 |
| HR | 46,45 |
| HU | 109,06 |
| IT | 2 839,23 |
| LV | 80,99 |
| LT | 14,84 |
| LU | – |
| MT | 33,03 |
| NL | 620,79 |
| PL | 150,60 |
| PT | 398,76 |
| RO | 157,96 |
| SI | 13,57 |
| SK | 37,70 |
| SE | 17,53 |

b)

23 artiklan mukaiset suurimmat sähkön toimitusvarmuuden kannalta kriittiset kaasumäärät huhtikuun 2023 ja joulukuun 2023 välisenä aikana (arvot, milj. kuutiometriä)

Jäsenvaltio

Kuukausiarvo

AT

140,66

BE

409,89

BG

64,40

CY

–

CZ

32,50

DE

2 116,11

DK

267,00

EE

4,43

EL

271,65

ES

1 537,61

IE

372,01

FI

31,40

FR

831,41

HR

46,45

HU

109,06

IT

2 839,23

LV

80,99

LT

14,84

LU

–

MT

33,03

NL

620,79

PL

150,60

PT

398,76

RO

157,96

SI

13,57

SK

37,70

SE

17,53

---

(1)  Liitteessä I olevassa a ja b kohdassa esitetyt luvut perustuvat tietoihin, jotka on saatu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (Sähkö-ENTSOn) asetuksen (EU) 2019/941 9 artiklan mukaisesti tekemästä talvikauden riittävyysarvioinnista, lukuun ottamatta Maltaa, jonka sähköntuotanto perustuu yksinomaan nesteytetyn maakaasuun toimituksiin ja jossa ei ole merkittävää varastointikapasiteettia. Ottaen huomioon pienlämpöarvoisen kaasun erityinen luonne tässä taulukossa esitetyt Alankomaita koskevat arvot olisi kerrottava muuntokertoimella 37,89 jaettuna kertoimella 35,17. Liitteessä I olevassa a kohdassa esitetään Sähkö-ENTSOn laskemat maakohtaiset määrät joulukuun 2022 ja maaliskuun 2023 välisille kuukausille; liitteessä I olevassa b kohdassa huhtikuun 2023 ja joulukuun 2023 väliselle ajalle esitetyt luvut vastaavat joulukuun 2022 ja maaliskuun 2023 välisen ajan keskimääräisiä arvoja.

---

LIITE II

23 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu toimitusvarmuutta koskeva kriittinen infrastruktuuri

| Toimiala | Alatoimiala |
| --- | --- |
| I Energia | 1. | Sähkö |

Toimiala

Alatoimiala

I Energia

1.

Sähkö

Sähkön tuotanto- ja siirtoinfrastruktuurit ja -laitteistot sähköntoimitusten osalta

| 2. | Öljy |
| --- | --- |

2.

Öljy

Öljyn tuotanto, jalostus, käsittely, varastointi ja siirto putkijohtoja pitkin

| 3. | Kaasu |
| --- | --- |

3.

Kaasu

Kaasun tuotanto, jalostus, käsittely, varastointi ja siirto putkijohtoja pitkin

LNG-terminaalit

II Liikenne

| 4. | Tieliikenne |
| --- | --- |

4.

Tieliikenne

| 5. | Rautatieliikenne |
| --- | --- |

5.

Rautatieliikenne

| 6. | Lentoliikenne |
| --- | --- |

6.

Lentoliikenne

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/36

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2577,

annettu 22 päivänä joulukuuta 2022,

kehyksestä uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Venäjän federaation hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjän federaatiosta jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja sen jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan kaasuntoimitusten käyttäminen aseena ja Venäjän federaation harjoittama markkinoiden manipulointi kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa, mikä on paitsi vaarantanut unionin talouden myös uhannut vakavasti toimitusvarmuutta. Uusiutuvien energialähteiden nopea käyttöönotto voi auttaa lieventämään nykyisen energiakriisin vaikutuksia, sillä sen avulla voidaan puolustautua Venäjän toimia vastaan. Uusiutuvalla energialla voidaan merkittävästi torjua Venäjän harjoittamaa energian käyttöä aseena, koska sen avulla voidaan vahvistaa unionin toimitusvarmuutta, vähentää markkinoiden epävakautta ja alentaa energian hintoja. |
| --- | --- |

(1)

Venäjän federaation hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjän federaatiosta jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja sen jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan kaasuntoimitusten käyttäminen aseena ja Venäjän federaation harjoittama markkinoiden manipulointi kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa, mikä on paitsi vaarantanut unionin talouden myös uhannut vakavasti toimitusvarmuutta. Uusiutuvien energialähteiden nopea käyttöönotto voi auttaa lieventämään nykyisen energiakriisin vaikutuksia, sillä sen avulla voidaan puolustautua Venäjän toimia vastaan. Uusiutuvalla energialla voidaan merkittävästi torjua Venäjän harjoittamaa energian käyttöä aseena, koska sen avulla voidaan vahvistaa unionin toimitusvarmuutta, vähentää markkinoiden epävakautta ja alentaa energian hintoja.

| (2) | Venäjän toimet ovat viime kuukausina entisestään pahentaneet markkinatilannetta erityisesti lisäämällä riskiä siitä, että Venäjän kaasuntoimitukset unioniin loppuvat kokonaan lähitulevaisuudessa; tilanne, joka on vaikuttanut unionin toimitusvarmuuteen. Tämä lisäsi jyrkästi energianhintojen heilahtelua unionissa ja nosti kaasun ja sähkön hinnat kaikkien aikojen korkeimmalle tasolle kesän aikana, mikä on johtanut sähkön vähittäishintojen nousuun, jonka odotetaan siirtyvän vähitellen useimpiin kuluttajasopimuksiin, mikä rasittaa entisestään kotitalouksia ja yrityksiä. Energiamarkkinoiden kärjistynyt tilanne on vaikuttanut merkittävästi euroalueen yleiseen inflaatioon, hidastaen talouskasvua kaikkialla unionissa. Kyseinen riski on edelleen olemassa tukkuhintojen mahdollisesta tilapäisestä alentumisesta huolimatta, ja se on entistäkin merkittävämpi ensi vuonna, kuten komission 18 päivänä lokakuuta 2022 antamaan tiedonantoon ”EU:n toimet energiahädässä – varautuminen, hankinnat ja suojautuminen yhdessä” liittyvässä hätätilanteita koskevassa ehdotuksessa todetaan. Eurooppalaisilla energiayhtiöillä voi olla vakavia vaikeuksia kaasuvarastojen täyttämisessä ensi vuonna, koska nykyisessä poliittisessa tilanteessa on erittäin todennäköistä, että Venäjältä tulee unioniin vähemmän tai jopa ei lainkaan putkikaasua. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1032 (1) asetettiin vuoden 2023 tavoitteeksi täyttää 90 prosenttia unionin kaasun varastointikapasiteetista, kun tämän talven tavoite oli 80 prosenttia. Myös ennalta arvaamattomat tapahtumat, kuten putkien sabotointi ja muut toimitusvarmuuteen kohdistuvat häiriöriskit, voivat aiheuttaa lisärasitteita kaasumarkkinoille. Lisäksi Euroopan uusiutuvan energian teknologiateollisuuden kilpailukykynäkymiä ovat heikentäneet viime aikoina muilla maailman alueilla toteutetut politiikat, joiden tarkoituksena on tukea ja nopeuttaa uusiutuvan energian teknologian koko arvoketjujen laajentamista. |
| --- | --- |

(2)

Venäjän toimet ovat viime kuukausina entisestään pahentaneet markkinatilannetta erityisesti lisäämällä riskiä siitä, että Venäjän kaasuntoimitukset unioniin loppuvat kokonaan lähitulevaisuudessa; tilanne, joka on vaikuttanut unionin toimitusvarmuuteen. Tämä lisäsi jyrkästi energianhintojen heilahtelua unionissa ja nosti kaasun ja sähkön hinnat kaikkien aikojen korkeimmalle tasolle kesän aikana, mikä on johtanut sähkön vähittäishintojen nousuun, jonka odotetaan siirtyvän vähitellen useimpiin kuluttajasopimuksiin, mikä rasittaa entisestään kotitalouksia ja yrityksiä. Energiamarkkinoiden kärjistynyt tilanne on vaikuttanut merkittävästi euroalueen yleiseen inflaatioon, hidastaen talouskasvua kaikkialla unionissa. Kyseinen riski on edelleen olemassa tukkuhintojen mahdollisesta tilapäisestä alentumisesta huolimatta, ja se on entistäkin merkittävämpi ensi vuonna, kuten komission 18 päivänä lokakuuta 2022 antamaan tiedonantoon ”EU:n toimet energiahädässä – varautuminen, hankinnat ja suojautuminen yhdessä” liittyvässä hätätilanteita koskevassa ehdotuksessa todetaan. Eurooppalaisilla energiayhtiöillä voi olla vakavia vaikeuksia kaasuvarastojen täyttämisessä ensi vuonna, koska nykyisessä poliittisessa tilanteessa on erittäin todennäköistä, että Venäjältä tulee unioniin vähemmän tai jopa ei lainkaan putkikaasua. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1032 (1) asetettiin vuoden 2023 tavoitteeksi täyttää 90 prosenttia unionin kaasun varastointikapasiteetista, kun tämän talven tavoite oli 80 prosenttia. Myös ennalta arvaamattomat tapahtumat, kuten putkien sabotointi ja muut toimitusvarmuuteen kohdistuvat häiriöriskit, voivat aiheuttaa lisärasitteita kaasumarkkinoille. Lisäksi Euroopan uusiutuvan energian teknologiateollisuuden kilpailukykynäkymiä ovat heikentäneet viime aikoina muilla maailman alueilla toteutetut politiikat, joiden tarkoituksena on tukea ja nopeuttaa uusiutuvan energian teknologian koko arvoketjujen laajentamista.

| (3) | Tätä taustaa vasten ja jotta voidaan puuttua eurooppalaisten kuluttajien ja yritysten altistumiseen korkeille ja epävakaille hinnoille, jotka aiheuttavat taloudellisia ja sosiaalisia vaikeuksia, sekä helpottaa tarvittavaa energiankysynnän vähentämistä korvaamalla maakaasutoimitukset uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla ja parantaa toimitusvarmuutta, unionin on toteutettava välittömästi väliaikaisia lisätoimia uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttamiseksi erityisesti kohdennetuilla toimenpiteillä, joilla voidaan nopeuttaa uusiutuvan energian käyttöönottotahtia unionissa lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(3)

Tätä taustaa vasten ja jotta voidaan puuttua eurooppalaisten kuluttajien ja yritysten altistumiseen korkeille ja epävakaille hinnoille, jotka aiheuttavat taloudellisia ja sosiaalisia vaikeuksia, sekä helpottaa tarvittavaa energiankysynnän vähentämistä korvaamalla maakaasutoimitukset uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla ja parantaa toimitusvarmuutta, unionin on toteutettava välittömästi väliaikaisia lisätoimia uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttamiseksi erityisesti kohdennetuilla toimenpiteillä, joilla voidaan nopeuttaa uusiutuvan energian käyttöönottotahtia unionissa lyhyellä aikavälillä.

| (4) | Kyseiset kiireelliset toimenpiteet on valittu niiden luonteen perusteella ja koska ne voivat edistää energiahätätilan ratkaisemista lyhyellä aikavälillä. Jäsenvaltiot voivat erityisesti toteuttaa nopeasti useita tämän asetuksen toimenpiteistä uusiutuvan energian hankkeisiin sovellettavan lupamenettelyn virtaviivaistamiseksi ilman, että niiden kansallisiin menettelyihin ja oikeusjärjestelmiin on tehtävä raskaita muutoksia, ja varmistaa uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttaminen lyhyellä aikavälillä. Jotkin kyseisistä toimenpiteistä ovat laajakantoisia, kuten sellaisen kumottavissa olevan olettaman käyttöönotto, jonka mukaan uusiutuvan energian hankkeiden katsotaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia asiaankuuluvan ympäristölainsäädännön soveltamiseksi, tai tiettyjen ympäristödirektiivien soveltamisalaa koskevien selvennysten käyttöönotto sekä uusiutuvaa energiaa käyttävien laitosten päivittämistä koskevan lupakehyksen yksinkertaistaminen keskittymällä vaikutuksiin, jotka johtuvat muutoksista tai laajennuksista alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. Muut toimenpiteet kohdistuvat tiettyihin teknologioihin, kuten huomattavasti lyhyempi ja nopeampi lupamenettely aurinkoenergialaitteiden asentamiselle olemassa oleviin rakenteisiin. On aiheellista toteuttaa kyseiset hätätoimenpiteet mahdollisimman nopeasti ja mukauttaa niitä tarpeen mukaan, jotta nykyisiin haasteisiin voidaan vastata asianmukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Kyseiset kiireelliset toimenpiteet on valittu niiden luonteen perusteella ja koska ne voivat edistää energiahätätilan ratkaisemista lyhyellä aikavälillä. Jäsenvaltiot voivat erityisesti toteuttaa nopeasti useita tämän asetuksen toimenpiteistä uusiutuvan energian hankkeisiin sovellettavan lupamenettelyn virtaviivaistamiseksi ilman, että niiden kansallisiin menettelyihin ja oikeusjärjestelmiin on tehtävä raskaita muutoksia, ja varmistaa uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttaminen lyhyellä aikavälillä. Jotkin kyseisistä toimenpiteistä ovat laajakantoisia, kuten sellaisen kumottavissa olevan olettaman käyttöönotto, jonka mukaan uusiutuvan energian hankkeiden katsotaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia asiaankuuluvan ympäristölainsäädännön soveltamiseksi, tai tiettyjen ympäristödirektiivien soveltamisalaa koskevien selvennysten käyttöönotto sekä uusiutuvaa energiaa käyttävien laitosten päivittämistä koskevan lupakehyksen yksinkertaistaminen keskittymällä vaikutuksiin, jotka johtuvat muutoksista tai laajennuksista alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. Muut toimenpiteet kohdistuvat tiettyihin teknologioihin, kuten huomattavasti lyhyempi ja nopeampi lupamenettely aurinkoenergialaitteiden asentamiselle olemassa oleviin rakenteisiin. On aiheellista toteuttaa kyseiset hätätoimenpiteet mahdollisimman nopeasti ja mukauttaa niitä tarpeen mukaan, jotta nykyisiin haasteisiin voidaan vastata asianmukaisesti.

| (5) | On tarpeen ottaa käyttöön kiireellisiä ja kohdennettuja lisätoimenpiteitä tietyille teknologioille ja hanketyypeille, joilla on suurimmat mahdollisuudet nopeaan käyttöönottoon ja välitön vaikutus hintojen epävakauden vähentämistä ja maakaasun kysynnän vähentämistä koskeviin tavoitteisiin rajoittamatta energian kokonaiskysyntää. Lupamenettelyjen nopeuttamisen lisäksi keinotekoisiin rakenteisiin asennettavien aurinkoenergialaitteiden osalta on aiheellista edistää ja nopeuttaa pienimuotoisten aurinkoenergiajärjestelmien käyttöönottoa, myös itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien sekä kollektiivisten tuottajakuluttajien, kuten paikallisten energiayhteisöjen keskuudessa, koska ne ovat halvimpia ja parhaiten saatavilla olevia vaihtoehtoja uusien uusiutuvan energian tuotantolaitosten nopeaa käyttöönottoa varten, ja niillä on myös vähiten ympäristövaikutuksia tai muuntyyppisiä vaikutuksia. Lisäksi kyseisillä hankkeilla tuetaan suoraan kotitalouksia ja yrityksiä, jotka kärsivät korkeista energiahinnoista, ja suojataan kuluttajia hintojen heilahtelulta. Uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittäminen on yksi vaihtoehto uusiutuvan energian tuotannon lisäämiseksi nopeasti ja sillä on vähäisin vaikutus verkkoinfrastruktuuriin ja ympäristöön, myös niissä uusiutuvan energian tuotantoteknologioissa, kuten tuulivoimassa, joissa lupamenettelyt ovat tyypillisesti pidempiä. Myös lämpöpumput ovat suora uusiutuvan energian vaihtoehto maakaasukattiloille, ja niiden avulla voidaan merkittävästi vähentää maakaasun kysyntää lämmityskaudella. |
| --- | --- |

(5)

On tarpeen ottaa käyttöön kiireellisiä ja kohdennettuja lisätoimenpiteitä tietyille teknologioille ja hanketyypeille, joilla on suurimmat mahdollisuudet nopeaan käyttöönottoon ja välitön vaikutus hintojen epävakauden vähentämistä ja maakaasun kysynnän vähentämistä koskeviin tavoitteisiin rajoittamatta energian kokonaiskysyntää. Lupamenettelyjen nopeuttamisen lisäksi keinotekoisiin rakenteisiin asennettavien aurinkoenergialaitteiden osalta on aiheellista edistää ja nopeuttaa pienimuotoisten aurinkoenergiajärjestelmien käyttöönottoa, myös itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien sekä kollektiivisten tuottajakuluttajien, kuten paikallisten energiayhteisöjen keskuudessa, koska ne ovat halvimpia ja parhaiten saatavilla olevia vaihtoehtoja uusien uusiutuvan energian tuotantolaitosten nopeaa käyttöönottoa varten, ja niillä on myös vähiten ympäristövaikutuksia tai muuntyyppisiä vaikutuksia. Lisäksi kyseisillä hankkeilla tuetaan suoraan kotitalouksia ja yrityksiä, jotka kärsivät korkeista energiahinnoista, ja suojataan kuluttajia hintojen heilahtelulta. Uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittäminen on yksi vaihtoehto uusiutuvan energian tuotannon lisäämiseksi nopeasti ja sillä on vähäisin vaikutus verkkoinfrastruktuuriin ja ympäristöön, myös niissä uusiutuvan energian tuotantoteknologioissa, kuten tuulivoimassa, joissa lupamenettelyt ovat tyypillisesti pidempiä. Myös lämpöpumput ovat suora uusiutuvan energian vaihtoehto maakaasukattiloille, ja niiden avulla voidaan merkittävästi vähentää maakaasun kysyntää lämmityskaudella.

| (6) | Kiireellisen ja poikkeuksellisen energiatilanteen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa käyttöön poikkeuksia tietyistä unionin ympäristölainsäädännössä asetetuista arviointivelvoitteista sellaisten uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden, energian varastointihankkeiden ja sähköverkkohankkeiden osalta, jotka ovat tarpeen uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään. Jotta kyseiset poikkeukset voidaan ottaa käyttöön, kahden edellytyksen olisi täytyttävä, eli että hanke sijaitsee erityisellä uusiutuvan energian alueella tai verkkoalueella, ja että tällaiselle alueelle olisi pitänyt tehdä strateginen ympäristöarviointi. Lisäksi olisi toteutettava oikeasuhteisia lieventäviä toimenpiteitä tai, jos niitä ei ole käytettävissä, korvaavia toimenpiteitä lajien suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Kiireellisen ja poikkeuksellisen energiatilanteen vuoksi jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa käyttöön poikkeuksia tietyistä unionin ympäristölainsäädännössä asetetuista arviointivelvoitteista sellaisten uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden, energian varastointihankkeiden ja sähköverkkohankkeiden osalta, jotka ovat tarpeen uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään. Jotta kyseiset poikkeukset voidaan ottaa käyttöön, kahden edellytyksen olisi täytyttävä, eli että hanke sijaitsee erityisellä uusiutuvan energian alueella tai verkkoalueella, ja että tällaiselle alueelle olisi pitänyt tehdä strateginen ympäristöarviointi. Lisäksi olisi toteutettava oikeasuhteisia lieventäviä toimenpiteitä tai, jos niitä ei ole käytettävissä, korvaavia toimenpiteitä lajien suojelun varmistamiseksi.

| (7) | Tätä asetusta olisi sovellettava lupamenettelyihin, joiden alkamispäivä on sen soveltamisaikana. Kun otetaan huomioon tämän asetuksen tavoite, hätätilanne ja sen hyväksymisen poikkeuksellinen asiayhteys sekä erityisesti se, että uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttaminen lyhyellä aikavälillä unionissa oikeuttaa soveltamaan tämän asetuksen säännöksiä vireillä oleviin lupamenettelyihin, jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tätä asetusta tai tiettyjä sen säännöksiä vireillä oleviin lupamenettelyihin, joissa asiaankuuluva viranomainen ei ole tehnyt lopullista päätöstä, edellyttäen, että kyseisiä sääntöjä sovellettaessa kunnioitetaan asianmukaisesti kolmansien osapuolten olemassa olevia oikeuksia ja oikeutettuja odotuksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava, että tämän asetuksen soveltaminen vireillä oleviin lupamenettelyihin on oikeasuhteista ja suojelee asianmukaisesti kaikkien asianomaisten osapuolten oikeuksia ja oikeutettuja odotuksia. |
| --- | --- |

(7)

Tätä asetusta olisi sovellettava lupamenettelyihin, joiden alkamispäivä on sen soveltamisaikana. Kun otetaan huomioon tämän asetuksen tavoite, hätätilanne ja sen hyväksymisen poikkeuksellinen asiayhteys sekä erityisesti se, että uusiutuvan energian käyttöönoton nopeuttaminen lyhyellä aikavälillä unionissa oikeuttaa soveltamaan tämän asetuksen säännöksiä vireillä oleviin lupamenettelyihin, jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tätä asetusta tai tiettyjä sen säännöksiä vireillä oleviin lupamenettelyihin, joissa asiaankuuluva viranomainen ei ole tehnyt lopullista päätöstä, edellyttäen, että kyseisiä sääntöjä sovellettaessa kunnioitetaan asianmukaisesti kolmansien osapuolten olemassa olevia oikeuksia ja oikeutettuja odotuksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varmistettava, että tämän asetuksen soveltaminen vireillä oleviin lupamenettelyihin on oikeasuhteista ja suojelee asianmukaisesti kaikkien asianomaisten osapuolten oikeuksia ja oikeutettuja odotuksia.

| (8) | Yksi väliaikaisista toimenpiteistä on sellaisen kumottavissa olevan olettamuksen käyttöönotto, jonka mukaan uusiutuvan energian hankkeiden katsotaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevan kansanterveyttä ja turvallisuutta asiaa koskevan unionin ympäristölainsäädännön soveltamiseksi, paitsi jos on selkeää näyttöä siitä, että kyseisillä hankkeilla on sellaisia merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, joita ei voida lieventää tai kompensoida. Uusiutuvan energian tuotantolaitokset, mukaan lukien lämpöpumput tai tuulienergia, ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa, kun pyritään torjumaan ilmastonmuutosta ja saastumista, alentamaan energian hintoja, vähentämään unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja turvaamaan unionin toimitusvarmuus. Jos uusiutuvan energian tuotantolaitosten, lämpöpumput mukaan lukien, oletetaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevan kansanterveyttä ja turvallisuutta, tällaiset hankkeet voisivat tarvittaessa välittömästi hyötyä yksinkertaistetusta arvioinnista, joka koskee asiaa koskevassa unionin ympäristölainsäädännössä säädettyjä poikkeuksia. Jäsenvaltioiden kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen niiden olisi voitava rajoittaa tämän olettaman soveltaminen alueidensa tiettyihin osiin tai tiettyihin teknologioihin tai hankkeisiin. Jäsenvaltiot voivat harkita tämän olettaman soveltamista asiaankuuluvassa maisemointia koskevassa kansallisessa lainsäädännössään. |
| --- | --- |

(8)

Yksi väliaikaisista toimenpiteistä on sellaisen kumottavissa olevan olettamuksen käyttöönotto, jonka mukaan uusiutuvan energian hankkeiden katsotaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevan kansanterveyttä ja turvallisuutta asiaa koskevan unionin ympäristölainsäädännön soveltamiseksi, paitsi jos on selkeää näyttöä siitä, että kyseisillä hankkeilla on sellaisia merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, joita ei voida lieventää tai kompensoida. Uusiutuvan energian tuotantolaitokset, mukaan lukien lämpöpumput tai tuulienergia, ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa, kun pyritään torjumaan ilmastonmuutosta ja saastumista, alentamaan energian hintoja, vähentämään unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja turvaamaan unionin toimitusvarmuus. Jos uusiutuvan energian tuotantolaitosten, lämpöpumput mukaan lukien, oletetaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevan kansanterveyttä ja turvallisuutta, tällaiset hankkeet voisivat tarvittaessa välittömästi hyötyä yksinkertaistetusta arvioinnista, joka koskee asiaa koskevassa unionin ympäristölainsäädännössä säädettyjä poikkeuksia. Jäsenvaltioiden kansalliset erityispiirteet huomioon ottaen niiden olisi voitava rajoittaa tämän olettaman soveltaminen alueidensa tiettyihin osiin tai tiettyihin teknologioihin tai hankkeisiin. Jäsenvaltiot voivat harkita tämän olettaman soveltamista asiaankuuluvassa maisemointia koskevassa kansallisessa lainsäädännössään.

| (9) | Tämä kuvastaa sitä tärkeää roolia, joka uusiutuvalla energialla voi olla unionin energiajärjestelmän hiilestä irtautumisessa, tarjoamalla välittömiä ratkaisuja fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan energian korvaamisessa ja ratkaisemalla markkinoiden kärjistyneen tilanteen. Jotta voidaan poistaa uusiutuvan energian tuotantolaitosten lupamenettelyjen ja käytön pullonkaulat, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten rakentaminen ja käyttö sekä niihin liittyvän verkkoinfrastruktuurin kehittäminen olisi asetettava etusijalle suunnittelu- ja lupamenettelyssä, kun oikeudellisia etuja tasapainotetaan yksittäisissä tapauksissa, ainakin hankkeissa, joiden katsotaan olevan yleisen edun mukaisia. Lajien suojelun osalta tämä etusija olisi annettava ainoastaan, jos ja siltä osin kuin on toteutettu asianmukaisia lajien suojelutoimenpiteitä, joilla edistetään lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä tai ennalleen saattamista, ja tähän tarkoitukseen on varattu riittävät taloudelliset resurssit ja alueet. |
| --- | --- |

(9)

Tämä kuvastaa sitä tärkeää roolia, joka uusiutuvalla energialla voi olla unionin energiajärjestelmän hiilestä irtautumisessa, tarjoamalla välittömiä ratkaisuja fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan energian korvaamisessa ja ratkaisemalla markkinoiden kärjistyneen tilanteen. Jotta voidaan poistaa uusiutuvan energian tuotantolaitosten lupamenettelyjen ja käytön pullonkaulat, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten rakentaminen ja käyttö sekä niihin liittyvän verkkoinfrastruktuurin kehittäminen olisi asetettava etusijalle suunnittelu- ja lupamenettelyssä, kun oikeudellisia etuja tasapainotetaan yksittäisissä tapauksissa, ainakin hankkeissa, joiden katsotaan olevan yleisen edun mukaisia. Lajien suojelun osalta tämä etusija olisi annettava ainoastaan, jos ja siltä osin kuin on toteutettu asianmukaisia lajien suojelutoimenpiteitä, joilla edistetään lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä tai ennalleen saattamista, ja tähän tarkoitukseen on varattu riittävät taloudelliset resurssit ja alueet.

| (10) | Aurinkoenergia on keskeinen uusiutuvan energian lähde, jonka avulla voidaan lopettaa unionin riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista samalla kun pyritään siirtymään ilmastoneutraaliin talouteen. Aurinkosähköenergia, joka on yksi vähiten maksavista saatavilla olevista sähkönlähteistä, ja aurinkolämpöteknologiat, jotka tarjoavat uusiutuvaan energiaan perustuvaa lämmitystä alhaisin kustannuksin lämpöyksikköä kohti, voidaan ottaa nopeasti käyttöön, ja niistä voi olla suoraa hyötyä kansalaisille ja yrityksille. Tässä yhteydessä tuetaan 18 päivänä toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”EU:n aurinkoenergiastrategia” mukaisesti sietokykyisen aurinkosähköalan arvoketjun kehittämistä unionissa muun muassa aurinkosähköalan teollisuusallianssin kautta, jonka toiminta käynnistyy vuoden 2022 lopussa. Uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttaminen ja parantaminen auttaa lisäämään unionin puhtaan energiateknologian tuotantokapasiteettia. Nykyiset olosuhteet ja erityisesti energian hintojen erittäin suuri epävakaus edellyttävät välittömiä toimia, joilla varmistetaan huomattavasti nopeammat lupamenettelyt, jotta voidaan merkittävästi nopeuttaa aurinkoenergialaitteiden asentamista keinotekoisiin rakenteisiin; ne ovat yleensä vähemmän monimutkaisia kuin maassa olevat laitteet ja niiden avulla voidaan nopeasti lieventää nykyisen energiakriisin vaikutuksia, edellyttäen, että verkon vakaus, luotettavuus ja turvallisuus säilyvät. Kyseisiin laitteistoihin olisi sen vuoksi sovellettava lyhyempiä lupamenettelyjä kuin muihin uusiutuvan energian hankkeisiin. |
| --- | --- |

(10)

Aurinkoenergia on keskeinen uusiutuvan energian lähde, jonka avulla voidaan lopettaa unionin riippuvuus Venäjän fossiilisista polttoaineista samalla kun pyritään siirtymään ilmastoneutraaliin talouteen. Aurinkosähköenergia, joka on yksi vähiten maksavista saatavilla olevista sähkönlähteistä, ja aurinkolämpöteknologiat, jotka tarjoavat uusiutuvaan energiaan perustuvaa lämmitystä alhaisin kustannuksin lämpöyksikköä kohti, voidaan ottaa nopeasti käyttöön, ja niistä voi olla suoraa hyötyä kansalaisille ja yrityksille. Tässä yhteydessä tuetaan 18 päivänä toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”EU:n aurinkoenergiastrategia” mukaisesti sietokykyisen aurinkosähköalan arvoketjun kehittämistä unionissa muun muassa aurinkosähköalan teollisuusallianssin kautta, jonka toiminta käynnistyy vuoden 2022 lopussa. Uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttaminen ja parantaminen auttaa lisäämään unionin puhtaan energiateknologian tuotantokapasiteettia. Nykyiset olosuhteet ja erityisesti energian hintojen erittäin suuri epävakaus edellyttävät välittömiä toimia, joilla varmistetaan huomattavasti nopeammat lupamenettelyt, jotta voidaan merkittävästi nopeuttaa aurinkoenergialaitteiden asentamista keinotekoisiin rakenteisiin; ne ovat yleensä vähemmän monimutkaisia kuin maassa olevat laitteet ja niiden avulla voidaan nopeasti lieventää nykyisen energiakriisin vaikutuksia, edellyttäen, että verkon vakaus, luotettavuus ja turvallisuus säilyvät. Kyseisiin laitteistoihin olisi sen vuoksi sovellettava lyhyempiä lupamenettelyjä kuin muihin uusiutuvan energian hankkeisiin.

| (11) | Enimmäismääräaika lupamenettelylle, joka koskee aurinkoenergialaitteiden ja niihin liittyvien samalla paikalla sijaitsevien varastointilaitosten ja verkkoliitäntöjen asentamista sellaisiin olemassa oleviin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, jotka on rakennettu muihin tarkoituksiin kuin aurinkoenergian tuottamiseen olisi oltava kolme kuukautta. Kyseisiä laitteistoja koskeva erityinen poikkeus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (2) mukaisten ympäristöarviointien tekemisestä olisi myös otettava käyttöön, koska ne eivät todennäköisesti aiheuta kilpailevaan tilankäyttöön tai ympäristövaikutuksiin liittyviä ongelmia. Investoiminen pieniin hajautettuihin aurinkoenergialaitoksiin, joiden avulla kuluttajista voi tulla itse tuottamansa uusiutuvan energian käyttäjiä, on yksi tehokkaimmista keinoista, joilla energiankuluttajat voivat pienentää energialaskujaan ja altistumistaan hintojen epävakaudelle. Jäsenvaltioiden olisi voitava jättää tietyt alueet tai rakenteet lyhyemmän määräajan ja tämän poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle tietyistä perustelluista syistä. |
| --- | --- |

(11)

Enimmäismääräaika lupamenettelylle, joka koskee aurinkoenergialaitteiden ja niihin liittyvien samalla paikalla sijaitsevien varastointilaitosten ja verkkoliitäntöjen asentamista sellaisiin olemassa oleviin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, jotka on rakennettu muihin tarkoituksiin kuin aurinkoenergian tuottamiseen olisi oltava kolme kuukautta. Kyseisiä laitteistoja koskeva erityinen poikkeus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (2) mukaisten ympäristöarviointien tekemisestä olisi myös otettava käyttöön, koska ne eivät todennäköisesti aiheuta kilpailevaan tilankäyttöön tai ympäristövaikutuksiin liittyviä ongelmia. Investoiminen pieniin hajautettuihin aurinkoenergialaitoksiin, joiden avulla kuluttajista voi tulla itse tuottamansa uusiutuvan energian käyttäjiä, on yksi tehokkaimmista keinoista, joilla energiankuluttajat voivat pienentää energialaskujaan ja altistumistaan hintojen epävakaudelle. Jäsenvaltioiden olisi voitava jättää tietyt alueet tai rakenteet lyhyemmän määräajan ja tämän poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle tietyistä perustelluista syistä.

| (12) | Omaan kulutukseen tarkoitetun energian tuotantolaitokset, mukaan lukien kollektiivisten tuottajakuluttajien, kuten paikallisten energiayhteisöjen, käyttöön tarkoitetut laitokset, auttavat myös vähentämään maakaasun kokonaiskysyntää, parantamaan järjestelmän häiriönsietokykyä ja saavuttamaan uusiutuvaa energiaa koskevat unionin tavoitteet. Teholtaan alle 50 kW:n aurinkoenergialaitteiden, mukaan lukien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien laitokset, asentamisella ei todennäköisesti ole merkittäviä haitallisia vaikutuksia ympäristöön tai verkkoon, eikä se aiheuta turvallisuusongelmia. Lisäksi pienet laitokset eivät yleensä edellytä kapasiteetin lisäämistä verkkoliitäntäpisteessä. Kun otetaan huomioon tällaisten laitosten välittömät myönteiset vaikutukset kuluttajiin ja niistä mahdollisesti aiheutuvat vähäiset ympäristövaikutukset, on aiheellista virtaviivaistaa edelleen niihin sovellettavaa lupamenettelyä, edellyttäen, että niiden kapasiteetti ei ylitä jakeluverkkoliitännän olemassa olevaa kapasiteettia, ottamalla asiaankuuluvissa lupamenettelyissä käyttöön hallintoviranomaisen hiljaisen hyväksynnän käsite, jotta voidaan edistää ja nopeuttaa kyseisten laitosten käyttöönottoa ja saada niistä hyötyä lyhyellä aikavälillä. Jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa 50 kW:a alhaisempaa kynnysarvoa sisäisten rajoitteidensa vuoksi edellyttäen, että kynnysarvo on yli 10,8 kW. Asiaankuuluvat viranomaiset tai yhteisöt voivat joka tapauksessa yhden kuukauden lupamenettelyn aikana hylätä tällaisia laitoksia koskevat hakemukset verkon turvallisuuteen, vakauteen ja luotettavuuteen liittyvistä syistä antamalla asianmukaisesti perustellun vastauksen. |
| --- | --- |

(12)

Omaan kulutukseen tarkoitetun energian tuotantolaitokset, mukaan lukien kollektiivisten tuottajakuluttajien, kuten paikallisten energiayhteisöjen, käyttöön tarkoitetut laitokset, auttavat myös vähentämään maakaasun kokonaiskysyntää, parantamaan järjestelmän häiriönsietokykyä ja saavuttamaan uusiutuvaa energiaa koskevat unionin tavoitteet. Teholtaan alle 50 kW:n aurinkoenergialaitteiden, mukaan lukien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien laitokset, asentamisella ei todennäköisesti ole merkittäviä haitallisia vaikutuksia ympäristöön tai verkkoon, eikä se aiheuta turvallisuusongelmia. Lisäksi pienet laitokset eivät yleensä edellytä kapasiteetin lisäämistä verkkoliitäntäpisteessä. Kun otetaan huomioon tällaisten laitosten välittömät myönteiset vaikutukset kuluttajiin ja niistä mahdollisesti aiheutuvat vähäiset ympäristövaikutukset, on aiheellista virtaviivaistaa edelleen niihin sovellettavaa lupamenettelyä, edellyttäen, että niiden kapasiteetti ei ylitä jakeluverkkoliitännän olemassa olevaa kapasiteettia, ottamalla asiaankuuluvissa lupamenettelyissä käyttöön hallintoviranomaisen hiljaisen hyväksynnän käsite, jotta voidaan edistää ja nopeuttaa kyseisten laitosten käyttöönottoa ja saada niistä hyötyä lyhyellä aikavälillä. Jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa 50 kW:a alhaisempaa kynnysarvoa sisäisten rajoitteidensa vuoksi edellyttäen, että kynnysarvo on yli 10,8 kW. Asiaankuuluvat viranomaiset tai yhteisöt voivat joka tapauksessa yhden kuukauden lupamenettelyn aikana hylätä tällaisia laitoksia koskevat hakemukset verkon turvallisuuteen, vakauteen ja luotettavuuteen liittyvistä syistä antamalla asianmukaisesti perustellun vastauksen.

| (13) | Olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittäminen tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia lisätä nopeasti uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa, mikä mahdollistaa kaasunkulutuksen vähentämisen. Päivittäminen mahdollistaa sellaisten tuotantopaikkojen jatkuvan käytön, jotka tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia uusiutuvan energian hyödyntämiseen, mikä vähentää tarvetta nimetä uusia tuotantopaikkoja uusiutuvan energian hankkeita varten. Tuulivoimalan päivittäminen tehokkaammilla turbiineilla mahdollistaa olemassa olevan kapasiteetin ylläpitämisen tai lisäämisen samalla kun turbiineja on vähemmän ja ne ovat suurempia ja tehokkaampia. Päivittäminen hyötyy myös olemassa olevasta verkkoliitännästä, todennäköisesti paremmasta yleisestä hyväksynnästä ja ympäristövaikutusten tuntemuksesta. |
| --- | --- |

(13)

Olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittäminen tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia lisätä nopeasti uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantoa, mikä mahdollistaa kaasunkulutuksen vähentämisen. Päivittäminen mahdollistaa sellaisten tuotantopaikkojen jatkuvan käytön, jotka tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia uusiutuvan energian hyödyntämiseen, mikä vähentää tarvetta nimetä uusia tuotantopaikkoja uusiutuvan energian hankkeita varten. Tuulivoimalan päivittäminen tehokkaammilla turbiineilla mahdollistaa olemassa olevan kapasiteetin ylläpitämisen tai lisäämisen samalla kun turbiineja on vähemmän ja ne ovat suurempia ja tehokkaampia. Päivittäminen hyötyy myös olemassa olevasta verkkoliitännästä, todennäköisesti paremmasta yleisestä hyväksynnästä ja ympäristövaikutusten tuntemuksesta.

| (14) | Arvioiden mukaan 38 gigawattia maatuulivoimakapasiteettia tulee tavanomaisen 20 vuoden käyttöaikansa loppuun vuosina 2021–2025. Kyseisen kapasiteetin poistaminen käytöstä sen päivittämisen sijaan vähentäisi merkittävästi tällä hetkellä käytössä olevaa uusiutuvan energian kapasiteettia, mikä mutkistaisi entisestään energiamarkkinoiden tilannetta. Uusiutuvan energian kapasiteetin ylläpitäminen ja lisääminen unionissa edellyttää lupamenettelyn välitöntä yksinkertaistamista ja nopeuttamista. Tätä varten tässä asetuksessa otetaan käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla virtaviivaistetaan edelleen uusiutuvan energian hankkeiden päivittämiseen sovellettavaa lupamenettelyä. Erityisesti uusiutuvan energian hankkeiden päivittämistä koskevaan lupamenettelyyn sovellettavan kuuden kuukauden enimmäismääräajan olisi katettava kaikki asiaankuuluvat ympäristövaikutusten arvioinnit. Lisäksi aina, kun uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittämisestä tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, parantamisesta tehdään seulonta tai ympäristövaikutusten arviointi, se olisi rajoitettava niiden mahdollisten merkittävien vaikutusten arviointiin, joita muutoksesta tai laajennuksesta aiheutuu alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. |
| --- | --- |

(14)

Arvioiden mukaan 38 gigawattia maatuulivoimakapasiteettia tulee tavanomaisen 20 vuoden käyttöaikansa loppuun vuosina 2021–2025. Kyseisen kapasiteetin poistaminen käytöstä sen päivittämisen sijaan vähentäisi merkittävästi tällä hetkellä käytössä olevaa uusiutuvan energian kapasiteettia, mikä mutkistaisi entisestään energiamarkkinoiden tilannetta. Uusiutuvan energian kapasiteetin ylläpitäminen ja lisääminen unionissa edellyttää lupamenettelyn välitöntä yksinkertaistamista ja nopeuttamista. Tätä varten tässä asetuksessa otetaan käyttöön lisätoimenpiteitä, joilla virtaviivaistetaan edelleen uusiutuvan energian hankkeiden päivittämiseen sovellettavaa lupamenettelyä. Erityisesti uusiutuvan energian hankkeiden päivittämistä koskevaan lupamenettelyyn sovellettavan kuuden kuukauden enimmäismääräajan olisi katettava kaikki asiaankuuluvat ympäristövaikutusten arvioinnit. Lisäksi aina, kun uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittämisestä tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, parantamisesta tehdään seulonta tai ympäristövaikutusten arviointi, se olisi rajoitettava niiden mahdollisten merkittävien vaikutusten arviointiin, joita muutoksesta tai laajennuksesta aiheutuu alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

| (15) | Jotta voidaan edistää ja nopeuttaa nykyisten uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämistä, olisi välittömästi otettava käyttöön yksinkertaistettu menettely verkkoliitäntöjä varten, jos päivittäminen johtaa kokonaiskapasiteetin vähäiseen kasvuun alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. |
| --- | --- |

(15)

Jotta voidaan edistää ja nopeuttaa nykyisten uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämistä, olisi välittömästi otettava käyttöön yksinkertaistettu menettely verkkoliitäntöjä varten, jos päivittäminen johtaa kokonaiskapasiteetin vähäiseen kasvuun alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

| (16) | Kun aurinkoenergialaitteita päivitetään, tehokkuutta ja kapasiteettia voidaan lisätä kasvattamatta käytettyä tilaa. Näin ollen päivitetyllä laitteistolla olisi samanlainen vaikutus ympäristöön kuin alkuperäisellä laitteistolla, kunhan käytettyä tilaa ei kasvateta prosessissa ja alun perin vaadittuja ympäristöhaittoja lieventäviä toimenpiteitä noudatetaan edelleen. |
| --- | --- |

(16)

Kun aurinkoenergialaitteita päivitetään, tehokkuutta ja kapasiteettia voidaan lisätä kasvattamatta käytettyä tilaa. Näin ollen päivitetyllä laitteistolla olisi samanlainen vaikutus ympäristöön kuin alkuperäisellä laitteistolla, kunhan käytettyä tilaa ei kasvateta prosessissa ja alun perin vaadittuja ympäristöhaittoja lieventäviä toimenpiteitä noudatetaan edelleen.

| (17) | Lämpöpumpputeknologia on keskeistä, kun tuotetaan uusiutuvaa lämmitystä ja jäähdytystä ympäristön energiasta, myös jätevedenpuhdistamoista, ja geotermisestä energiasta. Lämpöpumput mahdollistavat myös hukkalämmön ja -kylmän käytön. Lämpöpumppujen nopea käyttöönotto, jossa hyödynnetään alikäytettyjä uusiutuvia energialähteitä, kuten ympäristön energiaa, geotermistä energiaa ja teollisuus- ja palvelualojen hukkalämpöä, mukaan lukien datakeskusten hukkalämpö, mahdollistaa maakaasua ja muita fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden korvaamisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmitysratkaisulla ja samalla energiatehokkuuden parantamisen. Tämä nopeuttaa kaasun käytön vähentämistä lämmitykseen sekä rakennuksissa että teollisuudessa. Lämpöpumppujen asentamisen ja käytön nopeuttamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön kohdennettuja lyhyempiä lupamenettelyjä tällaisia laitteistoja varten, mukaan lukien yksinkertaistettu menettely pienempien lämpöpumppujen sähköverkkoon liittämistä varten, silloin kun ei ole olemassa turvallisuusongelmia, verkkoliitännät eivät edellytä lisätyötä eivätkä järjestelmän komponentit ole teknisesti yhteensopimattomia, ellei tällaista menettelyä edellytetä kansallisessa lainsäädännössä. Lämpöpumppujen nopeamman ja helpomman asentamisen ansiosta uusiutuvien energialähteiden käyttö lisääntyy lämmitysalalla, jonka osuus unionin energiankulutuksesta on lähes puolet, mikä edistää toimitusvarmuutta ja auttaa ratkaisemaan vaikean markkinatilanteen. |
| --- | --- |

(17)

Lämpöpumpputeknologia on keskeistä, kun tuotetaan uusiutuvaa lämmitystä ja jäähdytystä ympäristön energiasta, myös jätevedenpuhdistamoista, ja geotermisestä energiasta. Lämpöpumput mahdollistavat myös hukkalämmön ja -kylmän käytön. Lämpöpumppujen nopea käyttöönotto, jossa hyödynnetään alikäytettyjä uusiutuvia energialähteitä, kuten ympäristön energiaa, geotermistä energiaa ja teollisuus- ja palvelualojen hukkalämpöä, mukaan lukien datakeskusten hukkalämpö, mahdollistaa maakaasua ja muita fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden korvaamisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmitysratkaisulla ja samalla energiatehokkuuden parantamisen. Tämä nopeuttaa kaasun käytön vähentämistä lämmitykseen sekä rakennuksissa että teollisuudessa. Lämpöpumppujen asentamisen ja käytön nopeuttamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön kohdennettuja lyhyempiä lupamenettelyjä tällaisia laitteistoja varten, mukaan lukien yksinkertaistettu menettely pienempien lämpöpumppujen sähköverkkoon liittämistä varten, silloin kun ei ole olemassa turvallisuusongelmia, verkkoliitännät eivät edellytä lisätyötä eivätkä järjestelmän komponentit ole teknisesti yhteensopimattomia, ellei tällaista menettelyä edellytetä kansallisessa lainsäädännössä. Lämpöpumppujen nopeamman ja helpomman asentamisen ansiosta uusiutuvien energialähteiden käyttö lisääntyy lämmitysalalla, jonka osuus unionin energiankulutuksesta on lähes puolet, mikä edistää toimitusvarmuutta ja auttaa ratkaisemaan vaikean markkinatilanteen.

| (18) | Kun sovelletaan aurinkoenergialaitteiden asentamisen, uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämisen ja lämpöpumppujen käyttöönoton määräaikoja, ajanjaksoa, jona laitoksia, niiden verkkoliitäntöjä ja niihin liittyvää tarvittavaa verkkoinfrastruktuuria rakennetaan tai päivitetään, ei pitäisi ottaa huomioon kyseisissä määräajoissa, paitsi jos se kattaa saman ajanjakson kuin lupamenettelyn muut hallinnolliset vaiheet. Kyseisissä määräajoissa ei myöskään pitäisi ottaa huomioon hallinnollisia vaiheita, jotka ovat tarpeen verkon vakauden, luotettavuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavien verkon merkittävien päivitysten kannalta. |
| --- | --- |

(18)

Kun sovelletaan aurinkoenergialaitteiden asentamisen, uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämisen ja lämpöpumppujen käyttöönoton määräaikoja, ajanjaksoa, jona laitoksia, niiden verkkoliitäntöjä ja niihin liittyvää tarvittavaa verkkoinfrastruktuuria rakennetaan tai päivitetään, ei pitäisi ottaa huomioon kyseisissä määräajoissa, paitsi jos se kattaa saman ajanjakson kuin lupamenettelyn muut hallinnolliset vaiheet. Kyseisissä määräajoissa ei myöskään pitäisi ottaa huomioon hallinnollisia vaiheita, jotka ovat tarpeen verkon vakauden, luotettavuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavien verkon merkittävien päivitysten kannalta.

| (19) | Uusiutuvan energian käyttöönoton helpottamiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi säilytettävä mahdollisuus lyhentää lupamenettelyn määräaikoja entisestään. |
| --- | --- |

(19)

Uusiutuvan energian käyttöönoton helpottamiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi säilytettävä mahdollisuus lyhentää lupamenettelyn määräaikoja entisestään.

| (20) | Tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen (Århusin yleissopimus), määräyksiä, jotka koskevat tiedon saantia, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa, ja erityisesti yleisön osallistumiseen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen liittyviä jäsenvaltioiden velvollisuuksia, sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

(20)

Tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen (Århusin yleissopimus), määräyksiä, jotka koskevat tiedon saantia, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa, ja erityisesti yleisön osallistumiseen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen liittyviä jäsenvaltioiden velvollisuuksia, sovelletaan edelleen.

| (21) | Energiayhteisvastuun periaate on unionin oikeuden yleinen periaate, kuten Euroopan unionin tuomioistuin totesi 15 päivänä heinäkuuta 2021 asiassa C-848/19 P (3), Saksan liittotasavalta vastaan Puolan tasavalta antamassaan tuomiossa, ja sitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin. Energiayhteisvastuun periaatteen mukaisesti tämä asetus mahdollistaa uusiutuvan energian hankkeiden nopeamman käyttöönoton vaikutusten rajatylittävän jakamisen. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet koskevat uusiutuvan energian tuotantolaitoksia kaikissa jäsenvaltioissa, ja ne kattavat laajan valikoiman hankkeita, jotka koskevat muun muassa olemassa olevia rakenteita, aurinkoenergialaitteiden uusia asennuksia ja olemassa olevien laitosten päivittämistä. Kun otetaan huomioon unionin energiamarkkinoiden yhdentymisaste, uusiutuvan energian käyttöönoton lisäämisen yhdessä jäsenvaltiossa pitäisi hyödyttää myös muita jäsenvaltioita toimitusvarmuuden ja alhaisempien hintojen muodossa. Tämän pitäisi auttaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön virtaamista rajojen yli sinne, missä sitä eniten tarvitaan, ja varmistaa, että alhaisin kustannuksin tuotettua uusiutuvaa sähköä viedään jäsenvaltioihin, joissa sähköntuotanto on kalliimpaa. Lisäksi jäsenvaltioiden uusi uusiutuvan energian kapasiteetti vaikuttaa kaasun kokonaiskysynnän vähenemiseen kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(21)

Energiayhteisvastuun periaate on unionin oikeuden yleinen periaate, kuten Euroopan unionin tuomioistuin totesi 15 päivänä heinäkuuta 2021 asiassa C-848/19 P (3), Saksan liittotasavalta vastaan Puolan tasavalta antamassaan tuomiossa, ja sitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin. Energiayhteisvastuun periaatteen mukaisesti tämä asetus mahdollistaa uusiutuvan energian hankkeiden nopeamman käyttöönoton vaikutusten rajatylittävän jakamisen. Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet koskevat uusiutuvan energian tuotantolaitoksia kaikissa jäsenvaltioissa, ja ne kattavat laajan valikoiman hankkeita, jotka koskevat muun muassa olemassa olevia rakenteita, aurinkoenergialaitteiden uusia asennuksia ja olemassa olevien laitosten päivittämistä. Kun otetaan huomioon unionin energiamarkkinoiden yhdentymisaste, uusiutuvan energian käyttöönoton lisäämisen yhdessä jäsenvaltiossa pitäisi hyödyttää myös muita jäsenvaltioita toimitusvarmuuden ja alhaisempien hintojen muodossa. Tämän pitäisi auttaa uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön virtaamista rajojen yli sinne, missä sitä eniten tarvitaan, ja varmistaa, että alhaisin kustannuksin tuotettua uusiutuvaa sähköä viedään jäsenvaltioihin, joissa sähköntuotanto on kalliimpaa. Lisäksi jäsenvaltioiden uusi uusiutuvan energian kapasiteetti vaikuttaa kaasun kokonaiskysynnän vähenemiseen kaikkialla unionissa.

| (22) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Kun otetaan huomioon viimeaikaiset tapahtumat ja Venäjän viimeaikaiset toimet, suuri riski Venäjän kaasuntoimitusten täydellisestä keskeytymisestä yhdessä vaihtoehtoisten toimitusten epävarmojen näkymien kanssa aiheuttaa merkittävän uhan energiatoimitusten häiriintymisestä, mikä nostaa energian hintojen edelleen ja näin ollen lisää unionin talouteen kohdistuvaa painetta. Sen vuoksi tarvitaan kiireellisiä toimia. |
| --- | --- |

(22)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä taloudellisen tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä erityisesti, jos ilmenee suuria vaikeuksia tiettyjen tuotteiden saatavuudessa, ennen kaikkea energia-alalla. Kun otetaan huomioon viimeaikaiset tapahtumat ja Venäjän viimeaikaiset toimet, suuri riski Venäjän kaasuntoimitusten täydellisestä keskeytymisestä yhdessä vaihtoehtoisten toimitusten epävarmojen näkymien kanssa aiheuttaa merkittävän uhan energiatoimitusten häiriintymisestä, mikä nostaa energian hintojen edelleen ja näin ollen lisää unionin talouteen kohdistuvaa painetta. Sen vuoksi tarvitaan kiireellisiä toimia.

| (23) | Kun otetaan huomioon energiakriisin laajuus, sen sosiaalisten, taloudellisten ja rahoituksellisten vaikutusten taso sekä tarve toimia mahdollisimman pian, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo on rajattu 18 kuukauteen, ja siihen sisältyy tarkistuslauseke, jonka mukaan komissio voi tarvittaessa ehdottaa sen voimassaolon jatkamista. |
| --- | --- |

(23)

Kun otetaan huomioon energiakriisin laajuus, sen sosiaalisten, taloudellisten ja rahoituksellisten vaikutusten taso sekä tarve toimia mahdollisimman pian, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo on rajattu 18 kuukauteen, ja siihen sisältyy tarkistuslauseke, jonka mukaan komissio voi tarvittaessa ehdottaa sen voimassaolon jatkamista.

| (24) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(24)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tässä asetuksessa vahvistetaan väliaikaiset ja luonteeltaan kiireelliset säännöt, joilla nopeutetaan uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian tuotantoon sovellettavaa lupamenettelyä ja joissa keskitytään erityisesti sellaisiin tiettyihin uusiutuvan energian teknologioihin tai hanketyyppeihin, joilla voidaan lyhyellä aikavälillä nopeuttaa uusiutuvan energian käyttöönottotahtia unionissa.

Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin lupamenettelyihin, joiden alkamispäivä on asetuksen soveltamisaikana, eikä se rajoita niiden kansallisten säännösten soveltamista, joissa säädetään 4, 5 ja 7 artiklassa säädettyjä määräaikoja lyhyemmistä määräajoista.

Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä asetusta myös vireillä oleviin lupamenettelyihin, joissa ei ole tehty lopullista päätöstä ennen 30 päivää joulukuuta 2022, edellyttäen, että tämä lyhentää lupamenettelyä ja että olemassa olevat kolmansien osapuolten lailliset oikeudet säilyvät.

2 artikla

Määritelmät

Tätä asetusta sovellettaessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (4) 2 artiklan määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:

4

| 1) | ’lupamenettelyllä’ prosessia,






  a) | joka kattaa kaikki asiaankuuluvat hallinnolliset luvat, jotka myönnetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten, myös lämpöpumppujen, samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen sekä niiden verkkoon liittämisen edellyttämien omaisuuserien rakentamista, päivittämistä ja käyttöä varten, mukaan lukien verkkoon liittämistä koskevat luvat ja ympäristövaikutusten arvioinnit, kun niitä vaaditaan; ja |
| --- | --- | --- |

1)

’lupamenettelyllä’ prosessia,

a)

joka kattaa kaikki asiaankuuluvat hallinnolliset luvat, jotka myönnetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten, myös lämpöpumppujen, samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen sekä niiden verkkoon liittämisen edellyttämien omaisuuserien rakentamista, päivittämistä ja käyttöä varten, mukaan lukien verkkoon liittämistä koskevat luvat ja ympäristövaikutusten arvioinnit, kun niitä vaaditaan; ja

| b) | joka käsittää kaikki hallinnolliset vaiheet alkaen siitä, kun asiaankuuluva viranomainen on ilmoittanut vastaanottaneensa täydellisen hakemuksen, ja päättyen siihen, että asiaankuuluva viranomainen ilmoittaa menettelyn tulosta koskevasta lopullisesta päätöksestään; |
| --- | --- |

b)

joka käsittää kaikki hallinnolliset vaiheet alkaen siitä, kun asiaankuuluva viranomainen on ilmoittanut vastaanottaneensa täydellisen hakemuksen, ja päättyen siihen, että asiaankuuluva viranomainen ilmoittaa menettelyn tulosta koskevasta lopullisesta päätöksestään;

| 2) | ’aurinkoenergialaitteilla’ laitteita, jotka muuntavat aurinkoenergiaa lämpö- tai sähköenergiaksi, myös aurinkolämpö- ja aurinkosähkölaitteita. |
| --- | --- |

2)

’aurinkoenergialaitteilla’ laitteita, jotka muuntavat aurinkoenergiaa lämpö- tai sähköenergiaksi, myös aurinkolämpö- ja aurinkosähkölaitteita.

3 artikla

Erittäin tärkeä yleinen etu

1.   Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (5) 6 artiklan 4 kohdan ja 16 artiklan 1 kohdan c alakohdan, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (6) 4 artiklan 7 kohdan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (7) 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamiseksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten ja -laitteistojen suunnittelun, rakentamisen ja käytön, niiden verkkoon liittämisen, asiaankuuluvan verkon itsensä sekä varastointimenetelmien on katsottava olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevan kansanterveyttä ja turvallisuutta, kun oikeudellisia etuja tasapainotetaan yksittäisissä tapauksissa. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa kyseisten säännösten soveltamisen koskemaan alueensa tiettyjä osia sekä tietyn tyyppisiä teknologioita tai tiettyjä teknisiä ominaisuuksia käsittäviä hankkeita yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissaan esitettyjen painopisteiden mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava ainakin erittäin tärkeän yleisen edun mukaisiksi tunnustettujen hankkeiden osalta, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten ja -laitteistojen rakentaminen ja käyttö sekä niihin liittyvän verkkoinfrastruktuurin kehittäminen asetetaan etusijalle suunnittelu- ja lupamenettelyssä, kun oikeudellisia etuja tasapainotetaan yksittäisissä tapauksissa. Lajien suojelun osalta edellistä virkettä sovelletaan ainoastaan, jos ja siltä osin kuin toteutetaan asianmukaisia lajien suojelutoimenpiteitä, joilla edistetään lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä tai ennalleen saattamista, ja kyseiseen tarkoitukseen on varattu riittävät taloudelliset resurssit ja alueet.

4 artikla

Aurinkoenergialaitteiden asentamista koskevan lupamenettelyn nopeuttaminen

1.   Lupamenettely, joka koskee aurinkoenergialaitteiden ja samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen, mukaan lukien rakennuksiin integroidut aurinkoenergiajärjestelmät ja katolle asennettavat aurinkoenergialaitteet, asentamista olemassa oleviin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, keinotekoisia vedenpintoja lukuun ottamatta, ei saa ylittää kolmea kuukautta edellyttäen, että tällaisten rakenteiden ensisijaisena tavoitteena ei ole aurinkoenergian tuotanto. Poiketen siitä, mitä säädetään direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä II olevan 3 kohdan a ja b alakohdassa, joko luettuna yksin tai yhdessä mainitun direktiivin liitteessä II olevan 13 kohdan a alakohdan kanssa, tällaisten aurinkoenergialaitteiden asennus vapautetaan tapauksen mukaan vaatimuksesta määrittää, onko hankkeesta tehtävä ympäristövaikutusten arviointi, tai vaatimuksesta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi.

2.   Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt alueet tai rakenteet 1 kohdan säännösten soveltamisalan ulkopuolelle kulttuuriperinnön tai historiallisen perinnön suojeluun liittyvistä syistä taikka maanpuolustuksellisiin etuihin tai turvallisuuteen liittyvistä syistä.

3.   Kun on kyse lupamenettelystä, joka koskee kapasiteetiltaan enintään 50 kW:n aurinkoenergialaitteiden asentamista, myös itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttäville kuluttajille, eivätkä asiaankuuluvat viranomaiset tai yksiköt anna vastausta kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä, lupa katsotaan myönnetyksi edellyttäen, että aurinkoenergialaitteen kapasiteetti ei ylitä jakeluverkkoliitännän olemassa olevaa kapasiteettia.

4.   Jos tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kynnysarvon soveltaminen aiheuttaa merkittävää hallinnollista rasitetta tai rajoittaa sähköverkon toimintaa, jäsenvaltiot voivat soveltaa alempaa kynnysarvoa edellyttäen, että se on yli 10,8 kW.

5.   Kaikki tässä artiklassa tarkoitetuista lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkistettava voimassa olevien velvoitteiden mukaisesti.

5 artikla

Uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittäminen

1.   Hankkeiden päivittämistä koskeva lupamenettely, mukaan lukien luvat, jotka liittyvät niiden verkkoon liittämiseen tarvittavan omaisuuden parantamiseen, jos päivitys johtaa kapasiteetin kasvuun, ei saa ylittää kuutta kuukautta, ympäristövaikutusten arviointi mukaan luettuna, jos sitä vaaditaan asiaa koskevassa lainsäädännössä.

2.   Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittäminen kasvattaa kapasiteettia enintään 15 prosenttia, verkkoliitännät siirto- tai jakeluverkkoon on sallittava kolmen kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä asiaankuuluvaan yksikköön, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tarpeeseen arvioida mahdollisia ympäristövaikutuksia tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.   Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, päivittäminen edellyttää sen määrittämistä, sovelletaanko hankkeeseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, tai hankkeelle on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan nojalla, tällainen ennakkomääritys ja/tai ympäristövaikutusten arviointi on rajattava koskemaan muutoksen tai laajennuksen mahdollisia merkittäviä vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

4.   Jos aurinkovoimaloiden päivittämiseen ei liity lisätilan käyttöä ja päivityksessä noudatetaan alkuperäisen laitoksen osalta vahvistettuja sovellettavia ympäristöhaittojen lieventämistoimenpiteitä, hanke on tarvittaessa vapautettava vaatimuksesta määrittää, onko siitä tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan nojalla.

5.   Kaikki tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkistettava voimassa olevien velvoitteiden mukaisesti.

6 artikla

Uusiutuvan energian hankkeiden ja niihin liittyvän, uusiutuvien energialähteiden integroimiseksi järjestelmään tarvittavan verkkoinfrastruktuurin lupamenettelyn nopeuttaminen

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa uusiutuvaa energiaa koskevat hankkeet sekä energian varastointihankkeet ja sähköverkkohankkeet, jotka ovat tarpeen uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesta ympäristöarvioinnista ja direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2009/147/EY 5 artiklan mukaisista lajien suojelua koskevista arvioinneista edellyttäen, että hanke sijaitsee erityisellä uusiutuvan energian alueella tai siihen liittyvän, uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään tarvittavan verkkoinfrastruktuurin verkkoalueella, jos jäsenvaltiot ovat vahvistaneet uusiutuvan energian alueen tai verkkoalueen, ja että alueelle on tehty strateginen ympäristöarviointi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (8) mukaisesti. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että käytettävissä olevien tietojen perusteella sovelletaan asianmukaisia ja oikeasuhteisia lieventäviä toimenpiteitä, jotta varmistetaan direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2009/147/EY 5 artiklan noudattaminen. Jos kyseisiä toimenpiteitä ei ole käytettävissä, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että toiminnanharjoittaja maksaa rahallisen korvauksen lajien suojeluohjelmiin, jotta varmistetaan kyseisten lajien suojelun taso tai parannetaan sitä.

8

7 artikla

Lämpöpumppujen käyttöönoton nopeuttaminen

1.   Sähköteholtaan alle 50 MW:n lämpöpumppujen asentamista koskeva lupamenettely ei saa ylittää yhtä kuukautta ja maalämpöpumppujen tapauksessa se ei saa ylittää kolmea kuukautta.

2.   Jos ei ole olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia, verkkoliitännät eivät edellytä lisätyötä eivätkä järjestelmän komponentit ole teknisesti yhteensopimattomia, liitännät siirto- tai jakeluverkkoon on sallittava seuraavien laitteistojen osalta sen jälkeen, kun asiasta on ilmoitettu asiaankuuluvalle yksikölle:

| a) | lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 12 kW; ja |
| --- | --- |

a)

lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 12 kW; ja

| b) | itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävän kuluttajan asentamat lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 50 kW, edellyttäen, että itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävän kuluttajan uusiutuvaa energiaa käyttävän sähköntuotantolaitoksen kapasiteetti on vähintään 60 prosenttia lämpöpumpun kapasiteetista. |
| --- | --- |

b)

itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävän kuluttajan asentamat lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 50 kW, edellyttäen, että itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävän kuluttajan uusiutuvaa energiaa käyttävän sähköntuotantolaitoksen kapasiteetti on vähintään 60 prosenttia lämpöpumpun kapasiteetista.

3.   Jäsenvaltiot voivat jättää tietyt alueet tai rakenteet tämän artiklan säännösten soveltamisalan ulkopuolelle kulttuuriperinnön tai historiallisen perinnön suojeluun liittyvistä syistä taikka maanpuolustuksellisiin etuihin tai turvallisuuteen liittyvistä syistä.

4.   Kaikki tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkistettava voimassa olevien velvoitteiden mukaisesti.

8 artikla

Aurinkoenergialaitteiden asentamista, uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämistä ja lämpöpumppujen käyttöönottoa koskevan lupamenettelyn aikataulut

Edellä 4, 5 ja 7 artiklassa tarkoitettuja määräaikoja sovellettaessa seuraavia ajanjaksoja ei lasketa mukaan määräaikoihin, paitsi jos ne kattavat saman ajanjakson kuin lupamenettelyn muut hallinnolliset vaiheet:

| a) | ajanjakso, jona laitoksia, niiden verkkoliitäntöjä ja niihin liittyvää verkon vakauden, luotettavuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavaa verkkoinfrastruktuuria rakennetaan tai päivitetään; ja |
| --- | --- |

a)

ajanjakso, jona laitoksia, niiden verkkoliitäntöjä ja niihin liittyvää verkon vakauden, luotettavuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavaa verkkoinfrastruktuuria rakennetaan tai päivitetään; ja

| b) | niiden hallinnollisten vaiheiden kattama ajanjakso, jotka ovat tarpeen verkon vakauden, luotettavuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavien verkon merkittävien päivitysten kannalta. |
| --- | --- |

b)

niiden hallinnollisten vaiheiden kattama ajanjakso, jotka ovat tarpeen verkon vakauden, luotettavuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavien verkon merkittävien päivitysten kannalta.

9 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 ottaen huomioon toimitusvarmuuden ja energian hintojen kehityksen sekä tarpeen nopeuttaa edelleen uusiutuvan energian käyttöönottoa. Se esittää neuvostolle kertomuksen kyseisen tarkastelun tärkeimmistä tuloksista. Komissio voi kyseisen kertomuksen perusteella ehdottaa tämän asetuksen voimassaolon pidentämistä.

10 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 18 kuukauden ajan sen voimaantulosta.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/1032, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2022, asetusten (EU) 2017/1938 ja (EY) N:o 715/2009 muuttamisesta kaasun varastoinnin osalta (EUVL L 173, 30.6.2022, s. 17).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

2

(3)  Unionin tuomioistuimen tuomio 15.7.2021, Saksa v. Puola, C-848/19 P, ECLI:EU:C:2021:598.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

4

(5)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

8

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/45

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2022/2578,

annettu 22 päivänä joulukuuta 2022,

markkinakorjausmekanismin perustamisesta unionin kansalaisten ja talouden suojelemiseksi liian korkeilta hinnoilta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Venäjän federaation, ’jäljempänä Venäjä’, ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjältä jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan se, että Venäjä käyttää kaasuntoimituksia aseena ja harjoittaa markkinoiden manipulointia kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla, ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa. Toimitusreittien muuttuminen, joka on johtanut Euroopan kaasuinfrastruktuurin ylikuormittumiseen, tarve löytää vaihtoehtoisia kaasuntoimituslähteitä sekä hinnanmuodostusjärjestelmät, joita ei ole mukautettu tarjontasokkitilanteeseen, ovat vaikuttaneet hintojen epävakauteen ja nousupiikkeihin. Maakaasun korkeammat hinnat vaarantavat unionin talouden, koska inflaatio pysyy jatkuvasti korkeana korkeampien sähkön hintojen vuoksi, mikä heikentää kuluttajien ostovoimaa, ja koska valmistuskustannukset nousevat erityisesti energiaintensiivisessä teollisuudessa, minkä lisäksi ne uhkaavat vakavasti toimitusvarmuutta. |
| --- | --- |

(1)

Venäjän federaation, ’jäljempänä Venäjä’, ilman edeltävää provokaatiota toteuttama ja perusteeton hyökkäyssota Ukrainaa vastaan ja maakaasun toimitusten ennennäkemätön väheneminen Venäjältä jäsenvaltioihin uhkaavat unionin ja jäsenvaltioiden toimitusvarmuutta. Samaan aikaan se, että Venäjä käyttää kaasuntoimituksia aseena ja harjoittaa markkinoiden manipulointia kaasuvirtojen tahallisten häiriöiden avulla, ovat johtaneet energian hintojen jyrkkään nousuun unionissa. Toimitusreittien muuttuminen, joka on johtanut Euroopan kaasuinfrastruktuurin ylikuormittumiseen, tarve löytää vaihtoehtoisia kaasuntoimituslähteitä sekä hinnanmuodostusjärjestelmät, joita ei ole mukautettu tarjontasokkitilanteeseen, ovat vaikuttaneet hintojen epävakauteen ja nousupiikkeihin. Maakaasun korkeammat hinnat vaarantavat unionin talouden, koska inflaatio pysyy jatkuvasti korkeana korkeampien sähkön hintojen vuoksi, mikä heikentää kuluttajien ostovoimaa, ja koska valmistuskustannukset nousevat erityisesti energiaintensiivisessä teollisuudessa, minkä lisäksi ne uhkaavat vakavasti toimitusvarmuutta.

| (2) | Maakaasun hinnat olivat vuonna 2022 poikkeuksellisen epävakaat, ja jotkin viitehinnat nousivat ennätyskorkeisiin lukemiin elokuussa 2022. Elokuussa 2022 koettu maakaasun epätavallinen hintataso johtui monista tekijöistä, kuten varastojen täyttämiseen ja putkivirtojen vähentymiseen liittyvästä kysynnän ja tarjonnan tiukasta tasapainosta, Venäjän uusien toimitushäiriöiden ja markkinoiden manipuloinnin pelosta sekä hinnanmuodostusmekanismista, jota ei ole suunniteltu tällaisiin äärimmäisiin kysynnän ja tarjonnan muutoksiin ja joka pahensi liiallista hinnannousua. Kun edellisen vuosikymmenen aikana hintojen vaihteluväli oli 5–35 euroa megawattitunnilta, maakaasun hinnat saavuttivat nyt Euroopassa tason, joka oli 1 000 prosenttia korkeampi kuin unionissa aiemmin vallinneet keskimääräiset hinnat. Alankomaiden Title Transfer Facility (TTF) Gas Futures -sopimuksilla (kolmen kuukauden / neljännesvuoden tuotteet), joilla käydään kauppaa ICE Endex -pörssissä (2), on käyty kauppaa hinnoilla, jotka olivat hieman alle 350 euroa megawattitunnilta, ja European Energy Exchange-pörssissä vuorokausimarkkinoilla myydyn kaasun hinta oli enimmillään 316 euroa megawattitunnilta. Kaasun hinnat eivät olleet koskaan aiemmin nousseet elokuussa 2022 koetulle tasolle. |
| --- | --- |

(2)

Maakaasun hinnat olivat vuonna 2022 poikkeuksellisen epävakaat, ja jotkin viitehinnat nousivat ennätyskorkeisiin lukemiin elokuussa 2022. Elokuussa 2022 koettu maakaasun epätavallinen hintataso johtui monista tekijöistä, kuten varastojen täyttämiseen ja putkivirtojen vähentymiseen liittyvästä kysynnän ja tarjonnan tiukasta tasapainosta, Venäjän uusien toimitushäiriöiden ja markkinoiden manipuloinnin pelosta sekä hinnanmuodostusmekanismista, jota ei ole suunniteltu tällaisiin äärimmäisiin kysynnän ja tarjonnan muutoksiin ja joka pahensi liiallista hinnannousua. Kun edellisen vuosikymmenen aikana hintojen vaihteluväli oli 5–35 euroa megawattitunnilta, maakaasun hinnat saavuttivat nyt Euroopassa tason, joka oli 1 000 prosenttia korkeampi kuin unionissa aiemmin vallinneet keskimääräiset hinnat. Alankomaiden Title Transfer Facility (TTF) Gas Futures -sopimuksilla (kolmen kuukauden / neljännesvuoden tuotteet), joilla käydään kauppaa ICE Endex -pörssissä (2), on käyty kauppaa hinnoilla, jotka olivat hieman alle 350 euroa megawattitunnilta, ja European Energy Exchange-pörssissä vuorokausimarkkinoilla myydyn kaasun hinta oli enimmillään 316 euroa megawattitunnilta. Kaasun hinnat eivät olleet koskaan aiemmin nousseet elokuussa 2022 koetulle tasolle.

| (3) | Sen jälkeen, kun Nord Stream 1 -kaasuputki vaurioitui syyskuussa 2022 todennäköisesti sabotaasin seurauksena ei ole todennäköistä, että kaasutoimitukset Venäjältä unioniin palaavat sotaa edeltäneelle tasolle lähitulevaisuudessa. Euroopan kuluttajat ja yritykset ovat edelleen selvästi alttiina riskille, että tulevaisuudessa esiintyy mahdollisesti jälleen taloudellisesti vahingollisia kaasun hintapiikkejä. Ennalta arvaamattomat tapahtumat, kuten onnettomuudet ja putkistojen sabotointi, jotka häiritsevät kaasutoimituksia Eurooppaan tai jotka lisäävät kysyntää dramaattisesti, voivat uhata toimitusvarmuutta. Äkillisten niukkuuden pelosta johtuvat markkinajännitteet jatkuvat todennäköisesti tämän talven yli seuraavaan vuoteen, koska tarjontasokkeihin mukautumisen ja uusien toimitussuhteiden ja infrastruktuurin luomisen odotetaan jatkuvan yhden tai useamman vuoden. |
| --- | --- |

(3)

Sen jälkeen, kun Nord Stream 1 -kaasuputki vaurioitui syyskuussa 2022 todennäköisesti sabotaasin seurauksena ei ole todennäköistä, että kaasutoimitukset Venäjältä unioniin palaavat sotaa edeltäneelle tasolle lähitulevaisuudessa. Euroopan kuluttajat ja yritykset ovat edelleen selvästi alttiina riskille, että tulevaisuudessa esiintyy mahdollisesti jälleen taloudellisesti vahingollisia kaasun hintapiikkejä. Ennalta arvaamattomat tapahtumat, kuten onnettomuudet ja putkistojen sabotointi, jotka häiritsevät kaasutoimituksia Eurooppaan tai jotka lisäävät kysyntää dramaattisesti, voivat uhata toimitusvarmuutta. Äkillisten niukkuuden pelosta johtuvat markkinajännitteet jatkuvat todennäköisesti tämän talven yli seuraavaan vuoteen, koska tarjontasokkeihin mukautumisen ja uusien toimitussuhteiden ja infrastruktuurin luomisen odotetaan jatkuvan yhden tai useamman vuoden.

| (4) | Vaikka on olemassa muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviä johdannaisia, Alankomaissa sijaitsevassa TTF:ssä määritettyä hintaa käytetään yleisesti viitehintana Euroopan kaasumarkkinoilla. Tämä johtuu TTF:n tyypillisesti suuresta likviditeetistä, joka puolestaan johtuu useista tekijöistä, kuten maantieteellisestä sijainnista, jonka ansiosta TTF pystyi sotaa edeltävässä ympäristössä vastaanottamaan maakaasua useista lähteistä, mukaan lukien huomattavia määriä Venäjältä. Sitä käytetään siten laajalti viitehintana kaasuntoimitussopimusten hinnoittelukaavoissa sekä hintaperustana suojautumis- tai johdannaisoperaatioissa kaikkialla unionissa, myös niissä kaupankäynnin keskuksissa, jotka eivät ole suoraan yhteydessä TTF:ään. Markkinatietojen mukaan TTF:n osuus unionissa ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, vuoden 2022 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana myydyn maakaasun kaupasta oli noin 80 prosenttia. |
| --- | --- |

(4)

Vaikka on olemassa muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviä johdannaisia, Alankomaissa sijaitsevassa TTF:ssä määritettyä hintaa käytetään yleisesti viitehintana Euroopan kaasumarkkinoilla. Tämä johtuu TTF:n tyypillisesti suuresta likviditeetistä, joka puolestaan johtuu useista tekijöistä, kuten maantieteellisestä sijainnista, jonka ansiosta TTF pystyi sotaa edeltävässä ympäristössä vastaanottamaan maakaasua useista lähteistä, mukaan lukien huomattavia määriä Venäjältä. Sitä käytetään siten laajalti viitehintana kaasuntoimitussopimusten hinnoittelukaavoissa sekä hintaperustana suojautumis- tai johdannaisoperaatioissa kaikkialla unionissa, myös niissä kaupankäynnin keskuksissa, jotka eivät ole suoraan yhteydessä TTF:ään. Markkinatietojen mukaan TTF:n osuus unionissa ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, vuoden 2022 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana myydyn maakaasun kaupasta oli noin 80 prosenttia.

| (5) | Unionin energiamarkkinoilla helmikuusta 2022 lähtien tapahtuneet haitalliset muutokset ovat kuitenkin vaikuttaneet kaasun tukkumarkkinoiden perinteisten hinnanmuodostusmekanismien, erityisesti TTF-viitehinnan, toimintaan ja tehokkuuteen. Vaikka TTF oli aiemmin hyvä vertailukohta kaasun hinnoille muilla Euroopan alueilla, se on huhtikuusta 2022 alkaen irtautunut muiden Euroopan keskusten ja kauppapaikkojen hinnoista sekä hintaraportoivien laitosten tekemistä nesteytetyn maakaasun, jäljempänä ’LNG’, tuonnin hinta-arvioinneista. Tämä johtuu suurelta osin siitä, että Luoteis-Euroopan kaasujärjestelmässä esiintyy erityisiä infrastruktuurirajoituksia sekä putkissa tapahtuvassa siirrossa (länsi-itä-suunnassa) että LNG:n uudelleenkaasutuskapasiteetissa. Tällaiset rajoitukset olivat osittain syynä kaasun hintojen yleiseen nousuun sen jälkeen, kun kriisi Euroopassa alkoi Venäjän alettua käyttää energiaa aseena. Epätavallisen suuri ero TTF:n ja muiden alueellisten keskusten välillä elokuussa 2022 osoittaa, että nykyisissä erityisissä markkinaolosuhteissa TTF ei välttämättä ole hyvä indikaattori markkinatilanteesta muualla kuin Luoteis-Euroopassa, jossa markkinoihin kohdistuu infrastruktuurirajoituksia. Luoteis-Euroopan markkinoiden niukkuusjaksojen aikana markkinaolosuhteet voivat olla suotuisammat muilla Luoteis-Euroopan ulkopuolisilla alueellisilla markkinoilla, minkä vuoksi sopimusten indeksointi TTF:ään voi vaikuttaa niihin kohtuuttomasti. Vaikka TTF saavuttaa edelleen tavoitteensa tarjonnan ja kysynnän tasapainottamisesta Luoteis-Euroopassa, tarvitaan toimia, joilla rajoitetaan epätavallisten liian korkeiden TTF-hintojen vaikutusta muihin alueellisiin markkinoihin unionissa. Hinnanmuodostusjärjestelmän puutteita voi olla vähemmässä määrin myös muissa keskuksissa. |
| --- | --- |

(5)

Unionin energiamarkkinoilla helmikuusta 2022 lähtien tapahtuneet haitalliset muutokset ovat kuitenkin vaikuttaneet kaasun tukkumarkkinoiden perinteisten hinnanmuodostusmekanismien, erityisesti TTF-viitehinnan, toimintaan ja tehokkuuteen. Vaikka TTF oli aiemmin hyvä vertailukohta kaasun hinnoille muilla Euroopan alueilla, se on huhtikuusta 2022 alkaen irtautunut muiden Euroopan keskusten ja kauppapaikkojen hinnoista sekä hintaraportoivien laitosten tekemistä nesteytetyn maakaasun, jäljempänä ’LNG’, tuonnin hinta-arvioinneista. Tämä johtuu suurelta osin siitä, että Luoteis-Euroopan kaasujärjestelmässä esiintyy erityisiä infrastruktuurirajoituksia sekä putkissa tapahtuvassa siirrossa (länsi-itä-suunnassa) että LNG:n uudelleenkaasutuskapasiteetissa. Tällaiset rajoitukset olivat osittain syynä kaasun hintojen yleiseen nousuun sen jälkeen, kun kriisi Euroopassa alkoi Venäjän alettua käyttää energiaa aseena. Epätavallisen suuri ero TTF:n ja muiden alueellisten keskusten välillä elokuussa 2022 osoittaa, että nykyisissä erityisissä markkinaolosuhteissa TTF ei välttämättä ole hyvä indikaattori markkinatilanteesta muualla kuin Luoteis-Euroopassa, jossa markkinoihin kohdistuu infrastruktuurirajoituksia. Luoteis-Euroopan markkinoiden niukkuusjaksojen aikana markkinaolosuhteet voivat olla suotuisammat muilla Luoteis-Euroopan ulkopuolisilla alueellisilla markkinoilla, minkä vuoksi sopimusten indeksointi TTF:ään voi vaikuttaa niihin kohtuuttomasti. Vaikka TTF saavuttaa edelleen tavoitteensa tarjonnan ja kysynnän tasapainottamisesta Luoteis-Euroopassa, tarvitaan toimia, joilla rajoitetaan epätavallisten liian korkeiden TTF-hintojen vaikutusta muihin alueellisiin markkinoihin unionissa. Hinnanmuodostusjärjestelmän puutteita voi olla vähemmässä määrin myös muissa keskuksissa.

| (6) | Nykyisiin hinnanmuodostusmekanismeihin liittyviin ongelmiin voidaan puuttua erilaisin toimenpitein. Yksi mahdollisuus eurooppalaisille yrityksille, joihin viimeaikaiset markkinahäiriöt ja hinnanmuodostusjärjestelmän puutteet ovat vaikuttaneet, on neuvotella uudelleen nykyiset TTF-pohjaiset sopimukset. Koska TTF-kaasufutuureihin liittyvillä viitehinnoilla on erilainen merkitys kuin aiemmin eivätkä ne välttämättä edusta kaasumarkkinoiden tilannetta Luoteis-Euroopan ulkopuolella, tietyt ostajat voivat pyrkiä käsittelemään nykyisiä hinnanmuodostukseen ja TTF-viitehintaan liittyviä kysymyksiä neuvottelemalla uudelleen sopimuskumppaniensa kanssa joko olemassa olevan sopimuksen nimenomaisten ehtojen tai sopimusoikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Nykyisiin hinnanmuodostusmekanismeihin liittyviin ongelmiin voidaan puuttua erilaisin toimenpitein. Yksi mahdollisuus eurooppalaisille yrityksille, joihin viimeaikaiset markkinahäiriöt ja hinnanmuodostusjärjestelmän puutteet ovat vaikuttaneet, on neuvotella uudelleen nykyiset TTF-pohjaiset sopimukset. Koska TTF-kaasufutuureihin liittyvillä viitehinnoilla on erilainen merkitys kuin aiemmin eivätkä ne välttämättä edusta kaasumarkkinoiden tilannetta Luoteis-Euroopan ulkopuolella, tietyt ostajat voivat pyrkiä käsittelemään nykyisiä hinnanmuodostukseen ja TTF-viitehintaan liittyviä kysymyksiä neuvottelemalla uudelleen sopimuskumppaniensa kanssa joko olemassa olevan sopimuksen nimenomaisten ehtojen tai sopimusoikeuden yleisten periaatteiden mukaisesti.

| (7) | Vastaavasti tuojayritykset tai niiden puolesta toimivat jäsenvaltiot voivat olla yhteydessä kansainvälisiin kumppaneihin neuvotellakseen uudelleen olemassa olevista sopimuksista tai sopiakseen uusista toimitussopimuksista, joissa käytetään paremmin soveltuvia hinnoittelumalleja, jotka on mukautettu nykyiseen epävakaaseen tilanteeseen. Neuvoston asetuksella (EU) 2022/2576 (3) luodun tietoteknisen välineen kautta tehtävät koordinoidut hankinnat voivat tarjota mahdollisuuksia alentaa tuontienergian hintoja, mikä puolestaan vähentää markkinainterventioiden tarvetta. |
| --- | --- |

(7)

Vastaavasti tuojayritykset tai niiden puolesta toimivat jäsenvaltiot voivat olla yhteydessä kansainvälisiin kumppaneihin neuvotellakseen uudelleen olemassa olevista sopimuksista tai sopiakseen uusista toimitussopimuksista, joissa käytetään paremmin soveltuvia hinnoittelumalleja, jotka on mukautettu nykyiseen epävakaaseen tilanteeseen. Neuvoston asetuksella (EU) 2022/2576 (3) luodun tietoteknisen välineen kautta tehtävät koordinoidut hankinnat voivat tarjota mahdollisuuksia alentaa tuontienergian hintoja, mikä puolestaan vähentää markkinainterventioiden tarvetta.

| (8) | Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2014/65/EU (4) sisältyy jo joitakin suojatoimia, joilla rajoitetaan äärimmäisiä volatiliteettijaksoja, esimerkiksi edellyttämällä, että kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyillä säännellyillä markkinoilla on niin kutsuttuja lyhyen aikavälin hintavaihtelurajoja (circuit breakers), jotka rajoittavat äärimmäisiä hinnankorotuksia tiettyinä tunteina. Asetuksella (EU) 2022/2576 käyttöön otettu väliaikainen päivänsisäinen väline liiallisen volatiliteetin hallitsemiseksi energiajohdannaismarkkinoilla auttaa rajoittamaan hintojen äärimmäistä volatiliteettia energiajohdannaismarkkinoilla päivän sisällä. Tällaiset mekanismit toimivat kuitenkin vain lyhyellä aikavälillä, eikä niiden tarkoituksena ole estää markkinahintojen nousua liiallisille tasoille. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2014/65/EU (4) sisältyy jo joitakin suojatoimia, joilla rajoitetaan äärimmäisiä volatiliteettijaksoja, esimerkiksi edellyttämällä, että kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määritellyillä säännellyillä markkinoilla on niin kutsuttuja lyhyen aikavälin hintavaihtelurajoja (circuit breakers), jotka rajoittavat äärimmäisiä hinnankorotuksia tiettyinä tunteina. Asetuksella (EU) 2022/2576 käyttöön otettu väliaikainen päivänsisäinen väline liiallisen volatiliteetin hallitsemiseksi energiajohdannaismarkkinoilla auttaa rajoittamaan hintojen äärimmäistä volatiliteettia energiajohdannaismarkkinoilla päivän sisällä. Tällaiset mekanismit toimivat kuitenkin vain lyhyellä aikavälillä, eikä niiden tarkoituksena ole estää markkinahintojen nousua liiallisille tasoille.

| (9) | Kysynnän vähentäminen on myös tärkeä tekijä äärimmäisten hintapiikkien aiheuttaman ongelman ratkaisemisessa. Kaasun ja sähkön kysynnän vähentäminen voi hillitä markkinahintojen nousua ja siten osaltaan lieventää epätavallisen korkeisiin kaasun hintoihin liittyviä ongelmia. Tässä asetuksessa olisi sen vuoksi Eurooppa-neuvoston 20–21 päivänä lokakuuta 2022 antamien päätelmien mukaisesti varmistettava, että tällä asetuksella perustetun mekanismin käyttöönotto ei johda kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun. |
| --- | --- |

(9)

Kysynnän vähentäminen on myös tärkeä tekijä äärimmäisten hintapiikkien aiheuttaman ongelman ratkaisemisessa. Kaasun ja sähkön kysynnän vähentäminen voi hillitä markkinahintojen nousua ja siten osaltaan lieventää epätavallisen korkeisiin kaasun hintoihin liittyviä ongelmia. Tässä asetuksessa olisi sen vuoksi Eurooppa-neuvoston 20–21 päivänä lokakuuta 2022 antamien päätelmien mukaisesti varmistettava, että tällä asetuksella perustetun mekanismin käyttöönotto ei johda kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun.

| (10) | Valtion tukea saaneiden yksiköiden toimet, joiden tarkoituksena oli ostaa kaasua varastointia varten mutta joiden yhteydessä ei otettu huomioon koordinoimattomien hankintojen vaikutusta hintoihin, vaikuttivat kesällä 2022 osaltaan viitehintojen ja erityisesti TTF-hintojen nousuun. Parempi koordinointi tapauksen mukaan niiden jäsenvaltioiden välillä, jotka käyttävät valtiorahoitteisia yksiköitä kaasun ostamiseen maanalaisten kaasuvarastojen täyttämistä varten, on siksi tärkeää äärimmäisten hintapiikkien välttämiseksi tulevaisuudessa. Asetuksella (EU) 2022/2576 perustetun yhteisen hankintamekanismin käytöllä voi olla tärkeä merkitys kaasun liian korkeiden hintapiikkien rajoittamisessa tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(10)

Valtion tukea saaneiden yksiköiden toimet, joiden tarkoituksena oli ostaa kaasua varastointia varten mutta joiden yhteydessä ei otettu huomioon koordinoimattomien hankintojen vaikutusta hintoihin, vaikuttivat kesällä 2022 osaltaan viitehintojen ja erityisesti TTF-hintojen nousuun. Parempi koordinointi tapauksen mukaan niiden jäsenvaltioiden välillä, jotka käyttävät valtiorahoitteisia yksiköitä kaasun ostamiseen maanalaisten kaasuvarastojen täyttämistä varten, on siksi tärkeää äärimmäisten hintapiikkien välttämiseksi tulevaisuudessa. Asetuksella (EU) 2022/2576 perustetun yhteisen hankintamekanismin käytöllä voi olla tärkeä merkitys kaasun liian korkeiden hintapiikkien rajoittamisessa tässä yhteydessä.

| (11) | Vaikka nykyisillä toimenpiteillä voidaan puuttua joihinkin niistä tekijöistä, jotka johtavat ongelmiin kaasumarkkinoiden hinnanmuodostuksessa, kyseiset nykyiset toimenpiteet eivät takaa välitöntä ja riittävän varmaa ratkaisua nykyisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

(11)

Vaikka nykyisillä toimenpiteillä voidaan puuttua joihinkin niistä tekijöistä, jotka johtavat ongelmiin kaasumarkkinoiden hinnanmuodostuksessa, kyseiset nykyiset toimenpiteet eivät takaa välitöntä ja riittävän varmaa ratkaisua nykyisiin ongelmiin.

| (12) | Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön maturiteetiltaan yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen olevien TTF-johdannaisten ja muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten päämarkkinoilla tehtäviä maakaasukauppoja koskeva väliaikainen markkinakorjausmekanismi, jäljempänä ’markkinakorjausmekanismi’, välineenä, jolla voidaan välittömästi torjua liian korkeita kaasunhintoja. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön maturiteetiltaan yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen olevien TTF-johdannaisten ja muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten päämarkkinoilla tehtäviä maakaasukauppoja koskeva väliaikainen markkinakorjausmekanismi, jäljempänä ’markkinakorjausmekanismi’, välineenä, jolla voidaan välittömästi torjua liian korkeita kaasunhintoja.

| (13) | Eurooppa-neuvosto kehotti 20–21 päivänä lokakuuta 2022 antamissaan päätelmissä komissiota kiireellisesti esittämään ehdotuksen tilapäisen dynaamisen hintahaarukan asettamisesta maakaasukaupoille kaasun liian korkeiden hintapiikkien rajoittamiseksi välittömästi, ottaen huomioon asetusta (EU) 2022/2576 koskevan komission ehdotuksen 23 artiklan 2 kohdassa säädetyt suojatoimet. |
| --- | --- |

(13)

Eurooppa-neuvosto kehotti 20–21 päivänä lokakuuta 2022 antamissaan päätelmissä komissiota kiireellisesti esittämään ehdotuksen tilapäisen dynaamisen hintahaarukan asettamisesta maakaasukaupoille kaasun liian korkeiden hintapiikkien rajoittamiseksi välittömästi, ottaen huomioon asetusta (EU) 2022/2576 koskevan komission ehdotuksen 23 artiklan 2 kohdassa säädetyt suojatoimet.

| (14) | Seuraavat suojatoimet olisi toisaalta otettava huomioon markkinakorjausmekanismin suunnittelussa ja toisaalta niitä olisi käytettävä takaamaan, että markkinakorjausmekanismin mahdollinen käyttö keskeytetään, jos sen käyttöönoton edellytykset eivät enää täyty tai jos ilmenee tahattomia markkinahäiriöitä: markkinakorjausmekanismia olisi sovellettava Gasunie Transport Services B.V.:n ylläpitämässä virtuaalisessa TTF-kauppapaikassa tehtyihin maakaasukauppoihin; muut unionin kaasukaupan keskukset voidaan yhdistää korjattuun TTF-spot-hintaan dynaamisen hintahaarukan avulla; se ei saisi rajoittaa OTC-kaasukauppaa; se ei saisi vaarantaa kaasun toimitusvarmuutta unionissa; se ei saisi riippua edistymisestä kaasun säästötavoitteen saavuttamisessa; se e saisi johtaa kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun; se olisi suunniteltava siten, että se ei estäisi unionin sisäisiä markkinapohjaisia kaasuvirtoja; se ei saisi vaikuttaa energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen eikä asianmukaiseen toimintaan; ja siinä olisi otettava huomioon kaasun markkinahinnat eri järjestäytyneillä markkinapaikoilla eri puolilla unionia. |
| --- | --- |

(14)

Seuraavat suojatoimet olisi toisaalta otettava huomioon markkinakorjausmekanismin suunnittelussa ja toisaalta niitä olisi käytettävä takaamaan, että markkinakorjausmekanismin mahdollinen käyttö keskeytetään, jos sen käyttöönoton edellytykset eivät enää täyty tai jos ilmenee tahattomia markkinahäiriöitä: markkinakorjausmekanismia olisi sovellettava Gasunie Transport Services B.V.:n ylläpitämässä virtuaalisessa TTF-kauppapaikassa tehtyihin maakaasukauppoihin; muut unionin kaasukaupan keskukset voidaan yhdistää korjattuun TTF-spot-hintaan dynaamisen hintahaarukan avulla; se ei saisi rajoittaa OTC-kaasukauppaa; se ei saisi vaarantaa kaasun toimitusvarmuutta unionissa; se ei saisi riippua edistymisestä kaasun säästötavoitteen saavuttamisessa; se e saisi johtaa kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun; se olisi suunniteltava siten, että se ei estäisi unionin sisäisiä markkinapohjaisia kaasuvirtoja; se ei saisi vaikuttaa energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen eikä asianmukaiseen toimintaan; ja siinä olisi otettava huomioon kaasun markkinahinnat eri järjestäytyneillä markkinapaikoilla eri puolilla unionia.

| (15) | Markkinakorjausmekanismi olisi suunniteltava täyttämään kaksi perusvaatimusta, joita ovat erityisesti sen toimiminen tehokkaana välineenä poikkeuksellisen korkeita kaasun hintapiikkejä vastaan ja sen ottaminen käyttöön vain, jos hinnat saavuttavat poikkeuksellisen korkean tason maailmanmarkkinoihin verrattuna, jotta vältetään merkittävät markkinahäiriöt ja toimitussopimusten häiriöt, jotka voivat johtaa vakaviin toimitusvarmuuteen liittyviin riskeihin. |
| --- | --- |

(15)

Markkinakorjausmekanismi olisi suunniteltava täyttämään kaksi perusvaatimusta, joita ovat erityisesti sen toimiminen tehokkaana välineenä poikkeuksellisen korkeita kaasun hintapiikkejä vastaan ja sen ottaminen käyttöön vain, jos hinnat saavuttavat poikkeuksellisen korkean tason maailmanmarkkinoihin verrattuna, jotta vältetään merkittävät markkinahäiriöt ja toimitussopimusten häiriöt, jotka voivat johtaa vakaviin toimitusvarmuuteen liittyviin riskeihin.

| (16) | Markkinakorjausmekanismin avulla toteutettavat toimenpiteet olisi rajoitettava hinnanmuodostusjärjestelmän tärkeimpien puutteiden korjaamiseen. TTF-johdannaisten kuukausittainen selvityshinta on selvästi yleisimmin käytetty kaasuntoimitussopimusten viitehinta kaikkialla unionissa, ja sen jälkeen tulevat maturiteetiltaan kahdesta kuukaudesta yhteen vuoteen olevien johdannaisten selvityshinnat. Kaupankäynnin siirtyminen johdannaisiin, jotka liittyvät muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin, voi kuitenkin johtaa vääristymiin unionin energia- tai rahoitusmarkkinoilla, esimerkiksi siihen, että markkinaosapuolet valitsevat niille suotuisimpien korjattujen ja muiden kuin korjattujen johdannaisten välillä, mistä on haittaa kuluttajille. Kaikkiin unionin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvät johdannaiset olisi siksi lähtökohtaisesti sisällytettävä markkinakorjausmekanismiin. Markkinakorjausmekanismin soveltaminen muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin kuin TTF:ään liittyviin johdannaisiin on kuitenkin monimutkaista ja edellyttää teknisiä lisävalmisteluja. Kun otetaan huomioon kiireellinen tarve ottaa käyttöön markkinakorjausmekanismi kaikkein tärkeintä johdannaista, TTF-johdannaista, varten, komissiolle olisi annettava valtuudet määrittää täytäntöönpanosäädöksellä tekniset yksityiskohdat, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin ja sellaisten muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten valintaa, jotka voidaan jättää markkinakorjausmekanismin ulkopuolelle ennalta määriteltyjen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(16)

Markkinakorjausmekanismin avulla toteutettavat toimenpiteet olisi rajoitettava hinnanmuodostusjärjestelmän tärkeimpien puutteiden korjaamiseen. TTF-johdannaisten kuukausittainen selvityshinta on selvästi yleisimmin käytetty kaasuntoimitussopimusten viitehinta kaikkialla unionissa, ja sen jälkeen tulevat maturiteetiltaan kahdesta kuukaudesta yhteen vuoteen olevien johdannaisten selvityshinnat. Kaupankäynnin siirtyminen johdannaisiin, jotka liittyvät muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin, voi kuitenkin johtaa vääristymiin unionin energia- tai rahoitusmarkkinoilla, esimerkiksi siihen, että markkinaosapuolet valitsevat niille suotuisimpien korjattujen ja muiden kuin korjattujen johdannaisten välillä, mistä on haittaa kuluttajille. Kaikkiin unionin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvät johdannaiset olisi siksi lähtökohtaisesti sisällytettävä markkinakorjausmekanismiin. Markkinakorjausmekanismin soveltaminen muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin kuin TTF:ään liittyviin johdannaisiin on kuitenkin monimutkaista ja edellyttää teknisiä lisävalmisteluja. Kun otetaan huomioon kiireellinen tarve ottaa käyttöön markkinakorjausmekanismi kaikkein tärkeintä johdannaista, TTF-johdannaista, varten, komissiolle olisi annettava valtuudet määrittää täytäntöönpanosäädöksellä tekniset yksityiskohdat, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin ja sellaisten muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten valintaa, jotka voidaan jättää markkinakorjausmekanismin ulkopuolelle ennalta määriteltyjen kriteerien perusteella.

| (17) | Markkinakorjausmekanismin perustamisen olisi annettava markkinoille selkeä signaali siitä, että unioni ei hyväksy liian korkeita kaasun hintoja, jotka johtuvat epätäydellisestä hinnanmuodostuksesta. Sen olisi myös annettava markkinatoimijoille varmuutta kaasukaupan luotettavista rajoista, ja se voisi johtaa merkittäviin taloudellisiin säästöihin sekä yrityksille että kotitalouksille, jotka eivät joudu alttiiksi liian korkeille energian hintapiikeille. |
| --- | --- |

(17)

Markkinakorjausmekanismin perustamisen olisi annettava markkinoille selkeä signaali siitä, että unioni ei hyväksy liian korkeita kaasun hintoja, jotka johtuvat epätäydellisestä hinnanmuodostuksesta. Sen olisi myös annettava markkinatoimijoille varmuutta kaasukaupan luotettavista rajoista, ja se voisi johtaa merkittäviin taloudellisiin säästöihin sekä yrityksille että kotitalouksille, jotka eivät joudu alttiiksi liian korkeille energian hintapiikeille.

| (18) | Markkinakorjausmekanismilla olisi otettava käyttöön dynaaminen hintakatto maturiteetiltaan yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen olevien johdannaisten hinnalle. Dynaaminen hintakatto olisi otettava käyttöön, jos johdannaisten hinta saavuttaa ennalta määritellyn tason ja jos hinnannousu ei vastaa samanlaista nousua alueellisilla tai maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(18)

Markkinakorjausmekanismilla olisi otettava käyttöön dynaaminen hintakatto maturiteetiltaan yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen olevien johdannaisten hinnalle. Dynaaminen hintakatto olisi otettava käyttöön, jos johdannaisten hinta saavuttaa ennalta määritellyn tason ja jos hinnannousu ei vastaa samanlaista nousua alueellisilla tai maailmanmarkkinoilla.

| (19) | Dynaamisella hintakatolla olisi näin ollen varmistettava, ettei sellaisia kaupankäyntitoimeksiantoja hyväksytä, joissa hinta olisi huomattavasti korkeampi kuin LNG:n hinnat muilla alueilla maailmassa. Olisi käytettävä asianmukaisia vertailuhintoja sellaisen viitehinnan määrittämiseksi, joka vastaa LNG:n maailmanlaajuista hintakehitystä. Viitehinnan olisi perustuttava sellaisiin LNG-hinta-arvioihin, jotka vastaavat eurooppalaisten markkinoiden olosuhteita, ja LNG-maailmanmarkkinoilla kilpailevien Yhdistyneen kuningaskunnan ja Aasian erityisen merkityksen vuoksi myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Aasian alueita koskevaan asianmukaiseen vertailuhintaan. Toisin kuin putkikaasulla, LNG:llä käydään kauppaa maailmanlaajuisesti. Sen vuoksi LNG-hinnoissa näkyy paremmin maailmanlaajuinen kaasun hintakehitys, ja niitä voidaan käyttää viitearvona arvioitaessa, poikkeavatko Euroopan mantereen kaasukaupan keskusten hintatasot epätavallisen paljon kansainvälisistä hinnoista. |
| --- | --- |

(19)

Dynaamisella hintakatolla olisi näin ollen varmistettava, ettei sellaisia kaupankäyntitoimeksiantoja hyväksytä, joissa hinta olisi huomattavasti korkeampi kuin LNG:n hinnat muilla alueilla maailmassa. Olisi käytettävä asianmukaisia vertailuhintoja sellaisen viitehinnan määrittämiseksi, joka vastaa LNG:n maailmanlaajuista hintakehitystä. Viitehinnan olisi perustuttava sellaisiin LNG-hinta-arvioihin, jotka vastaavat eurooppalaisten markkinoiden olosuhteita, ja LNG-maailmanmarkkinoilla kilpailevien Yhdistyneen kuningaskunnan ja Aasian erityisen merkityksen vuoksi myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Aasian alueita koskevaan asianmukaiseen vertailuhintaan. Toisin kuin putkikaasulla, LNG:llä käydään kauppaa maailmanlaajuisesti. Sen vuoksi LNG-hinnoissa näkyy paremmin maailmanlaajuinen kaasun hintakehitys, ja niitä voidaan käyttää viitearvona arvioitaessa, poikkeavatko Euroopan mantereen kaasukaupan keskusten hintatasot epätavallisen paljon kansainvälisistä hinnoista.

| (20) | Mukaan luettavien LNG-hintojen otoksen olisi oltava riittävän laaja, jotta siitä saataisiin varteenotettava tieto siinä tapauksessa, että jokin tietty LNG-hinta ei ole saatavilla jonain tiettynä päivänä. Jotta voitaisiin muodostaa eurooppalaisia ja kansainvälisiä hintoja asianmukaisesti edustava hintakori ja varmistaa, että hintatietoja toimittaviin tahoihin sovelletaan asiaankuuluvaa unionin sääntelyä, raportoivien elinten olisi valittava hinta-arviot, jotka on lueteltu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1011 (5) perustetussa hallinnoijien ja vertailuarvojen rekisterissä. Koska oikea-aikainen tieto on olennaisen tärkeää dynaamisen markkinakorjausmekanismin kannalta, huomioon olisi otettava ainoastaan julkaisupäivää koskevia tietoja toimittavilta yksiköiltä saadut hintatiedot. Jotta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/942 (6) perustettu Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto, jäljempänä ’ACER’, voi hoitaa tämän asetuksen mukaiset markkinavalvontatehtävänsä ja laskea viitehinnan ajoissa, on tarpeen velvoittaa hinta-arvioita julkaisevat raportoivat elimet toimittamaan arvioita ACERille viimeistään klo 21.00 Keski-Euroopan aikaa (CET), edellyttäen, että arviot ovat saatavilla, jotta ACER voi julkaista viitehinnan ennen päivän päättymistä. Vaikka tällaiset raportointivelvollisuudet koskevat ainoastaan olemassa olevia tietoja eivätkä aiheuta merkittävää lisärasitetta raportoiville virastoille ja ovat yleisiä energia- ja rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä, ACERin olisi varmistettava saatujen tietojen luottamuksellinen käsittely, suojeltava kyseisiin tietoihin liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia ja käytettävä kyseisiä tietoja yksinomaan sääntelytarkoituksiin. ACERin olisi voitava antaa ohjeistusta siitä, missä muodossa asiaankuuluvat tiedot on toimitettava. |
| --- | --- |

(20)

Mukaan luettavien LNG-hintojen otoksen olisi oltava riittävän laaja, jotta siitä saataisiin varteenotettava tieto siinä tapauksessa, että jokin tietty LNG-hinta ei ole saatavilla jonain tiettynä päivänä. Jotta voitaisiin muodostaa eurooppalaisia ja kansainvälisiä hintoja asianmukaisesti edustava hintakori ja varmistaa, että hintatietoja toimittaviin tahoihin sovelletaan asiaankuuluvaa unionin sääntelyä, raportoivien elinten olisi valittava hinta-arviot, jotka on lueteltu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1011 (5) perustetussa hallinnoijien ja vertailuarvojen rekisterissä. Koska oikea-aikainen tieto on olennaisen tärkeää dynaamisen markkinakorjausmekanismin kannalta, huomioon olisi otettava ainoastaan julkaisupäivää koskevia tietoja toimittavilta yksiköiltä saadut hintatiedot. Jotta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/942 (6) perustettu Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto, jäljempänä ’ACER’, voi hoitaa tämän asetuksen mukaiset markkinavalvontatehtävänsä ja laskea viitehinnan ajoissa, on tarpeen velvoittaa hinta-arvioita julkaisevat raportoivat elimet toimittamaan arvioita ACERille viimeistään klo 21.00 Keski-Euroopan aikaa (CET), edellyttäen, että arviot ovat saatavilla, jotta ACER voi julkaista viitehinnan ennen päivän päättymistä. Vaikka tällaiset raportointivelvollisuudet koskevat ainoastaan olemassa olevia tietoja eivätkä aiheuta merkittävää lisärasitetta raportoiville virastoille ja ovat yleisiä energia- ja rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä, ACERin olisi varmistettava saatujen tietojen luottamuksellinen käsittely, suojeltava kyseisiin tietoihin liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia ja käytettävä kyseisiä tietoja yksinomaan sääntelytarkoituksiin. ACERin olisi voitava antaa ohjeistusta siitä, missä muodossa asiaankuuluvat tiedot on toimitettava.

| (21) | On aiheellista ottaa mukaan myös Yhdistyneen kuningaskunnan National Balancing Point -kauppapaikkaan (NBP) liittyvät maturiteetiltaan yhden kuukauden johdannaiset niiden suuren likviditeetin vuoksi. ACERin asetuksen (EU) 2022/2576 mukaisesti suorittaman päivittäisen hintojen arvioinnin olisi oltava osa LNG:n hinta-arvioiden koria. |
| --- | --- |

(21)

On aiheellista ottaa mukaan myös Yhdistyneen kuningaskunnan National Balancing Point -kauppapaikkaan (NBP) liittyvät maturiteetiltaan yhden kuukauden johdannaiset niiden suuren likviditeetin vuoksi. ACERin asetuksen (EU) 2022/2576 mukaisesti suorittaman päivittäisen hintojen arvioinnin olisi oltava osa LNG:n hinta-arvioiden koria.

| (22) | Vaikka viitehintaa määritettäessä huomioon otetut vertailuarvot ovat hyvä vertailukohta LNG:n maailmanlaajuiselle hintakehitykselle, niillä ei voida pelkästään korvata johdannaisten hintoja. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että viitehinta kuvastaa hintoja eri sijaintipaikoissa kuin TTF-hinnat ja unionin muiden virtuaalisten kauppapaikkojen hinnat. Niissä ei esimerkiksi oteta huomioon kustannuksia, jotka liittyvät mahdollisiin infrastruktuurin ruuhkiin tilanteissa, joissa kaasua siirretään LNG-terminaalista sinne, missä TTF-kauppakeskus sijaitsee. TTF-hinnat ovat sen vuoksi yleensä korkeammat kuin viitehinnassa huomioon otetut hinnat. Ero oli kesä-elokuussa 2022 keskimäärin noin 35 euroa megawattitunnilta. Toimitusvarmuuden kannalta on lisäksi keskeisen tärkeää, että korjattu TTF-johdannaishinta asetetaan riittävän korkeaksi, jotta sillä saadaan houkutettua LNG:n tuontia muilta maailman alueilta. Viitehintaan olisi sen vuoksi sisällytettävä toimitusvarmuuteen liittyvä lisä korjatun TTF-johdannaishinnan laskemiseksi. Hintakattoa koskevan kaavan olisi oltava täysin dynaaminen, sen perustana olisi oltava maailmanmarkkinahintoja heijastava dynaamisesti kehittyvä hintakori ja sen olisi toimittava tiettynä varmuusmarginaalina sen varmistamiseksi, että toimitusvarmuus ei vaarannu. Dynaaminen hintakatto voi vaihdella päivittäin koriin sisältyvien maailmanlaajuisten hintojen kehityksen mukaan. |
| --- | --- |

(22)

Vaikka viitehintaa määritettäessä huomioon otetut vertailuarvot ovat hyvä vertailukohta LNG:n maailmanlaajuiselle hintakehitykselle, niillä ei voida pelkästään korvata johdannaisten hintoja. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että viitehinta kuvastaa hintoja eri sijaintipaikoissa kuin TTF-hinnat ja unionin muiden virtuaalisten kauppapaikkojen hinnat. Niissä ei esimerkiksi oteta huomioon kustannuksia, jotka liittyvät mahdollisiin infrastruktuurin ruuhkiin tilanteissa, joissa kaasua siirretään LNG-terminaalista sinne, missä TTF-kauppakeskus sijaitsee. TTF-hinnat ovat sen vuoksi yleensä korkeammat kuin viitehinnassa huomioon otetut hinnat. Ero oli kesä-elokuussa 2022 keskimäärin noin 35 euroa megawattitunnilta. Toimitusvarmuuden kannalta on lisäksi keskeisen tärkeää, että korjattu TTF-johdannaishinta asetetaan riittävän korkeaksi, jotta sillä saadaan houkutettua LNG:n tuontia muilta maailman alueilta. Viitehintaan olisi sen vuoksi sisällytettävä toimitusvarmuuteen liittyvä lisä korjatun TTF-johdannaishinnan laskemiseksi. Hintakattoa koskevan kaavan olisi oltava täysin dynaaminen, sen perustana olisi oltava maailmanmarkkinahintoja heijastava dynaamisesti kehittyvä hintakori ja sen olisi toimittava tiettynä varmuusmarginaalina sen varmistamiseksi, että toimitusvarmuus ei vaarannu. Dynaaminen hintakatto voi vaihdella päivittäin koriin sisältyvien maailmanlaajuisten hintojen kehityksen mukaan.

| (23) | Hintakatto ei saisi olla staattinen. Hintakattoa olisi mukautettava dynaamisesti päivittäin. Päivittäisen selvityshinnan julkaisemisen ansiosta dynaaminen hintakatto pysyy LNG:n markkinakehityksen mukaisena, säilytetään kaupankäynnissä toteutuva hinnanmuodostusprosessi ja lievennetään johdannaismarkkinoiden moitteettomaan toimintaan mahdollisesti kohdistuvia vaikutuksia. Hintakaton dynaamisella suunnittelulla vähennetään myös keskusvastapuoliin kohdistuvia riskejä ja rajoitetaan vaikutuksia futuurimarkkinaosapuoliin, kuten selvitysosapuoliin ja niiden asiakkaisiin. Dynaamisella hintakatolla ei saisi korjata tietyn rajan alle jääviä markkinahintoja. |
| --- | --- |

(23)

Hintakatto ei saisi olla staattinen. Hintakattoa olisi mukautettava dynaamisesti päivittäin. Päivittäisen selvityshinnan julkaisemisen ansiosta dynaaminen hintakatto pysyy LNG:n markkinakehityksen mukaisena, säilytetään kaupankäynnissä toteutuva hinnanmuodostusprosessi ja lievennetään johdannaismarkkinoiden moitteettomaan toimintaan mahdollisesti kohdistuvia vaikutuksia. Hintakaton dynaamisella suunnittelulla vähennetään myös keskusvastapuoliin kohdistuvia riskejä ja rajoitetaan vaikutuksia futuurimarkkinaosapuoliin, kuten selvitysosapuoliin ja niiden asiakkaisiin. Dynaamisella hintakatolla ei saisi korjata tietyn rajan alle jääviä markkinahintoja.

| (24) | Jotta vältettäisiin riski siitä, että maturiteetiltaan yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen olevien johdannaisten hintaan sovellettava dynaaminen tarjousraja johtaisi maakaasun toimittajien tai kauppiaiden laittomaan kilpailunvastaiseen yhteistyöhön, rahoitusalan sääntelyviranomaisten, ACERin ja kilpailuviranomaisten olisi seurattava kaasu- ja energiajohdannaismarkkinoita erityisen tarkasti sen ajanjaksona aikana, jona markkinakorjausmekanismi otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(24)

Jotta vältettäisiin riski siitä, että maturiteetiltaan yhdestä kuukaudesta yhteen vuoteen olevien johdannaisten hintaan sovellettava dynaaminen tarjousraja johtaisi maakaasun toimittajien tai kauppiaiden laittomaan kilpailunvastaiseen yhteistyöhön, rahoitusalan sääntelyviranomaisten, ACERin ja kilpailuviranomaisten olisi seurattava kaasu- ja energiajohdannaismarkkinoita erityisen tarkasti sen ajanjaksona aikana, jona markkinakorjausmekanismi otetaan käyttöön.

| (25) | Markkinakorjausmekanismin olisi oltava luonteeltaan väliaikainen, ja se olisi otettava käyttöön ainoastaan sellaisten poikkeuksellisen korkeiden maakaasun hintojen rajoittamiseksi, jotka eivät liity muiden kaasupörssien hintoihin. Tätä varten kahden kumulatiivisen ehdon olisi täytyttävä, ennen kuin markkinakorjausmekanismi otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

(25)

Markkinakorjausmekanismin olisi oltava luonteeltaan väliaikainen, ja se olisi otettava käyttöön ainoastaan sellaisten poikkeuksellisen korkeiden maakaasun hintojen rajoittamiseksi, jotka eivät liity muiden kaasupörssien hintoihin. Tätä varten kahden kumulatiivisen ehdon olisi täytyttävä, ennen kuin markkinakorjausmekanismi otetaan käyttöön.

| (26) | Markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön vasta, kun front month TTF-johdannaisten selvityshinnat saavuttavat ennalta määritellyn poikkeuksellisen korkean tason, sen varmistamiseksi, että markkinakorjausmekanismi korjaa markkinoiden puutteet vaikuttamatta merkittävällä tavalla kysyntään ja tarjontaan ja tavanomaiseen hinnoitteluun. Jos hintakattoa ei aseteta riittävän korkealle tasolle, se voisi estää markkinaosapuolia suojaamasta tehokkaasti riskejään, koska luotettavien hintojen muodostuminen tuotteille, joiden toimituspäivä on tulevaisuudessa, ja johdannaismarkkinoiden toiminta voisivat häiriintyä. Jos markkinakorjausmekanismi käynnistettäisiin hintojen alentamiseksi keinotekoisesti sen sijaan, että korjataan markkinoiden toimintahäiriö, sillä olisi vakava kielteinen vaikutus markkinaosapuoliin, kuten energiayhtiöihin, joilla voisi olla vaikeuksia vastata vakuuksien muutospyyntöihin ja jotka voisivat kohdata likviditeettiongelmia, mikä voisi johtaa maksukyvyttömyyteen. Joitakin markkinatoimijoita, erityisesti pienempiä, saatettaisiin estää suojaamasta positioitaan, mikä pahentaisi spot-markkinoiden epävakautta entisestään ja johtaisi mahdollisesti korkeampiin hintapiikkeihin. Kun otetaan huomioon merkittävät kaupankäyntivolyymit, tällainen kehitys aiheuttaisi taloudelle selvän riskin, joka olisi estettävä markkinakorjausmekanismin suunnittelulla. Aiempia kokemuksia, kuten elokuussa 2022 koettua poikkeuksellista hinnannousua, olisi sen vuoksi käytettävä ohjenuorana niiden hintatasojen määrittelyssä, joilla markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön. Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että maturiteetiltaan yhden kuukauden TTF-johdannaisten hinnat nousivat elokuussa 2022 yli 180 euroon megawattitunnilta. Markkinakorjausmekanismin tavoitteena olisi oltava elokuussa 2022 saavutettua tasoa vastaavien epätavallisten hintojen välttäminen. |
| --- | --- |

(26)

Markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön vasta, kun front month TTF-johdannaisten selvityshinnat saavuttavat ennalta määritellyn poikkeuksellisen korkean tason, sen varmistamiseksi, että markkinakorjausmekanismi korjaa markkinoiden puutteet vaikuttamatta merkittävällä tavalla kysyntään ja tarjontaan ja tavanomaiseen hinnoitteluun. Jos hintakattoa ei aseteta riittävän korkealle tasolle, se voisi estää markkinaosapuolia suojaamasta tehokkaasti riskejään, koska luotettavien hintojen muodostuminen tuotteille, joiden toimituspäivä on tulevaisuudessa, ja johdannaismarkkinoiden toiminta voisivat häiriintyä. Jos markkinakorjausmekanismi käynnistettäisiin hintojen alentamiseksi keinotekoisesti sen sijaan, että korjataan markkinoiden toimintahäiriö, sillä olisi vakava kielteinen vaikutus markkinaosapuoliin, kuten energiayhtiöihin, joilla voisi olla vaikeuksia vastata vakuuksien muutospyyntöihin ja jotka voisivat kohdata likviditeettiongelmia, mikä voisi johtaa maksukyvyttömyyteen. Joitakin markkinatoimijoita, erityisesti pienempiä, saatettaisiin estää suojaamasta positioitaan, mikä pahentaisi spot-markkinoiden epävakautta entisestään ja johtaisi mahdollisesti korkeampiin hintapiikkeihin. Kun otetaan huomioon merkittävät kaupankäyntivolyymit, tällainen kehitys aiheuttaisi taloudelle selvän riskin, joka olisi estettävä markkinakorjausmekanismin suunnittelulla. Aiempia kokemuksia, kuten elokuussa 2022 koettua poikkeuksellista hinnannousua, olisi sen vuoksi käytettävä ohjenuorana niiden hintatasojen määrittelyssä, joilla markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön. Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että maturiteetiltaan yhden kuukauden TTF-johdannaisten hinnat nousivat elokuussa 2022 yli 180 euroon megawattitunnilta. Markkinakorjausmekanismin tavoitteena olisi oltava elokuussa 2022 saavutettua tasoa vastaavien epätavallisten hintojen välttäminen.

| (27) | Lisäksi markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön vasta, kun TTF-hinnat saavuttavat tason, joka on huomattavan ja epätavallisen korkea sellaisiin LNG:n hintoihin verrattuna, jotka vastaavat hintakehitystä maailmanmarkkinoilla. Jos maailmanmarkkinahinnat nousevat samassa tahdissa ja samalle tasolle kuin TTF-hinnat, markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voisi haitata toimitusten hankkimista maailmanmarkkinoilta, mistä voi seurata toimitusvarmuuteen liittyviä riskejä. Sen vuoksi markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön vain tilanteissa, joissa TTF-hinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin maailmanmarkkinahinnat pidempiaikaisesti. Samoin jos ero TTF-hintoihin pienenisi tai häviäisi, markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä, jotta vältetään toimitusvarmuuteen kohdistuvat riskit. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön vasta, kun TTF-hinnat saavuttavat tason, joka on huomattavan ja epätavallisen korkea sellaisiin LNG:n hintoihin verrattuna, jotka vastaavat hintakehitystä maailmanmarkkinoilla. Jos maailmanmarkkinahinnat nousevat samassa tahdissa ja samalle tasolle kuin TTF-hinnat, markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voisi haitata toimitusten hankkimista maailmanmarkkinoilta, mistä voi seurata toimitusvarmuuteen liittyviä riskejä. Sen vuoksi markkinakorjausmekanismi olisi otettava käyttöön vain tilanteissa, joissa TTF-hinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin maailmanmarkkinahinnat pidempiaikaisesti. Samoin jos ero TTF-hintoihin pienenisi tai häviäisi, markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä, jotta vältetään toimitusvarmuuteen kohdistuvat riskit.

| (28) | Jotta mekanismi olisi täysin neuvoston asetuksen (EU) 2022/1369 (7) ja kyseisessä asetuksessa vahvistettujen kysynnän vähentämistavoitteiden mukainen, komission olisi voitava keskeyttää markkinakorjausmekanismin soveltaminen, jos se vaikuttaa kielteisesti edistymiseen asetuksen (EU) 2022/1369 mukaisen vapaaehtoisen kysynnän vähentämistavoitteen saavuttamisessa tai jos se johtaa kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun, joka on 15 prosenttia kuukauden aikana tai 10 prosenttia kahden peräkkäisen kuukauden aikana verrattuna vastaavaan keskimääräiseen kulutukseen edeltävien vuosien vastaavien kuukausien aikana. Jotta voitaisiin korjata vuodenaikojen vaihtelusta, sääoloista ja muista tekijöistä, kuten covid-19-kriisistä, aiheutuneita alueellisia tai unionin laajuisia vaihteluita, kaasunkulutusta olisi verrattava tämän asetuksen voimaantulopäivää edeltävien viiden vuoden kulutukseen asetuksessa (EU) 2022/1369 noudatetun lähestymistavan mukaisesti ja jäsenvaltioilta kyseisen asetuksen nojalla saatujen kaasunkulutusta ja kysynnän vähentämistä koskevien tietojen perusteella. Markkinakorjausmekanismin mahdollinen hillitsevä vaikutus maakaasun hintoihin ei saisi johtaa siihen, että maakaasun kulutusta unionissa kannustetaan keinotekoisesti niin paljon, että se haittaa toimia, joita tarvitaan maakaasun kysynnän vähentämiseksi asetuksessa (EU) 2022/1369 asetettujen vapaaehtoisten ja pakollisten kysynnän vähentämistavoitteiden ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1854 (8) asetettujen kysynnän vähentämistavoitteiden mukaisesti. Komission olisi varmistettava, että markkinakorjausmekanismin käyttöönotto ei hidasta jäsenvaltioiden edistymistä energiansäästötavoitteidensa saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(28)

Jotta mekanismi olisi täysin neuvoston asetuksen (EU) 2022/1369 (7) ja kyseisessä asetuksessa vahvistettujen kysynnän vähentämistavoitteiden mukainen, komission olisi voitava keskeyttää markkinakorjausmekanismin soveltaminen, jos se vaikuttaa kielteisesti edistymiseen asetuksen (EU) 2022/1369 mukaisen vapaaehtoisen kysynnän vähentämistavoitteen saavuttamisessa tai jos se johtaa kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun, joka on 15 prosenttia kuukauden aikana tai 10 prosenttia kahden peräkkäisen kuukauden aikana verrattuna vastaavaan keskimääräiseen kulutukseen edeltävien vuosien vastaavien kuukausien aikana. Jotta voitaisiin korjata vuodenaikojen vaihtelusta, sääoloista ja muista tekijöistä, kuten covid-19-kriisistä, aiheutuneita alueellisia tai unionin laajuisia vaihteluita, kaasunkulutusta olisi verrattava tämän asetuksen voimaantulopäivää edeltävien viiden vuoden kulutukseen asetuksessa (EU) 2022/1369 noudatetun lähestymistavan mukaisesti ja jäsenvaltioilta kyseisen asetuksen nojalla saatujen kaasunkulutusta ja kysynnän vähentämistä koskevien tietojen perusteella. Markkinakorjausmekanismin mahdollinen hillitsevä vaikutus maakaasun hintoihin ei saisi johtaa siihen, että maakaasun kulutusta unionissa kannustetaan keinotekoisesti niin paljon, että se haittaa toimia, joita tarvitaan maakaasun kysynnän vähentämiseksi asetuksessa (EU) 2022/1369 asetettujen vapaaehtoisten ja pakollisten kysynnän vähentämistavoitteiden ja neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1854 (8) asetettujen kysynnän vähentämistavoitteiden mukaisesti. Komission olisi varmistettava, että markkinakorjausmekanismin käyttöönotto ei hidasta jäsenvaltioiden edistymistä energiansäästötavoitteidensa saavuttamisessa.

| (29) | Toimenpiteen tasosta riippuen markkinakorjausmekanismiin voi liittyä taloudellisia riskejä, sopimusperusteisia riskejä ja toimitusvarmuuteen liittyviä riskejä. Riskitaso riippuu siitä, kuinka usein markkinakorjausmekanismia käytetään ja kuinka paljon se voi siten häiritä markkinoiden normaalia toimintaa. Mitä alhaisempi toimintakynnys on, sitä useammin markkinakorjausmekanismi käynnistyy ja sitä todennäköisempää on, että asiaankuuluva riski toteutuu. Markkinakorjausmekanismin käyttöönoton edellytykset olisi siten asetettava tasolle, joka liittyy TTF-kuukausihinnan epätavalliseen ja poikkeuksellisen korkeaan tasoon, ja samalla olisi varmistettava, että markkinakorjausmekanismi on tehokas väline sellaisten liian korkeiden kaasun hintojen torjumiseksi, jotka eivät vastaa kansainvälisten markkinoiden kehitystä. |
| --- | --- |

(29)

Toimenpiteen tasosta riippuen markkinakorjausmekanismiin voi liittyä taloudellisia riskejä, sopimusperusteisia riskejä ja toimitusvarmuuteen liittyviä riskejä. Riskitaso riippuu siitä, kuinka usein markkinakorjausmekanismia käytetään ja kuinka paljon se voi siten häiritä markkinoiden normaalia toimintaa. Mitä alhaisempi toimintakynnys on, sitä useammin markkinakorjausmekanismi käynnistyy ja sitä todennäköisempää on, että asiaankuuluva riski toteutuu. Markkinakorjausmekanismin käyttöönoton edellytykset olisi siten asetettava tasolle, joka liittyy TTF-kuukausihinnan epätavalliseen ja poikkeuksellisen korkeaan tasoon, ja samalla olisi varmistettava, että markkinakorjausmekanismi on tehokas väline sellaisten liian korkeiden kaasun hintojen torjumiseksi, jotka eivät vastaa kansainvälisten markkinoiden kehitystä.

| (30) | On tärkeää suunnitella markkinakorjausmekanismi siten, että sillä ei muuteta kaasuntoimitussopimusten perustavaa sopimustasapainoa vaan puututaan epätavalliseen markkinakäyttäytymiseen. Jos toimenpiteen käynnistimet asetetaan tasolle, jolla niillä korjataan hinnanmuodostukseen liittyviä nykyisiä ongelmia eikä pyritä vaikuttamaan kysynnän ja tarjonnan tasapainoon, voidaan minimoida riski siitä, että markkinakorjausmekanismi tai sen käynnistyminen muuttaa olemassa olevien sopimusten sopimustasapainoa. |
| --- | --- |

(30)

On tärkeää suunnitella markkinakorjausmekanismi siten, että sillä ei muuteta kaasuntoimitussopimusten perustavaa sopimustasapainoa vaan puututaan epätavalliseen markkinakäyttäytymiseen. Jos toimenpiteen käynnistimet asetetaan tasolle, jolla niillä korjataan hinnanmuodostukseen liittyviä nykyisiä ongelmia eikä pyritä vaikuttamaan kysynnän ja tarjonnan tasapainoon, voidaan minimoida riski siitä, että markkinakorjausmekanismi tai sen käynnistyminen muuttaa olemassa olevien sopimusten sopimustasapainoa.

| (31) | Sen varmistamiseksi, että markkinakorjausmekanismilla on välitön vaikutus, dynaaminen tarjousraja olisi otettava käyttöön välittömästi ja automaattisesti ilman, että ACERin tai komission tarvitsee tehdä asiasta uutta päätöstä. |
| --- | --- |

(31)

Sen varmistamiseksi, että markkinakorjausmekanismilla on välitön vaikutus, dynaaminen tarjousraja olisi otettava käyttöön välittömästi ja automaattisesti ilman, että ACERin tai komission tarvitsee tehdä asiasta uutta päätöstä.

| (32) | Sen varmistamiseksi, että markkinakorjausmekanismin käyttöönotosta mahdollisesti aiheutuvat ongelmat havaitaan varhaisessa vaiheessa, komission olisi valtuutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (9) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’ESMA’, ja ACER laatimaan raportti markkinakorjausmekanismin mahdollisista kielteisistä vaikutuksista rahoitus- ja energiamarkkinoihin ja toimitusvarmuuteen. |
| --- | --- |

(32)

Sen varmistamiseksi, että markkinakorjausmekanismin käyttöönotosta mahdollisesti aiheutuvat ongelmat havaitaan varhaisessa vaiheessa, komission olisi valtuutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1095/2010 (9) perustettu Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’ESMA’, ja ACER laatimaan raportti markkinakorjausmekanismin mahdollisista kielteisistä vaikutuksista rahoitus- ja energiamarkkinoihin ja toimitusvarmuuteen.

| (33) | ACERin olisi jatkuvasti seurattava, täyttyvätkö markkinakorjausmekanismin käytön edellytykset. ACERilla on parhaat edellytykset suorittaa tällaista seurantaa, koska sillä on unionin laajuinen näkemys kaasumarkkinoista ja tarvittava asiantuntemus kaasumarkkinoiden toiminnasta, ja sillä on jo valtuudet valvoa tukkutason energiatuotteiden kauppaa unionin oikeuden nojalla. ACERin olisi sen vuoksi seurattava TTF:n front month -johdannaisten selvityshinnan kehitystä ja verrattava sitä viitehintaan, joka määritetään eurooppalaisiin kaupankäynnin keskuksiin liittyvien LNG-hinta-arvioiden keskihintana, jotta voidaan tarkistaa, täyttyvätkö edellytykset, jotka oikeuttavat markkinakorjausmekanismin käyttöönoton tai sen poistamisen käytöstä. Kun markkinakorjausmekanismin käyttöönoton edellytykset täyttyvät, ACERin olisi julkaistava verkkosivustollaan välittömästi ilmoitus siitä, että markkinakorjausmekanismin käyttöönoton käynnistävät edellytykset ovat täyttyneet. Sitä seuraavana päivänä markkinoiden ylläpitäjät eivät saisi hyväksyä dynaamisen tarjousrajan ylittäviä toimeksiantoja eivätkä TTF-johdannaismarkkinaosapuolet saisi toimittaa tällaisia toimeksiantoja. Markkinoiden ylläpitäjien ja TTF-johdannaismarkkinaosapuolten olisi seurattava ACERin verkkosivustoa, jossa päivittäinen viitehinta olisi julkaistava. Vastaavaa dynaamista tarjousrajaa olisi sovellettava johdannaisiin, jotka liittyvät muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin, täytäntöönpanosäädöksessä määritetyin edellytyksin, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista tällaisiin johdannaisiin. |
| --- | --- |

(33)

ACERin olisi jatkuvasti seurattava, täyttyvätkö markkinakorjausmekanismin käytön edellytykset. ACERilla on parhaat edellytykset suorittaa tällaista seurantaa, koska sillä on unionin laajuinen näkemys kaasumarkkinoista ja tarvittava asiantuntemus kaasumarkkinoiden toiminnasta, ja sillä on jo valtuudet valvoa tukkutason energiatuotteiden kauppaa unionin oikeuden nojalla. ACERin olisi sen vuoksi seurattava TTF:n front month -johdannaisten selvityshinnan kehitystä ja verrattava sitä viitehintaan, joka määritetään eurooppalaisiin kaupankäynnin keskuksiin liittyvien LNG-hinta-arvioiden keskihintana, jotta voidaan tarkistaa, täyttyvätkö edellytykset, jotka oikeuttavat markkinakorjausmekanismin käyttöönoton tai sen poistamisen käytöstä. Kun markkinakorjausmekanismin käyttöönoton edellytykset täyttyvät, ACERin olisi julkaistava verkkosivustollaan välittömästi ilmoitus siitä, että markkinakorjausmekanismin käyttöönoton käynnistävät edellytykset ovat täyttyneet. Sitä seuraavana päivänä markkinoiden ylläpitäjät eivät saisi hyväksyä dynaamisen tarjousrajan ylittäviä toimeksiantoja eivätkä TTF-johdannaismarkkinaosapuolet saisi toimittaa tällaisia toimeksiantoja. Markkinoiden ylläpitäjien ja TTF-johdannaismarkkinaosapuolten olisi seurattava ACERin verkkosivustoa, jossa päivittäinen viitehinta olisi julkaistava. Vastaavaa dynaamista tarjousrajaa olisi sovellettava johdannaisiin, jotka liittyvät muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin, täytäntöönpanosäädöksessä määritetyin edellytyksin, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista tällaisiin johdannaisiin.

| (34) | Markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voi aiheuttaa ei-toivottuja ja ennalta arvaamattomia vaikutuksia talouteen, mukaan lukien toimitusvarmuuteen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit. Jotta voidaan varmistaa nopea reagointi tahattomien markkinahäiriöiden toteutuessa, olisi otettava objektiivisten perusteiden pohjalta käyttöön tehokkaita suojatoimia, joilla varmistetaan, että markkinakorjausmekanismin soveltaminen voidaan keskeyttää milloin tahansa. Jos esiintyy tahattomia markkinahäiriöitä, komission olisi ACERin seurannan tulosten perusteella ja sen perusteella, että on konkreettisia viitteitä siitä, että markkinakorjaustapahtuma on välitön, voitava pyytää ESMA:lta, ACERilta ja tarvittaessa kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselta verkostolta, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 (10) nojalla perustetulta kaasualan koordinointiryhmältä lausunto mahdollisen markkinakorjaustapahtuman vaikutuksesta toimitusvarmuuteen, unionin sisäisiin kaasuvirtoihin ja rahoitusvakauteen, jotta komissio voi tarvittaessa nopeasti keskeyttää täytäntöönpanopäätöksellä ACERin suorittaman markkinakorjausmekanismin käyttöönoton. |
| --- | --- |

(34)

Markkinakorjausmekanismin käyttöönotto voi aiheuttaa ei-toivottuja ja ennalta arvaamattomia vaikutuksia talouteen, mukaan lukien toimitusvarmuuteen ja rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit. Jotta voidaan varmistaa nopea reagointi tahattomien markkinahäiriöiden toteutuessa, olisi otettava objektiivisten perusteiden pohjalta käyttöön tehokkaita suojatoimia, joilla varmistetaan, että markkinakorjausmekanismin soveltaminen voidaan keskeyttää milloin tahansa. Jos esiintyy tahattomia markkinahäiriöitä, komission olisi ACERin seurannan tulosten perusteella ja sen perusteella, että on konkreettisia viitteitä siitä, että markkinakorjaustapahtuma on välitön, voitava pyytää ESMA:lta, ACERilta ja tarvittaessa kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaiselta verkostolta, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1938 (10) nojalla perustetulta kaasualan koordinointiryhmältä lausunto mahdollisen markkinakorjaustapahtuman vaikutuksesta toimitusvarmuuteen, unionin sisäisiin kaasuvirtoihin ja rahoitusvakauteen, jotta komissio voi tarvittaessa nopeasti keskeyttää täytäntöönpanopäätöksellä ACERin suorittaman markkinakorjausmekanismin käyttöönoton.

| (35) | Sen lisäksi, että tarkastellaan päivittäin, ovatko dynaamista tarjousrajaa koskevat vaatimukset edelleen voimassa, olisi otettava käyttöön muita suojatoimia tahattomien markkinahäiriöiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Sen lisäksi, että tarkastellaan päivittäin, ovatko dynaamista tarjousrajaa koskevat vaatimukset edelleen voimassa, olisi otettava käyttöön muita suojatoimia tahattomien markkinahäiriöiden välttämiseksi.

| (36) | Dynaaminen tarjousraja ei saisi vaikuttaa OTC-kauppoihin, koska kyseisen rajan soveltaminen OTC-kauppoihin aiheuttaisi vakavia seurantaongelmia ja voisi johtaa toimitusvarmuuteen liittyviin ongelmiin. Olisi kuitenkin sovellettava tarkistusmekanismia sen arvioimiseksi, voiko OTC-kauppojen poissulkeminen johtaa siihen, että TTF-johdannaisilla käytävä kauppa siirtyy merkittävissä määrin OTC-markkinoille vaarantaen siten rahoitus- tai energiamarkkinoiden vakauden. |
| --- | --- |

(36)

Dynaaminen tarjousraja ei saisi vaikuttaa OTC-kauppoihin, koska kyseisen rajan soveltaminen OTC-kauppoihin aiheuttaisi vakavia seurantaongelmia ja voisi johtaa toimitusvarmuuteen liittyviin ongelmiin. Olisi kuitenkin sovellettava tarkistusmekanismia sen arvioimiseksi, voiko OTC-kauppojen poissulkeminen johtaa siihen, että TTF-johdannaisilla käytävä kauppa siirtyy merkittävissä määrin OTC-markkinoille vaarantaen siten rahoitus- tai energiamarkkinoiden vakauden.

| (37) | Markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä automaattisesti, jos maakaasumarkkinoiden tilanne ei enää oikeuta sen käyttöä. Ellei markkinahäiriöitä esiinny, markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä vasta tietyn ajan kuluttua, jotta vältetään toistuva käyttöönotto ja käytöstä poistaminen. Sen vuoksi markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä automaattisesti 20 päivän kuluttua, jos dynaaminen tarjousraja on tiettynä ajanjaksona 180 euroa megawattitunnilta. Markkinakorjausmekanismin käytöstä poistaminen ei saisi edellyttää ACERin tai komission arviointia, vaan sen olisi tapahduttava automaattisesti, kun edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(37)

Markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä automaattisesti, jos maakaasumarkkinoiden tilanne ei enää oikeuta sen käyttöä. Ellei markkinahäiriöitä esiinny, markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä vasta tietyn ajan kuluttua, jotta vältetään toistuva käyttöönotto ja käytöstä poistaminen. Sen vuoksi markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä automaattisesti 20 päivän kuluttua, jos dynaaminen tarjousraja on tiettynä ajanjaksona 180 euroa megawattitunnilta. Markkinakorjausmekanismin käytöstä poistaminen ei saisi edellyttää ACERin tai komission arviointia, vaan sen olisi tapahduttava automaattisesti, kun edellytykset täyttyvät.

| (38) | Jos kaasutoimitukset vähenevät merkittävästi ja jos kaasutoimitukset eivät riitä jäljellä olevan kaasun kysynnän tyydyttämiseen, komissio voi julistaa alueellisen tai unionin tason hätätilan asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisesti hätätilan julistaneen jäsenvaltion pyynnöstä ja julistaa alueellisen tai unionin tason hätätilan, jos yksi tai useampi jäsenvaltio on julistanut hätätilan. Jotta vältetään tilanne, jossa markkinakorjausmekanismin jatkuva käyttöönotto johtaa toimitusvarmuuteen liittyviin ongelmiin, markkinakorjausmekanismi olisi poistettava käytöstä automaattisesti, jos komissio on julistanut alueellisen tai unionin tason hätätilan. |
| --- | --- |

(38)

Jos kaasutoimitukset vähenevät merkittävästi ja jos kaasutoimitukset eivät riitä jäljellä olevan kaasun kysynnän tyydyttämiseen, komissio voi julistaa alueellisen tai unionin tason hätätilan asetuksen (EU) 2017/1938 mukaisesti hätätilan julistaneen jäsenvaltion pyynnöstä ja julistaa alueellisen tai unionin tason hätätilan, jos yksi tai useampi jäsenvaltio on julistanut hätätilan. Jotta vältetään tilanne, jossa markkinakorjausmekanismin jatkuva käyttöönotto johtaa toimitusvarmuuteen liittyviin ongelmiin, markkinakorjausmekanismi olisi poistettava käytöstä automaattisesti, jos komissio on julistanut alueellisen tai unionin tason hätätilan.

| (39) | On erittäin tärkeää, että markkinakorjausmekanismiin sisältyy tehokas väline, jolla dynaamisen hintakaton soveltaminen voidaan objektiivisten perusteiden pohjalta keskeyttää välittömästi ja milloin tahansa, jos dynaaminen hintakatto johtaisi vakaviin markkinahäiriöihin, jotka vaikuttavat toimitusvarmuuteen ja unionin sisäisiin kaasuvirtoihin. |
| --- | --- |

(39)

On erittäin tärkeää, että markkinakorjausmekanismiin sisältyy tehokas väline, jolla dynaamisen hintakaton soveltaminen voidaan objektiivisten perusteiden pohjalta keskeyttää välittömästi ja milloin tahansa, jos dynaaminen hintakatto johtaisi vakaviin markkinahäiriöihin, jotka vaikuttavat toimitusvarmuuteen ja unionin sisäisiin kaasuvirtoihin.

| (40) | Koska on tärkeää arvioida perusteellisesti kaikki suojatoimet, jotka on otettava huomioon arvioitaessa markkinakorjausmekanismin soveltamisen mahdollista keskeyttämistä, markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä komission täytäntöönpanopäätöksellä. Tällainen päätös olisi tehtävä ilman aiheetonta viivytystä, ja komission olisi sitä tehdessään arvioitava, vaarantaako dynaamisen tarjousrajan soveltaminen unionin toimitusvarmuuden, liittyykö siihen riittäviä kysynnän vähentämistoimia, estääkö se markkinapohjaiset kaasuvirrat unionin sisällä, vaikuttaako se kielteisesti energiajohdannaismarkkinoihin, otetaanko siinä huomioon kaasun markkinahinnat erilaisilla järjestäytyneillä markkinapaikoilla eri puolilla unionia tai voiko se vaikuttaa kielteisesti olemassa oleviin kaasuntoimitussopimuksiin. Tällaisissa tapauksissa komission olisi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen täytäntöönpanopäätöksellä. Kun otetaan huomioon tarve reagoida nopeasti, komissiota ei olisi vaadittava toimimaan komiteamenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(40)

Koska on tärkeää arvioida perusteellisesti kaikki suojatoimet, jotka on otettava huomioon arvioitaessa markkinakorjausmekanismin soveltamisen mahdollista keskeyttämistä, markkinakorjausmekanismin soveltaminen olisi keskeytettävä komission täytäntöönpanopäätöksellä. Tällainen päätös olisi tehtävä ilman aiheetonta viivytystä, ja komission olisi sitä tehdessään arvioitava, vaarantaako dynaamisen tarjousrajan soveltaminen unionin toimitusvarmuuden, liittyykö siihen riittäviä kysynnän vähentämistoimia, estääkö se markkinapohjaiset kaasuvirrat unionin sisällä, vaikuttaako se kielteisesti energiajohdannaismarkkinoihin, otetaanko siinä huomioon kaasun markkinahinnat erilaisilla järjestäytyneillä markkinapaikoilla eri puolilla unionia tai voiko se vaikuttaa kielteisesti olemassa oleviin kaasuntoimitussopimuksiin. Tällaisissa tapauksissa komission olisi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen täytäntöönpanopäätöksellä. Kun otetaan huomioon tarve reagoida nopeasti, komissiota ei olisi vaadittava toimimaan komiteamenettelyä noudattaen.

| (41) | Markkinakorjausmekanismi ei saisi vaarantaa unionin kaasun toimitusvarmuutta rajoittamalla hintasignaaleja, jotka ovat välttämättömiä tarvittavien kaasutoimitusten houkuttelemiseksi ja unionin sisäisten kaasuvirtojen varmistamiseksi. Kaasuntoimittajat voivat itse asiassa mahdollisesti pidättyä toimituksista, kun markkinakorjausmekanismi on otettu käyttöön, maksimoidakseen voitot myymällä kaasun pian sen jälkeen, kun hintakatto poistetaan käytöstä. Jos markkinakorjausmekanismi aiheuttaisi tällaisia riskejä unionin kaasun toimitusvarmuudelle tilanteessa, jossa ei ole julistettu alueellista tai unionin tason hätätilaa, komission olisi välittömästi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen. Toimitusvarmuuteen liittyvien riskien arvioinnissa olisi otettava huomioon osatekijöinä muun muassa mahdollinen merkittävä poikkeama yhdestä viitehinnan osatekijästä verrattuna aiempaan kehitykseen ja LNG:n neljännesvuosittaisen unioniin tuonnin merkittävä väheneminen verrattuna edellisen vuoden samaan neljännekseen. |
| --- | --- |

(41)

Markkinakorjausmekanismi ei saisi vaarantaa unionin kaasun toimitusvarmuutta rajoittamalla hintasignaaleja, jotka ovat välttämättömiä tarvittavien kaasutoimitusten houkuttelemiseksi ja unionin sisäisten kaasuvirtojen varmistamiseksi. Kaasuntoimittajat voivat itse asiassa mahdollisesti pidättyä toimituksista, kun markkinakorjausmekanismi on otettu käyttöön, maksimoidakseen voitot myymällä kaasun pian sen jälkeen, kun hintakatto poistetaan käytöstä. Jos markkinakorjausmekanismi aiheuttaisi tällaisia riskejä unionin kaasun toimitusvarmuudelle tilanteessa, jossa ei ole julistettu alueellista tai unionin tason hätätilaa, komission olisi välittömästi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen. Toimitusvarmuuteen liittyvien riskien arvioinnissa olisi otettava huomioon osatekijöinä muun muassa mahdollinen merkittävä poikkeama yhdestä viitehinnan osatekijästä verrattuna aiempaan kehitykseen ja LNG:n neljännesvuosittaisen unioniin tuonnin merkittävä väheneminen verrattuna edellisen vuoden samaan neljännekseen.

| (42) | Koska rajoittamattomat unionin sisäiset kaasuvirrat ovat keskeinen osa toimitusvarmuutta unionissa, markkinakorjausmekanismin käyttöönotto olisi myös keskeytettävä, jos se aiheettomasti rajoittaa unionin sisäisiä kaasuvirtoja ja vaarantaa unionin toimitusvarmuuden. |
| --- | --- |

(42)

Koska rajoittamattomat unionin sisäiset kaasuvirrat ovat keskeinen osa toimitusvarmuutta unionissa, markkinakorjausmekanismin käyttöönotto olisi myös keskeytettävä, jos se aiheettomasti rajoittaa unionin sisäisiä kaasuvirtoja ja vaarantaa unionin toimitusvarmuuden.

| (43) | Markkinakorjausmekanismi ei saisi johtaa siihen, että hintasignaalien rooli unionin maakaasun sisämarkkinoilla pienenee ja estetään markkinapohjaiset unionin sisäiset kaasuvirrat, koska on olennaisen tärkeää, että maakaasua virtaa edelleen sinne, missä sitä eniten tarvitaan. |
| --- | --- |

(43)

Markkinakorjausmekanismi ei saisi johtaa siihen, että hintasignaalien rooli unionin maakaasun sisämarkkinoilla pienenee ja estetään markkinapohjaiset unionin sisäiset kaasuvirrat, koska on olennaisen tärkeää, että maakaasua virtaa edelleen sinne, missä sitä eniten tarvitaan.

| (44) | Markkinakorjausmekanismi ei saisi tarpeettomasti vaarantaa energiajohdannaismarkkinoiden jatkuvaa moitteetonta toimintaa. Kyseiset markkinat ovat keskeisessä asemassa, jotta markkinaosapuolet voivat suojata positionsa hallitakseen riskejä erityisesti hintojen epävakauden osalta. Lisäksi markkinakorjausmekanismin kautta toteutettavat hintainterventiot voivat aiheuttaa huomattavia taloudellisia menetyksiä johdannaismarkkinoilla toimiville markkinaosapuolille. Kun otetaan huomioon unionin kaasumarkkinoiden koko, tällaiset tappiot eivät ainoastaan voi vaikuttaa erikoistuneisiin johdannaismarkkinoihin, vaan niillä voi olla merkittäviä seurannaisvaikutuksia muihin rahoitusmarkkinoihin. Hintainterventiot voisivat myös johtaa epävarmuudesta aiheutuvaan vakuuksien muutospyyntöjen haitalliseen lisääntymiseen. Vakuuksien muutospyyntöjen merkittävä lisääntyminen voisi aiheuttaa huomattavia taloudellisia ja maksuvalmiuteen kohdistuvia menetyksiä markkinaosapuolille, mikä voi johtaa määritysosapuolen tai loppuasiakkaan maksukyvyttömyyteen. Asiaankuuluvien markkinaosapuolten olisi toimittava vilpittömässä mielessä eivätkä ne saisi muuttaa aiheettomasti riskienhallintaprosesseja, mikä lisää vakuuksien muutospyyntöjä, etenkään jos se ei ole tavanomaisten markkinamenettelyjen mukaista. Sen vuoksi komission olisi välittömästi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen, jos se vaarantaa johdannaismarkkinoiden moitteettoman toiminnan, esimerkiksi silloin, jos se johtaa TTF-johdannaisilla käytävän kaupan merkittävään vähenemiseen unionissa tai TTF-johdannaisilla käytävän kaupan merkittävään siirtymiseen unionin ulkopuolisiin kauppapaikkoihin. Tältä osin on tärkeää, että komissio ottaa huomioon asiaankuuluvien unionin elinten saatavilla olevan asiantuntemuksen. ESMA on riippumaton viranomainen, joka edistää osaltaan unionin rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamista erityisesti edistämällä vakaita ja moitteettomasti toimivia rahoitusmarkkinoita, kuten johdannaismarkkinoita.
  Komission olisi sen vuoksi otettava huomioon tällaisia näkökohtia koskevat ESMAn raportit. Komission olisi lisäksi otettava huomioon kaikki Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat neuvot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 127 artiklan 4 kohdan ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 4, jäljempänä ’pöytäkirja’, olevan 25.1 artiklan mukaisesti. Kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden epävakaus ja niillä toteutettavien markkinainterventioiden mahdollisesti huomattava vaikutus, on tärkeää varmistaa, että komissio voi nopeasti keskeyttää markkinakorjausmekanismin soveltamisen. Sen vuoksi ESMAn raportti olisi annettava viimeistään 48 tunnin kuluttua komission pyynnöstä tai kiireellisissä tapauksissa saman päivän kuluessa. |
| --- | --- |

(44)

Markkinakorjausmekanismi ei saisi tarpeettomasti vaarantaa energiajohdannaismarkkinoiden jatkuvaa moitteetonta toimintaa. Kyseiset markkinat ovat keskeisessä asemassa, jotta markkinaosapuolet voivat suojata positionsa hallitakseen riskejä erityisesti hintojen epävakauden osalta. Lisäksi markkinakorjausmekanismin kautta toteutettavat hintainterventiot voivat aiheuttaa huomattavia taloudellisia menetyksiä johdannaismarkkinoilla toimiville markkinaosapuolille. Kun otetaan huomioon unionin kaasumarkkinoiden koko, tällaiset tappiot eivät ainoastaan voi vaikuttaa erikoistuneisiin johdannaismarkkinoihin, vaan niillä voi olla merkittäviä seurannaisvaikutuksia muihin rahoitusmarkkinoihin. Hintainterventiot voisivat myös johtaa epävarmuudesta aiheutuvaan vakuuksien muutospyyntöjen haitalliseen lisääntymiseen. Vakuuksien muutospyyntöjen merkittävä lisääntyminen voisi aiheuttaa huomattavia taloudellisia ja maksuvalmiuteen kohdistuvia menetyksiä markkinaosapuolille, mikä voi johtaa määritysosapuolen tai loppuasiakkaan maksukyvyttömyyteen. Asiaankuuluvien markkinaosapuolten olisi toimittava vilpittömässä mielessä eivätkä ne saisi muuttaa aiheettomasti riskienhallintaprosesseja, mikä lisää vakuuksien muutospyyntöjä, etenkään jos se ei ole tavanomaisten markkinamenettelyjen mukaista. Sen vuoksi komission olisi välittömästi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen, jos se vaarantaa johdannaismarkkinoiden moitteettoman toiminnan, esimerkiksi silloin, jos se johtaa TTF-johdannaisilla käytävän kaupan merkittävään vähenemiseen unionissa tai TTF-johdannaisilla käytävän kaupan merkittävään siirtymiseen unionin ulkopuolisiin kauppapaikkoihin. Tältä osin on tärkeää, että komissio ottaa huomioon asiaankuuluvien unionin elinten saatavilla olevan asiantuntemuksen. ESMA on riippumaton viranomainen, joka edistää osaltaan unionin rahoitusjärjestelmän vakauden turvaamista erityisesti edistämällä vakaita ja moitteettomasti toimivia rahoitusmarkkinoita, kuten johdannaismarkkinoita.

Komission olisi sen vuoksi otettava huomioon tällaisia näkökohtia koskevat ESMAn raportit. Komission olisi lisäksi otettava huomioon kaikki Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, rahoitusjärjestelmän vakautta koskevat neuvot Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 127 artiklan 4 kohdan ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 4, jäljempänä ’pöytäkirja’, olevan 25.1 artiklan mukaisesti. Kun otetaan huomioon rahoitusmarkkinoiden epävakaus ja niillä toteutettavien markkinainterventioiden mahdollisesti huomattava vaikutus, on tärkeää varmistaa, että komissio voi nopeasti keskeyttää markkinakorjausmekanismin soveltamisen. Sen vuoksi ESMAn raportti olisi annettava viimeistään 48 tunnin kuluttua komission pyynnöstä tai kiireellisissä tapauksissa saman päivän kuluessa.

| (45) | Markkinakorjausmekanismi olisi suunniteltava siten, että sillä puututaan ainoastaan poikkeuksellisiin kaasun hinnannousuihin, jotka johtuvat hinnanmuodostusmekanismin puutteista, eikä sillä saisi olla vaikutusta voimassa olevien kaasuntoimitussopimusten pätevyyteen. Jos ACER tai komissio kuitenkin toteaa, että markkinakorjausmekanismin käyttöönotto vaikuttaa kielteisesti voimassa oleviin kaasuntoimitussopimuksiin, komission olisi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen. |
| --- | --- |

(45)

Markkinakorjausmekanismi olisi suunniteltava siten, että sillä puututaan ainoastaan poikkeuksellisiin kaasun hinnannousuihin, jotka johtuvat hinnanmuodostusmekanismin puutteista, eikä sillä saisi olla vaikutusta voimassa olevien kaasuntoimitussopimusten pätevyyteen. Jos ACER tai komissio kuitenkin toteaa, että markkinakorjausmekanismin käyttöönotto vaikuttaa kielteisesti voimassa oleviin kaasuntoimitussopimuksiin, komission olisi keskeytettävä markkinakorjausmekanismin soveltaminen.

| (46) | Markkinakorjausmekanismin suunnittelussa ja keskeyttämismahdollisuuksissa olisi otettava huomioon, että maakaasukauppiaat voivat siirtää maakaasukauppaa unionin ulkopuolisille alueille, mikä vähentää markkinakorjausmekanismin vaikuttavuutta. Näin olisi esimerkiksi, jos kauppiaat alkaisivat tehdä OTC-kaasukauppoja, jotka ovat vähemmän läpinäkyviä ja säänneltyjä ja joihin liittyy suurempi riski siitä, että osapuolet laiminlyövät velvoitteensa. Näin olisi myös, jos kauppiaat, joiden suojautumista markkinakorjausmekanismi saattaa rajoittaa, hakevat suojauksia muilta lainkäyttöalueilta, minkä seurauksena selvitysvastapuolen on tasapainotettava johdannaispositioiden käteisvakuudet uudelleen siten, että ne vastaavat rajattua selvityshintaa, mikä aiheuttaa vakuuksien muutospyyntöjä. |
| --- | --- |

(46)

Markkinakorjausmekanismin suunnittelussa ja keskeyttämismahdollisuuksissa olisi otettava huomioon, että maakaasukauppiaat voivat siirtää maakaasukauppaa unionin ulkopuolisille alueille, mikä vähentää markkinakorjausmekanismin vaikuttavuutta. Näin olisi esimerkiksi, jos kauppiaat alkaisivat tehdä OTC-kaasukauppoja, jotka ovat vähemmän läpinäkyviä ja säänneltyjä ja joihin liittyy suurempi riski siitä, että osapuolet laiminlyövät velvoitteensa. Näin olisi myös, jos kauppiaat, joiden suojautumista markkinakorjausmekanismi saattaa rajoittaa, hakevat suojauksia muilta lainkäyttöalueilta, minkä seurauksena selvitysvastapuolen on tasapainotettava johdannaispositioiden käteisvakuudet uudelleen siten, että ne vastaavat rajattua selvityshintaa, mikä aiheuttaa vakuuksien muutospyyntöjä.

| (47) | ACERin, ESMAn, Kaasu-ENTSOn, ja kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota markkinakorjausmekanismin seurannassa. |
| --- | --- |

(47)

ACERin, ESMAn, Kaasu-ENTSOn, ja kaasualan koordinointiryhmän olisi avustettava komissiota markkinakorjausmekanismin seurannassa.

| (48) | Suorittaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään komissiolla olisi myös oltava mahdollisuus kuulla EKP:tä ja pyytää siltä neuvoja sen roolin mukaisesti, joka EKP:llä on SEUT-sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan nojalla, jotta se voi myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen pöytäkirjan 25.1 artiklan nojalla sekä antaa lausuntoja muun muassa komissiolle, ja tämä voi kuulla sitä sellaisen unionin lainsäädännön soveltamisalasta ja täytäntöönpanosta, joka koskee luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta. Tällainen kuulemisprosessi olisi järjestettävä siten, että se mahdollistaa tarvittaessa markkinakorjausmekanismin soveltamisen nopean keskeyttämisen. |
| --- | --- |

(48)

Suorittaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään komissiolla olisi myös oltava mahdollisuus kuulla EKP:tä ja pyytää siltä neuvoja sen roolin mukaisesti, joka EKP:llä on SEUT-sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan nojalla, jotta se voi myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen pöytäkirjan 25.1 artiklan nojalla sekä antaa lausuntoja muun muassa komissiolle, ja tämä voi kuulla sitä sellaisen unionin lainsäädännön soveltamisalasta ja täytäntöönpanosta, joka koskee luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaa ja rahoitusjärjestelmän vakautta. Tällainen kuulemisprosessi olisi järjestettävä siten, että se mahdollistaa tarvittaessa markkinakorjausmekanismin soveltamisen nopean keskeyttämisen.

| (49) | Koska on kiireellisesti ratkaistava ongelmat, jotka liittyvät erityisesti TTF-johdannaisten hinnoitteluun unionissa, on ratkaisevan tärkeää panna nopeasti täytäntöön markkinakorjausmekanismi. ESMAn ja ACERin olisi arvioitava markkinakorjausmekanismin vaikutuksia, jäljempänä ’vaikutustenarviointi’, sen analysoimiseksi, voiko markkinakorjausmekanismin nopea täytäntöönpano johtaa tahattomiin kielteisiin seurauksiin rahoitus- tai energiamarkkinoilla taikka toimitusvarmuuden kannalta. Vaikutustenarviointi olisi toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023. Siinä olisi erityisesti analysoitava, mitkä osatekijät ovat välttämättömiä sellaisen täytäntöönpanosäädöksen kannalta, jossa säädetään yksityiskohtaisista edellytyksistä, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin laajentamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin, ja tarkistettava, ovatko markkinakorjausmekanismin keskeiset osatekijät edelleen asianmukaisia rahoitus- ja energiamarkkinoiden tai toimitusvarmuuden kehityksen valossa. ESMAn ja ACERin olisi viimeistään 23 päivänä tammikuuta 2023 julkaistava alustava raportti markkinakorjausmekanismin käyttöönotosta. Kun otetaan huomioon vaikutustenarvioinnin tulokset, komission olisi tarvittaessa esitettävä ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi ilman aiheetonta viivytystä, jotta voidaan mukauttaa markkinakorjausmekanismin kattamaa tuotevalikoimaa. |
| --- | --- |

(49)

Koska on kiireellisesti ratkaistava ongelmat, jotka liittyvät erityisesti TTF-johdannaisten hinnoitteluun unionissa, on ratkaisevan tärkeää panna nopeasti täytäntöön markkinakorjausmekanismi. ESMAn ja ACERin olisi arvioitava markkinakorjausmekanismin vaikutuksia, jäljempänä ’vaikutustenarviointi’, sen analysoimiseksi, voiko markkinakorjausmekanismin nopea täytäntöönpano johtaa tahattomiin kielteisiin seurauksiin rahoitus- tai energiamarkkinoilla taikka toimitusvarmuuden kannalta. Vaikutustenarviointi olisi toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023. Siinä olisi erityisesti analysoitava, mitkä osatekijät ovat välttämättömiä sellaisen täytäntöönpanosäädöksen kannalta, jossa säädetään yksityiskohtaisista edellytyksistä, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin laajentamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin, ja tarkistettava, ovatko markkinakorjausmekanismin keskeiset osatekijät edelleen asianmukaisia rahoitus- ja energiamarkkinoiden tai toimitusvarmuuden kehityksen valossa. ESMAn ja ACERin olisi viimeistään 23 päivänä tammikuuta 2023 julkaistava alustava raportti markkinakorjausmekanismin käyttöönotosta. Kun otetaan huomioon vaikutustenarvioinnin tulokset, komission olisi tarvittaessa esitettävä ehdotus tämän asetuksen muuttamiseksi ilman aiheetonta viivytystä, jotta voidaan mukauttaa markkinakorjausmekanismin kattamaa tuotevalikoimaa.

| (50) | Komissio voi myös esittää ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi muilta osin vaikutustenarvioinnin pohjalta tai markkinakorjaustapahtuman tai keskeyttämispäätöksen johdosta taikka markkinoiden ja toimitusvarmuuden kehityksen perusteella. |
| --- | --- |

(50)

Komissio voi myös esittää ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi muilta osin vaikutustenarvioinnin pohjalta tai markkinakorjaustapahtuman tai keskeyttämispäätöksen johdosta taikka markkinoiden ja toimitusvarmuuden kehityksen perusteella.

| (51) | Jotta johdannaismarkkinoiden toiminta säilyisi moitteettomana, erityisesti kun on kyse keskusvastapuolten riskienhallintaprosesseista, ja jotta voidaan minimoida tarve vaatia lisävakuuksia, osapuolten olisi halutessaan voitava kuitata tai pienentää positioita TTF-johdannaismarkkinoilla asianmukaisella tavalla. Dynaamista tarjousrajaa ei sen vuoksi olisi sovellettava sopimuksiin, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa, eikä kauppoihin, joissa markkinaosapuolet voivat kuitata tai pienentää positioita, jotka johtuvat TTF-johdannaissopimuksista, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa. |
| --- | --- |

(51)

Jotta johdannaismarkkinoiden toiminta säilyisi moitteettomana, erityisesti kun on kyse keskusvastapuolten riskienhallintaprosesseista, ja jotta voidaan minimoida tarve vaatia lisävakuuksia, osapuolten olisi halutessaan voitava kuitata tai pienentää positioita TTF-johdannaismarkkinoilla asianmukaisella tavalla. Dynaamista tarjousrajaa ei sen vuoksi olisi sovellettava sopimuksiin, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa, eikä kauppoihin, joissa markkinaosapuolet voivat kuitata tai pienentää positioita, jotka johtuvat TTF-johdannaissopimuksista, jotka on tehty ennen tämän asetuksen voimaantuloa.

| (52) | Keskusvastapuolilla on keskeinen rooli TTF-johdannaismarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamisessa lieventämällä vastapuoliriskiä. Sen vuoksi on välttämätöntä, ettei markkinakorjausmekanismilla estetä keskusvastapuolten toimia, erityisesti kun on kyse maksukyvyttömyyden hallinnasta positioiden osalta. Dynaamista tarjousrajaa ei tämän vuoksi olisi sovellettava kauppoihin, jotka toteutetaan osana keskusvastapuolen järjestämää maksukyvyttömyyden hallintamenettelyä. |
| --- | --- |

(52)

Keskusvastapuolilla on keskeinen rooli TTF-johdannaismarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamisessa lieventämällä vastapuoliriskiä. Sen vuoksi on välttämätöntä, ettei markkinakorjausmekanismilla estetä keskusvastapuolten toimia, erityisesti kun on kyse maksukyvyttömyyden hallinnasta positioiden osalta. Dynaamista tarjousrajaa ei tämän vuoksi olisi sovellettava kauppoihin, jotka toteutetaan osana keskusvastapuolen järjestämää maksukyvyttömyyden hallintamenettelyä.

| (53) | Markkinakorjausmekanismi on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite, joka koskee liian korkeiden kaasun hintojen korjaamista TTF:ssä ja muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvissä johdannaisissa. Hinnannousujen välilliset vaikutukset, kuten korkeammat energian hinnat ja inflaatio, kohdistuvat kaikkiin jäsenvaltioihin. Hinnanmuodostusjärjestelmän puutteiden osalta tällaisilla puutteilla on erilainen merkitys eri jäsenvaltioissa, ja hinnannousut ovat joissakin jäsenvaltioissa (esim. Keski-Euroopan jäsenvaltioissa) edustavampia kuin muissa jäsenvaltioissa (esim. reuna-alueilla sijaitsevat jäsenvaltiot tai jäsenvaltiot, joilla on muita toimitusmahdollisuuksia). Jotta vältetään hajanaiset toimet, jotka voisivat jakaa unionin yhdentyneitä kaasumarkkinoita, tarvitaan yhteisvastuun hengessä toteutettavia yhteisiä toimia. Tämä on myös olennaisen tärkeää toimitusvarmuuden takaamiseksi unionissa. Lisäksi yhteisillä suojatoimilla, joita saatetaan tarvita enemmän jäsenvaltioissa, joilla ei ole toimitusvaihtoehtoja, kuin jäsenvaltioissa, joilla on toimitusvaihtoehtoja, olisi varmistettava energiayhteisvastuuta ilmentävä koordinoitu lähestymistapa. Vaikka taloudelliset riskit ja hyödyt ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa, markkinakorjausmekanismin olisi muodostettava yhteisvastuun henkeä ilmentävä kompromissi, jonka mukaisesti kaikki jäsenvaltiot sopivat edistävänsä markkinoiden korjausta ja hyväksyvänsä samat hinnanmuodostuksen rajat, vaikka hinnanmuodostusmekanismin toimintahäiriöiden vakavuus ja johdannaisten hintojen taloudelliset vaikutukset talouteen ovat erilaiset joissakin jäsenvaltioissa. Markkinakorjausmekanismi vahvistaisi näin ollen unionin yhteisvastuuta, jotta vältettäisiin liian korkeat kaasun hinnat, jotka ovat monissa jäsenvaltioissa kestämättömiä jopa lyhyinä aikoina. Markkinakorjausmekanismi auttaa varmistamaan, että kaikkien jäsenvaltioiden kaasuntoimitusyritykset voivat ostaa kaasua kohtuullisin hinnoin yhteisvastuun hengessä. |
| --- | --- |

(53)

Markkinakorjausmekanismi on tarpeellinen ja oikeasuhteinen, jotta voidaan saavuttaa tavoite, joka koskee liian korkeiden kaasun hintojen korjaamista TTF:ssä ja muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvissä johdannaisissa. Hinnannousujen välilliset vaikutukset, kuten korkeammat energian hinnat ja inflaatio, kohdistuvat kaikkiin jäsenvaltioihin. Hinnanmuodostusjärjestelmän puutteiden osalta tällaisilla puutteilla on erilainen merkitys eri jäsenvaltioissa, ja hinnannousut ovat joissakin jäsenvaltioissa (esim. Keski-Euroopan jäsenvaltioissa) edustavampia kuin muissa jäsenvaltioissa (esim. reuna-alueilla sijaitsevat jäsenvaltiot tai jäsenvaltiot, joilla on muita toimitusmahdollisuuksia). Jotta vältetään hajanaiset toimet, jotka voisivat jakaa unionin yhdentyneitä kaasumarkkinoita, tarvitaan yhteisvastuun hengessä toteutettavia yhteisiä toimia. Tämä on myös olennaisen tärkeää toimitusvarmuuden takaamiseksi unionissa. Lisäksi yhteisillä suojatoimilla, joita saatetaan tarvita enemmän jäsenvaltioissa, joilla ei ole toimitusvaihtoehtoja, kuin jäsenvaltioissa, joilla on toimitusvaihtoehtoja, olisi varmistettava energiayhteisvastuuta ilmentävä koordinoitu lähestymistapa. Vaikka taloudelliset riskit ja hyödyt ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa, markkinakorjausmekanismin olisi muodostettava yhteisvastuun henkeä ilmentävä kompromissi, jonka mukaisesti kaikki jäsenvaltiot sopivat edistävänsä markkinoiden korjausta ja hyväksyvänsä samat hinnanmuodostuksen rajat, vaikka hinnanmuodostusmekanismin toimintahäiriöiden vakavuus ja johdannaisten hintojen taloudelliset vaikutukset talouteen ovat erilaiset joissakin jäsenvaltioissa. Markkinakorjausmekanismi vahvistaisi näin ollen unionin yhteisvastuuta, jotta vältettäisiin liian korkeat kaasun hinnat, jotka ovat monissa jäsenvaltioissa kestämättömiä jopa lyhyinä aikoina. Markkinakorjausmekanismi auttaa varmistamaan, että kaikkien jäsenvaltioiden kaasuntoimitusyritykset voivat ostaa kaasua kohtuullisin hinnoin yhteisvastuun hengessä.

| (54) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa määrittää tekniset yksityiskohdat, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa määrittää tekniset yksityiskohdat, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (11) mukaisesti.

| (55) | Talvikauteen siirryttäessä on maakaasumarkkinoiden epävakaan ja ennakoimattoman tilanteen vuoksi tärkeää varmistaa, että markkinakorjausmekanismia voidaan soveltaa mahdollisimman pian, jos sen käyttöönoton oikeuttavat edellytykset täyttyvät. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan 1 päivänä helmikuuta 2023. Dynaamista tarjousrajaa olisi sovellettava 15 päivästä helmikuuta 2023. ESMAlle ja ACERille asetettua velvoitetta toimittaa alustava raportti olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2023, jotta vaaditut tiedot saadaan mahdollisimman pian, |
| --- | --- |

(55)

Talvikauteen siirryttäessä on maakaasumarkkinoiden epävakaan ja ennakoimattoman tilanteen vuoksi tärkeää varmistaa, että markkinakorjausmekanismia voidaan soveltaa mahdollisimman pian, jos sen käyttöönoton oikeuttavat edellytykset täyttyvät. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan 1 päivänä helmikuuta 2023. Dynaamista tarjousrajaa olisi sovellettava 15 päivästä helmikuuta 2023. ESMAlle ja ACERille asetettua velvoitetta toimittaa alustava raportti olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2023, jotta vaaditut tiedot saadaan mahdollisimman pian,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tällä asetuksella perustetaan väliaikainen markkinakorjausmekanismi, jota sovelletaan toimeksiantoihin, jotka tehdään TTF-johdannaisilla ja 9 artiklan mukaisesti muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvillä johdannaisilla käytävää kauppaa varten, jotta unionissa voidaan rajoittaa kaasun liian korkeita hintapiikkejä, jotka eivät vastaa maailmanmarkkinahintoja.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’TTF-johdannaisella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (12) 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä hyödykejohdannaista, jolla käydään kauppaa säännellyllä markkinalla ja jonka kohde-etuutena on Gasunie Transport Services B.V:n ylläpitämässä virtuaalisessa Title Transfer Facility (TTF) -kauppapaikassa toteutettava liiketoimi; |
| --- | --- |

1)

’TTF-johdannaisella’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 600/2014 (12) 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä hyödykejohdannaista, jolla käydään kauppaa säännellyllä markkinalla ja jonka kohde-etuutena on Gasunie Transport Services B.V:n ylläpitämässä virtuaalisessa Title Transfer Facility (TTF) -kauppapaikassa toteutettava liiketoimi;

12

| 2) | ’muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvällä johdannaisella’ asetuksen (EU) N:o 600/2014 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä hyödykejohdannaista, jolla käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla ja jonka kohde-etuutena on kaasuliiketoimi virtuaalisessa kauppapaikassa unionissa; |
| --- | --- |

2)

’muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvällä johdannaisella’ asetuksen (EU) N:o 600/2014 2 artiklan 1 kohdan 30 alakohdassa määriteltyä hyödykejohdannaista, jolla käydään kauppaa säännellyillä markkinoilla ja jonka kohde-etuutena on kaasuliiketoimi virtuaalisessa kauppapaikassa unionissa;

| 3) | ’virtuaalisella kauppapaikalla’ syöttö- ja ottojärjestelmässä olevaa muuta kuin fyysistä kauppapaikkaa, jossa kaasua vaihdetaan myyjän ja ostajan välillä ilman tarvetta varata siirto- tai jakelukapasiteettia; |
| --- | --- |

3)

’virtuaalisella kauppapaikalla’ syöttö- ja ottojärjestelmässä olevaa muuta kuin fyysistä kauppapaikkaa, jossa kaasua vaihdetaan myyjän ja ostajan välillä ilman tarvetta varata siirto- tai jakelukapasiteettia;

| 4) | ’front month TTF-johdannaisella’ TTF-johdannaista, jonka erääntymispäivä on lähimpänä niistä johdannaisista, joiden maturiteetti on yksi kuukausi ja joilla käydään kauppaa tietyllä säännellyllä markkinalla; |
| --- | --- |

4)

’front month TTF-johdannaisella’ TTF-johdannaista, jonka erääntymispäivä on lähimpänä niistä johdannaisista, joiden maturiteetti on yksi kuukausi ja joilla käydään kauppaa tietyllä säännellyllä markkinalla;

| 5) | ’front year TTF-johdannaisella’ tarkoitetaan TTF-johdannaista, jonka päättymispäivä on lähin niiden johdannaisten joukosta, joiden maturiteetti on kaksitoista kuukautta ja joilla käydään kauppaa tietyllä säännellyllä markkinalla; |
| --- | --- |

5)

’front year TTF-johdannaisella’ tarkoitetaan TTF-johdannaista, jonka päättymispäivä on lähin niiden johdannaisten joukosta, joiden maturiteetti on kaksitoista kuukautta ja joilla käydään kauppaa tietyllä säännellyllä markkinalla;

| 6) | ’viitehinnalla’, sikäli kuin se on saatavilla, seuraavien päivittäistä keskihintaa:






  — | Northwest Europe Markerin nesteytetyn maakaasun hinta-arvio, joka on määritelty Platts Benchmark B.V:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)” -hinnan ja Argus Benchmark Administration B.V.:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Northwest Europe des – half-month 2” -hinnan päivittäiseksi keskiarvoksi; nesteytetyn maakaasun hinta-arviot Yhdysvaltain dollareissa (USD) miljoonaa brittiläistä lämpöyksikköä (MMBtu) kohti on muunnettu euroiksi megawattitunnilta Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, euron valuuttakurssin ja muuntokurssin 1 MMBtu = 0,293071 kilowattituntia perusteella; |
| --- | --- | --- |

6)

’viitehinnalla’, sikäli kuin se on saatavilla, seuraavien päivittäistä keskihintaa:

—

Northwest Europe Markerin nesteytetyn maakaasun hinta-arvio, joka on määritelty Platts Benchmark B.V:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)” -hinnan ja Argus Benchmark Administration B.V.:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Northwest Europe des – half-month 2” -hinnan päivittäiseksi keskiarvoksi; nesteytetyn maakaasun hinta-arviot Yhdysvaltain dollareissa (USD) miljoonaa brittiläistä lämpöyksikköä (MMBtu) kohti on muunnettu euroiksi megawattitunnilta Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, euron valuuttakurssin ja muuntokurssin 1 MMBtu = 0,293071 kilowattituntia perusteella;

| — | Mediterranean Markerin nesteytetyn maakaasun hinta-arvio, joka määritellään Platts Benchmark B.V:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Daily Spot Mediterranean Marker (MED)” -hinnan sekä Argus Benchmark Administration B.V.:n (Alankomaat) hallinnoimien ”Iberian peninsula des – half-month 2”, ”Italy des – half-month 2” ja ”Greece des – half-month 2” -hintojen päivittäisen keskiarvon päivittäisenä keskiarvona; nesteytetyn maakaasun hinta-arviot Yhdysvaltain dollareissa (USD) miljoonaa brittiläistä lämpöyksikköä (MMBtu) kohti on muunnettu euroiksi megawattitunnilta EKP:n euron valuuttakurssin ja muuntokurssin 1 MMBtu = 0,293071 kilowattituntia perusteella; |
| --- | --- |

—

Mediterranean Markerin nesteytetyn maakaasun hinta-arvio, joka määritellään Platts Benchmark B.V:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Daily Spot Mediterranean Marker (MED)” -hinnan sekä Argus Benchmark Administration B.V.:n (Alankomaat) hallinnoimien ”Iberian peninsula des – half-month 2”, ”Italy des – half-month 2” ja ”Greece des – half-month 2” -hintojen päivittäisen keskiarvon päivittäisenä keskiarvona; nesteytetyn maakaasun hinta-arviot Yhdysvaltain dollareissa (USD) miljoonaa brittiläistä lämpöyksikköä (MMBtu) kohti on muunnettu euroiksi megawattitunnilta EKP:n euron valuuttakurssin ja muuntokurssin 1 MMBtu = 0,293071 kilowattituntia perusteella;

| — | Northeast Asia Markerin nesteytetyn maakaasun hinta-arvio, joka on määritelty Platts Benchmark B.V:n (Alankomaat) hallinnoiman ”LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month” -hinnan ja Argus Benchmark Administration B.V.:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2” -hinnan päivittäiseksi keskiarvoksi; nesteytetyn maakaasun hinta-arviot Yhdysvaltain dollareissa (USD) miljoonaa brittiläistä lämpöyksikköä (MMBtu) kohti on muunnettu euroiksi megawattitunnilta EKP:n euron valuuttakurssin ja muuntokurssin 1 MMBtu = 0,293071 kilowattituntia perusteella; |
| --- | --- |

—

Northeast Asia Markerin nesteytetyn maakaasun hinta-arvio, joka on määritelty Platts Benchmark B.V:n (Alankomaat) hallinnoiman ”LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month” -hinnan ja Argus Benchmark Administration B.V.:n (Alankomaat) hallinnoiman ”Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2” -hinnan päivittäiseksi keskiarvoksi; nesteytetyn maakaasun hinta-arviot Yhdysvaltain dollareissa (USD) miljoonaa brittiläistä lämpöyksikköä (MMBtu) kohti on muunnettu euroiksi megawattitunnilta EKP:n euron valuuttakurssin ja muuntokurssin 1 MMBtu = 0,293071 kilowattituntia perusteella;

| — | ICE Futures Europen (Yhdistynyt kuningaskunta) julkaisema front-month NBP-johdannaisten selvityshinta; Sterling pence per therm on muunnettu euroiksi megawattitunnilta EKP:n euron valuuttakurssin ja muuntoarvon 1 therm = 29.3071 kilowattituntia perusteella; |
| --- | --- |

—

ICE Futures Europen (Yhdistynyt kuningaskunta) julkaisema front-month NBP-johdannaisten selvityshinta; Sterling pence per therm on muunnettu euroiksi megawattitunnilta EKP:n euron valuuttakurssin ja muuntoarvon 1 therm = 29.3071 kilowattituntia perusteella;

| — | ACERin asetuksen (EU) 2022/2576 18 artiklan mukaisesti tekemän päivittäisen hinta-arvioinnin hintaa; |
| --- | --- |

—

ACERin asetuksen (EU) 2022/2576 18 artiklan mukaisesti tekemän päivittäisen hinta-arvioinnin hintaa;

| 7) | ’säännellyllä markkinalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määriteltyä säänneltyä markkinaa; |
| --- | --- |

7)

’säännellyllä markkinalla’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määriteltyä säänneltyä markkinaa;

| 8) | ’markkinoiden ylläpitäjällä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa määriteltyä markkinoiden ylläpitäjää. |
| --- | --- |

8)

’markkinoiden ylläpitäjällä’ direktiivin 2014/65/EU 4 artiklan 1 kohdan 18 alakohdassa määriteltyä markkinoiden ylläpitäjää.

II LUKU

MARKKINAKORJAUSMEKANISMI

3 artikla

Hintaseuranta

1.   ACER seuraa jatkuvasti kehitystä, kun on kyse viitehinnasta, front month TTF-johdannaisten selvityshinnasta ja muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten front month -johdannaisten selvityshinnasta.

2.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi Platts Benchmark B.V. (Alankomaat) ilmoittaa ACERille päivittäin viimeistään kello 21.00 Keski-Euroopan aikaa (CET) seuraavien viitearvojen mukaiset nesteytetyn maakaasun päivittäiset hinta-arviot: ”Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, ”Daily Spot Northwest Europe Marker (NEW)” ja ”Japan Korea Marker (JKM)”.

3.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi Argus Benchmark Administration B.V (Alankomaat) ilmoittaa ACERille päivittäin viimeistään kello 21.00 Keski-Euroopan aikaa (CET) seuraavien viitearvojen mukaiset nesteytetyn maakaasun päivittäiset hinta-arviot: ”Northwest Europe des – half-month 2”, ”Iberian peninsula des - half-month 2”, ”Italy des - half-month 2”, ”Greece des - half-month 2” ja ”Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2”.

4.   ACER laskee päivittäin 1 kohdan mukaisesti saatujen tietojen perusteella päivittäisen viitehinnan. ACER julkaisee päivittäisen viitehinnan verkkosivustollaan päivittäin viimeistään klo 23.59 Keski-Euroopan aikaa (CET).

4 artikla

Markkinakorjaustapahtuma

1.   Front year TTF-johdannaisten selvityshinnan osalta markkinakorjausmekanismi aktivoidaan, kun markkinakorjaustapahtuma toteutuu. Markkinakorjaustapahtuman katsotaan toteutuvan, kun ICE Endex B.V.:n (Alankomaat) julkaisema front-month TTF-johdannaisen selvityshinta

| a) | on yli 180 euroa megawattitunnilta kolmen työpäivän ajan; ja |
| --- | --- |

a)

on yli 180 euroa megawattitunnilta kolmen työpäivän ajan; ja

| b) | on 35 euroa korkeampi kuin viitehinta a alakohdassa tarkoitettuna ajanjaksona. |
| --- | --- |

b)

on 35 euroa korkeampi kuin viitehinta a alakohdassa tarkoitettuna ajanjaksona.

2.   Annettaessa 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanosäädös markkinakorjaustapahtuman, joka koskee muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviä johdannaisia, on myös tapahduttava kyseisessä täytäntöönpanosäädöksessä määritetyin edellytyksin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjen perusteiden nojalla.

3.   Jos ACER havaitsee markkinakorjaustapahtuman toteutuneen, sen on julkaistava selkeällä ja näkyvällä tavalla verkkosivustollaan viimeistään klo 23.59 Keski-Euroopan aikaa (CET) ilmoitus siitä, että markkinakorjaustapahtuma on toteutunut, jäljempänä ’markkinakorjausilmoitus’, ja ilmoitettava markkinakorjaustapahtumasta neuvostolle, komissiolle, EKP:lle ja ESMAlle .

4.   Markkinoiden ylläpitäjien, jotka toimivat TTF-johdannaismarkkinoilla, ja TTF-johdannaismarkkinaosapuolien on seurattava ACERin verkkosivustoa päivittäin.

5.   Markkinakorjausilmoituksen julkaisemista seuraavasta päivästä alkaen markkinoiden ylläpitäjät eivät saa hyväksyä eivätkä TTF-johdannaismarkkinaosapuolet saa toimittaa sellaisia TTF-johdannaisia koskevia toimeksiantoja, joiden on määrä päättyä front month TTF-johdannaisen voimassaolon päättymispäivän ja sen front year TTF-johdannaisen voimassaolon päättymispäivän välisenä aikana, jonka hinnat ovat 35 euroa korkeammat kuin ACERin edellisenä päivänä julkaisema viitehinta, jäljempänä ’dynaaminen tarjousraja’. Jos viitehinta on alle 145 euroa megawattitunnilta, dynaamisen tarjousrajan on säilyttävä 145 euron ja 35 euron summana.

6.   Annettaessa 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanosäädös dynaamista tarjousrajaa on sovellettava muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin kyseisessä täytäntöönpanosäädöksessä määritetyin edellytyksin 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjen perusteiden nojalla.

7.   Kun ACER on ottanut käyttöön dynaamisen tarjousrajan, sitä sovelletaan vähintään 20 työpäivän ajan, ellei komissio keskeytä sen soveltamista 6 artiklan mukaisesti tai jollei sitä poisteta käytöstä 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

8.   Jotta komissio voi tarvittaessa nopeasti keskeyttää täytäntöönpanopäätöksellä ACERin suorittaman markkinakorjausmekanismin käyttöönoton , jos 3 artiklan 1 kohdan mukaisen ACERin seurannan tulosten perusteella on konkreettisia viitteitä siitä, että 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen markkinakorjaustapahtuma on välitön, komissio pyytää viipymättä EKP:a, ESMAa ja tarvittaessa kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa, jäljempänä ’Kaasu-ENTSO’, ja kaasualan koordinointiryhmää esittämään arvioinnin mahdollisen markkinakorjaustapahtuman vaikutuksesta toimitusvarmuuteen, unionin sisäisiin kaasuvirtoihin ja rahoitusvakauteen. Kyseisessä arvioinnissa on otettava huomioon hintakehitys muilla asiaankuuluvilla järjestäytyneillä markkinapaikoilla, erityisesti Aasiassa tai Yhdysvalloissa; näitä hintoja kuvastavat ”Joint Japan Korea Marker” tai ”Henry Hub Gas Price Assessment”, joita molempia hallinnoi Platts Benchmark B.V. (Alankomaat) ja joiden julkaisija on S&P Global Inc. (New York).

9.   Arvioituaan dynaamisen tarjousrajan vaikutusta kaasun ja sähkön kulutukseen ja edistymistä asetuksen (EU) 2022/1369 3 ja 5 artiklassa ja asetuksen (EU) 2022/1854 3 ja 4 artiklassa säädettyjen kysynnän vähentämistavoitteiden saavuttamisessa komissio voi myös ehdottaa asetuksen (EU) 2022/1369 muuttamista sen mukauttamiseksi uuteen tilanteeseen.

10.   Markkinakorjaustapahtuman toteutuessa komissio pyytää ilman aiheetonta viivytystä EKP:ltä lausunnon energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan kohdistuvien tahattomien häiriöiden riskistä.

5 artikla

Markkinakorjausmekanismin poistaminen käytöstä

1.   Dynaaminen tarjousraja on poistettava käytöstä 20 työpäivän kuluttua 4 artiklan 5 kohdan mukaisen markkinakorjaustapahtuman toteutumisesta tai sen jälkeen, jos viitehinta on alle 145 euroa megawattitunnilta kolmen peräkkäisen työpäivän ajan.

2.   Jos komissio on julistanut alueellisen tai unionin tason hätätilan, erityisesti jos kaasun toimitustilanne heikkenee merkittävästi, mikä johtaa tilanteeseen, jossa kaasun toimitus ei riitä jäljellä olevan kaasun kysynnän tyydyttämiseen, asetuksen (EU) 2017/1938 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti, dynaaminen tarjousraja on poistettava käytöstä.

3.   ACER julkaisee viipymättä ilmoituksen verkkosivustollaan ja antaa neuvostolle, komissiolle, EKP:lle ja ESMAlle, ilmoituksen, että 1 kohdassa tarkoitettu käytöstäpoistotapahtuma on toteutunut, jäljempänä ’käytöstäpoistoilmoitus’.

6 artikla

Markkinakorjausmekanismin soveltamisen keskeyttäminen

1.   ESMA, ACER, Kaasu-ENTSO ja kaasualan koordinointiryhmä seuraavat jatkuvasti dynaamisen tarjousrajan vaikutuksia rahoitus- ja energiamarkkinoihin ja toimitusvarmuuteen siinä tapauksessa, että markkinakorjausmekanismi on otettu käyttöön.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun seurannan perusteella komissio keskeyttää markkinakorjausmekanismin soveltamisen milloin tahansa täytäntöönpanopäätöksellä, kun ilmenee tahattomia markkinahäiriöitä tai tällaisten häiriöiden ilmeisiä riskejä, jotka vaikuttavat kielteisesti toimitusvarmuuteen, unionin sisäisiin kaasuvirtoihin tai rahoitusvakauteen, jäljempänä ’keskeyttämispäätös’. Komissio ottaa arvioinnissa huomioon, toteutuvatko markkinakorjausmekanismin käyttöönoton osalta seuraavat seikat:

| a) | se vaarantaa kaasun toimitusvarmuuden unionissa; toimitusvarmuuteen liittyvien riskien arvioinnissa huomioon otettavat tekijät ovat mahdollinen merkittävä poikkeama viitehinnan osatekijästä verrattuna aiempaan kehitykseen ja LNG:n neljännesvuosittaisen unioniin tuonnin merkittävä väheneminen verrattuna edellisen vuoden samaan neljännekseen; |
| --- | --- |

a)

se vaarantaa kaasun toimitusvarmuuden unionissa; toimitusvarmuuteen liittyvien riskien arvioinnissa huomioon otettavat tekijät ovat mahdollinen merkittävä poikkeama viitehinnan osatekijästä verrattuna aiempaan kehitykseen ja LNG:n neljännesvuosittaisen unioniin tuonnin merkittävä väheneminen verrattuna edellisen vuoden samaan neljännekseen;

| b) | sitä sovelletaan aikana, jona asetuksen (EU) 2022/1369 5 artiklan mukaisia pakollisia kysynnän vähennystavoitteita ei saavuteta unionin tasolla, tai se vaikuttaa kielteisesti edistymiseen asetuksen (EU) 2022/1369 3 artiklan mukaisen kaasunsäästötavoitteen täytäntöönpanossa, kun otetaan huomioon tarve varmistaa, että hintasignaalit kannustavat kysynnän vähentämiseen, tai johtaa kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun 15 prosenttia kuukauden aikana tai 10 prosenttia kahden peräkkäisen kuukauden aikana verrattuna vastaavaan keskimääräiseen kulutukseen samojen kuukausien aikana 1 päivää helmikuuta 2023 edeltävinä viitenä peräkkäisenä vuotena jäsenvaltioilta asetuksen (EU) 2022/1369 8 artiklan mukaisesti saatujen kaasunkulutusta ja kysynnän vähentämistä koskevien tietojen perusteella; |
| --- | --- |

b)

sitä sovelletaan aikana, jona asetuksen (EU) 2022/1369 5 artiklan mukaisia pakollisia kysynnän vähennystavoitteita ei saavuteta unionin tasolla, tai se vaikuttaa kielteisesti edistymiseen asetuksen (EU) 2022/1369 3 artiklan mukaisen kaasunsäästötavoitteen täytäntöönpanossa, kun otetaan huomioon tarve varmistaa, että hintasignaalit kannustavat kysynnän vähentämiseen, tai johtaa kaasun kokonaiskulutuksen kasvuun 15 prosenttia kuukauden aikana tai 10 prosenttia kahden peräkkäisen kuukauden aikana verrattuna vastaavaan keskimääräiseen kulutukseen samojen kuukausien aikana 1 päivää helmikuuta 2023 edeltävinä viitenä peräkkäisenä vuotena jäsenvaltioilta asetuksen (EU) 2022/1369 8 artiklan mukaisesti saatujen kaasunkulutusta ja kysynnän vähentämistä koskevien tietojen perusteella;

| c) | ACERin seurantatietojen mukaisesti se estää markkinapohjaiset unionin sisäiset kaasuvirrat; |
| --- | --- |

c)

ACERin seurantatietojen mukaisesti se estää markkinapohjaiset unionin sisäiset kaasuvirrat;

| d) | se vaikuttaa ESMAn markkinakorjausmekanismin käyttöönoton vaikutuksia koskevan ESMAn raportin ja komission tätä varten pyytämien EKP:n mahdollisten ohjeiden perusteella energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan; erityisesti kun se johtaa merkittävään vakuuksien muutospyyntöjen lisääntymiseen tai merkittävään TTF-johdannaisilla käytävän kaupan vähenemiseen unionissa yhden kuukauden aikana verrattuna edellisen vuoden samaan kuukauteen taikka merkittävään TTF-johdannaisilla käytävän kaupan siirtymiseen unionin ulkopuolisiin kauppapaikkoihin; |
| --- | --- |

d)

se vaikuttaa ESMAn markkinakorjausmekanismin käyttöönoton vaikutuksia koskevan ESMAn raportin ja komission tätä varten pyytämien EKP:n mahdollisten ohjeiden perusteella energiajohdannaismarkkinoiden vakauteen ja moitteettomaan toimintaan; erityisesti kun se johtaa merkittävään vakuuksien muutospyyntöjen lisääntymiseen tai merkittävään TTF-johdannaisilla käytävän kaupan vähenemiseen unionissa yhden kuukauden aikana verrattuna edellisen vuoden samaan kuukauteen taikka merkittävään TTF-johdannaisilla käytävän kaupan siirtymiseen unionin ulkopuolisiin kauppapaikkoihin;

| e) | se johtaa huomattaviin eroihin kaasun markkinahintojen välillä eri järjestäytyneillä markkinapaikoilla unionissa sekä muilla asiaankuuluvilla järjestäytyneillä markkinapaikoilla, kuten Aasiassa tai Yhdysvalloissa; näitä hintoja kuvastavat ”Joint Japan Korea Marker” tai ”Henry Hub Gas Price Assessment”, joita molempia hallinnoi Platts Benchmark B.V. (Alankomaat); |
| --- | --- |

e)

se johtaa huomattaviin eroihin kaasun markkinahintojen välillä eri järjestäytyneillä markkinapaikoilla unionissa sekä muilla asiaankuuluvilla järjestäytyneillä markkinapaikoilla, kuten Aasiassa tai Yhdysvalloissa; näitä hintoja kuvastavat ”Joint Japan Korea Marker” tai ”Henry Hub Gas Price Assessment”, joita molempia hallinnoi Platts Benchmark B.V. (Alankomaat);

| f) | se vaikuttaa voimassa olevien kaasuntoimitussopimusten pätevyyteen, mukaan lukien pitkäaikaiset kaasuntoimitussopimukset. |
| --- | --- |

f)

se vaikuttaa voimassa olevien kaasuntoimitussopimusten pätevyyteen, mukaan lukien pitkäaikaiset kaasuntoimitussopimukset.

3.   Keskeyttämispäätös on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä ja se on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Dynaamista tarjousrajaa ei enää sovelleta keskeyttämispäätöksen julkaisemista seuraavasta päivästä alkaen ja niin kauan kuin keskeyttämispäätöksessä säädetään.

4.   ACER, ESMA, Kaasu-ENTSO ja kaasualan koordinointiryhmä avustavat komissiota 4, 5 ja 6 artiklan mukaisissa tehtävissä. Tämän artiklan 2 kohdan d alakohdan mukainen ESMAn raportti on annettava viimeistään 48 tunnin kuluttua tai kiireellisissä tapauksissa saman päivän kuluessa komission pyynnöstä.

5.   Suorittaessaan 4, 5 ja 6 artiklan mukaisia tehtäviään komissio voi pyytää EKP:ltä ohjeita mistä tahansa asiasta, joka liittyy sen SEUT 127 artiklan 5 kohdan mukaiseen tehtävään myötävaikuttaa luottolaitosten toiminnan vakauden valvontaan ja rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen.

7 artikla

Salassapitovelvollisuus

1.   Tämän asetuksen nojalla saatuja, vaihdettuja tai toimitettuja luottamuksellisia tietoja koskee tässä artiklassa säädetty salassapitovelvollisuus.

2.   Salassapitovelvollisuutta sovelletaan kaikkiin henkilöihin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet ACERin tai sellaisten viranomaisten tai markkinoilla toimivien yritysten tai luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön palveluksessa, joille toimivaltainen viranomainen on siirtänyt valtuuksiaan, myös toimivaltaisen viranomaisen kanssa sopimuksen tehneisiin auditoijiin ja asiantuntijoihin.

3.   Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa ei saa ilmaista toiselle henkilölle eikä toiselle viranomaiselle, jollei unionin oikeudessa tai kansallisessa oikeudessa toisin säädetä.

4.   Kaikki toimivaltaisten viranomaisten välillä tämän asetuksen mukaisesti vaihdetut tiedot, jotka koskevat liiketoiminta- tai toimintaolosuhteita ja muita taloudellisia tai henkilökohtaisia asioita, on katsottava luottamuksellisiksi ja niihin on sovellettava salassapitovelvollisuutta koskevia vaatimuksia, paitsi jos toimivaltainen viranomainen ilmoittaa tietoja toimittaessaan, että tällaiset tiedot saa luovuttaa, tai jos tällainen luovuttaminen on tarpeen oikeudenkäyntiä varten.

8 artikla

Vaikutustenarviointi

1.   ESMA ja ACER arvioivat markkinakorjausmekanismin vaikutuksia rahoitus- ja energiamarkkinoihin ja toimitusvarmuuteen erityisesti tarkistaakseen, ovatko markkinakorjausmekanismin keskeiset osatekijät edelleen asianmukaisia rahoitus- ja energiamarkkinoiden ja toimitusvarmuuden kehityksen valossa.

2.   ESMA ja ACER analysoivat osana vaikutustenarviointia erityisesti 9 artiklan 2 kohdassa säädettyjä perusteita. Kyseisessä arvioinnissa on erityisesti tarkistettava, onko rajaaminen TTF-johdannaisiin johtanut siihen, että markkinaosapuolet ovat valinneet suotuisamman vaihtoehdon korjattujen ja muiden kuin korjattujen johdannaisten välillä, ja onko tästä aiheutunut rahoitus- tai energiamarkkinoille kielteisiä seurauksia ja kuluttajille haittoja.

3.   ESMA ja ACER arvioivat myös seuraavia:

| a) | johtiko OTC-kaupan jättäminen tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle TTF-johdannaisten kaupan merkittäviin siirtymisiin OTC-markkinoille, vaarantaen rahoitus- tai energiamarkkinoiden vakauden; |
| --- | --- |

a)

johtiko OTC-kaupan jättäminen tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle TTF-johdannaisten kaupan merkittäviin siirtymisiin OTC-markkinoille, vaarantaen rahoitus- tai energiamarkkinoiden vakauden;

| b) | johtiko markkinakorjausmekanismi siihen, että TTF-johdannaisilla käytävä kauppa väheni merkittävästi unionissa tai siirtyikö TTF-johdannaisilla käytävä kauppa merkittävästi unionin ulkopuolisiin kauppapaikkoihin. |
| --- | --- |

b)

johtiko markkinakorjausmekanismi siihen, että TTF-johdannaisilla käytävä kauppa väheni merkittävästi unionissa tai siirtyikö TTF-johdannaisilla käytävä kauppa merkittävästi unionin ulkopuolisiin kauppapaikkoihin.

4.   ESMA ja ACER arvioivat lisäksi, onko tarpeen tarkistaa

| a) | viitehintaa määritettäessä huomioon otettuja tekijöitä; |
| --- | --- |

a)

viitehintaa määritettäessä huomioon otettuja tekijöitä;

| b) | 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä;

| c) | dynaamista tarjousrajaa. |
| --- | --- |

c)

dynaamista tarjousrajaa.

5.   ESMAn ja ACERin 1 kohdan mukaiset raportit on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2023. ESMAn ja ACERin on viimeistään 23 päivänä tammikuuta 2023 julkaistava alustava raportti markkinakorjausmekanismin käyttöönotosta.

9 artikla

Markkinakorjausmekanismin laajentaminen muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin

1.   Edellä olevan 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella komissio määrittelee täytäntöönpanosäädöksessä tekniset yksityiskohdat, jotka koskevat markkinakorjausmekanismin soveltamista muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin, 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseinen täytäntöönpanosäädös on annettava 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Jos markkinakorjausmekanismin soveltaminen muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin johtaa merkittäviin kielteisiin seurauksiin rahoitus- tai kaasumarkkinoilla tämän artiklan 2 kohdassa säädettyjen perusteiden nojalla, komissio sulkee poikkeuksellisesti tietyt johdannaiset markkinakorjausmekanismin soveltamisalan ulkopuolelle.

2.   Komissio valitsee täytäntöönpanon tekniset yksityiskohdat sekä muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvät johdannaiset, jotka voi olla tarpeen sulkea markkinakorjausmekanismin soveltamisalan ulkopuolelle, erityisesti seuraavien perusteiden perusteella:

| a) | tietojen saatavuus muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten hinnoista; |
| --- | --- |

a)

tietojen saatavuus muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten hinnoista;

| b) | muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten likviditeetti; |
| --- | --- |

b)

muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyvien johdannaisten likviditeetti;

| c) | vaikutukset, joita markkinakorjausmekanismin laajentamisella muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin olisi unionin sisäisiin kaasuvirtoihin ja toimitusvarmuuteen; |
| --- | --- |

c)

vaikutukset, joita markkinakorjausmekanismin laajentamisella muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin olisi unionin sisäisiin kaasuvirtoihin ja toimitusvarmuuteen;

| d) | vaikutukset, joita markkinakorjausmekanismin laajentamisella muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin olisi rahoitusmarkkinoiden vakauteen, kun otetaan huomioon vaikutukset mahdollisten lisävakuuksien vaatimiseen. |
| --- | --- |

d)

vaikutukset, joita markkinakorjausmekanismin laajentamisella muihin virtuaalisiin kauppapaikkoihin liittyviin johdannaisiin olisi rahoitusmarkkinoiden vakauteen, kun otetaan huomioon vaikutukset mahdollisten lisävakuuksien vaatimiseen.

10 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio voi tarvittaessa ehdottaa tämän asetuksen muuttamista, jotta voidaan sisällyttää OTC-kauppana tehdyt johdannaiset tämän asetuksen soveltamisalaan, tai tarkastella uudelleen viitehinnassa huomioon otettuja osatekijöitä, erityisesti kun tarkastellaan erilaisen painotuksen antamista kyseisille osatekijöille, 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä markkinakorjausmekanismin käyttöönottoa koskevia edellytyksiä ja dynaamista tarjousrajaa. Komissio kuulee ennen tällaisen ehdotuksen esittämistä EKP:tä, ESMAa, ACERia, Kaasu-ENTSOa ja kaasualan koordinointiryhmää sekä tapauksen mukaan muita asiaankuuluvia sidosryhmiä.

11 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

III LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

12 artikla

Voimaantulo

1.   Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2023. Sitä sovelletaan samasta päivästä vuoden ajan.

2.   Edellä olevaa 4 artiklaa sovelletaan 15 päivästä helmikuuta 2023.

3.   Edellä olevaa 8 artiklan 2 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023.

4.   Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin:

| a) | ennen 1 päivää helmikuuta 2023 tehdyt TTF-johdannaissopimukset; |
| --- | --- |

a)

ennen 1 päivää helmikuuta 2023 tehdyt TTF-johdannaissopimukset;

| b) | TTF-johdannaisten osto ja myynti, kun tarkoituksena on kuitata tai pienentää ennen 1 päivää helmikuuta 2023 tehtyjä TTF-johdannaissopimuksia; |
| --- | --- |

b)

TTF-johdannaisten osto ja myynti, kun tarkoituksena on kuitata tai pienentää ennen 1 päivää helmikuuta 2023 tehtyjä TTF-johdannaissopimuksia;

| c) | TTF-johdannaisten osto ja myynti osana keskusvastapuolen järjestämää maksukyvyttömyyden hallintamenettelyä, mukaan lukien OTC-kaupat, jotka on rekisteröity säännellyillä markkinoilla selvitystarkoituksiin. |
| --- | --- |

c)

TTF-johdannaisten osto ja myynti osana keskusvastapuolen järjestämää maksukyvyttömyyden hallintamenettelyä, mukaan lukien OTC-kaupat, jotka on rekisteröity säännellyillä markkinoilla selvitystarkoituksiin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. BEK

---

(1)  Lausunto annettu 2. joulukuuta 2022 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  ICE Endex on yksi Euroopan tärkeimmistä energiapörsseistä. Kaasun osalta siellä käydään säänneltyä futuuri- ja optiokauppaa Alankomaiden TTF-kauppakeskuksen puolesta.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2022/2576, annettu 19 päivänä joulukuuta 2022, yhteisvastuun lisäämisestä kaasuhankintojen paremman koordinoinnin, luotettavien viitehintojen ja rajatylittävän kaasukaupan avulla (ks. tämän virallisen lehden s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1011, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta (EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/942, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston perustamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 22).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2022/1369, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 1).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2022/1854, annettu 6 päivänä lokakuuta 2022, korkeisiin energianhintoihin liittyvistä hätätoimenpiteistä (EUVL L 261 I, 7.10.2022, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1938, annettu 25 päivänä lokakuuta 2017, toimista kaasun toimitusvarmuuden turvaamiseksi ja asetuksen (EU) N:o 994/2010 kumoamisesta (EUVL L 280, 28.10.2017, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 600/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 84).

12

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/61

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/2579,

annettu 10 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään yrityksen kyseisen direktiivin 8 a artiklan mukaisessa toimilupahakemuksessa toimitettavat tiedot

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (1) ja erityisesti sen 8 a artiklan 6 kohdan toisen alakohdan yhdessä sen 8 a artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklan mukaan sijoituspalveluyritysten, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, olisi haettava lupaa toimia luottolaitoksina. Kyseisten yritysten olisi toimitettava toimivaltaisille viranomaisille riittävät tiedot, jotta viranomaiset voivat tehdä kattavan arvioinnin toimilupaa hakevista luottolaitoksista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklan mukaan sijoituspalveluyritysten, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (2) 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset, olisi haettava lupaa toimia luottolaitoksina. Kyseisten yritysten olisi toimitettava toimivaltaisille viranomaisille riittävät tiedot, jotta viranomaiset voivat tehdä kattavan arvioinnin toimilupaa hakevista luottolaitoksista.

| (2) | Luettelo tiedoista, jotka direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklassa tarkoitettua toimilupaa hakevien yhteisöjen on toimitettava hakemuksessaan, olisi täsmennettävä asetuksessa. Näihin tietoihin olisi kuuluttava toimilupaa hakevan luottolaitoksen tunnistetiedot ja aiempia tietoja, mukaan lukien sen voimassa olevat toimiluvat, ehdotetut toiminnot, nykyinen taloudellinen tilanne, toimintasuunnitelma ja alkupääoma. |
| --- | --- |

(2)

Luettelo tiedoista, jotka direktiivin 2013/36/EU 8 a artiklassa tarkoitettua toimilupaa hakevien yhteisöjen on toimitettava hakemuksessaan, olisi täsmennettävä asetuksessa. Näihin tietoihin olisi kuuluttava toimilupaa hakevan luottolaitoksen tunnistetiedot ja aiempia tietoja, mukaan lukien sen voimassa olevat toimiluvat, ehdotetut toiminnot, nykyinen taloudellinen tilanne, toimintasuunnitelma ja alkupääoma.

| (3) | Toimilupaa hakevilta luottolaitoksilta vaadittavien tietojen johdonmukaisuuden ja yhdenmukaistamisen varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi viitattava komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/2580 (3), kun on kyse luottolaitosten toimilupahakemuksissa toimitettavista tiedoista, merkittäviä omistusosuuksia omistaviin osakkeenomistajiin ja jäseniin sovellettavista vaatimuksista sekä seikoista, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista hoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään, ja sen soveltamisalaa olisi pyrittävä laajentamaan luottolaitoksiksi luokiteltaviin sijoituspalveluyrityksiin. |
| --- | --- |

(3)

Toimilupaa hakevilta luottolaitoksilta vaadittavien tietojen johdonmukaisuuden ja yhdenmukaistamisen varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi viitattava komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/2580 (3), kun on kyse luottolaitosten toimilupahakemuksissa toimitettavista tiedoista, merkittäviä omistusosuuksia omistaviin osakkeenomistajiin ja jäseniin sovellettavista vaatimuksista sekä seikoista, jotka voivat estää toimivaltaista viranomaista hoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään, ja sen soveltamisalaa olisi pyrittävä laajentamaan luottolaitoksiksi luokiteltaviin sijoituspalveluyrityksiin.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdassa määritellään sentyyppiset luottolaitokset, jotka vastaanottavat yleisöltä talletuksia tai muita takaisinmaksettavia varoja ja myöntää luottoja omaan lukuunsa, sekä toisentyyppiset luottolaitokset, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. Luottolaitosten, joiden liiketoimintaan kuuluu talletusten tai muiden takaisinmaksettavien varojen vastaanottaminen yleisöltä ja luottojen myöntäminen omaan lukuunsa, olisi noudatettava delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 vaatimuksia. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdassa määritellään sentyyppiset luottolaitokset, jotka vastaanottavat yleisöltä talletuksia tai muita takaisinmaksettavia varoja ja myöntää luottoja omaan lukuunsa, sekä toisentyyppiset luottolaitokset, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. Luottolaitosten, joiden liiketoimintaan kuuluu talletusten tai muiden takaisinmaksettavien varojen vastaanottaminen yleisöltä ja luottojen myöntäminen omaan lukuunsa, olisi noudatettava delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 vaatimuksia.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyssä toimilupaa hakevilta luottolaitoksilta vaadittavien tietojen luettelossa olisi otettava huomioon sijoituspalveluyritysten liiketoimintamallin ja toimivaltaisen viranomaisen mahdollisesti aiemmin myöntämien toimilupien erityispiirteet. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyssä toimilupaa hakevilta luottolaitoksilta vaadittavien tietojen luettelossa olisi otettava huomioon sijoituspalveluyritysten liiketoimintamallin ja toimivaltaisen viranomaisen mahdollisesti aiemmin myöntämien toimilupien erityispiirteet.

| (6) | Toimivaltaisten viranomaisten voi olla tarpeen pyytää lisätietoja, jotta ne pystyisivät arvioimaan toimilupaa hakevaa luottolaitosta perusteellisesti ottaen huomioon toimilupaa hakevien laitosten erilaiset liiketoimintamallit ja oikeudelliset muodot. Tässä asetuksessa olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille valtuudet vaatia sijoituspalveluyritykseltä lisätietoja luottolaitoksen toimilupahakemuksen arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(6)

Toimivaltaisten viranomaisten voi olla tarpeen pyytää lisätietoja, jotta ne pystyisivät arvioimaan toimilupaa hakevaa luottolaitosta perusteellisesti ottaen huomioon toimilupaa hakevien laitosten erilaiset liiketoimintamallit ja oikeudelliset muodot. Tässä asetuksessa olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille valtuudet vaatia sijoituspalveluyritykseltä lisätietoja luottolaitoksen toimilupahakemuksen arvioinnin yhteydessä.

| (7) | Toimivaltainen viranomainen voi harkintansa mukaan olla vaatimatta joitakin tietoja toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintojen koon, luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden perusteella sekä ottaen huomioon suhteellisuusperiaatteen ja kyseisille laitoksille aiheutuvan täytäntöönpanorasitteen. Tämä ei kuitenkaan saisi vaarantaa mahdollisuutta suorittaa luottolaitoksen toimilupahakemuksen kattavaa arviointia. |
| --- | --- |

(7)

Toimivaltainen viranomainen voi harkintansa mukaan olla vaatimatta joitakin tietoja toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintojen koon, luonteen, laajuuden ja monimuotoisuuden perusteella sekä ottaen huomioon suhteellisuusperiaatteen ja kyseisille laitoksille aiheutuvan täytäntöönpanorasitteen. Tämä ei kuitenkaan saisi vaarantaa mahdollisuutta suorittaa luottolaitoksen toimilupahakemuksen kattavaa arviointia.

| (8) | Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen (EPV) on toimittanut komissiolle. |
| --- | --- |

(8)

Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka Euroopan pankkiviranomainen (EPV) on toimittanut komissiolle.

| (9) | EPV on toteuttanut avoimia julkisia kuulemisia asetuksen perustana olevista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut niihin liittyvät mahdolliset kustannukset ja hyödyt sekä pyytänyt neuvoa pankkialan osallisryhmältä, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) 37 artiklan nojalla, |
| --- | --- |

(9)

EPV on toteuttanut avoimia julkisia kuulemisia asetuksen perustana olevista teknisten sääntelystandardien luonnoksista, analysoinut niihin liittyvät mahdolliset kustannukset ja hyödyt sekä pyytänyt neuvoa pankkialan osallisryhmältä, joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) 37 artiklan nojalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vaadittavien tietojen laajuus

1.   Asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitetun luottolaitoksen toimilupahakemuksen on täytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 3–10 artiklassa luottolaitoksille asetetut vaatimukset.

2.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia lisätietoja edellyttäen, että kyseiset tiedot ovat oikeasuhteisia ja merkityksellisiä toimiluvan arvioinnin kannalta.

3.   Jollei toimivaltainen viranomainen toisin edellytä, hakijan ei tarvitse antaa 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja, jos tiedot ovat jo toimivaltaisen viranomaisen hallussa, mukaan lukien tapaukset, joissa tiedot on pyydetty ja ne on saatu toiselta toimivaltaiselta viranomaiselta, edellyttäen, että hakija vahvistaa, että kyseiset tiedot ovat paikkansapitäviä ja kattavia hakemuksen jättämispäivänä.

4.   Toimilupaa hakeva luottolaitos voi delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan nojalla jättää hakemuksesta pois tietoja, joilla on merkitystä ainoastaan sen toimintasuunnitelman ulkopuolisten toimintojen kannalta, ja edellyttäen, että hakija ilmoittaa hakemuksessa, mitkä tiedot on jätetty pois, ja viittaa tähän säännökseen pois jättämisen perusteena.

5.   Arvioituaan hakemuksessa toimitetut tiedot toimivaltainen viranomainen voi vaatia hakijaa antamaan lisätietoja tai selvityksiä, jos kyseinen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi voidakseen vahvistaa, täyttyvätkö kaikki toimiluvan myöntämisen edellytykset.

6.   Toimilupaa hakevan luottolaitoksen on varmistettava, että hakemuksessa esitetyt tiedot ovat ajan tasalla, jotta toimilupaa hakevan luottolaitoksen tilannetta koskevien tietojen täydellisyys ja tarkkuus voidaan varmistaa.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2580, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään luottolaitosten toimilupahakemuksessa toimitettavat tiedot ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen (EUVL L 335, 7.10.2022, s. 64).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/64

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2022/2580,

annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään luottolaitosten toimilupahakemuksissa toimitettavat tiedot ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2013/36/EU 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua luottolaitoksen toimilupaa koskevassa hakemuksessa annettavien tietojen olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia ja kattavia, jotta toimivaltainen viranomainen voi niiden avulla arvioida, täyttääkö toimilupaa hakeva luottolaitos kyseisen direktiivin 10–14 artiklassa ja kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2013/36/EU 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua luottolaitoksen toimilupaa koskevassa hakemuksessa annettavien tietojen olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia ja kattavia, jotta toimivaltainen viranomainen voi niiden avulla arvioida, täyttääkö toimilupaa hakeva luottolaitos kyseisen direktiivin 10–14 artiklassa ja kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset.

| (2) | Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa annettavien tietojen olisi oltava totuudenmukaisia, tarkkoja, kattavia ja ajantasaisia hakemuksen jättöajankohdasta toimiluvan myöntämiseen ja toiminnan aloittamiseen asti. Toimivaltaisille viranomaisille olisi siis ilmoitettava, jos alkuperäisessä hakemuksessa annetut tiedot muuttuvat, ja toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava tiedustella, ovatko tiedot muuttuneet tai onko niitä tarpeen ajantasaistaa ennen toiminnan aloittamista. Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava tarvittaessa pyytää luottolaitoksen toimilupahakemuksesta erityistä selvitystä tai lisätietoja, jotta voidaan varmistaa, että toimivaltaisilla viranomaisilla on täydellinen yleiskuva toimilupaa hakevasta luottolaitoksesta. |
| --- | --- |

(2)

Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa annettavien tietojen olisi oltava totuudenmukaisia, tarkkoja, kattavia ja ajantasaisia hakemuksen jättöajankohdasta toimiluvan myöntämiseen ja toiminnan aloittamiseen asti. Toimivaltaisille viranomaisille olisi siis ilmoitettava, jos alkuperäisessä hakemuksessa annetut tiedot muuttuvat, ja toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava tiedustella, ovatko tiedot muuttuneet tai onko niitä tarpeen ajantasaistaa ennen toiminnan aloittamista. Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava tarvittaessa pyytää luottolaitoksen toimilupahakemuksesta erityistä selvitystä tai lisätietoja, jotta voidaan varmistaa, että toimivaltaisilla viranomaisilla on täydellinen yleiskuva toimilupaa hakevasta luottolaitoksesta.

| (3) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehokkuuden varmistamiseksi ja päällekkäisen työn välttämiseksi voitava luopua vaatimuksesta toimittaa tietoja, jotka viranomaisilla jo on hallussaan, tai toimittaa tietoja sellaisesta toiminnasta, jota toimilupaa hakeva luottolaitos ei toimiluvan mahdollisesti saatuaan aio harjoittaa. |
| --- | --- |

(3)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi tehokkuuden varmistamiseksi ja päällekkäisen työn välttämiseksi voitava luopua vaatimuksesta toimittaa tietoja, jotka viranomaisilla jo on hallussaan, tai toimittaa tietoja sellaisesta toiminnasta, jota toimilupaa hakeva luottolaitos ei toimiluvan mahdollisesti saatuaan aio harjoittaa.

| (4) | Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi kuvailtava toimilupaa hakevaa luottolaitosta, ja siihen olisi sisällytettävä tietoja toimilupaa hakevan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten aiemmasta kaupallisesta toiminnasta sekä laitoksen hallussa olevista, hyväksyntää odottavista, evätyistä tai kumotuista lisensseistä, toimiluvista, rekisteröinneistä tai muista luvista. |
| --- | --- |

(4)

Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi kuvailtava toimilupaa hakevaa luottolaitosta, ja siihen olisi sisällytettävä tietoja toimilupaa hakevan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten aiemmasta kaupallisesta toiminnasta sekä laitoksen hallussa olevista, hyväksyntää odottavista, evätyistä tai kumotuista lisensseistä, toimiluvista, rekisteröinneistä tai muista luvista.

| (5) | Luottolaitoksen lupahakemukseen olisi sisällytettävä toimintaohjelma, jossa kuvataan toimiluvan myöntämisen jälkeen harjoitettavaa toimintaa, myös direktiivin 2013/36/EU liite I tarkoitettua toimintaa. |
| --- | --- |

(5)

Luottolaitoksen lupahakemukseen olisi sisällytettävä toimintaohjelma, jossa kuvataan toimiluvan myöntämisen jälkeen harjoitettavaa toimintaa, myös direktiivin 2013/36/EU liite I tarkoitettua toimintaa.

| (6) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyvät arvioimaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen kokonaisriskiprofiilia, suojelemaan kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, erityisesti tallettajia, ja varmistamaan niiden rahoitusmarkkinoiden vakaus, joilla toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo toimia, luottolaitoksen toimilupahakemukseen olisi sisällytettävä tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnallisesta rakenteesta, liiketoiminta-alueista ja kohdemarkkinoista, liiketoiminnan maantieteellinen jakautuminen mukaan luettuna. Lisäksi toimilupaa hakevien luottolaitosten olisi annettava hakemuksessa tiedot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/49/EU (2) 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määritellyn talletusten vakuusjärjestelmän mahdollisesta jäsenyydestä. |
| --- | --- |

(6)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyvät arvioimaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen kokonaisriskiprofiilia, suojelemaan kaikkia asianomaisia sidosryhmiä, erityisesti tallettajia, ja varmistamaan niiden rahoitusmarkkinoiden vakaus, joilla toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo toimia, luottolaitoksen toimilupahakemukseen olisi sisällytettävä tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnallisesta rakenteesta, liiketoiminta-alueista ja kohdemarkkinoista, liiketoiminnan maantieteellinen jakautuminen mukaan luettuna. Lisäksi toimilupaa hakevien luottolaitosten olisi annettava hakemuksessa tiedot Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/49/EU (2) 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa määritellyn talletusten vakuusjärjestelmän mahdollisesta jäsenyydestä.

| (7) | Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyvät arvioimaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen taloudellista vakautta, luottolaitoksen toimilupahakemukseen olisi sisällytettävä toimilupaa hakevan luottolaitoksen rahoitustiedot, tapauksen mukaan yrityskohtaisesti, konsolidoidusti tai alakonsolidoinnin tasolla. Samasta syystä toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava määrittää toimilupaa hakevan luottolaitoksen perustamispääoman laatu, alkuperä ja koostumus sekä toimilupaa hakevan luottolaitoksen kyky noudattaa vakavaraisuusvaatimuksia. Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi sitä varten oltava tiedot liikkeeseen lasketun tai laskettavan osakepääoman määrästä ja omien varojen koostumuksesta sekä tarvittaessa todisteet siitä, että perustamispääoma maksetaan täysimääräisesti ennen toiminnan aloittamista. On varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida, onko perustamispääoman tuottanut toiminta laillista, joten luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi oltava tiedot myös perustamispääoman alkuperästä. |
| --- | --- |

(7)

Jotta toimivaltaiset viranomaiset pystyvät arvioimaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen taloudellista vakautta, luottolaitoksen toimilupahakemukseen olisi sisällytettävä toimilupaa hakevan luottolaitoksen rahoitustiedot, tapauksen mukaan yrityskohtaisesti, konsolidoidusti tai alakonsolidoinnin tasolla. Samasta syystä toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava määrittää toimilupaa hakevan luottolaitoksen perustamispääoman laatu, alkuperä ja koostumus sekä toimilupaa hakevan luottolaitoksen kyky noudattaa vakavaraisuusvaatimuksia. Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi sitä varten oltava tiedot liikkeeseen lasketun tai laskettavan osakepääoman määrästä ja omien varojen koostumuksesta sekä tarvittaessa todisteet siitä, että perustamispääoma maksetaan täysimääräisesti ennen toiminnan aloittamista. On varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida, onko perustamispääoman tuottanut toiminta laillista, joten luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi oltava tiedot myös perustamispääoman alkuperästä.

| (8) | Toimilupaa hakevan luottolaitoksen järkevä ja vakaa hoito sekä toimivat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät on välttämätöntä varmistaa alusta lähtien niiden vaatimusten mukaisesti, jotka luottolaitoksen on täytettävä ja joita valvotaan jatkuvasti. Sen vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi luottolaitosten toimilupahakemuksessa annettujen tietojen avulla voitava arvioida toimilupaa hakevan luottolaitoksen ylimmän hallintoelimen jokaisen yksittäisen jäsenen mainetta, rehellisyyttä, lahjomattomuutta, riippumattomuutta ja sitä, onko kullakin jäsenellä riittävästi aikaa tehtäviensä hoitamiseen, samoin kuin yksittäisen jäsenen ja koko ylimmän hallintoelimen tietämystä, taitoja ja kokemusta. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi luottolaitoksen toimilupahakemuksessa annettujen tietojen avulla voitava arvioida sisäisten valvontatoimintojen päälliköiden ja talousjohtajan mainetta, rehellisyyttä, lahjomattomuutta, tietämystä, taitoja ja kokemusta tapauksissa, joissa heitä ei ole jo arvioitu ylimmän hallintoelimen jäseninä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi näiden tietojen avulla voitava myös arvioida direktiivin 2013/36/EU 76 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen merkittävien luottolaitosten sisäisten valvontatoimintojen päälliköiden ja talousjohtajan sopivuutta, jos nämä henkilöt eivät kuulu ylimpään hallintoelimeen, siinä tapauksessa, että kyseiset luottolaitokset eivät kuulu konserniin tai ne kuuluvat konserniin ja ovat konsolidoiva luottolaitos taikka ne kuuluvat konserniin mutta konsolidoiva luottolaitos ei ole direktiivin 2013/36/EU 76 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu merkittävä luottolaitos. |
| --- | --- |

(8)

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen järkevä ja vakaa hoito sekä toimivat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät on välttämätöntä varmistaa alusta lähtien niiden vaatimusten mukaisesti, jotka luottolaitoksen on täytettävä ja joita valvotaan jatkuvasti. Sen vuoksi toimivaltaisten viranomaisten olisi luottolaitosten toimilupahakemuksessa annettujen tietojen avulla voitava arvioida toimilupaa hakevan luottolaitoksen ylimmän hallintoelimen jokaisen yksittäisen jäsenen mainetta, rehellisyyttä, lahjomattomuutta, riippumattomuutta ja sitä, onko kullakin jäsenellä riittävästi aikaa tehtäviensä hoitamiseen, samoin kuin yksittäisen jäsenen ja koko ylimmän hallintoelimen tietämystä, taitoja ja kokemusta. Lisäksi toimivaltaisten viranomaisten olisi luottolaitoksen toimilupahakemuksessa annettujen tietojen avulla voitava arvioida sisäisten valvontatoimintojen päälliköiden ja talousjohtajan mainetta, rehellisyyttä, lahjomattomuutta, tietämystä, taitoja ja kokemusta tapauksissa, joissa heitä ei ole jo arvioitu ylimmän hallintoelimen jäseninä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi näiden tietojen avulla voitava myös arvioida direktiivin 2013/36/EU 76 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen merkittävien luottolaitosten sisäisten valvontatoimintojen päälliköiden ja talousjohtajan sopivuutta, jos nämä henkilöt eivät kuulu ylimpään hallintoelimeen, siinä tapauksessa, että kyseiset luottolaitokset eivät kuulu konserniin tai ne kuuluvat konserniin ja ovat konsolidoiva luottolaitos taikka ne kuuluvat konserniin mutta konsolidoiva luottolaitos ei ole direktiivin 2013/36/EU 76 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu merkittävä luottolaitos.

| (9) | On välttämätöntä varmistaa toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeenomistusrakenteen avoimuus ja estää rikollisia ja heidän yhteistyökumppaneitaan omistamasta huomattavia omistusosuuksia luottolaitoksista tai toimimasta niiden edunsaajaomistajina. Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi siksi oltava tiedot henkilöistä tai yhteisöistä, joilla on huomattavia omistusosuuksia kyseisessä luottolaitoksessa parhaillaan tai myöhemmin, siinä tapauksessa, että toimilupaa hakeva luottolaitos saa toimiluvan. Samasta syystä, jos yhdelläkään henkilöllä tai muulla yhteisöllä ei ole huomattavaa omistusosuutta luottolaitoksessa parhaillaan tai myöhemmin, jos toimilupaa hakeva luottolaitos saa toimiluvan, luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi oltava tiedot niistä henkilöistä, jotka ovat tai joista tulee siinä tapauksessa, että toimilupaa hakeva luottolaitos saa toimiluvan, 20 suurinta osakkeenomistajaa tai jäsentä, samoin kuin tiedot jokaisesta henkilöstä, joilla on parhaillaan tai myöhemmin, siinä tapauksessa, että toimilupa myönnetään, läheinen sidonnaisuus luottolaitokseen. |
| --- | --- |

(9)

On välttämätöntä varmistaa toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeenomistusrakenteen avoimuus ja estää rikollisia ja heidän yhteistyökumppaneitaan omistamasta huomattavia omistusosuuksia luottolaitoksista tai toimimasta niiden edunsaajaomistajina. Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi siksi oltava tiedot henkilöistä tai yhteisöistä, joilla on huomattavia omistusosuuksia kyseisessä luottolaitoksessa parhaillaan tai myöhemmin, siinä tapauksessa, että toimilupaa hakeva luottolaitos saa toimiluvan. Samasta syystä, jos yhdelläkään henkilöllä tai muulla yhteisöllä ei ole huomattavaa omistusosuutta luottolaitoksessa parhaillaan tai myöhemmin, jos toimilupaa hakeva luottolaitos saa toimiluvan, luottolaitoksen toimilupahakemuksessa olisi oltava tiedot niistä henkilöistä, jotka ovat tai joista tulee siinä tapauksessa, että toimilupaa hakeva luottolaitos saa toimiluvan, 20 suurinta osakkeenomistajaa tai jäsentä, samoin kuin tiedot jokaisesta henkilöstä, joilla on parhaillaan tai myöhemmin, siinä tapauksessa, että toimilupa myönnetään, läheinen sidonnaisuus luottolaitokseen.

| (10) | Jotta olisi mahdollista arvioida toimilupaa hakevaan luottolaitokseen liittyviä aiempia tapahtumia ja arvioida sen osakkeenomistajien ja jäsenten sekä ylimmän hallintoelimen jäsenten sopivuutta, toimilupaa hakevan luottolaitoksen olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille myös kaikki tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen, sen osakkeenomistajien ja jäsenten sekä ylimmän hallintoelimen jäsenten aiemmista tuomioista ja meneillään olevista rikostutkinnoista, siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista sekä muista tuomioistuimissa käsiteltävistä kanteista. |
| --- | --- |

(10)

Jotta olisi mahdollista arvioida toimilupaa hakevaan luottolaitokseen liittyviä aiempia tapahtumia ja arvioida sen osakkeenomistajien ja jäsenten sekä ylimmän hallintoelimen jäsenten sopivuutta, toimilupaa hakevan luottolaitoksen olisi annettava toimivaltaisille viranomaisille myös kaikki tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen, sen osakkeenomistajien ja jäsenten sekä ylimmän hallintoelimen jäsenten aiemmista tuomioista ja meneillään olevista rikostutkinnoista, siviilioikeudellisista ja hallinnollisista tapauksista sekä muista tuomioistuimissa käsiteltävistä kanteista.

| (11) | Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava arvioida, onko sellaisia seikkoja, jotka voivat estää niitä hoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään, ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tiedot, olosuhteet ja tilanteet sekä ominaisuudet, jotka liittyvät maantieteelliseen läsnäoloon, konsernin rakenteeseen ja valvontajärjestelyihin direktiivin 2013/36/EU mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava arvioida, onko sellaisia seikkoja, jotka voivat estää niitä hoitamasta tehokkaasti valvontatehtäviään, ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tiedot, olosuhteet ja tilanteet sekä ominaisuudet, jotka liittyvät maantieteelliseen läsnäoloon, konsernin rakenteeseen ja valvontajärjestelyihin direktiivin 2013/36/EU mukaisesti.

| (12) | Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) komissiolle toimittamiin teknisten sääntelystandardien luonnoksiin. |
| --- | --- |

(12)

Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) komissiolle toimittamiin teknisten sääntelystandardien luonnoksiin.

| (13) | EPV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksesta, johon tämä asetus perustuu, analysoinut standardeihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä. |
| --- | --- |

(13)

EPV on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia teknisten sääntelystandardien luonnoksesta, johon tämä asetus perustuu, analysoinut standardeihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä.

| (14) | Tätä asetusta olisi sovellettava ... päivästä ...kuuta ... alkaen, jotta toimivaltaisilla viranomaisilla ja toimilupaa hakevilla luottolaitoksilla olisi riittävästi aikaa noudattaa tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, |
| --- | --- |

(14)

Tätä asetusta olisi sovellettava ... päivästä ...kuuta ... alkaen, jotta toimivaltaisilla viranomaisilla ja toimilupaa hakevilla luottolaitoksilla olisi riittävästi aikaa noudattaa tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen tunnistetiedot

Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa on oltava kaikki seuraavat toimilupaa hakevan luottolaitoksen tunnistetiedot:

| a) | hakemusta käsittelevän yhteyshenkilön nimi ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

a)

hakemusta käsittelevän yhteyshenkilön nimi ja yhteystiedot;

| b) | tapauksen mukaan hakemuksen valmisteluun osallistuneen ammattimaisen pääneuvonantajan nimi ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

b)

tapauksen mukaan hakemuksen valmisteluun osallistuneen ammattimaisen pääneuvonantajan nimi ja yhteystiedot;

| c) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen nykyinen nimi, toiminimi ja logo sekä tarvittaessa kyseisiin nimiin tai logoon suunnitteilla olevat muutokset; |
| --- | --- |

c)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen nykyinen nimi, toiminimi ja logo sekä tarvittaessa kyseisiin nimiin tai logoon suunnitteilla olevat muutokset;

| d) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen oikeudellinen muoto; |
| --- | --- |

d)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen oikeudellinen muoto;

| e) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen perustamis- tai muodostamispäivämäärä ja lainkäyttöalue, jolla se on perustettu tai muodostettu; |
| --- | --- |

e)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen perustamis- tai muodostamispäivämäärä ja lainkäyttöalue, jolla se on perustettu tai muodostettu;

| f) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen sääntömääräisen kotipaikan osoite sekä, jos osoite on eri, pääkonttorin ja päätoimipaikan osoite; |
| --- | --- |

f)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen sääntömääräisen kotipaikan osoite sekä, jos osoite on eri, pääkonttorin ja päätoimipaikan osoite;

| g) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen yhteystiedot, jos ne poikkeavat a alakohdassa säädetyistä yhteystiedoista; |
| --- | --- |

g)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen yhteystiedot, jos ne poikkeavat a alakohdassa säädetyistä yhteystiedoista;

| h) | jos toimilupaa hakeva luottolaitos on rekisteröity keskusrekisteriin, kaupparekisteriin, yhtiörekisteriin tai vastaavaan julkiseen rekisteriin, kyseisen rekisterin nimi ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen rekisterinumero tai vastaava kyseisessä rekisterissä käytetty tunniste; |
| --- | --- |

h)

jos toimilupaa hakeva luottolaitos on rekisteröity keskusrekisteriin, kaupparekisteriin, yhtiörekisteriin tai vastaavaan julkiseen rekisteriin, kyseisen rekisterin nimi ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen rekisterinumero tai vastaava kyseisessä rekisterissä käytetty tunniste;

| i) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen oikeushenkilötunnus (LEI), jos sellainen on saatavilla; |
| --- | --- |

i)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen oikeushenkilötunnus (LEI), jos sellainen on saatavilla;

| j) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen tilikauden päättymispäivä; |
| --- | --- |

j)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen tilikauden päättymispäivä;

| k) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen mahdollisen verkkosivuston osoite; |
| --- | --- |

k)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen mahdollisen verkkosivuston osoite;

| l) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen yhtiöjärjestys tai vastaava perustamisasiakirja sekä tarvittaessa todisteet rekisteröitymisestä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä nimettyyn rekisteriin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 (4) 16 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

l)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen yhtiöjärjestys tai vastaava perustamisasiakirja sekä tarvittaessa todisteet rekisteröitymisestä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä nimettyyn rekisteriin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 (4) 16 artiklan mukaisesti.

4

2 artikla

Tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen aiemmasta toiminnasta

Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä yhteenveto toimilupaa hakevan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten aiemmasta toiminnasta, myös kaikki seuraavat tiedot:

| a) | yksityiskohtaiset tiedot viranomaisen tai muun julkista tehtävää hoitavan yhteisön toimilupaa hakevalle luottolaitokselle ja sen tytäryrityksille myöntämistä, seuraavasti ryhmiin jaoteltavista lisensseistä, toimiluvista, rekisteröinneistä tai muista luvista harjoittaa toimintaa rahoituspalvelualalla jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa:






  i) | lisenssi, toimilupa, rekisteröinti tai lupa on myönnetty; |
| --- | --- | --- |

a)

yksityiskohtaiset tiedot viranomaisen tai muun julkista tehtävää hoitavan yhteisön toimilupaa hakevalle luottolaitokselle ja sen tytäryrityksille myöntämistä, seuraavasti ryhmiin jaoteltavista lisensseistä, toimiluvista, rekisteröinneistä tai muista luvista harjoittaa toimintaa rahoituspalvelualalla jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa:

i)

lisenssi, toimilupa, rekisteröinti tai lupa on myönnetty;

| ii) | lisenssiä, toimilupaa, rekisteröintiä tai lupaa koskeva hakemus on käsiteltävänä tai se on evätty; |
| --- | --- |

ii)

lisenssiä, toimilupaa, rekisteröintiä tai lupaa koskeva hakemus on käsiteltävänä tai se on evätty;

| iii) | lisenssi, toimilupa, rekisteröinti tai lupa on peruutettu; |
| --- | --- |

iii)

lisenssi, toimilupa, rekisteröinti tai lupa on peruutettu;

| iv) | sen jälkeen, kun lisenssiä, toimilupaa, rekisteröintiä tai lupaa on haettu tai se on myönnetty, hakeva luottolaitos tai sen tytäryritys on päättänyt olla jatkamatta lupaprosessia tai luopua tällaisesta lisenssistä, toimiluvasta, rekisteröinnistä tai luvasta; |
| --- | --- |

iv)

sen jälkeen, kun lisenssiä, toimilupaa, rekisteröintiä tai lupaa on haettu tai se on myönnetty, hakeva luottolaitos tai sen tytäryritys on päättänyt olla jatkamatta lupaprosessia tai luopua tällaisesta lisenssistä, toimiluvasta, rekisteröinnistä tai luvasta;

| b) | yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen liittyvästä aiemmasta tai meneillään olevasta merkittävästä tapahtumasta, jolla voidaan kohtuudella katsoa olevan merkitystä toimiluvan kannalta, myös kaikki seuraavat seikat:






  i) | onko toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen koskaan kohdistettu sen velkojiin vaikuttavaa velkamoratoriota, uudelleenjärjestelyä tai tervehdyttämismenettelyä, sellaisia toimenpiteitä, joihin kuuluu mahdollisuus maksujen keskeyttämiseen, täytäntöönpanotoimenpiteiden keskeyttämiseen tai saatavien alentamiseen, purkamiseen taikka direktiivin 2001/24/EY (5) 2 artiklan määritelmän mukaiseen likvidaatiomenettelyyn, tai omaisuuden hallintaa tai maksukyvyttömyyttä koskevaan tai muuhun vastaavaan menettelyyn. |
| --- | --- | --- |

b)

yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen liittyvästä aiemmasta tai meneillään olevasta merkittävästä tapahtumasta, jolla voidaan kohtuudella katsoa olevan merkitystä toimiluvan kannalta, myös kaikki seuraavat seikat:

i)

onko toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen koskaan kohdistettu sen velkojiin vaikuttavaa velkamoratoriota, uudelleenjärjestelyä tai tervehdyttämismenettelyä, sellaisia toimenpiteitä, joihin kuuluu mahdollisuus maksujen keskeyttämiseen, täytäntöönpanotoimenpiteiden keskeyttämiseen tai saatavien alentamiseen, purkamiseen taikka direktiivin 2001/24/EY (5) 2 artiklan määritelmän mukaiseen likvidaatiomenettelyyn, tai omaisuuden hallintaa tai maksukyvyttömyyttä koskevaan tai muuhun vastaavaan menettelyyn.

5

| ii) | onko toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen koskaan kohdistettu hallinnollista seuraamusta, siviili- tai hallinto-oikeudellista tuomiota, välimiestuomiota tai muuta riidanratkaisun vahvistavaa tuomiota tai päätöstä taikka rangaistavasta teosta langetettua siviilituomiota, joka on johtanut toimilupaa hakevan luottolaitoksen tai sen tytäryrityksen vastaiseen päätökseen siten, että päätöstä ei ole mitätöity eikä muutoksenhakua ole vireillä tai muutosta ei ole mahdollista hakea, lukuun ottamatta direktiivin 2013/36/EU 65, 66 tai 67 artiklan nojalla määrättyjä hallinnollisia seuraamuksia ja rikostuomioita, sillä niistä on annettava myös edelleen muutoksenhakuvaiheessa olevia ratkaisuja koskevat tiedot, muun muassa tiedot seuraavista:






  1) | täyttämättä olevat tuomiot ja suorittamattomat korvausvastuut, |
| --- | --- | --- |

ii)

onko toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen koskaan kohdistettu hallinnollista seuraamusta, siviili- tai hallinto-oikeudellista tuomiota, välimiestuomiota tai muuta riidanratkaisun vahvistavaa tuomiota tai päätöstä taikka rangaistavasta teosta langetettua siviilituomiota, joka on johtanut toimilupaa hakevan luottolaitoksen tai sen tytäryrityksen vastaiseen päätökseen siten, että päätöstä ei ole mitätöity eikä muutoksenhakua ole vireillä tai muutosta ei ole mahdollista hakea, lukuun ottamatta direktiivin 2013/36/EU 65, 66 tai 67 artiklan nojalla määrättyjä hallinnollisia seuraamuksia ja rikostuomioita, sillä niistä on annettava myös edelleen muutoksenhakuvaiheessa olevia ratkaisuja koskevat tiedot, muun muassa tiedot seuraavista:

1)

täyttämättä olevat tuomiot ja suorittamattomat korvausvastuut,

| 2) | oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön kanssa tehdyn sopimuksen rahamääräiset ehdot tai olosuhteet, joissa sopimukset on tehty, kun sopimuksen kohde liittyy rahoituspalvelualaan, |
| --- | --- |

2)

oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön kanssa tehdyn sopimuksen rahamääräiset ehdot tai olosuhteet, joissa sopimukset on tehty, kun sopimuksen kohde liittyy rahoituspalvelualaan,

| 3) | rikostuomio tai siviilioikeudellinen tai hallinnollinen seuraamus tai muu siviili- tai hallinto-oikeudellinen toimenpide, jonka rahoituspalvelualan viranomainen tai muu viranomainen on määrännyt seuraavista syistä:






  — | petos, epärehellisyys, lahjonta, rahanpesu, terrorismin rahoittaminen tai muu talousrikos taikka laiminlyönti, jonka takia tällaisten tapahtumien estämiseksi ei ole otettu käyttöön asianmukaisia toimintalinjoja ja menettelyjä, |
| --- | --- | --- |

3)

rikostuomio tai siviilioikeudellinen tai hallinnollinen seuraamus tai muu siviili- tai hallinto-oikeudellinen toimenpide, jonka rahoituspalvelualan viranomainen tai muu viranomainen on määrännyt seuraavista syistä:

—

petos, epärehellisyys, lahjonta, rahanpesu, terrorismin rahoittaminen tai muu talousrikos taikka laiminlyönti, jonka takia tällaisten tapahtumien estämiseksi ei ole otettu käyttöön asianmukaisia toimintalinjoja ja menettelyjä,

| — | rahoituspalvelualaan tai kuluttajansuojaan liittyvien lakien tai sääntelyvaatimusten rikkominen, |
| --- | --- |

—

rahoituspalvelualaan tai kuluttajansuojaan liittyvien lakien tai sääntelyvaatimusten rikkominen,

| — | säännellyn toiminnan luvaton harjoittaminen, |
| --- | --- |

—

säännellyn toiminnan luvaton harjoittaminen,

| 4) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen tai sen tytäryrityksen asiakkaan tai entisen asiakkaan tekemä muu sellainen virallinen valitus toimilupaa hakevaa luottolaitosta tai sen tytäryritystä vastaan, jonka tuomioistuimen ulkopuolinen kolmas osapuoli on ratkaissut valittajan eduksi; |
| --- | --- |

4)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen tai sen tytäryrityksen asiakkaan tai entisen asiakkaan tekemä muu sellainen virallinen valitus toimilupaa hakevaa luottolaitosta tai sen tytäryritystä vastaan, jonka tuomioistuimen ulkopuolinen kolmas osapuoli on ratkaissut valittajan eduksi;

| iii) | onko toimilupaa hakeva luottolaitos tai jokin sen tytäryritys hakemuksen tekoajankohtana ollut osallisena oikeudenkäynnissä, rikos-, siviili- tai hallinto-oikeudellisessa tutkinnassa tai muussa b alakohdan luetelmakohdissa tarkoitetussa tapahtumassa; |
| --- | --- |

iii)

onko toimilupaa hakeva luottolaitos tai jokin sen tytäryritys hakemuksen tekoajankohtana ollut osallisena oikeudenkäynnissä, rikos-, siviili- tai hallinto-oikeudellisessa tutkinnassa tai muussa b alakohdan luetelmakohdissa tarkoitetussa tapahtumassa;

| c) | b alakohdan ii alakohdassa lueteltuja tapahtumia koskevat tiedot, myös asianomaisen rikos- tai siviilioikeudellisen tuomioistuimen tai siviili- tai hallinto-oikeudellisen viranomaisen nimi ja osoite, tapahtumapäivä, kyseessä oleva määrä, menettelyn tulos ja selitys tapahtumaolosuhteista, joiden takia menettely on aloitettu; |
| --- | --- |

c)

b alakohdan ii alakohdassa lueteltuja tapahtumia koskevat tiedot, myös asianomaisen rikos- tai siviilioikeudellisen tuomioistuimen tai siviili- tai hallinto-oikeudellisen viranomaisen nimi ja osoite, tapahtumapäivä, kyseessä oleva määrä, menettelyn tulos ja selitys tapahtumaolosuhteista, joiden takia menettely on aloitettu;

| d) | sovellettavien maksujen laskemiseen tarvittavat seikat, jos toimilupaa hakevan luottolaitoksen on unionin tai kansallisen oikeuden nojalla maksettava hakemusmaksu tai valvontamaksu, joka lasketaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan tai ominaisuuksien perusteella; |
| --- | --- |

d)

sovellettavien maksujen laskemiseen tarvittavat seikat, jos toimilupaa hakevan luottolaitoksen on unionin tai kansallisen oikeuden nojalla maksettava hakemusmaksu tai valvontamaksu, joka lasketaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan tai ominaisuuksien perusteella;

| e) | todisteet d alakohdassa tarkoitetun maksun suorittamisesta. |
| --- | --- |

e)

todisteet d alakohdassa tarkoitetun maksun suorittamisesta.

3 artikla

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintaohjelma

Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa on oltava toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintaohjelma, joka sisältää muun muassa seuraavat tiedot:

| a) | luettelo toimista, joita toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo harjoittaa, direktiivin 2013/36/EU liitteessä I luetellut toimet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

a)

luettelo toimista, joita toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo harjoittaa, direktiivin 2013/36/EU liitteessä I luetellut toimet mukaan luettuina;

| b) | kuvaus siitä, miten ehdotetut toimet suhteutuvat toimintasuunnitelmaan (liiketoimintasuunnitelmaan). |
| --- | --- |

b)

kuvaus siitä, miten ehdotetut toimet suhteutuvat toimintasuunnitelmaan (liiketoimintasuunnitelmaan).

Toimilupaa hakeva luottolaitos saa jättää hakemuksesta pois tiedot, joilla on merkitystä ainoastaan sellaisten toimien kannalta, joita ei mainita toimintaohjelmassa, kunhan luottolaitos ilmoittaa hakemuksessa, mitkä tiedot on jätetty pois, ja viittaa tähän säännökseen pois jättämisen perusteena.

4 artikla

Toimilupaa hakevaa luottolaitosta koskevat rahoitustiedot

Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä kaikki seuraavat rahoitustiedot:

| a) | toimilupaa hakevaa luottolaitosta koskevat ennakkotiedot sekä perus- että stressiskenaarion pohjalta yksittäisen yrityksen tasolla ja tapauksen mukaan konsolidoidusti tai alakonsolidointiryhmän tasolla ilmoittamalla osuus, jota luottolaitos edustaa, seuraavat tiedot mukaan luettuina:






  i) | ennakoitu kirjanpitojärjestelmä kolmelle vuodelle luottolaitoksen toimiluvan saamisen tai kansallisen lainsäädännön mukaan toiminnan aloittamisen jälkeen täsmentämällä liiketoiminta-alueet kunkin harjoitetun toimen ja tarvittaessa kunkin maan tai asiaankuuluvan maantieteellisen alueen osalta ja sisällyttämällä siihen seuraavat:






  1) | tase-ennusteet; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

toimilupaa hakevaa luottolaitosta koskevat ennakkotiedot sekä perus- että stressiskenaarion pohjalta yksittäisen yrityksen tasolla ja tapauksen mukaan konsolidoidusti tai alakonsolidointiryhmän tasolla ilmoittamalla osuus, jota luottolaitos edustaa, seuraavat tiedot mukaan luettuina:

i)

ennakoitu kirjanpitojärjestelmä kolmelle vuodelle luottolaitoksen toimiluvan saamisen tai kansallisen lainsäädännön mukaan toiminnan aloittamisen jälkeen täsmentämällä liiketoiminta-alueet kunkin harjoitetun toimen ja tarvittaessa kunkin maan tai asiaankuuluvan maantieteellisen alueen osalta ja sisällyttämällä siihen seuraavat:

1)

tase-ennusteet;

| 2) | tuloslaskelmaennusteet, joissa täsmennetään kiinteät ja muuttuvat kustannukset ja ilmoitetaan liiketoiminnan herkkyys tärkeimmille indikaattoreille, kuten volyymi, hinta, maantieteellinen sijainti ja riskeille altistuminen, sekä selvitys toimenpiteistä, joilla riskeille altistumista pyritään vähentämään, |
| --- | --- |

2)

tuloslaskelmaennusteet, joissa täsmennetään kiinteät ja muuttuvat kustannukset ja ilmoitetaan liiketoiminnan herkkyys tärkeimmille indikaattoreille, kuten volyymi, hinta, maantieteellinen sijainti ja riskeille altistuminen, sekä selvitys toimenpiteistä, joilla riskeille altistumista pyritään vähentämään,

| 3) | mahdolliset rahavirtalaskelmaennusteet; |
| --- | --- |

3)

mahdolliset rahavirtalaskelmaennusteet;

| ii) | i alakohdassa tarkoitettuja ennusteita koskevat suunnitteluolettamat sekä selvitys suunnitelmien numerotiedoista ja erityisesti stressiskenaarion taustalla olevat olettamat; |
| --- | --- |

ii)

i alakohdassa tarkoitettuja ennusteita koskevat suunnitteluolettamat sekä selvitys suunnitelmien numerotiedoista ja erityisesti stressiskenaarion taustalla olevat olettamat;

| iii) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen ennakkolaskelmat direktiivissä 2013/36/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (6) kolmannessa osassa tarkoitetuista omien varojen vaatimuksista ja pääomapuskureista, kyseisen asetuksen kuudennessa osassa tarkoitetuista maksuvalmiusvaatimuksista ja kyseisen asetuksen seitsemännessä osassa tarkoitetuista vähimmäisomavaraisuusastevaatimuksista kolmelle vuodelle luottolaitoksen toimiluvan saamisen jälkeen; |
| --- | --- |

iii)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen ennakkolaskelmat direktiivissä 2013/36/EU ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (6) kolmannessa osassa tarkoitetuista omien varojen vaatimuksista ja pääomapuskureista, kyseisen asetuksen kuudennessa osassa tarkoitetuista maksuvalmiusvaatimuksista ja kyseisen asetuksen seitsemännessä osassa tarkoitetuista vähimmäisomavaraisuusastevaatimuksista kolmelle vuodelle luottolaitoksen toimiluvan saamisen jälkeen;

6

| iv) | rahoitusprofiili, myös kaikki rahoituslähteet, hajauttamisen taso ja sen ehdot ja rahoituksen ehdot; |
| --- | --- |

iv)

rahoitusprofiili, myös kaikki rahoituslähteet, hajauttamisen taso ja sen ehdot ja rahoituksen ehdot;

| v) | yhteenveto sisäisen likviditeetin riittävyyden arviointimenettelystä (ILAAP) yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla tarvittaessa sen osoittamiseksi, että toimilupaa hakevan luottolaitoksen likvidit varat riittävät täyttämään sitä koskevat yrityskohtaiset likviditeettivaatimukset; |
| --- | --- |

v)

yhteenveto sisäisen likviditeetin riittävyyden arviointimenettelystä (ILAAP) yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla tarvittaessa sen osoittamiseksi, että toimilupaa hakevan luottolaitoksen likvidit varat riittävät täyttämään sitä koskevat yrityskohtaiset likviditeettivaatimukset;

| b) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen lakisääteiset tilinpäätökset yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön hyväksyminä ainakin kolmelta hakemusta edeltävältä vuodelta, tai jos toimilupaa hakeva luottolaitos on toiminut alle kolmen vuoden ajan, toiminnan alkamisesta lähtien, ja tilinpäätösasiakirjoihin on sisällytettävä muun muassa seuraavat asiakirjat:






  i) | tase; |
| --- | --- | --- |

b)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen lakisääteiset tilinpäätökset yrityskohtaisella tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön hyväksyminä ainakin kolmelta hakemusta edeltävältä vuodelta, tai jos toimilupaa hakeva luottolaitos on toiminut alle kolmen vuoden ajan, toiminnan alkamisesta lähtien, ja tilinpäätösasiakirjoihin on sisällytettävä muun muassa seuraavat asiakirjat:

i)

tase;

| ii) | tuloslaskelma; |
| --- | --- |

ii)

tuloslaskelma;

| iii) | rahavirtalaskelma; |
| --- | --- |

iii)

rahavirtalaskelma;

| iv) | vuosikertomus ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity toimivaltaiseen rekisteriin tai viranomaiseen, ja tarvittaessa toimilupaa hakevan luottolaitoksen tilintarkastajan kertomus, joka kattaa kolme hakemuksen jättämistä edeltävää tilikautta, tai jos toimilupaa hakeva luottolaitos on toiminut alle kolmen vuoden ajan, toiminnan aloittamisen jälkeisen ajanjakson; |
| --- | --- |

iv)

vuosikertomus ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity toimivaltaiseen rekisteriin tai viranomaiseen, ja tarvittaessa toimilupaa hakevan luottolaitoksen tilintarkastajan kertomus, joka kattaa kolme hakemuksen jättämistä edeltävää tilikautta, tai jos toimilupaa hakeva luottolaitos on toiminut alle kolmen vuoden ajan, toiminnan aloittamisen jälkeisen ajanjakson;

| v) | jos tilinpäätökset on laadittu konsolidoinnin tai alakonsolidoinnin perusteella, toimilupaa hakevan luottolaitoksen osuus; |
| --- | --- |

v)

jos tilinpäätökset on laadittu konsolidoinnin tai alakonsolidoinnin perusteella, toimilupaa hakevan luottolaitoksen osuus;

| c) | yhteenveto toimilupaa hakevan luottolaitoksen toteutuneesta tai odotettavissa olevasta velkaantumisesta ennen toiminnan aloittamista luottolaitoksena, tarvittaessa myös velkojien nimet, velkojen erääntymisajat ja ehdot, tuottojen käyttö sekä lainattujen tai lainattavien varojen alkuperää koskevat tiedot, ellei lainaaja ole valvottu rahoituslaitos; |
| --- | --- |

c)

yhteenveto toimilupaa hakevan luottolaitoksen toteutuneesta tai odotettavissa olevasta velkaantumisesta ennen toiminnan aloittamista luottolaitoksena, tarvittaessa myös velkojien nimet, velkojen erääntymisajat ja ehdot, tuottojen käyttö sekä lainattujen tai lainattavien varojen alkuperää koskevat tiedot, ellei lainaaja ole valvottu rahoituslaitos;

| d) | yleiskatsaus vakuusoikeuksiin, takauksiin tai korvauksiin, jotka toimilupaa hakeva luottolaitos on myöntänyt tai jotka sen odotetaan myöntävän ennen toiminnan aloittamista luottolaitoksena; |
| --- | --- |

d)

yleiskatsaus vakuusoikeuksiin, takauksiin tai korvauksiin, jotka toimilupaa hakeva luottolaitos on myöntänyt tai jotka sen odotetaan myöntävän ennen toiminnan aloittamista luottolaitoksena;

| e) | tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen luottoluokituksesta ja sen konsernin kokonaisluokituksesta, jos ne ovat saatavilla; |
| --- | --- |

e)

tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen luottoluokituksesta ja sen konsernin kokonaisluokituksesta, jos ne ovat saatavilla;

| f) | jos toimilupaa hakevan luottolaitoksen tai sen emoyrityksen on asetuksen (EU) N:o 575/2013 11 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan nojalla noudatettava kyseisen asetuksen toisesta kuudenteen osaa tai kahdeksatta osaa, analyysi konsolidoidun valvonnan soveltamisalasta, myös tiedot siitä, mitkä konserniyhteisöt sisällytetään konsolidoituun valvontaan, ja analyysi kyseisen asetuksen ensimmäisen osan II osastossa tarkoitettujen mahdollisen vapautuksen, poikkeuksen taikka erityismenetelmän tai -kohtelun vaikutuksista; |
| --- | --- |

f)

jos toimilupaa hakevan luottolaitoksen tai sen emoyrityksen on asetuksen (EU) N:o 575/2013 11 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan nojalla noudatettava kyseisen asetuksen toisesta kuudenteen osaa tai kahdeksatta osaa, analyysi konsolidoidun valvonnan soveltamisalasta, myös tiedot siitä, mitkä konserniyhteisöt sisällytetään konsolidoituun valvontaan, ja analyysi kyseisen asetuksen ensimmäisen osan II osastossa tarkoitettujen mahdollisen vapautuksen, poikkeuksen taikka erityismenetelmän tai -kohtelun vaikutuksista;

| g) | yleiskatsaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen seuraaviin järjestelmiin ja periaatteisiin:






  i) | riskienhallintajärjestelmä, josta selviää toimilupaa hakevan luottolaitoksen korkean tason strategia sen liiketoiminnan riskien tunnistamiseksi ja hallitsemiseksi, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskit mukaan luettuina, ja jossa hahmotellaan strategia kyseisten riskien hallitsemiseksi ja johon sisältyy myös riskien sietorajaa ja riskinottohalua koskeva lausuma sekä toimenpiteet, joilla arvioitu riski ja riskinottohalu sovitetaan yhteen; |
| --- | --- | --- |

g)

yleiskatsaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen seuraaviin järjestelmiin ja periaatteisiin:

i)

riskienhallintajärjestelmä, josta selviää toimilupaa hakevan luottolaitoksen korkean tason strategia sen liiketoiminnan riskien tunnistamiseksi ja hallitsemiseksi, rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskit mukaan luettuina, ja jossa hahmotellaan strategia kyseisten riskien hallitsemiseksi ja johon sisältyy myös riskien sietorajaa ja riskinottohalua koskeva lausuma sekä toimenpiteet, joilla arvioitu riski ja riskinottohalu sovitetaan yhteen;

| ii) | likviditeettiriskin hallintaa koskevat periaatteet |
| --- | --- |

ii)

likviditeettiriskin hallintaa koskevat periaatteet

| iii) | rahoituksen keskitystä ja hajautusta koskevat periaatteet |
| --- | --- |

iii)

rahoituksen keskitystä ja hajautusta koskevat periaatteet

| iv) | vakuuksien hallintaa koskevat periaatteet |
| --- | --- |

iv)

vakuuksien hallintaa koskevat periaatteet

| v) | talletuksia koskevat periaatteet |
| --- | --- |

v)

talletuksia koskevat periaatteet

| vi) | luototusta ja antolainausta koskevat periaatteet |
| --- | --- |

vi)

luototusta ja antolainausta koskevat periaatteet

| vii) | keskittymäriskiä koskevat periaatteet |
| --- | --- |

vii)

keskittymäriskiä koskevat periaatteet

| viii) | periaatteet riskeiltä suojautumiseksi |
| --- | --- |

viii)

periaatteet riskeiltä suojautumiseksi

| ix) | osingonjakoperiaatteet |
| --- | --- |

ix)

osingonjakoperiaatteet

| x) | kaupankäyntivarastoa koskevat periaatteet; |
| --- | --- |

x)

kaupankäyntivarastoa koskevat periaatteet;

| h) | kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (7) 2 artiklan 1 kohdan 32 alakohdassa määritellyn elvytyssuunnitelman laatimiseksi ja tapauksen mukaan kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 33 alakohdassa määritellyn konsernin elvytyssuunnitelman laatimiseksi; |
| --- | --- |

h)

kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (7) 2 artiklan 1 kohdan 32 alakohdassa määritellyn elvytyssuunnitelman laatimiseksi ja tapauksen mukaan kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 33 alakohdassa määritellyn konsernin elvytyssuunnitelman laatimiseksi;

7

| i) | lausuma tai vakuutus, jonka mukaan toimilupaa hakeva luottolaitos liittyy ennen toimiluvan myöntämistä tai viimeistään toimiluvan myöntämispäivänä talletusten vakuusjärjestelmän jäseneksi hakemuksen vastaanottaneessa jäsenvaltiossa direktiivin 2014/49/EU 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja nimeää asianomaisen talletusten vakuusjärjestelmän; |
| --- | --- |

i)

lausuma tai vakuutus, jonka mukaan toimilupaa hakeva luottolaitos liittyy ennen toimiluvan myöntämistä tai viimeistään toimiluvan myöntämispäivänä talletusten vakuusjärjestelmän jäseneksi hakemuksen vastaanottaneessa jäsenvaltiossa direktiivin 2014/49/EU 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja nimeää asianomaisen talletusten vakuusjärjestelmän;

| j) | asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu laitosten suojajärjestelmä, johon toimilupaa hakeva luottolaitos on liittynyt tai aikoo liittyä. |
| --- | --- |

j)

asetuksen (EU) N:o 575/2013 113 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu laitosten suojajärjestelmä, johon toimilupaa hakeva luottolaitos on liittynyt tai aikoo liittyä.

5 artikla

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintasuunnitelmaa, organisaatiorakennetta, sisäisiä valvontajärjestelmiä ja tilintarkastajia koskevat tiedot

1.   Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä seuraavat toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintasuunnitelmaa (liiketoimintasuunnitelma), organisaatiorakennetta, sisäisiä valvontajärjestelmiä ja tilintarkastajia koskevat tiedot:

| a) | toimintasuunnitelma, joka koskee vähintään kolmea ensimmäistä vuotta luottolaitoksen toimiluvan myöntämisen jälkeen tai kansallisen lainsäädännön mukaan toiminnan aloittamisen jälkeen ja johon sisältyy toimilupaa hakevan luottolaitoksen liiketoimintaa ja organisaatiorakennetta koskevat tiedot perus- ja stressiskenaarion pohjalta, myös seuraavat asiakirjat:






  i) | yleiskatsaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen suunnitellun toiminnan maantieteelliseen jakautumiseen kotijäsenvaltiossa ja muussa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, myös sivuliikkeiden tai tytäryritysten kautta tai tarjoamalla palveluja suoraan, sekä tuleviin laajentumissuunnitelmiin; |
| --- | --- | --- |

a)

toimintasuunnitelma, joka koskee vähintään kolmea ensimmäistä vuotta luottolaitoksen toimiluvan myöntämisen jälkeen tai kansallisen lainsäädännön mukaan toiminnan aloittamisen jälkeen ja johon sisältyy toimilupaa hakevan luottolaitoksen liiketoimintaa ja organisaatiorakennetta koskevat tiedot perus- ja stressiskenaarion pohjalta, myös seuraavat asiakirjat:

i)

yleiskatsaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen suunnitellun toiminnan maantieteelliseen jakautumiseen kotijäsenvaltiossa ja muussa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, myös sivuliikkeiden tai tytäryritysten kautta tai tarjoamalla palveluja suoraan, sekä tuleviin laajentumissuunnitelmiin;

| ii) | selvitys liiketoimintamallin alustavasta ja jatkuvasta elinkelpoisuudesta; |
| --- | --- |

ii)

selvitys liiketoimintamallin alustavasta ja jatkuvasta elinkelpoisuudesta;

| iii) | yleiskatsaus kohdemarkkinoihin, kuluttajien segmentointiin, tuotteisiin ja palveluihin sekä jakelukanaviin, joita ovat muun muassa sivuliikkeet, internet, posti, välittäjät ja tytäryritykset; |
| --- | --- |

iii)

yleiskatsaus kohdemarkkinoihin, kuluttajien segmentointiin, tuotteisiin ja palveluihin sekä jakelukanaviin, joita ovat muun muassa sivuliikkeet, internet, posti, välittäjät ja tytäryritykset;

| iv) | yleiskatsaus sen konsernin organisaatioon ja rakenteeseen, johon toimilupaa hakeva luottolaitos kuuluu, kuvaamalla konserniyhteisöjen toimintaa ja nimeämällä konserniin kuuluvat emoyritykset, rahoitusalan holdingyhtiöt ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöt; |
| --- | --- |

iv)

yleiskatsaus sen konsernin organisaatioon ja rakenteeseen, johon toimilupaa hakeva luottolaitos kuuluu, kuvaamalla konserniyhteisöjen toimintaa ja nimeämällä konserniin kuuluvat emoyritykset, rahoitusalan holdingyhtiöt ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöt;

| v) | yleiskatsaus liiketoimintaan ja sääntelyyn liittyviin todennäköisiin riskitekijöihin, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskeihin, ja selvitys siitä, miten näitä riskejä seurataan ja valvotaan; |
| --- | --- |

v)

yleiskatsaus liiketoimintaan ja sääntelyyn liittyviin todennäköisiin riskitekijöihin, kuten rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskeihin, ja selvitys siitä, miten näitä riskejä seurataan ja valvotaan;

| vi) | ilmoitus siitä, onko tarpeen laatia toteuttamissuunnitelma ajanjaksolle, jonka kuluessa toimilupaa hakevasta luottolaitoksesta tulee täysin toimintakykyinen, ja tarvittaessa kyseisen suunnitelman tiivistelmä; |
| --- | --- |

vi)

ilmoitus siitä, onko tarpeen laatia toteuttamissuunnitelma ajanjaksolle, jonka kuluessa toimilupaa hakevasta luottolaitoksesta tulee täysin toimintakykyinen, ja tarvittaessa kyseisen suunnitelman tiivistelmä;

| vii) | yleiskatsaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen kokonaisstrategiaan, strategiset tavoitteet ja mahdollisesti todetut kilpailuedut mukaan luettuina, sekä syyt laitoksen perustamiseen ja päätökseen harjoittaa liiketoimintaa, jolle haetaan toimilupaa; |
| --- | --- |

vii)

yleiskatsaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen kokonaisstrategiaan, strategiset tavoitteet ja mahdollisesti todetut kilpailuedut mukaan luettuina, sekä syyt laitoksen perustamiseen ja päätökseen harjoittaa liiketoimintaa, jolle haetaan toimilupaa;

| b) | tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen organisaatiosta ja rakenteesta sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä, samoin kuin organisaatiokaavio ja kaikki seuraavat asiakirjat:






  i) | kuvaus direktiivin 2013/36/EU 74 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista toimilupaa hakevan luottolaitoksen järjestelmistä, prosesseista ja menetelmistä; |
| --- | --- | --- |

b)

tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen organisaatiosta ja rakenteesta sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä, samoin kuin organisaatiokaavio ja kaikki seuraavat asiakirjat:

i)

kuvaus direktiivin 2013/36/EU 74 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista toimilupaa hakevan luottolaitoksen järjestelmistä, prosesseista ja menetelmistä;

| ii) | ylimmän hallintoelimen tehtävänkuvaus; |
| --- | --- |

ii)

ylimmän hallintoelimen tehtävänkuvaus;

| iii) | kuvaus henkilöstöresursseista sekä teknisistä ja oikeudellisista resursseista, jotka varataan suunniteltuihin eri toimintoihin, kuten tietotekniseen, kaupalliseen ja oikeudelliseen toimintoon, sisäisen valvonnan toimintoihin ja säännösten noudattamista valvovaan toimintoon; |
| --- | --- |

iii)

kuvaus henkilöstöresursseista sekä teknisistä ja oikeudellisista resursseista, jotka varataan suunniteltuihin eri toimintoihin, kuten tietotekniseen, kaupalliseen ja oikeudelliseen toimintoon, sisäisen valvonnan toimintoihin ja säännösten noudattamista valvovaan toimintoon;

| iv) | kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen eri toimintojen välisestä vuorovaikutuksesta; |
| --- | --- |

iv)

kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen eri toimintojen välisestä vuorovaikutuksesta;

| v) | jokaisen sellaisen maksu- tai selvitysjärjestelmän nimi, jonka jäsen toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo suoraan tai välillisesti olla ensimmäisenä toimintavuonnaan; |
| --- | --- |

v)

jokaisen sellaisen maksu- tai selvitysjärjestelmän nimi, jonka jäsen toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo suoraan tai välillisesti olla ensimmäisenä toimintavuonnaan;

| c) | seuraavat tiedot sisäisen valvonnan järjestelmästä:






  i) | yleiskatsaus sisäiseen organisaatioon, myös budjettivarat ja henkilöstöresurssit, jotka on osoitettu säännösten noudattamista valvovaan toimintoon, riskienhallintatoimintoon ja sisäiseen tarkastustoimintoon, samoin kuin selvitys siitä, miten toimilupaa hakeva luottolaitos täyttää sitä koskevat oikeudelliset ja vakavaraisuusvaatimukset, rahanpesun torjuntaa ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, sekä sisäisen valvonnan toiminnoista vastaavien henkilöiden nimet ja kuvaus laitoksen järjestelmistä ja menettelyistä, jotka koskevat säännösten noudattamisen valvontaa, sisäistä valvontaa ja riskienhallintaa, ynnä raportointisuhteet ylimpään hallintoelimeen; |
| --- | --- | --- |

c)

seuraavat tiedot sisäisen valvonnan järjestelmästä:

i)

yleiskatsaus sisäiseen organisaatioon, myös budjettivarat ja henkilöstöresurssit, jotka on osoitettu säännösten noudattamista valvovaan toimintoon, riskienhallintatoimintoon ja sisäiseen tarkastustoimintoon, samoin kuin selvitys siitä, miten toimilupaa hakeva luottolaitos täyttää sitä koskevat oikeudelliset ja vakavaraisuusvaatimukset, rahanpesun torjuntaa ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, sekä sisäisen valvonnan toiminnoista vastaavien henkilöiden nimet ja kuvaus laitoksen järjestelmistä ja menettelyistä, jotka koskevat säännösten noudattamisen valvontaa, sisäistä valvontaa ja riskienhallintaa, ynnä raportointisuhteet ylimpään hallintoelimeen;

| ii) | yhteenveto seuraavista periaatteista ja menettelyistä, jotka koskevat 3 artiklan nojalla nimettyjen toimien kannalta merkityksellisiä seikkoja:






  1) | väärinkäytösten paljastamista koskevat periaatteet, |
| --- | --- | --- |

ii)

yhteenveto seuraavista periaatteista ja menettelyistä, jotka koskevat 3 artiklan nojalla nimettyjen toimien kannalta merkityksellisiä seikkoja:

1)

väärinkäytösten paljastamista koskevat periaatteet,

| 2) | eturistiriitoihin sovellettavat periaatteet, |
| --- | --- |

2)

eturistiriitoihin sovellettavat periaatteet,

| 3) | valitusten käsittelyä koskevat periaatteet, |
| --- | --- |

3)

valitusten käsittelyä koskevat periaatteet,

| 4) | markkinoiden väärinkäyttöä koskevat periaatteet, |
| --- | --- |

4)

markkinoiden väärinkäyttöä koskevat periaatteet,

| 5) | periaatteet ylimmän hallintoelimen monimuotoisuuden lisäämiseksi, |
| --- | --- |

5)

periaatteet ylimmän hallintoelimen monimuotoisuuden lisäämiseksi,

| 6) | niiden henkilöstön jäsenten palkitsemisjärjestelmä, joiden ammattitoiminnalla on olennainen vaikutus toimilupaa hakevan luottolaitoksen riskiprofiiliin; |
| --- | --- |

6)

niiden henkilöstön jäsenten palkitsemisjärjestelmä, joiden ammattitoiminnalla on olennainen vaikutus toimilupaa hakevan luottolaitoksen riskiprofiiliin;

| iii) | yhteenveto järjestelmistä ja periaatteista, joilla arvioidaan ja hallitaan 4 artiklan g alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa korkean tason strategiassa mainittuja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskejä, myös yleiskatsaus keskeisiin menettelyihin, jotka on otettu käyttöön sen riskin torjumiseksi, että toimilupaa hakevaa luottolaitosta voitaisiin käyttää talousrikollisuuden edistämiseen; |
| --- | --- |

iii)

yhteenveto järjestelmistä ja periaatteista, joilla arvioidaan ja hallitaan 4 artiklan g alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa korkean tason strategiassa mainittuja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskejä, myös yleiskatsaus keskeisiin menettelyihin, jotka on otettu käyttöön sen riskin torjumiseksi, että toimilupaa hakevaa luottolaitosta voitaisiin käyttää talousrikollisuuden edistämiseen;

| d) | kuvaus sisäisen tarkastuksen resursseista ja yhteenveto menetelmistä ja sisäisen tarkastuksen suunnitelmasta kolmelle vuodelle luottolaitoksen toimiluvan saamisen jälkeen; |
| --- | --- |

d)

kuvaus sisäisen tarkastuksen resursseista ja yhteenveto menetelmistä ja sisäisen tarkastuksen suunnitelmasta kolmelle vuodelle luottolaitoksen toimiluvan saamisen jälkeen;

| e) | yhteenveto toimilupaa hakevan luottolaitoksen seuraavista periaatteista ja suunnitelmista:






  i) | sisäisen tarkastuksen periaatteet; |
| --- | --- | --- |

e)

yhteenveto toimilupaa hakevan luottolaitoksen seuraavista periaatteista ja suunnitelmista:

i)

sisäisen tarkastuksen periaatteet;

| ii) | tuotehallintaa koskevat periaatteet; |
| --- | --- |

ii)

tuotehallintaa koskevat periaatteet;

| iii) | kuluttajansuojaa koskevat periaatteet; |
| --- | --- |

iii)

kuluttajansuojaa koskevat periaatteet;

| iv) | liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelma ja sitä koskevat toimintalinjat, myös yleiskatsaus käytettävissä oleviin varajärjestelyihin ja palautumisjärjestelmiin sekä suunnitelmiin, joilla varmistetaan keskeisen henkilöstön saatavuus liiketoiminnan jatkuvuuteen liittyvissä tilanteissa; |
| --- | --- |

iv)

liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelma ja sitä koskevat toimintalinjat, myös yleiskatsaus käytettävissä oleviin varajärjestelyihin ja palautumisjärjestelmiin sekä suunnitelmiin, joilla varmistetaan keskeisen henkilöstön saatavuus liiketoiminnan jatkuvuuteen liittyvissä tilanteissa;

| f) | seuraavat tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintojen ja toimien järjestämisestä:






  i) | yhteenveto ulkoistamisesta yrityksen ulkopuolelle ja konsernin sisällä toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan tai sisäisen valvontatoiminnan tukemiseksi, myös kaikki seuraavat tiedot:






  1) | ulkoistetun palvelun tarjoaja, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

seuraavat tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimintojen ja toimien järjestämisestä:

i)

yhteenveto ulkoistamisesta yrityksen ulkopuolelle ja konsernin sisällä toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan tai sisäisen valvontatoiminnan tukemiseksi, myös kaikki seuraavat tiedot:

1)

ulkoistetun palvelun tarjoaja,

| 2) | ulkoistetun palvelun tarjoajan mahdollinen yhteys toimilupaa hakevaan luottolaitokseen, |
| --- | --- |

2)

ulkoistetun palvelun tarjoajan mahdollinen yhteys toimilupaa hakevaan luottolaitokseen,

| 3) | ulkoistetun palvelun tarjoajan sijainti, |
| --- | --- |

3)

ulkoistetun palvelun tarjoajan sijainti,

| 4) | ulkoistamisen perustelut, |
| --- | --- |

4)

ulkoistamisen perustelut,

| 5) | ulkoistetun palvelun tarjoajan henkilöstöresurssit, |
| --- | --- |

5)

ulkoistetun palvelun tarjoajan henkilöstöresurssit,

| 6) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen sisäinen valvontajärjestelmä ulkoistamisen hallinnointiin, |
| --- | --- |

6)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen sisäinen valvontajärjestelmä ulkoistamisen hallinnointiin,

| 7) | varautumissuunnitelmat sen varalta, että ulkoistetun palvelun tarjoaja ei pysty jatkamaan palvelun tarjoamista, |
| --- | --- |

7)

varautumissuunnitelmat sen varalta, että ulkoistetun palvelun tarjoaja ei pysty jatkamaan palvelun tarjoamista,

| 8) | ulkoistetun toiminnan ulkopuolelle jätetyt toiminnot; |
| --- | --- |

8)

ulkoistetun toiminnan ulkopuolelle jätetyt toiminnot;

| ii) | yhteenveto kaikkia toimilupaa hakevan luottolaitoksen hallinnon ja toiminnan kannalta kriittisiä tai tärkeitä ulkoistettuja toimintoja koskevista valvontavastuista ja -järjestelyistä, -järjestelmistä ja -toiminnoista; |
| --- | --- |

ii)

yhteenveto kaikkia toimilupaa hakevan luottolaitoksen hallinnon ja toiminnan kannalta kriittisiä tai tärkeitä ulkoistettuja toimintoja koskevista valvontavastuista ja -järjestelyistä, -järjestelmistä ja -toiminnoista;

| iii) | yhteenveto kaikkia toimilupaa hakevan luottolaitoksen hallinnon ja toiminnan kannalta kriittisiä tai tärkeitä ulkoistettuja toimintoja koskevista palvelutasosopimuksista ja järjestelyistä; |
| --- | --- |

iii)

yhteenveto kaikkia toimilupaa hakevan luottolaitoksen hallinnon ja toiminnan kannalta kriittisiä tai tärkeitä ulkoistettuja toimintoja koskevista palvelutasosopimuksista ja järjestelyistä;

| iv) | kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen tietoteknisestä infrastruktuurista, käytössä olevat tai käyttöön otettavat järjestelmät, isännöintijärjestelyt, tietoteknisten toimintojen organisaatio, tietotekninen rakenne ja strategia ja tietotekniikan hallinto- ja ohjausjärjestelmät sekä tietoturvapolitiikka ja -menettelyt mukaan luettuina, samoin kuin kaikki käytössä olevat tai käyttöön otettavat järjestelmät tai tarkastukset verkkopankkitoimintojen tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

iv)

kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen tietoteknisestä infrastruktuurista, käytössä olevat tai käyttöön otettavat järjestelmät, isännöintijärjestelyt, tietoteknisten toimintojen organisaatio, tietotekninen rakenne ja strategia ja tietotekniikan hallinto- ja ohjausjärjestelmät sekä tietoturvapolitiikka ja -menettelyt mukaan luettuina, samoin kuin kaikki käytössä olevat tai käyttöön otettavat järjestelmät tai tarkastukset verkkopankkitoimintojen tarjoamiseksi.

2.   Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa on ilmoitettava toimilupaa hakevan luottolaitoksen lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön nimi, osoite ja yhteystiedot.

6 artikla

Tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen pääomasta toimiluvan myöntämisajankohtana

1.   Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä todisteet toimilupaa hakevan luottolaitoksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, maksetusta merkitystä pääomasta ja vielä maksamatta olevasta merkitystä pääomasta, ja siinä on eroteltava niiden omien varojen tyypit ja määrät, jotka vastaavat perustamispääomaa.

2.   Jos perustamispääomaa ei ole maksettu kokonaan luottolaitoksen toimilupahakemuksen jättämisajankohtana, luottolaitoksen toimilupahakemuksessa on esitettävä suunnitelma ja määräaika sen varmistamiseksi, että perustamispääoma maksetaan täysimääräisesti, ennen kuin luottolaitoksen toimilupa toiminnan aloittamiseksi on vaikutusvoimainen.

3.   Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa on selvitettävä saatavissa olevat omien varojen rahoituslähteet ja tarvittaessa esitettävä todisteet kyseisten rahoituslähteiden saatavuudesta, myös seuraavat:

| a) | yhteenveto yksityisten taloudellisten resurssien käytöstä, myös niiden saatavuudesta ja lähteestä; |
| --- | --- |

a)

yhteenveto yksityisten taloudellisten resurssien käytöstä, myös niiden saatavuudesta ja lähteestä;

| b) | yhteenveto rahoitusmarkkinoille pääsystä, myös yksityiskohtaiset tiedot liikkeeseen lasketuista tai laskettavista rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

b)

yhteenveto rahoitusmarkkinoille pääsystä, myös yksityiskohtaiset tiedot liikkeeseen lasketuista tai laskettavista rahoitusvälineistä;

| c) | yhteenveto omia varoja koskevista sopimuksista, myös lainattuja tai lainattavia varoja koskevat seuraavat tiedot: luotonantajien nimet, luottojärjestelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot, tuottojen käyttö, sekä tiedot lainattujen tai lainattavien varojen alkuperästä, jos luotonantaja ei ole valvottu rahoituslaitos; |
| --- | --- |

c)

yhteenveto omia varoja koskevista sopimuksista, myös lainattuja tai lainattavia varoja koskevat seuraavat tiedot: luotonantajien nimet, luottojärjestelyjä koskevat yksityiskohtaiset tiedot, tuottojen käyttö, sekä tiedot lainattujen tai lainattavien varojen alkuperästä, jos luotonantaja ei ole valvottu rahoituslaitos;

| d) | taloudellisten resurssien siirtämiseen toimilupaa hakevalle luottolaitokselle käytetyn maksupalvelun tarjoajan nimi. |
| --- | --- |

d)

taloudellisten resurssien siirtämiseen toimilupaa hakevalle luottolaitokselle käytetyn maksupalvelun tarjoajan nimi.

4.   Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä arvio niistä sisäisen pääoman määristä, tyypeistä ja jakautumisesta, joiden toimilupaa hakeva luottolaitos katsoo riittävän kattamaan niiden riskien luonne ja taso, joille toimilupaa hakeva luottolaitos altistuu tai saattaa altistua, sekä analyysi ja ennusteet, joissa osoitetaan, että pääomaresurssit riittävät kattamaan omien varojen vaatimukset sen jälkeen, kun luottolaitos on saanut toimiluvan, ja vähintään seuraavien kolmen vuoden ajan sen jälkeen, kun luottolaitos on saanut luvan toimia luottolaitoksena, jolla on todennäköisesti vakavia paineita.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa stressiskenaariossa ja menetelmässä otetaan huomioon skenaario ja menetelmä, jota käytettiin viimeisimmässä vuotuisessa valvonnallisessa stressitestissä, jonka toimivaltainen viranomainen on toteuttanut direktiivin 2013/36/EU 100 artiklan 1 kohdan nojalla, jos tällainen stressitesti on tehty, ja tiedot on annettava sekä toimilupaa hakevasta luottolaitoksesta yrityskohtaisesti että tapauksen mukaan konsolidoidusti.

7 artikla

Tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen liiketoiminnan tosiasiallisesta hoitamisesta

1.   Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä liitteessä I tarkoitetut tiedot kustakin toimilupaa hakevan luottolaitoksen ylimpään hallintoelimeen ehdotetusta tai nimitetystä jäsenestä.

2.   Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että toimilupaa hakeva luottolaitos on sen koon, sisäisen organisaation ja luonteen sekä sen toiminnan laajuuden ja monimuotoisuuden vuoksi direktiivin 2013/36/EU 76 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuttu merkittävä laitos, luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä sisäisten valvontatoimintojen päälliköistä ja talousjohtajasta, jos nämä eivät ole ylimmän hallintoelimen jäseniä, liitteessä I tarkoitetut tiedot, lukuun ottamatta mainitussa liitteessä olevassa 1 kohdan f ja g alakohdassa sekä 2, 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja tietoja.

3.   Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä kuvaus seuraavien henkilöiden valtuuksista, henkilökohtaisista tehtävistä, velvollisuuksista ja valtakirjoista: toimilupaa hakevan luottolaitoksen ylimpään hallintoelimeen ehdotetut tai nimitetyt jäsenet ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimilupaa hakevien luottolaitosten osalta sisäisten valvontatoimintojen päälliköt ja talousjohtaja, jotka eivät ole ylimmän hallintoelimen jäseniä.

4.   Tässä artiklassa tarkoitetaan

| a) | ’talousjohtajalla’ henkilöä, jolla on kokonaisvastuu rahavarojen hoidosta, rahoitussuunnittelusta ja tilinpäätösraportoinnista; |
| --- | --- |

a)

’talousjohtajalla’ henkilöä, jolla on kokonaisvastuu rahavarojen hoidosta, rahoitussuunnittelusta ja tilinpäätösraportoinnista;

| b) | ’valvontatoiminnolla’ toimintoa, joka on riippumaton sen valvonnan kohteena olevasta liiketoimintayksiköstä ja jonka tehtävänä on arvioida objektiivisesti luottolaitoksen riskejä sekä tarkastella niitä tai raportoida niistä, eli muun muassa riskienhallintatoimintoa, sääntöjen noudattamista valvovaa toimintoa ja sisäisen tarkastuksen toimintoa; |
| --- | --- |

b)

’valvontatoiminnolla’ toimintoa, joka on riippumaton sen valvonnan kohteena olevasta liiketoimintayksiköstä ja jonka tehtävänä on arvioida objektiivisesti luottolaitoksen riskejä sekä tarkastella niitä tai raportoida niistä, eli muun muassa riskienhallintatoimintoa, sääntöjen noudattamista valvovaa toimintoa ja sisäisen tarkastuksen toimintoa;

| c) | ’sisäisten valvontatoimintojen päälliköillä’ ylimmän hierarkiatason henkilöitä, jotka tosiasiallisesti vastaavat riippumattoman riskienhallintatoiminnon, sääntöjen noudattamista valvovan toiminnon ja sisäisen tarkastuksen toiminnon jokapäiväisestä toiminnasta; |
| --- | --- |

c)

’sisäisten valvontatoimintojen päälliköillä’ ylimmän hierarkiatason henkilöitä, jotka tosiasiallisesti vastaavat riippumattoman riskienhallintatoiminnon, sääntöjen noudattamista valvovan toiminnon ja sisäisen tarkastuksen toiminnon jokapäiväisestä toiminnasta;

8 artikla

Tiedot osakkeenomistajista tai jäsenistä, joilla on huomattava omistusosuus toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa

1.   Luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikista luonnollisista ja oikeushenkilöistä ja muista yhteisöistä, joilla on parhaillaan tai siinä tapauksessa, että luottolaitokselle myönnetään toimilupa, huomattava omistusosuus luottolaitoksessa, ja tiedot heidän omistuksistaan.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu henkilö on luonnollinen henkilö, luottolaitoksen toimilupahakemuksen on sisällettävä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut tiedot.

3.   Jos 1 kohdassa tarkoitettu henkilö on oikeushenkilö tai muu yhteisö kuin oikeushenkilö ja sillä on parhaillaan tai tulevaisuudessa omissa nimissään huomattava omistusosuus, luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetut tiedot.

4.   Jos trusti on jo olemassa tai perustetaan sen jälkeen, kun henkilö merkitsee toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeita, luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi liitteessä II olevassa 4 kohdassa tarkoitetut tiedot.

5.   Jos henkilöllä on parhaillaan tai siinä tapauksessa, että toimilupa myönnetään, huomattava omistusosuus kyseisessä luottolaitoksessa, ja henkilö on sellaisen yhteisön jäsen, joka ei ole oikeushenkilö, jolloin huomattavaa omistusosuutta luottolaitoksessa kohdellaan kyseisen yhteisön varallisuutena, luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä seuraavat tiedot:

| a) | kyseisen yhteisön kaikkien jäsenten nimet sekä liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kyseiset jäsenet ovat luonnollisia henkilöitä, tai kyseisessä liitteessä olevassa 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kyseiset jäsenet ovat oikeushenkilöitä; |
| --- | --- |

a)

kyseisen yhteisön kaikkien jäsenten nimet sekä liitteessä II olevassa 2 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kyseiset jäsenet ovat luonnollisia henkilöitä, tai kyseisessä liitteessä olevassa 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, jos kyseiset jäsenet ovat oikeushenkilöitä;

| b) | yhteenveto sopimuksesta (sopimuksista), jo(i)lla yhteisöä säännellään. |
| --- | --- |

b)

yhteenveto sopimuksesta (sopimuksista), jo(i)lla yhteisöä säännellään.

9 artikla

Tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen 20 suurimmasta osakkeenomistajasta tai jäsenestä, jotka eivät ole huomattavan omistusosuuden omistavia osakkeenomistajia tai jäseniä

Jos yhdelläkään henkilöllä tai muulla yhteisöllä ei ole parhaillaan eikä siinä tapauksessa, että toimilupa myönnetään, huomattavaa omistusosuutta kyseisessä luottolaitoksessa, luottolaitoksen toimilupahakemukseen on sisällytettävä seuraavat tiedot:

| a) | liitteessä II olevassa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kaavio; |
| --- | --- |

a)

liitteessä II olevassa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kaavio;

| b) | liitteessä II olevan 1 kohdan b alakohdassa olevassa luettelossa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

b)

liitteessä II olevan 1 kohdan b alakohdassa olevassa luettelossa tarkoitetut tiedot;

| c) | luettelo toimilupaa hakevan luottolaitoksen 20 suurimmasta osakkeenomistajasta tai jäsenestä tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

c)

luettelo toimilupaa hakevan luottolaitoksen 20 suurimmasta osakkeenomistajasta tai jäsenestä tapauksen mukaan;

| d) | jos luottolaitoksella on alle 20 osakkeenomistajaa tai jäsentä, luettelo kaikista sen osakkeenomistajista tai jäsenistä; |
| --- | --- |

d)

jos luottolaitoksella on alle 20 osakkeenomistajaa tai jäsentä, luettelo kaikista sen osakkeenomistajista tai jäsenistä;

| e) | tieto siitä, onko jokin c tai d alakohdassa tarkoitetuista osakkeenomistajista tai jäsenistä toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa. |
| --- | --- |

e)

tieto siitä, onko jokin c tai d alakohdassa tarkoitetuista osakkeenomistajista tai jäsenistä toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa.

10 artikla

Lisätiedot

1.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia, että luottolaitoksen toimilupahakemukseen sisällytetään 1–9 artiklassa tarkoitettujen tietojen lisäksi lisätietoja edellyttäen, että tiedot täyttävät molemmat seuraavista edellytyksistä:

| a) | lisätiedot ovat tarpeen sen tarkastamiseksi, täyttyvätkö kaikki toimilupaa koskevat vaatimukset, jotka jäsenvaltio on säätänyt direktiivin 2013/36/EU 8 artiklan 1 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

a)

lisätiedot ovat tarpeen sen tarkastamiseksi, täyttyvätkö kaikki toimilupaa koskevat vaatimukset, jotka jäsenvaltio on säätänyt direktiivin 2013/36/EU 8 artiklan 1 kohdan nojalla;

| b) | vaadittujen tietojen määrä on oikeassa suhteessa a alakohdassa tarkoitettuun tarkastamistarkoitukseen nähden, ja tiedot ovat kyseisen tarkastuksen kannalta merkityksellisiä. |
| --- | --- |

b)

vaadittujen tietojen määrä on oikeassa suhteessa a alakohdassa tarkoitettuun tarkastamistarkoitukseen nähden, ja tiedot ovat kyseisen tarkastuksen kannalta merkityksellisiä.

2.   Arvioituaan luottolaitoksen toimilupahakemuksessa annetut tiedot toimivaltaiset viranomaiset voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa vaatia toimilupaa hakevaa luottolaitosta toimittamaan täydentäviä tietoja tai lisäselvityksiä, kun kyseiset viranomaiset katsovat olevan tarpeen tarkastaa, täyttyvätkö kaikki toimilupaa koskevat vaatimukset.

3.   Luottolaitoksen toimilupahakemuksessa annettavien tietojen on oltava totuudenmukaisia, tarkkoja ja kattavia toimiluvan myöntämiseen asti. Hakijan on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista muutoksista alkuperäisessä hakemuksessa annettuihin tietoihin. Toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää tietoja siitä, onko hakemuksen jättämisen jälkeen tapahtunut muutoksia ennen toiminnan aloittamista.

11 artikla

Vaatimuksista luopuminen

Toimivaltaiset viranomaiset voivat luopua vaatimuksesta toimittaa 1–9 artiklassa tarkoitetut tiedot kokonaan tai osittain, jos seuraavista vaatimuksista toinen täyttyy:

| a) | toimivaltainen viranomainen on jo saanut tiedot, ja tiedot ovat toimiluvan myöntämispäivään asti edelleen totuudenmukaisia, tarkkoja, kattavia ja ajantasaisia, minkä toimilupaa hakeva luottolaitos todistaa; |
| --- | --- |

a)

toimivaltainen viranomainen on jo saanut tiedot, ja tiedot ovat toimiluvan myöntämispäivään asti edelleen totuudenmukaisia, tarkkoja, kattavia ja ajantasaisia, minkä toimilupaa hakeva luottolaitos todistaa;

| b) | tietojen antamista koskevaan vaatimukseen sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 21 artiklassa säädettyä poikkeusta. |
| --- | --- |

b)

tietojen antamista koskevaan vaatimukseen sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 21 artiklassa säädettyä poikkeusta.

12 artikla

Tehokkaan valvonnan mahdolliset esteet

Toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat tiedot ja seuraavat seikat arvioidessaan, onko olemassa direktiivin 2013/36/EU 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tehokkaan valvonnan mahdollisia esteitä:

| a) | niihin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin sovellettavien kolmannen maan lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten vuorovaikutus, joihin luottolaitos on parhaillaan tai toimiluvan myöntämisen jälkeen läheisesti sidoksissa, ne vaikeudet mukaan luettuina, jotka liittyvät kyseisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten täytäntöönpanoon tai tiedon saantiin viranomaisilta tällaisissa kolmansissa maissa tai tällaisilta henkilöiltä; |
| --- | --- |

a)

niihin luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin sovellettavien kolmannen maan lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten vuorovaikutus, joihin luottolaitos on parhaillaan tai toimiluvan myöntämisen jälkeen läheisesti sidoksissa, ne vaikeudet mukaan luettuina, jotka liittyvät kyseisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten täytäntöönpanoon tai tiedon saantiin viranomaisilta tällaisissa kolmansissa maissa tai tällaisilta henkilöiltä;

| b) | mahdollisuus vaihtaa tietoja sellaisen viranomaisen kanssa, joka mahdollisesti valvoo henkilöitä, joilla on läheinen sidonnaisuus luottolaitokseen; |
| --- | --- |

b)

mahdollisuus vaihtaa tietoja sellaisen viranomaisen kanssa, joka mahdollisesti valvoo henkilöitä, joilla on läheinen sidonnaisuus luottolaitokseen;

| c) | luottolaitoksen konsernin tai henkilö(ide)n, jo(i)lla on läheisiä sidonnaisuuksia, rakenteen monimutkaisuus ja avoimuus; |
| --- | --- |

c)

luottolaitoksen konsernin tai henkilö(ide)n, jo(i)lla on läheisiä sidonnaisuuksia, rakenteen monimutkaisuus ja avoimuus;

| d) | luottolaitoksen konsernin jäsenten tai henkilö(ide)n, jo(i)lla on läheisiä sidonnaisuuksia, sijainti; |
| --- | --- |

d)

luottolaitoksen konsernin jäsenten tai henkilö(ide)n, jo(i)lla on läheisiä sidonnaisuuksia, sijainti;

| e) | luottolaitoksen konsernin jäsenten tai henkilö(ide)n, jo(i)lla on läheisiä sidonnaisuuksia, parhaillaan tai tulevaisuudessa suorittamat toimet. |
| --- | --- |

e)

luottolaitoksen konsernin jäsenten tai henkilö(ide)n, jo(i)lla on läheisiä sidonnaisuuksia, parhaillaan tai tulevaisuudessa suorittamat toimet.

13 artikla

Voimaantulo ja soveltamispäivämäärä

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/49/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, talletusten vakuusjärjestelmistä (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 149).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1132, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/24/EY, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2001, luottolaitosten tervehdyttämisestä ja likvidaatiosta (EYVL L 125, 5.5.2001, s. 15).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

7

---

LIITE I

Tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen liiketoiminnan tosiasiallisesta hoitamisesta

1.

| a) | henkilön koko nimi ja, jos se on muuttunut, alkuperäinen nimi; |
| --- | --- |

a)

henkilön koko nimi ja, jos se on muuttunut, alkuperäinen nimi;

| b) | henkilön sukupuoli, syntymäpaikka ja -aika, osoite ja yhteystiedot, kansalaisuus ja henkilötunnus taikka kopio henkilökortista tai vastaavasta asiakirjasta; |
| --- | --- |

b)

henkilön sukupuoli, syntymäpaikka ja -aika, osoite ja yhteystiedot, kansalaisuus ja henkilötunnus taikka kopio henkilökortista tai vastaavasta asiakirjasta;

| c) | yksityiskohtaiset tiedot asemasta, joka henkilöllä on parhaillaan tai tulevaisuudessa, sekä onko kyseessä johtoasema vai muu, toimeksiannon alkamispäivä tai suunniteltu alkamispäivä ja kesto sekä kuvaus henkilön keskeisistä velvollisuuksista ja vastuista; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset tiedot asemasta, joka henkilöllä on parhaillaan tai tulevaisuudessa, sekä onko kyseessä johtoasema vai muu, toimeksiannon alkamispäivä tai suunniteltu alkamispäivä ja kesto sekä kuvaus henkilön keskeisistä velvollisuuksista ja vastuista;

| d) | ansioluettelo, jossa on yksityiskohtaiset tiedot koulutuksesta ja kokemuksesta (myös ammatillinen kokemus, akateemiset tutkinnot, muu merkityksellinen koulutus), kaikkien niiden organisaatioiden nimet ja luonne mukaan luettuina, joille henkilö on työskennellyt, sekä suoritettujen tehtävien luonne ja kesto korostamalla erityisesti haetun aseman piiriin kuuluvaa toimintaa (kokemus pankkialalta tai johtotehtävistä); |
| --- | --- |

d)

ansioluettelo, jossa on yksityiskohtaiset tiedot koulutuksesta ja kokemuksesta (myös ammatillinen kokemus, akateemiset tutkinnot, muu merkityksellinen koulutus), kaikkien niiden organisaatioiden nimet ja luonne mukaan luettuina, joille henkilö on työskennellyt, sekä suoritettujen tehtävien luonne ja kesto korostamalla erityisesti haetun aseman piiriin kuuluvaa toimintaa (kokemus pankkialalta tai johtotehtävistä);

| e) | luettelo suosittelijoista, yhteystiedot mukaan luettuina, mieluiten työnantajia pankki- tai rahoituspalvelualalta, myös heidän koko nimensä, laitos, asema, puhelinnumero, sähköpostiosoite, ammatillisen suhteen luonne ja tieto siitä, onko tai oliko kyseiseen henkilöön olemassa myös muu kuin ammatillinen suhde; |
| --- | --- |

e)

luettelo suosittelijoista, yhteystiedot mukaan luettuina, mieluiten työnantajia pankki- tai rahoituspalvelualalta, myös heidän koko nimensä, laitos, asema, puhelinnumero, sähköpostiosoite, ammatillisen suhteen luonne ja tieto siitä, onko tai oliko kyseiseen henkilöön olemassa myös muu kuin ammatillinen suhde;

| f) | henkilöhistoria, myös kaikki seuraavat:






  i) | rikosrekisteriote ja asiaankuuluvat tiedot rikostutkinnoista ja rikosoikeudenkäynneistä, asiaankuuluvista siviilioikeudellisista ja hallinnollisista asioista ja kurinpitotoimista, kuten erottaminen yhtiön johtajan asemasta, sekä konkurssista, maksukyvyttömyysmenettelystä ja vastaavista menettelyistä; virallisella todistuksella, tai ellei tällaista todistusta ole, muulla luotettavalla lähteellä on osoitettava, ettei rikostuomioita ole annettu eikä rikostutkintoja ja rikosoikeudenkäyntejä ole vireillä; |
| --- | --- | --- |

f)

henkilöhistoria, myös kaikki seuraavat:

i)

rikosrekisteriote ja asiaankuuluvat tiedot rikostutkinnoista ja rikosoikeudenkäynneistä, asiaankuuluvista siviilioikeudellisista ja hallinnollisista asioista ja kurinpitotoimista, kuten erottaminen yhtiön johtajan asemasta, sekä konkurssista, maksukyvyttömyysmenettelystä ja vastaavista menettelyistä; virallisella todistuksella, tai ellei tällaista todistusta ole, muulla luotettavalla lähteellä on osoitettava, ettei rikostuomioita ole annettu eikä rikostutkintoja ja rikosoikeudenkäyntejä ole vireillä;

| ii) | selvitys siitä, onko vireillä rikosoikeudenkäyntejä tai onko henkilö tai hänen johtamansa organisaatio osallistunut velallisena maksukyvyttömyysmenettelyyn tai siihen verrattavaan menettelyyn; |
| --- | --- |

ii)

selvitys siitä, onko vireillä rikosoikeudenkäyntejä tai onko henkilö tai hänen johtamansa organisaatio osallistunut velallisena maksukyvyttömyysmenettelyyn tai siihen verrattavaan menettelyyn;

| iii) | tiedot valvontaviranomaisen tutkinnoista tai täytäntöönpanomenettelyistä tai tämän asettamista seuraamuksista, kun henkilö on ollut osallisena suoraan tai välillisesti; |
| --- | --- |

iii)

tiedot valvontaviranomaisen tutkinnoista tai täytäntöönpanomenettelyistä tai tämän asettamista seuraamuksista, kun henkilö on ollut osallisena suoraan tai välillisesti;

| iv) | tiedot seuraavista: kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin epääminen tai rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen taikka sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toteuttama erottaminen;






  — | tiedot seuraavista: irtisanominen työstä, luottamusasemasta tai varainhoitosuhteesta taikka vastaava tilanne taikka se seikka, että henkilöä on pyydetty irtisanoutumaan työstä tällaisessa asemassa, henkilöstövähennyksiä lukuun ottamatta; |
| --- | --- | --- |

iv)

tiedot seuraavista: kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin epääminen tai rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen taikka sääntely- tai hallintoelimen tai ammattiala- tai ammatillisen järjestön toteuttama erottaminen;

—

tiedot seuraavista: irtisanominen työstä, luottamusasemasta tai varainhoitosuhteesta taikka vastaava tilanne taikka se seikka, että henkilöä on pyydetty irtisanoutumaan työstä tällaisessa asemassa, henkilöstövähennyksiä lukuun ottamatta;

| — | tiedot seuraavista: onko toinen toimivaltainen viranomainen arvioinut henkilön mainetta hankkijana tai henkilönä, joka johtaa laitoksen liiketoimintaa, myös kyseisen viranomaisen nimi, arvioinnin päivämäärä ja tiedot arvioinnin tuloksesta, ja tarvittaessa henkilön suostumus tällaisten tietojen hakemiseen, jotta saatuja tietoja voidaan käsitellä ja käyttää sopivuuden arvioinnissa; |
| --- | --- |

—

tiedot seuraavista: onko toinen toimivaltainen viranomainen arvioinut henkilön mainetta hankkijana tai henkilönä, joka johtaa laitoksen liiketoimintaa, myös kyseisen viranomaisen nimi, arvioinnin päivämäärä ja tiedot arvioinnin tuloksesta, ja tarvittaessa henkilön suostumus tällaisten tietojen hakemiseen, jotta saatuja tietoja voidaan käsitellä ja käyttää sopivuuden arvioinnissa;

| — | tiedot siitä, onko toinen, rahoitusalan ulkopuolisen alan viranomainen arvioinut henkilöä, myös viranomaisen nimi ja tiedot arvioinnin tuloksesta; |
| --- | --- |

—

tiedot siitä, onko toinen, rahoitusalan ulkopuolisen alan viranomainen arvioinut henkilöä, myös viranomaisen nimi ja tiedot arvioinnin tuloksesta;

| g) | kuvaus kaikista taloudellisista ja muista eduista, joista voisi aiheutua mahdollinen eturistiriita, myös mutta ei yksinomaan seuraavista:






  i) | taloudelliset edut, myös lainat, osakkuudet, takaukset tai vakuusoikeudet, sekä annetut että saadut, ja muut kuin taloudelliset edut tai suhteet, myös läheiset suhteet – jollaisia ovat muun muassa aviopuolisot, rekisteröidyn parisuhteen osapuolet, avopuolisot, lapset ja vanhemmat tai muut suhteet, joiden kanssa henkilö jakaa asuintilan – henkilön tai hänen lähisukulaisensa tai yrityksen, johon henkilöllä on läheinen yhteys, ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen, sen emoyrityksen tai tytäryritysten välillä, luottolaitoksen ylimmän hallintoelimen jäsenet, sisäisen valvontatoiminnon päällikkö tai talousjohtaja taikka toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa huomattavan omistusosuuden omistavat henkilöt mukaan luettuina; |
| --- | --- | --- |

g)

kuvaus kaikista taloudellisista ja muista eduista, joista voisi aiheutua mahdollinen eturistiriita, myös mutta ei yksinomaan seuraavista:

i)

taloudelliset edut, myös lainat, osakkuudet, takaukset tai vakuusoikeudet, sekä annetut että saadut, ja muut kuin taloudelliset edut tai suhteet, myös läheiset suhteet – jollaisia ovat muun muassa aviopuolisot, rekisteröidyn parisuhteen osapuolet, avopuolisot, lapset ja vanhemmat tai muut suhteet, joiden kanssa henkilö jakaa asuintilan – henkilön tai hänen lähisukulaisensa tai yrityksen, johon henkilöllä on läheinen yhteys, ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen, sen emoyrityksen tai tytäryritysten välillä, luottolaitoksen ylimmän hallintoelimen jäsenet, sisäisen valvontatoiminnon päällikkö tai talousjohtaja taikka toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa huomattavan omistusosuuden omistavat henkilöt mukaan luettuina;

| ii) | harjoittaako henkilö liiketoimintaa tai onko hänellä kaupallinen suhde tai ollut sellainen suhde kahden viimeisen vuoden aikana jonkin f alakohdassa luetellun henkilön kanssa tai osallistuuko hän oikeudenkäyntiin tällaisen henkilön kanssa; |
| --- | --- |

ii)

harjoittaako henkilö liiketoimintaa tai onko hänellä kaupallinen suhde tai ollut sellainen suhde kahden viimeisen vuoden aikana jonkin f alakohdassa luetellun henkilön kanssa tai osallistuuko hän oikeudenkäyntiin tällaisen henkilön kanssa;

| iii) | onko henkilöllä ja hänen lähisukulaisillaan kilpailevia etuja toimilupaa hakevan luottolaitoksen, sen emoyrityksen tai sen tytäryritysten kanssa; |
| --- | --- |

iii)

onko henkilöllä ja hänen lähisukulaisillaan kilpailevia etuja toimilupaa hakevan luottolaitoksen, sen emoyrityksen tai sen tytäryritysten kanssa;

| iv) | onko henkilöä ehdotettu huomattavan omistusosuuden omistavan merkittävän osakkeenomistajan tai jäsenen taholta, ja jos näin on, tällaisen osakkeenomistajan tai jäsenen nimi; |
| --- | --- |

iv)

onko henkilöä ehdotettu huomattavan omistusosuuden omistavan merkittävän osakkeenomistajan tai jäsenen taholta, ja jos näin on, tällaisen osakkeenomistajan tai jäsenen nimi;

| v) | taloudelliset velvoitteet toimilupaa hakevaa luottolaitosta, sen emoyritystä tai tytäryrityksiä kohtaan; |
| --- | --- |

v)

taloudelliset velvoitteet toimilupaa hakevaa luottolaitosta, sen emoyritystä tai tytäryrityksiä kohtaan;

| vi) | poliittisesti vaikutusvaltaiset asemat kansallisella tai paikallisella tasolla kahden viimeisen vuoden aikana; |
| --- | --- |

vi)

poliittisesti vaikutusvaltaiset asemat kansallisella tai paikallisella tasolla kahden viimeisen vuoden aikana;

| vii) | jos on todettu olennainen eturistiriita, on selvitettävä, miten eturistiriitaa on saatu tyydyttävästi lievitettyä tai miten se on korjattu, ja lisäksi on viitattava eturistiriitoihin sovellettavien laitoksen periaatteiden asianomaiseen osaan tai sovittuihin ristiriitojen hallinta- tai lievittämisjärjestelyihin; |
| --- | --- |

vii)

jos on todettu olennainen eturistiriita, on selvitettävä, miten eturistiriitaa on saatu tyydyttävästi lievitettyä tai miten se on korjattu, ja lisäksi on viitattava eturistiriitoihin sovellettavien laitoksen periaatteiden asianomaiseen osaan tai sovittuihin ristiriitojen hallinta- tai lievittämisjärjestelyihin;

| h) | yksityiskohtaiset tiedot, joilla osoitetaan, että henkilöllä on riittävästi aikaa toimeksiantonsa hoitamiseen, muun muassa seuraavat:






  i) | arvioitu vähimmäisaika, jonka henkilö käyttää tehtäviensä hoitamiseen toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa vuotta ja kuukautta kohden; |
| --- | --- | --- |

h)

yksityiskohtaiset tiedot, joilla osoitetaan, että henkilöllä on riittävästi aikaa toimeksiantonsa hoitamiseen, muun muassa seuraavat:

i)

arvioitu vähimmäisaika, jonka henkilö käyttää tehtäviensä hoitamiseen toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa vuotta ja kuukautta kohden;

| ii) | henkilön pääasiallisesti kaupallisten toimeksiantojen luettelo ja sovelletaanko direktiivin 2013/36/EU 91 artiklan 4 kohtaa; |
| --- | --- |

ii)

henkilön pääasiallisesti kaupallisten toimeksiantojen luettelo ja sovelletaanko direktiivin 2013/36/EU 91 artiklan 4 kohtaa;

| iii) | jos etuoikeutettuja laskentasääntöjä sovelletaan, selvitys yhtiöiden välisistä synergioista; |
| --- | --- |

iii)

jos etuoikeutettuja laskentasääntöjä sovelletaan, selvitys yhtiöiden välisistä synergioista;

| iv) | luettelo toimeksiannoista, jotka palvelevat pääasiallisesti muuta kuin kaupallista toimintaa tai jotka on perustettu yksinomaan kyseisen henkilön taloudellisten etujen hallinnoimiseksi; |
| --- | --- |

iv)

luettelo toimeksiannoista, jotka palvelevat pääasiallisesti muuta kuin kaupallista toimintaa tai jotka on perustettu yksinomaan kyseisen henkilön taloudellisten etujen hallinnoimiseksi;

| v) | niiden yritysten tai organisaatioiden koko, joissa henkilöllä on iv alakohdassa tarkoitetut toimeksiannot, myös yritysten tai organisaatioiden kokonaisvarat, yritysten mahdollinen listautuminen pörssiin ja niiden työntekijöiden lukumäärä; |
| --- | --- |

v)

niiden yritysten tai organisaatioiden koko, joissa henkilöllä on iv alakohdassa tarkoitetut toimeksiannot, myös yritysten tai organisaatioiden kokonaisvarat, yritysten mahdollinen listautuminen pörssiin ja niiden työntekijöiden lukumäärä;

| vi) | luettelo g alakohdan v alakohdassa tarkoitettuihin toimeksiantoihin mahdollisesti liittyvistä lisävastuista, komitean puheenjohtajana toimiminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

vi)

luettelo g alakohdan v alakohdassa tarkoitettuihin toimeksiantoihin mahdollisesti liittyvistä lisävastuista, komitean puheenjohtajana toimiminen mukaan luettuna;

| vii) | arvio kullekin toimeksiannolle varatusta ajasta päivinä vuodessa; |
| --- | --- |

vii)

arvio kullekin toimeksiannolle varatusta ajasta päivinä vuodessa;

| viii) | kuhunkin toimeksiantoon kuuluvien kokousten lukumäärä vuodessa. |
| --- | --- |

viii)

kuhunkin toimeksiantoon kuuluvien kokousten lukumäärä vuodessa.

2.

Kuvaus kaikista ylimmän hallintoelimen komiteoista, joita on suunnitteilla luottolaitoksen toimiluvan hakuajankohtana, komiteoiden jäsenet ja valtuudet mukaan luettuina.

3.

| a) | arviointiin liittyvät hallituksen pöytäkirjat; |
| --- | --- |

a)

arviointiin liittyvät hallituksen pöytäkirjat;

| b) | sopivuutta koskeva arviointi tai asiakirja; |
| --- | --- |

b)

sopivuutta koskeva arviointi tai asiakirja;

| c) | selvitys siitä, onko henkilöllä katsottu olevan tarvittava kokemus, ja ellei näin ole, henkilölle määrätyn koulutussuunnitelman yksityiskohdat, kuten koulutuksen sisältö ja sen tarjoaja sekä päivämäärä, johon mennessä koulutussuunnitelman on oltava suoritettu. |
| --- | --- |

c)

selvitys siitä, onko henkilöllä katsottu olevan tarvittava kokemus, ja ellei näin ole, henkilölle määrätyn koulutussuunnitelman yksityiskohdat, kuten koulutuksen sisältö ja sen tarjoaja sekä päivämäärä, johon mennessä koulutussuunnitelman on oltava suoritettu.

4.

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen kokonaisarviointi ylimmän hallintoelimen sopivuudesta kokonaisuutena, arviointiin liittyvät hallituksen pöytäkirjat tai sopivuutta koskeva arviointiraportti tai muut sitä koskevat asiakirjat.

5.

Kuvaus siitä, miten ominaisuuksien ja pätevyyksien monimuotoisuus on otettu huomioon ylimmän hallintoelimen jäsenten valinnassa.

---

LIITE II

Tiedot, joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida huomattavan omistusosuuden omistavia osakkeenomistajia tai jäseniä

1.

| a) | kaavio toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakasrakenteesta, myös luottolaitoksen osakepääoman ja äänioikeuksien jakautuminen; |
| --- | --- |

a)

kaavio toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakasrakenteesta, myös luottolaitoksen osakepääoman ja äänioikeuksien jakautuminen;

| b) | kaikkien niiden henkilöiden ja yhteisöjen nimet, joilla on parhaillaan tai tulevaisuudessa huomattava omistusosuus, ja jokaisesta tällaisesta henkilöstä tai yhteisöstä seuraavat tiedot:






  i) | merkittyjen tai merkittävien osakkeiden tai muiden omistusosuuksien määrä ja tyyppi; |
| --- | --- | --- |

b)

kaikkien niiden henkilöiden ja yhteisöjen nimet, joilla on parhaillaan tai tulevaisuudessa huomattava omistusosuus, ja jokaisesta tällaisesta henkilöstä tai yhteisöstä seuraavat tiedot:

i)

merkittyjen tai merkittävien osakkeiden tai muiden omistusosuuksien määrä ja tyyppi;

| ii) | kyseisten osakkeiden tai muiden omistusosuuksien nimellisarvo |
| --- | --- |

ii)

kyseisten osakkeiden tai muiden omistusosuuksien nimellisarvo

| iii) | mahdollisesti maksettu tai maksettava ylikurssi; |
| --- | --- |

iii)

mahdollisesti maksettu tai maksettava ylikurssi;

| iv) | kyseisiä osakkeita tai muita omistusosuuksia varten luodut vakuusoikeudet tai vakuussidonnaisuudet, vakuuden saaneiden osapuolten nimet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

iv)

kyseisiä osakkeita tai muita omistusosuuksia varten luodut vakuusoikeudet tai vakuussidonnaisuudet, vakuuden saaneiden osapuolten nimet mukaan luettuina;

| v) | tällaisten henkilöiden tai yhteisöjen mahdollisesti antamat sitoumukset varmistaa, että toimilupaa hakeva luottolaitos noudattaa vakavaraisuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

v)

tällaisten henkilöiden tai yhteisöjen mahdollisesti antamat sitoumukset varmistaa, että toimilupaa hakeva luottolaitos noudattaa vakavaraisuusvaatimuksia;

| c) | yksityiskohtainen selvitys b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yhteisöjen taloudellisista tai liiketoimintaan liittyvistä syistä omistaa kyseinen omistusosuus sekä niiden kyseistä omistusosuutta koskevasta strategiasta, myös ajanjakso, jonka kyseiset henkilöt tai yhteisöt aikovat pitää omistusosuuden hallussaan, sekä niiden mahdollinen aikomus lähitulevaisuudessa kasvattaa tai vähentää omistusosuutta tai säilyttää se nykyisellä tasolla; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen selvitys b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yhteisöjen taloudellisista tai liiketoimintaan liittyvistä syistä omistaa kyseinen omistusosuus sekä niiden kyseistä omistusosuutta koskevasta strategiasta, myös ajanjakso, jonka kyseiset henkilöt tai yhteisöt aikovat pitää omistusosuuden hallussaan, sekä niiden mahdollinen aikomus lähitulevaisuudessa kasvattaa tai vähentää omistusosuutta tai säilyttää se nykyisellä tasolla;

| d) | yksityiskohtaiset tiedot henkilöiden tai muiden yhteisöjen aikomuksista toimilupaa hakevan luottolaitoksen suhteen, samoin kuin vaikutusvallasta, jota kyseiset henkilöt tai yhteisöt aikovat toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa käyttää, osingonjakoa koskevat periaatteet mukaan luettuina; yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen resurssien jakamisesta ja siitä, aikovatko kyseiset henkilöt tai yhteisöt toimia aktiivisena vähemmistöosakkaana, sekä kyseisen aikomuksen perustelut; |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtaiset tiedot henkilöiden tai muiden yhteisöjen aikomuksista toimilupaa hakevan luottolaitoksen suhteen, samoin kuin vaikutusvallasta, jota kyseiset henkilöt tai yhteisöt aikovat toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa käyttää, osingonjakoa koskevat periaatteet mukaan luettuina; yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen resurssien jakamisesta ja siitä, aikovatko kyseiset henkilöt tai yhteisöt toimia aktiivisena vähemmistöosakkaana, sekä kyseisen aikomuksen perustelut;

| e) | tiedot b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yhteisöjen halukkuudesta tukea toimilupaa hakevaa luottolaitosta täydentävillä omilla varoilla, jos se on tarpeen laitoksen toiminnan kehittämiseksi tai rahoitusvaikeuksien tapauksessa; |
| --- | --- |

e)

tiedot b alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden tai yhteisöjen halukkuudesta tukea toimilupaa hakevaa luottolaitosta täydentävillä omilla varoilla, jos se on tarpeen laitoksen toiminnan kehittämiseksi tai rahoitusvaikeuksien tapauksessa;

| f) | osakkeenomistajien tai jäsenten sellaisten suunnitteilla olevien sopimusten sisältö, jotka tehdään muiden osakkeenomistajien kanssa ja jotka koskevat toimilupaa hakevaa luottolaitosta; |
| --- | --- |

f)

osakkeenomistajien tai jäsenten sellaisten suunnitteilla olevien sopimusten sisältö, jotka tehdään muiden osakkeenomistajien kanssa ja jotka koskevat toimilupaa hakevaa luottolaitosta;

| g) | analyysi siitä, vaikuttaako huomattava omistusosuus toimilupaa hakevan luottolaitoksen kykyyn antaa toimivaltaisille viranomaisille oikea-aikaisia ja täsmällisiä tietoja, muun muassa sen seurauksena, että b alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä tai yhteisöillä on läheisiä sidonnaisuuksia toimilupaa hakevaan luottolaitokseen; |
| --- | --- |

g)

analyysi siitä, vaikuttaako huomattava omistusosuus toimilupaa hakevan luottolaitoksen kykyyn antaa toimivaltaisille viranomaisille oikea-aikaisia ja täsmällisiä tietoja, muun muassa sen seurauksena, että b alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä tai yhteisöillä on läheisiä sidonnaisuuksia toimilupaa hakevaan luottolaitokseen;

| h) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen liiketoimintaa johtavan ylimmän hallintoelimen tai toimivan johdon jokaisen sellaisen jäsenen nimi, jonka ovat nimittäneet tai asettaneet ehdolle tällaiset osakkeenomistajat tai jäsenet, sekä liitteessä I olevan 1 kohdan a–f alakohdan mukaiset tiedot, ellei niitä ole jo annettu toisaalla; |
| --- | --- |

h)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen liiketoimintaa johtavan ylimmän hallintoelimen tai toimivan johdon jokaisen sellaisen jäsenen nimi, jonka ovat nimittäneet tai asettaneet ehdolle tällaiset osakkeenomistajat tai jäsenet, sekä liitteessä I olevan 1 kohdan a–f alakohdan mukaiset tiedot, ellei niitä ole jo annettu toisaalla;

| i) | selvitys toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeiden tai muiden omistusosuuksien ehdotetun hankinnan rahoituslähteistä, myös tapauksen mukaan seuraavat tiedot:






  i) | yksityiskohtaiset tiedot yksityisten taloudellisten resurssien käytöstä, myös niiden saatavuudesta ja lähteestä; |
| --- | --- | --- |

i)

selvitys toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeiden tai muiden omistusosuuksien ehdotetun hankinnan rahoituslähteistä, myös tapauksen mukaan seuraavat tiedot:

i)

yksityiskohtaiset tiedot yksityisten taloudellisten resurssien käytöstä, myös niiden saatavuudesta ja lähteestä;

| ii) | yksityiskohtaiset tiedot suunnitellun hankinnan maksuvälineistä ja varojen siirtoon käytettävästä verkosta; |
| --- | --- |

ii)

yksityiskohtaiset tiedot suunnitellun hankinnan maksuvälineistä ja varojen siirtoon käytettävästä verkosta;

| iii) | yksityiskohtaiset tiedot pääomalähteisiin ja rahoitusmarkkinoille pääsystä, myös yksityiskohtaiset tiedot liikkeeseen laskettavista rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

iii)

yksityiskohtaiset tiedot pääomalähteisiin ja rahoitusmarkkinoille pääsystä, myös yksityiskohtaiset tiedot liikkeeseen laskettavista rahoitusvälineistä;

| iv) | tiedot lainapääoman käytöstä, mukaan lukien lainanantajien nimet ja yksityiskohtaiset tiedot myönnetyistä järjestelyistä, kuten maturiteetit, ehdot, vakuusoikeudet ja takaukset, sekä tiedot niiden tulojen lähteestä, jotka käytetään tällaisten lainojen takaisinmaksuun; |
| --- | --- |

iv)

tiedot lainapääoman käytöstä, mukaan lukien lainanantajien nimet ja yksityiskohtaiset tiedot myönnetyistä järjestelyistä, kuten maturiteetit, ehdot, vakuusoikeudet ja takaukset, sekä tiedot niiden tulojen lähteestä, jotka käytetään tällaisten lainojen takaisinmaksuun;

| v) | tiedot rahoitusjärjestelyistä muiden sellaisten henkilöiden kanssa, jotka ovat parhaillaan tai tulevaisuudessa toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeenomistajia tai jäseniä; |
| --- | --- |

v)

tiedot rahoitusjärjestelyistä muiden sellaisten henkilöiden kanssa, jotka ovat parhaillaan tai tulevaisuudessa toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakkeenomistajia tai jäseniä;

| vi) | tiedot varoista, jotka on määrä myydä ehdotetun omistusyhteyden rahoittamiseksi, muun muassa myyntiehdot, hinta ja arviointi, sekä yksityiskohtaiset tiedot varojen ominaispiirteistä, myös tiedot siitä, milloin ja miten varat on hankittu. |
| --- | --- |

vi)

tiedot varoista, jotka on määrä myydä ehdotetun omistusyhteyden rahoittamiseksi, muun muassa myyntiehdot, hinta ja arviointi, sekä yksityiskohtaiset tiedot varojen ominaispiirteistä, myös tiedot siitä, milloin ja miten varat on hankittu.

Jos lainanantaja ei ole luottolaitos tai rahoituslaitos, jolla on lupa myöntää luottoja, toimilupaa hakevan luottolaitoksen on i alakohdan iv alakohdan soveltamiseksi ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille lainattujen varojen alkuperä.

2.

| a) | henkilötiedot, myös kaikki seuraavat:






  i) | henkilöiden nimet ja, jos ne ovat muuttuneet, alkuperäiset nimet; |
| --- | --- | --- |

a)

henkilötiedot, myös kaikki seuraavat:

i)

henkilöiden nimet ja, jos ne ovat muuttuneet, alkuperäiset nimet;

| ii) | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii)

syntymäaika ja -paikka;

| iii) | henkilön kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii)

henkilön kansalaisuus;

| iv) | henkilön kansallinen henkilötunnus, jos se on saatavilla; |
| --- | --- |

iv)

henkilön kansallinen henkilötunnus, jos se on saatavilla;

| v) | henkilön osoite ja yhteystiedot; |
| --- | --- |

v)

henkilön osoite ja yhteystiedot;

| vi) | kopio virallisesta henkilötodistuksesta; |
| --- | --- |

vi)

kopio virallisesta henkilötodistuksesta;

| b) | yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus ja mahdollinen ammatillinen kokemus yhtiöiden omistusosuuksien hankkimisesta ja hallinnoinnista sekä nykyiset ammattitoimet tai muut tehtävät; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus ja mahdollinen ammatillinen kokemus yhtiöiden omistusosuuksien hankkimisesta ja hallinnoinnista sekä nykyiset ammattitoimet tai muut tehtävät;

| c) | seuraavat tiedot sisältävä selvitys luonnollisesta henkilöstä ja yrityksestä, jota kyseinen henkilö on kymmenen viimeisen vuoden aikana johtanut tai jossa henkilöllä on ollut määräysvalta ja josta toimilupaa hakeva luottolaitos on asianmukaisen ja huolellisen tutkimuksen jälkeen tietoinen;






  i) | tiedot rikostuomioista tai rikosoikeudenkäynneistä, jotka on ratkaistu henkilöä tai yritystä vastaan ja joita ei ole mitätöity, ellei kärsittyjen tuomioiden julkistamista koskevista kansallisen lainsäädännön vaatimuksista muuta johdu; |
| --- | --- | --- |

c)

seuraavat tiedot sisältävä selvitys luonnollisesta henkilöstä ja yrityksestä, jota kyseinen henkilö on kymmenen viimeisen vuoden aikana johtanut tai jossa henkilöllä on ollut määräysvalta ja josta toimilupaa hakeva luottolaitos on asianmukaisen ja huolellisen tutkimuksen jälkeen tietoinen;

i)

tiedot rikostuomioista tai rikosoikeudenkäynneistä, jotka on ratkaistu henkilöä tai yritystä vastaan ja joita ei ole mitätöity, ellei kärsittyjen tuomioiden julkistamista koskevista kansallisen lainsäädännön vaatimuksista muuta johdu;

| ii) | tiedot sellaisista henkilöä tai yritystä koskevista siviilioikeudellisista tai hallinnollisista päätöksistä, joilla on merkitystä sopivuuden arvioinnin tai muutoin toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimiluvan myöntämisen kannalta, sekä tiedot hallinnollisista seuraamuksista tai toimenpiteistä, jotka on kussakin asiassa määrätty lakien tai asetusten rikkomisen seurauksena, yhtiön johtajan erottaminen mukaan luettuna, ja joita ei ole mitätöity, eikä niitä vastaan ole haettu eikä voi hakea muutosta, paitsi direktiivin 2013/36/EU 65, 66 tai 67 artiklan mukaisesti määrättyjen hallinnollisten seuraamusten ja rikostuomioiden tapauksessa, sillä niistä on annettava tiedot myös ratkaisuista, joissa muutoksenhaku on kesken; |
| --- | --- |

ii)

tiedot sellaisista henkilöä tai yritystä koskevista siviilioikeudellisista tai hallinnollisista päätöksistä, joilla on merkitystä sopivuuden arvioinnin tai muutoin toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimiluvan myöntämisen kannalta, sekä tiedot hallinnollisista seuraamuksista tai toimenpiteistä, jotka on kussakin asiassa määrätty lakien tai asetusten rikkomisen seurauksena, yhtiön johtajan erottaminen mukaan luettuna, ja joita ei ole mitätöity, eikä niitä vastaan ole haettu eikä voi hakea muutosta, paitsi direktiivin 2013/36/EU 65, 66 tai 67 artiklan mukaisesti määrättyjen hallinnollisten seuraamusten ja rikostuomioiden tapauksessa, sillä niistä on annettava tiedot myös ratkaisuista, joissa muutoksenhaku on kesken;

| iii) | konkurssi tai maksukyvyttömyysmenettely tai vastaavat menettelyt; |
| --- | --- |

iii)

konkurssi tai maksukyvyttömyysmenettely tai vastaavat menettelyt;

| iv) | vireillä olevat rikostutkinnat; |
| --- | --- |

iv)

vireillä olevat rikostutkinnat;

| v) | henkilöä tai yritystä vastaan aloitetut siviilioikeudelliset tai hallinnolliset tutkinnat, täytäntöönpanomenettelyt, seuraamukset tai muut täytäntöönpanopäätökset sellaisissa asioissa, joilla voidaan kohtuudella katsoa olevan merkitystä toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimiluvan myöntämisen tai kyseisen toimilupaa hakevan luottolaitoksen järkevän ja vakaan hoidon kannalta; |
| --- | --- |

v)

henkilöä tai yritystä vastaan aloitetut siviilioikeudelliset tai hallinnolliset tutkinnat, täytäntöönpanomenettelyt, seuraamukset tai muut täytäntöönpanopäätökset sellaisissa asioissa, joilla voidaan kohtuudella katsoa olevan merkitystä toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimiluvan myöntämisen tai kyseisen toimilupaa hakevan luottolaitoksen järkevän ja vakaan hoidon kannalta;

| vi) | virallinen todistus tai muu vastaava asiakirja, jolla todistetaan, että tämän c alakohdan i–v alakohdassa esitetyt tapahtumat ovat koskeneet henkilöä tai yritystä, jos tällaisia asiakirjoja on mahdollista saada; |
| --- | --- |

vi)

virallinen todistus tai muu vastaava asiakirja, jolla todistetaan, että tämän c alakohdan i–v alakohdassa esitetyt tapahtumat ovat koskeneet henkilöä tai yritystä, jos tällaisia asiakirjoja on mahdollista saada;

| vii) | kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin epääminen; |
| --- | --- |

vii)

kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin epääminen;

| viii) | kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen; |
| --- | --- |

viii)

kaupankäynnin, liiketoiminnan tai ammatin harjoittamista koskevan rekisteröinnin, luvan, jäsenyyden tai lisenssin peruuttaminen, kumoaminen tai päättäminen;

| ix) | erottaminen, jonka on toteuttanut sääntely- tai hallintoelin taikka ammattiala- tai ammatillinen järjestö; |
| --- | --- |

ix)

erottaminen, jonka on toteuttanut sääntely- tai hallintoelin taikka ammattiala- tai ammatillinen järjestö;

| x) | vastuullinen asema yhteisössä, johon on kohdistettu rikostuomio taikka siviilioikeudellinen tai hallinnollinen seuraamus tai muu siviilioikeudellinen tai hallinnollinen toimenpide, jolla on merkitystä sopivuuden arvioinnin kannalta, tai kussakin tapauksessa menettelyvirheitä koskeva viranomaisen lupaprosessi tai käynnissä oleva tutkinta, joka on järjestetty väitetyn menettelyn tekoajankohtana, myös kun on kyse petoksesta, epärehellisyydestä, lahjonnasta, rahanpesusta, terrorismin rahoituksesta tai muusta talousrikollisuudesta taikka laiminlyönnistä, jonka takia tällaisten tapahtumien estämiseksi ei ole otettu käyttöön asianmukaisia toimintalinjoja ja menettelyjä, sekä yksityiskohtaiset tiedot tällaisista tapahtumista ja mahdollisesta osallistumisesta niihin; |
| --- | --- |

x)

vastuullinen asema yhteisössä, johon on kohdistettu rikostuomio taikka siviilioikeudellinen tai hallinnollinen seuraamus tai muu siviilioikeudellinen tai hallinnollinen toimenpide, jolla on merkitystä sopivuuden arvioinnin kannalta, tai kussakin tapauksessa menettelyvirheitä koskeva viranomaisen lupaprosessi tai käynnissä oleva tutkinta, joka on järjestetty väitetyn menettelyn tekoajankohtana, myös kun on kyse petoksesta, epärehellisyydestä, lahjonnasta, rahanpesusta, terrorismin rahoituksesta tai muusta talousrikollisuudesta taikka laiminlyönnistä, jonka takia tällaisten tapahtumien estämiseksi ei ole otettu käyttöön asianmukaisia toimintalinjoja ja menettelyjä, sekä yksityiskohtaiset tiedot tällaisista tapahtumista ja mahdollisesta osallistumisesta niihin;

| xi) | irtisanominen työstä, luottamusasemasta taikka varainhoitosuhteesta, paitsi, jos suhde päättyy ajan kulumisen takia, tai vastaava tilanne; |
| --- | --- |

xi)

irtisanominen työstä, luottamusasemasta taikka varainhoitosuhteesta, paitsi, jos suhde päättyy ajan kulumisen takia, tai vastaava tilanne;

| d) | jos toinen viranomainen on jo arvioinut kyseisen henkilön maineen, tämän toisen viranomaisen nimi ja arvioinnin tulos; |
| --- | --- |

d)

jos toinen viranomainen on jo arvioinut kyseisen henkilön maineen, tämän toisen viranomaisen nimi ja arvioinnin tulos;

| e) | henkilön tämänhetkinen taloudellinen tilanne, tulonlähteitä, varoja ja velkoja, myönnettyjä tai saatuja vakuusoikeuksia ja takauksia koskevat yksityiskohtaiset tiedot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

e)

henkilön tämänhetkinen taloudellinen tilanne, tulonlähteitä, varoja ja velkoja, myönnettyjä tai saatuja vakuusoikeuksia ja takauksia koskevat yksityiskohtaiset tiedot mukaan luettuina;

| f) | kuvaus henkilön liiketoiminnasta ja yrityksestä, jota henkilö johtaa tai johon hänellä on määräysvalta; |
| --- | --- |

f)

kuvaus henkilön liiketoiminnasta ja yrityksestä, jota henkilö johtaa tai johon hänellä on määräysvalta;

| g) | rahoitustiedot, myös luottoluokitus ja julkisesti saatavilla olevat raportit yrityksistä, joita henkilö johtaa tai joihin hänellä on määräysvalta; |
| --- | --- |

g)

rahoitustiedot, myös luottoluokitus ja julkisesti saatavilla olevat raportit yrityksistä, joita henkilö johtaa tai joihin hänellä on määräysvalta;

| h) | kuvaus henkilön taloudellisista eduista, myös myönnetyistä tai saaduista luottotoimista, takauksista ja vakuusoikeuksista, ja henkilön muista kuin taloudellisista eduista, perhe- tai lähisuhteet joihinkin seuraavista luonnollisista tai oikeushenkilöistä mukaan luettuina:






  i) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen muu nykyinen osakkeenomistaja tai jäsen; |
| --- | --- | --- |

h)

kuvaus henkilön taloudellisista eduista, myös myönnetyistä tai saaduista luottotoimista, takauksista ja vakuusoikeuksista, ja henkilön muista kuin taloudellisista eduista, perhe- tai lähisuhteet joihinkin seuraavista luonnollisista tai oikeushenkilöistä mukaan luettuina:

i)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen muu nykyinen osakkeenomistaja tai jäsen;

| ii) | henkilö, jolla on oikeus käyttää toimilupaa hakevan luottolaitoksen äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:






  — | äänioikeus on kolmannella osapuolella, jonka kanssa kyseinen henkilö on tehnyt sopimuksen, ja sopimus velvoittaa heidät käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen yrityksen johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa; |
| --- | --- | --- |

ii)

henkilö, jolla on oikeus käyttää toimilupaa hakevan luottolaitoksen äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella, jonka kanssa kyseinen henkilö on tehnyt sopimuksen, ja sopimus velvoittaa heidät käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen yrityksen johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa;

| — | äänioikeus on kolmannella osapuolella kyseisen henkilön kanssa tehdyn, äänioikeuden väliaikaista vastikkeellista siirtoa koskevan sopimuksen nojalla; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella kyseisen henkilön kanssa tehdyn, äänioikeuden väliaikaista vastikkeellista siirtoa koskevan sopimuksen nojalla;

| — | kyseiselle henkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus edellyttäen, että henkilöllä on äänioikeus hallussaan ja että henkilö on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä; |
| --- | --- |

—

kyseiselle henkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus edellyttäen, että henkilöllä on äänioikeus hallussaan ja että henkilö on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä;

| — | osakkeisiin, joihin kyseisellä henkilöllä on käyttöoikeus, liittyy äänioikeus; |
| --- | --- |

—

osakkeisiin, joihin kyseisellä henkilöllä on käyttöoikeus, liittyy äänioikeus;

| — | äänioikeus on kyseisen henkilön määräysvallassa olevan yhtiön hallussa tai tämän ii alakohdan neljässä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla henkilön käytettävissä; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kyseisen henkilön määräysvallassa olevan yhtiön hallussa tai tämän ii alakohdan neljässä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla henkilön käytettävissä;

| — | kyseisen henkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota henkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

kyseisen henkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota henkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| — | äänioikeutta pitää hallussaan kolmas osapuoli omissa nimissään kyseisen henkilön lukuun; |
| --- | --- |

—

äänioikeutta pitää hallussaan kolmas osapuoli omissa nimissään kyseisen henkilön lukuun;

| — | kyseinen henkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että henkilö tai yhteisö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

kyseinen henkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että henkilö tai yhteisö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| iii) | henkilö, joka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimivan johdon taikka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen; |
| --- | --- |

iii)

henkilö, joka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimivan johdon taikka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen;

| iv) | toimilupaa hakeva luottolaitos tai jokin muu sen konsernin jäsen; |
| --- | --- |

iv)

toimilupaa hakeva luottolaitos tai jokin muu sen konsernin jäsen;

| i) | sikäli kuin h alakohdassa tarkoitetut suhteet aiheuttavat eturistiriidan, ehdotetut menetelmät ristiriidan hallitsemiseksi; |
| --- | --- |

i)

sikäli kuin h alakohdassa tarkoitetut suhteet aiheuttavat eturistiriidan, ehdotetut menetelmät ristiriidan hallitsemiseksi;

| j) | kuvaus mahdollisista yhteyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (1) 3 artiklan 9 kohdan määritelmän mukaisiin poliittisesti vaikutusvaltaisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

j)

kuvaus mahdollisista yhteyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (1) 3 artiklan 9 kohdan määritelmän mukaisiin poliittisesti vaikutusvaltaisiin henkilöihin;

| k) | henkilön muut mahdolliset edut tai toimet, jotka voivat olla ristiriidassa toimilupaa hakevan luottolaitoksen etujen tai toimien kanssa, ja ehdotetut menetelmät kyseisten eturistiriitojen hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

k)

henkilön muut mahdolliset edut tai toimet, jotka voivat olla ristiriidassa toimilupaa hakevan luottolaitoksen etujen tai toimien kanssa, ja ehdotetut menetelmät kyseisten eturistiriitojen hallitsemiseksi.

3.

| a) | oikeushenkilön nimi; |
| --- | --- |

a)

oikeushenkilön nimi;

| b) | jos oikeushenkilö on rekisteröity keskusrekisteriin, kaupparekisteriin, yhtiörekisteriin tai vastaavaan julkiseen rekisteriin, kyseisen rekisterin nimi ja oikeushenkilön rekisterinumero tai vastaava kyseisessä rekisterissä käytetty tunniste ja kopio rekisteröintitodistuksesta; |
| --- | --- |

b)

jos oikeushenkilö on rekisteröity keskusrekisteriin, kaupparekisteriin, yhtiörekisteriin tai vastaavaan julkiseen rekisteriin, kyseisen rekisterin nimi ja oikeushenkilön rekisterinumero tai vastaava kyseisessä rekisterissä käytetty tunniste ja kopio rekisteröintitodistuksesta;

| c) | oikeushenkilön sääntömääräisen kotipaikan osoite sekä, jos osoite on eri, pääkonttorin ja päätoimipaikan osoite; |
| --- | --- |

c)

oikeushenkilön sääntömääräisen kotipaikan osoite sekä, jos osoite on eri, pääkonttorin ja päätoimipaikan osoite;

| d) | yhteystiedot; |
| --- | --- |

d)

yhteystiedot;

| e) | oikeushenkilön perustamisasiakirjat tai sitä sääntelevät sopimukset ja tiivistelmä oikeushenkilön oikeudellisen muodon tärkeimpiä oikeudellisia ominaisuuksia koskevasta selvityksestä; |
| --- | --- |

e)

oikeushenkilön perustamisasiakirjat tai sitä sääntelevät sopimukset ja tiivistelmä oikeushenkilön oikeudellisen muodon tärkeimpiä oikeudellisia ominaisuuksia koskevasta selvityksestä;

| f) | onko rahoituspalvelualan toimivaltainen viranomainen tai muu valtion elin koskaan säännellyt oikeushenkilöä tai säänteleekö se oikeushenkilöä parhaillaan; |
| --- | --- |

f)

onko rahoituspalvelualan toimivaltainen viranomainen tai muu valtion elin koskaan säännellyt oikeushenkilöä tai säänteleekö se oikeushenkilöä parhaillaan;

| g) | tiedot, joita tarkoitetaan:






  i) | 2 kohdan f alakohdassa oikeushenkilön osalta; |
| --- | --- | --- |

g)

tiedot, joita tarkoitetaan:

i)

2 kohdan f alakohdassa oikeushenkilön osalta;

| ii) | 2 kohdan d alakohdassa oikeushenkilön osalta; |
| --- | --- |

ii)

2 kohdan d alakohdassa oikeushenkilön osalta;

| iii) | 2 kohdan g ja i alakohdassa oikeushenkilön, henkilön, joka tosiasiallisesti johtaa oikeushenkilön liiketoimintaa, tai oikeushenkilön määräysvallassa olevan yrityksen osalta; |
| --- | --- |

iii)

2 kohdan g ja i alakohdassa oikeushenkilön, henkilön, joka tosiasiallisesti johtaa oikeushenkilön liiketoimintaa, tai oikeushenkilön määräysvallassa olevan yrityksen osalta;

| iv) | 2 kohdan c alakohdassa oikeushenkilön, oikeushenkilön määräysvallassa olevan yrityksen ja osakkeenomistajan, jolla on oikeushenkilöön huomattava vaikutusvalta, osalta; |
| --- | --- |

iv)

2 kohdan c alakohdassa oikeushenkilön, oikeushenkilön määräysvallassa olevan yrityksen ja osakkeenomistajan, jolla on oikeushenkilöön huomattava vaikutusvalta, osalta;

| h) | kuvaus seuraavien taloudellisista eduista: oikeushenkilön, henkilöiden, jotka tosiasiallisesti johtavat oikeushenkilön liiketoimintaa tai tapauksen mukaan konsernin, johon oikeushenkilö kuuluu, sekä henkilöiden, jotka tosiasiallisesti johtavat oikeushenkilön liiketoimintaa, myös myönnetyt tai saadut luottotoimet, takaukset ja vakuusoikeudet, sekä kuvaus oikeushenkilön muista kuin taloudellisista eduista, perhe- tai lähisuhteet joihinkin seuraavista luonnollisista tai oikeushenkilöistä mukaan luettuina:






  i) | toimilupaa hakevan luottolaitoksen muu nykyinen osakkeenomistaja tai jäsen; |
| --- | --- | --- |

h)

kuvaus seuraavien taloudellisista eduista: oikeushenkilön, henkilöiden, jotka tosiasiallisesti johtavat oikeushenkilön liiketoimintaa tai tapauksen mukaan konsernin, johon oikeushenkilö kuuluu, sekä henkilöiden, jotka tosiasiallisesti johtavat oikeushenkilön liiketoimintaa, myös myönnetyt tai saadut luottotoimet, takaukset ja vakuusoikeudet, sekä kuvaus oikeushenkilön muista kuin taloudellisista eduista, perhe- tai lähisuhteet joihinkin seuraavista luonnollisista tai oikeushenkilöistä mukaan luettuina:

i)

toimilupaa hakevan luottolaitoksen muu nykyinen osakkeenomistaja tai jäsen;

| ii) | henkilö, jolla on oikeus käyttää toimilupaa hakevan luottolaitoksen äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:






  — | äänioikeus on kolmannella osapuolella, jonka kanssa kyseinen henkilö on tehnyt sopimuksen, ja sopimus velvoittaa heidät käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen yrityksen johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa; |
| --- | --- | --- |

ii)

henkilö, jolla on oikeus käyttää toimilupaa hakevan luottolaitoksen äänioikeuksia jossakin tai joissakin seuraavista tapauksista:

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella, jonka kanssa kyseinen henkilö on tehnyt sopimuksen, ja sopimus velvoittaa heidät käyttämään äänioikeuttaan yhteisymmärryksessä ja näin soveltamaan kyseisen yrityksen johtamisessa pysyvää yhteistä toimintatapaa;

| — | äänioikeus on kolmannella osapuolella kyseisen henkilön kanssa tehdyn, äänioikeuden väliaikaista vastikkeellista siirtoa koskevan sopimuksen nojalla; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kolmannella osapuolella kyseisen henkilön kanssa tehdyn, äänioikeuden väliaikaista vastikkeellista siirtoa koskevan sopimuksen nojalla;

| — | kyseiselle henkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, edellyttäen, että henkilöllä tai yhteisöllä on äänioikeus hallussaan ja se on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä; |
| --- | --- |

—

kyseiselle henkilölle vakuudeksi annettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, edellyttäen, että henkilöllä tai yhteisöllä on äänioikeus hallussaan ja se on ilmoittanut aikovansa käyttää sitä;

| — | osakkeisiin, joihin kyseisellä henkilöllä on käyttöoikeus, liittyy äänioikeus; |
| --- | --- |

—

osakkeisiin, joihin kyseisellä henkilöllä on käyttöoikeus, liittyy äänioikeus;

| — | äänioikeus on kyseisen henkilön määräysvallassa olevan yrityksen hallussa tai tämän ii alakohdan neljässä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla sen käytettävissä; |
| --- | --- |

—

äänioikeus on kyseisen henkilön määräysvallassa olevan yrityksen hallussa tai tämän ii alakohdan neljässä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla sen käytettävissä;

| — | kyseisen henkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota henkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

kyseisen henkilön haltuun talletettuihin osakkeisiin liittyy äänioikeus, jota henkilö voi käyttää harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| — | äänioikeutta pitää hallussaan kolmas osapuoli omissa nimissään kyseisen henkilön lukuun; |
| --- | --- |

—

äänioikeutta pitää hallussaan kolmas osapuoli omissa nimissään kyseisen henkilön lukuun;

| — | kyseinen henkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että henkilö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä; |
| --- | --- |

—

kyseinen henkilö voi käyttää äänioikeutta edustajana, edellyttäen, että henkilö voi käyttää äänioikeutta harkintansa mukaan silloin kun osakkeenomistajat eivät ole antaneet tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä;

| iii) | direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 9 kohdassa määritelty poliittisesti vaikutusvaltainen henkilö; |
| --- | --- |

iii)

direktiivin (EU) 2015/849 3 artiklan 9 kohdassa määritelty poliittisesti vaikutusvaltainen henkilö;

| iv) | henkilö, joka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimivan johdon taikka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen; |
| --- | --- |

iv)

henkilö, joka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimilupaa hakevan luottolaitoksen toimivan johdon taikka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsen;

| v) | toimilupaa hakeva luottolaitos tai jokin muu sen konsernin jäsen; |
| --- | --- |

v)

toimilupaa hakeva luottolaitos tai jokin muu sen konsernin jäsen;

| i) | sikäli kuin h alakohdassa tarkoitetut suhteet aiheuttavat eturistiriidan, ehdotetut menetelmät tällaisten ristiriitojen hallitsemiseksi; |
| --- | --- |

i)

sikäli kuin h alakohdassa tarkoitetut suhteet aiheuttavat eturistiriidan, ehdotetut menetelmät tällaisten ristiriitojen hallitsemiseksi;

| j) | luettelo henkilöistä, jotka tosiasiallisesti johtavat oikeushenkilön liiketoimintaa, ja seuraavat heitä koskevat tiedot: nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite, yhteystiedot ja kansallinen henkilötunnus, jos se on saatavilla, sekä yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, aiempi ammatillinen kokemus sekä parhaillaan suoritettavat ammattitoimet tai muut asiaan liittyvät tehtävät, samoin kuin 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot kustakin henkilöstä; |
| --- | --- |

j)

luettelo henkilöistä, jotka tosiasiallisesti johtavat oikeushenkilön liiketoimintaa, ja seuraavat heitä koskevat tiedot: nimi, syntymäaika ja -paikka, osoite, yhteystiedot ja kansallinen henkilötunnus, jos se on saatavilla, sekä yksityiskohtainen ansioluettelo, jossa mainitaan merkityksellinen koulutus, aiempi ammatillinen kokemus sekä parhaillaan suoritettavat ammattitoimet tai muut asiaan liittyvät tehtävät, samoin kuin 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot kustakin henkilöstä;

| k) | oikeushenkilön osakkeenomistusrakenne ja kaikkien huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien tunnistetiedot ja heidän osuutensa pääomasta ja äänioikeuksista, mukaan luettuna tiedot mahdollisista osakassopimuksista; |
| --- | --- |

k)

oikeushenkilön osakkeenomistusrakenne ja kaikkien huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien tunnistetiedot ja heidän osuutensa pääomasta ja äänioikeuksista, mukaan luettuna tiedot mahdollisista osakassopimuksista;

| l) | jos oikeushenkilö on osa konsernia, konsernin rakennetta kuvaava yksityiskohtainen organisaatiokaavio ja tiedot, jotka koskevat konserniyhteisöissä huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien osuutta pääomasta ja äänioikeuksista sekä konserniyhteisöjen tämänhetkisiä toimia; |
| --- | --- |

l)

jos oikeushenkilö on osa konsernia, konsernin rakennetta kuvaava yksityiskohtainen organisaatiokaavio ja tiedot, jotka koskevat konserniyhteisöissä huomattavaa vaikutusvaltaa käyttävien osakkeenomistajien osuutta pääomasta ja äänioikeuksista sekä konserniyhteisöjen tämänhetkisiä toimia;

| m) | jos oikeushenkilö on osa konsernia, tiedot konserniin mahdollisesti kuuluvan luottolaitoksen, vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tai sijoituspalveluyrityksen ja muun konserniyhteisön välisistä suhteista sekä valvontaviranomaisten nimet; |
| --- | --- |

m)

jos oikeushenkilö on osa konsernia, tiedot konserniin mahdollisesti kuuluvan luottolaitoksen, vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tai sijoituspalveluyrityksen ja muun konserniyhteisön välisistä suhteista sekä valvontaviranomaisten nimet;

| n) | jos oikeushenkilö on osa konsernia, konserniin mahdollisesti kuuluvan luottolaitoksen, vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tai sijoituspalveluyrityksen tunnistetiedot, asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten nimet sekä analyysi luottolaitoksen ja konsernin varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin rajoista, myös tieto siitä, mitkä konserniyhteisöt sisällytetään varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalaan ja millä konsernin tasoilla kyseisiä vaatimuksia sovelletaan täyden konsolidoinnin tai alakonsolidointiryhmän perusteella; |
| --- | --- |

n)

jos oikeushenkilö on osa konsernia, konserniin mahdollisesti kuuluvan luottolaitoksen, vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksen tai sijoituspalveluyrityksen tunnistetiedot, asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten nimet sekä analyysi luottolaitoksen ja konsernin varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin rajoista, myös tieto siitä, mitkä konserniyhteisöt sisällytetään varovaisuusperiaatteen mukaisen konsolidoinnin soveltamisalaan ja millä konsernin tasoilla kyseisiä vaatimuksia sovelletaan täyden konsolidoinnin tai alakonsolidointiryhmän perusteella;

| o) | vuotuiset tilinpäätökset yrityskohtaisesti ja tapauksen mukaan konsolidointi- ja alakonsolidointiryhmän tasolla kolmelta viimeiseltä tilikaudelta, jos oikeushenkilö on ollut toiminnassa kyseisen ajanjakson ajan, tai siltä lyhyemmältä ajalta, jonka oikeushenkilö on ollut toiminnassa ja tilinpäätökset on laadittu ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (2) 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa määritelty lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö on tarvittaessa hyväksynyt ne; tilinpäätökset käsittävät kaikki seuraavat asiakirjat:






  i) | tase; |
| --- | --- | --- |

o)

vuotuiset tilinpäätökset yrityskohtaisesti ja tapauksen mukaan konsolidointi- ja alakonsolidointiryhmän tasolla kolmelta viimeiseltä tilikaudelta, jos oikeushenkilö on ollut toiminnassa kyseisen ajanjakson ajan, tai siltä lyhyemmältä ajalta, jonka oikeushenkilö on ollut toiminnassa ja tilinpäätökset on laadittu ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY (2) 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa määritelty lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö on tarvittaessa hyväksynyt ne; tilinpäätökset käsittävät kaikki seuraavat asiakirjat:

i)

tase;

| ii) | tuloslaskelma; |
| --- | --- |

ii)

tuloslaskelma;

| iii) | vuosikertomus ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity oikeushenkilön rekisteriin tai toimivaltaiseen viranomaiseen, myös ainakin perus- ja stressiskenaariossa käytetyt suunnitteluolettamat siltä osin kuin niitä on vuosikertomuksessa, rahoitusta koskevissa liitteissä ja muissa rekisteröidyissä asiakirjat pidetty merkityksellisinä; |
| --- | --- |

iii)

vuosikertomus ja rahoitusta koskevat liitteet ja kaikki muut asiakirjat, jotka on rekisteröity oikeushenkilön rekisteriin tai toimivaltaiseen viranomaiseen, myös ainakin perus- ja stressiskenaariossa käytetyt suunnitteluolettamat siltä osin kuin niitä on vuosikertomuksessa, rahoitusta koskevissa liitteissä ja muissa rekisteröidyissä asiakirjat pidetty merkityksellisinä;

| p) | jos oikeushenkilön pääkonttori on kolmannessa maassa, kaikki seuraavat tiedot:






  i) | jos oikeushenkilöä valvoo kolmannen maan viranomainen rahoituspalvelualalla, tällaiselta kolmannen maan viranomaiselta saatava oikeushenkilöä koskeva todistus sen aseman asianmukaisuudesta (certificate of good standing), tai vastaava asiakirja, ellei kyseistä todistusta ole mahdollista saada; |
| --- | --- | --- |

p)

jos oikeushenkilön pääkonttori on kolmannessa maassa, kaikki seuraavat tiedot:

i)

jos oikeushenkilöä valvoo kolmannen maan viranomainen rahoituspalvelualalla, tällaiselta kolmannen maan viranomaiselta saatava oikeushenkilöä koskeva todistus sen aseman asianmukaisuudesta (certificate of good standing), tai vastaava asiakirja, ellei kyseistä todistusta ole mahdollista saada;

| ii) | jos oikeushenkilöä valvoo kolmannen maan viranomainen rahoituspalvelualalla, tällaiselta kolmannen maan viranomaiselta saatava vakuutus, ettei toimilupaa hakevan luottolaitoksen valvonnan kannalta tarpeellisten tietojen toimittamiselle ole mitään esteitä tai rajoituksia, jos kyseinen viranomainen antaa tällaisia vakuutuksia; |
| --- | --- |

ii)

jos oikeushenkilöä valvoo kolmannen maan viranomainen rahoituspalvelualalla, tällaiselta kolmannen maan viranomaiselta saatava vakuutus, ettei toimilupaa hakevan luottolaitoksen valvonnan kannalta tarpeellisten tietojen toimittamiselle ole mitään esteitä tai rajoituksia, jos kyseinen viranomainen antaa tällaisia vakuutuksia;

| iii) | yleisiä tietoja oikeushenkilöön sovellettavasta kyseisen kolmannen maan sääntelyjärjestelmästä, myös tieto siitä, missä määrin kolmannen maan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva järjestelmä on rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän suositusten mukainen; |
| --- | --- |

iii)

yleisiä tietoja oikeushenkilöön sovellettavasta kyseisen kolmannen maan sääntelyjärjestelmästä, myös tieto siitä, missä määrin kolmannen maan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskeva järjestelmä on rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän suositusten mukainen;

| q) | kun oikeushenkilö on yhteissijoitusyritys:






  i) | niiden osuudenhaltijoiden nimet, joilla on määräysvalta yhteissijoitusyrityksessä tai sellainen omistusosuus, että kyseiset osuudenhaltijat pystyvät estämään yhteissijoitusyrityksen päätöksenteon; |
| --- | --- | --- |

q)

kun oikeushenkilö on yhteissijoitusyritys:

i)

niiden osuudenhaltijoiden nimet, joilla on määräysvalta yhteissijoitusyrityksessä tai sellainen omistusosuus, että kyseiset osuudenhaltijat pystyvät estämään yhteissijoitusyrityksen päätöksenteon;

| ii) | yksityiskohtaiset tiedot sijoituspolitiikasta ja mahdollisista sijoituksia koskevista rajoituksista; |
| --- | --- |

ii)

yksityiskohtaiset tiedot sijoituspolitiikasta ja mahdollisista sijoituksia koskevista rajoituksista;

| iii) | niiden henkilöiden nimet ja asemat, jotka vastaavat joko yksilöinä tai komiteana yhteissijoitusyrityksen sijoituspäätösten määrittämisestä ja tekemisestä, sekä kopio mahdollisesta johtamistoimeksiannosta tai tapauksen mukaan komitean tehtävänmäärityksestä; |
| --- | --- |

iii)

niiden henkilöiden nimet ja asemat, jotka vastaavat joko yksilöinä tai komiteana yhteissijoitusyrityksen sijoituspäätösten määrittämisestä ja tekemisestä, sekä kopio mahdollisesta johtamistoimeksiannosta tai tapauksen mukaan komitean tehtävänmäärityksestä;

| iv) | yksityiskohtaiset tiedot rahanpesun torjuntaan sovellettavista oikeussäännöistä ja yhteissijoitusyrityksen rahanpesun torjuntamenettelyistä; |
| --- | --- |

iv)

yksityiskohtaiset tiedot rahanpesun torjuntaan sovellettavista oikeussäännöistä ja yhteissijoitusyrityksen rahanpesun torjuntamenettelyistä;

| v) | yksityiskohtainen kuvaus yhteissijoitusyrityksen tuotoista, jotka ovat peräisen sen aiemmista omistusosuuksista muissa luottolaitoksissa, vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksissä tai sijoituspalveluyrityksissä, ja tieto siitä, onko toimivaltainen viranomainen hyväksynyt tällaiset omistusosuudet, ja jos näin on, viranomaisen nimi; |
| --- | --- |

v)

yksityiskohtainen kuvaus yhteissijoitusyrityksen tuotoista, jotka ovat peräisen sen aiemmista omistusosuuksista muissa luottolaitoksissa, vakuutus- tai jälleenvakuutusyrityksissä tai sijoituspalveluyrityksissä, ja tieto siitä, onko toimivaltainen viranomainen hyväksynyt tällaiset omistusosuudet, ja jos näin on, viranomaisen nimi;

| r) | kun henkilö on valtiollinen sijoitusrahasto:






  i) | valtiollisen sijoitusrahaston sijoituspolitiikan määrittelystä vastaavan julkisen elimen nimi; |
| --- | --- | --- |

r)

kun henkilö on valtiollinen sijoitusrahasto:

i)

valtiollisen sijoitusrahaston sijoituspolitiikan määrittelystä vastaavan julkisen elimen nimi;

| ii) | yksityiskohtaiset tiedot valtiollisen sijoitusrahaston sijoituspolitiikasta ja mahdollisista sijoituksia koskevista rajoituksista; |
| --- | --- |

ii)

yksityiskohtaiset tiedot valtiollisen sijoitusrahaston sijoituspolitiikasta ja mahdollisista sijoituksia koskevista rajoituksista;

| iii) | niiden henkilöiden nimet ja asemat, jotka vastaavat valtiollisen sijoitusrahaston sijoituspäätösten tekemisestä; |
| --- | --- |

iii)

niiden henkilöiden nimet ja asemat, jotka vastaavat valtiollisen sijoitusrahaston sijoituspäätösten tekemisestä;

| iv) | yksityiskohtaiset tiedot i alakohdassa tarkoitetun julkisen elimen mahdollisesta vaikutusvallasta valtiollisen sijoitusrahaston ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen jokapäiväiseen toimintaan. |
| --- | --- |

iv)

yksityiskohtaiset tiedot i alakohdassa tarkoitetun julkisen elimen mahdollisesta vaikutusvallasta valtiollisen sijoitusrahaston ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen jokapäiväiseen toimintaan.

4.

| a) | kaikkien niiden uskottujen miesten (trustees) nimet, jotka hoitavat varoja trustia koskevan asiakirjan ehtojen mukaisesti, samoin kuin jokaisen henkilön, joka on uskotun miehen hallussa olevan omaisuuden edunsaaja (beneficiary) tai asettaja (settlor), ja tarvittaessa kunkin osuus kyseisen omaisuuden tuottamasta tulosta; |
| --- | --- |

a)

kaikkien niiden uskottujen miesten (trustees) nimet, jotka hoitavat varoja trustia koskevan asiakirjan ehtojen mukaisesti, samoin kuin jokaisen henkilön, joka on uskotun miehen hallussa olevan omaisuuden edunsaaja (beneficiary) tai asettaja (settlor), ja tarvittaessa kunkin osuus kyseisen omaisuuden tuottamasta tulosta;

| b) | kopio trustin perustamiskirjasta tai trustia sääntelevästä asiakirjasta; |
| --- | --- |

b)

kopio trustin perustamiskirjasta tai trustia sääntelevästä asiakirjasta;

| c) | kuvaus trustin tärkeimmistä oikeudellisista piirteistä ja sen toiminnasta; |
| --- | --- |

c)

kuvaus trustin tärkeimmistä oikeudellisista piirteistä ja sen toiminnasta;

| d) | trustin rahoitusmenetelmä ja varat, joilla varmistetaan trustin taloudellinen vakaus hakijan tukemiseksi, ja erityisesti






  i) | kuvaus trustin sijoituspolitiikasta ja sijoituksia mahdollisesti koskevista rajoituksista, myös tietoja sijoituspäätöksiin vaikuttavista tekijöistä ja toimilupaa hakevaa luottolaitosta koskeva irtautumisstrategia; |
| --- | --- | --- |

d)

trustin rahoitusmenetelmä ja varat, joilla varmistetaan trustin taloudellinen vakaus hakijan tukemiseksi, ja erityisesti

i)

kuvaus trustin sijoituspolitiikasta ja sijoituksia mahdollisesti koskevista rajoituksista, myös tietoja sijoituspäätöksiin vaikuttavista tekijöistä ja toimilupaa hakevaa luottolaitosta koskeva irtautumisstrategia;

| ii) | tiedot rahoitusalan yhteisöjen aiemmista ja nykyisistä sijoituksista sekä kyseisten trustiin liittyvien sijoitusten tuottamista liikevoitoista; |
| --- | --- |

ii)

tiedot rahoitusalan yhteisöjen aiemmista ja nykyisistä sijoituksista sekä kyseisten trustiin liittyvien sijoitusten tuottamista liikevoitoista;

| iii) | ilmoitus rahoituslähteistä ja yleiskatsaus niihin sekä trustin vuotuiset tilinpäätökset, jos ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

iii)

ilmoitus rahoituslähteistä ja yleiskatsaus niihin sekä trustin vuotuiset tilinpäätökset, jos ne ovat saatavilla.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/43/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten lakisääteisestä tilintarkastuksesta, direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 84/253/ETY kumoamisesta (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 87).

2

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/86

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/2581,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2022,

teknisistä täytäntöönpanostandardeista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU soveltamiseksi luottolaitoksen toimilupaa koskevissa hakemuksissa annettavien tietojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2022/2580 (2) määritetään, mitkä tiedot toimivaltaisille viranomaisille on toimitettava luottolaitoksen toimilupaa koskevissa hakemuksissa. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2022/2580 (2) määritetään, mitkä tiedot toimivaltaisille viranomaisille on toimitettava luottolaitoksen toimilupaa koskevissa hakemuksissa.

| (2) | Yhdenmukaistamisen vuoksi on tärkeää, että luottolaitoksen toimilupaa hakevat hakijat toimittavat toimilupaa varten vaaditut tiedot yhdenmukaisella tavalla käyttäen samoja vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Yhdenmukaistamisen vuoksi on tärkeää, että luottolaitoksen toimilupaa hakevat hakijat toimittavat toimilupaa varten vaaditut tiedot yhdenmukaisella tavalla käyttäen samoja vakiomuotoisia lomakkeita, malleja ja menettelyjä kaikkialla unionissa.

| (3) | Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen komissiolle toimittamiin teknisten sääntelystandardien luonnoksiin. |
| --- | --- |

(3)

Tämä asetus perustuu Euroopan pankkiviranomaisen komissiolle toimittamiin teknisten sääntelystandardien luonnoksiin.

| (4) | Euroopan pankkiviranomainen on järjestänyt avoimet julkiset kuulemiset tämän asetuksen perustana olevista teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan pankkiviranomainen on järjestänyt avoimet julkiset kuulemiset tämän asetuksen perustana olevista teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt neuvoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä.

| (5) | Jotta toimivaltaisilla viranomaisilla ja toimilupaa hakevilla luottolaitoksilla olisi riittävästi aikaa mukautua tässä asetuksessa säädettyihin vaatimuksiin, sen soveltamispäivää olisi lykättävä, |
| --- | --- |

(5)

Jotta toimivaltaisilla viranomaisilla ja toimilupaa hakevilla luottolaitoksilla olisi riittävästi aikaa mukautua tässä asetuksessa säädettyihin vaatimuksiin, sen soveltamispäivää olisi lykättävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Luottolaitoksen toimilupaa koskevan hakemuksen toimittaminen

1.   Luottolaitoksen toimilupaa hakevien hakijoiden on toimitettava delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 1–9 artiklassa tarkoitetut tiedot toimivaltaiselle viranomaiselleen täyttämällä tämän asetuksen liitteessä oleva lomake.

2.   Toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava verkkosivustollaan yhteystiedot luottolaitoksen toimilupaa koskevan hakemuksen jättämistä varten ja ilmoitettava, onko hakemus toimitettava paperimuodossa, sähköisessä muodossa vai molemmissa muodoissa.

2 artikla

Luottolaitoksen toimilupaa koskevien hakemusten täydellisyyden arviointi

1.   Luottolaitoksen toimilupaa koskevat hakemukset katsotaan täydellisiksi, jos ne sisältävät kaikki delegoidussa asetuksessa (EU) 2022/2580 edellytetyt tiedot.

2.   Jos hakemuksessa annetut tiedot arvioidaan ja todetaan puutteellisiksi, toimivaltaisten viranomaisten on lähetettävä asianomaisille hakijoille paperimuodossa tai sähköisessä muodossa tietojen toimittamispyyntö, jossa yksilöidään tarvittavat lisätiedot, ja annettava kyseisille hakijoille mahdollisuus toimittaa pyydetyt tiedot.

3.   Kun hakemus on katsottu täydelliseksi, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle tästä ja sen on lisäksi ilmoitettava täydellisen hakemuksen vastaanottopäivä tai tapauksen mukaan hakemuksen täydentämiseksi toimitettujen tietojen vastaanottopäivä.

4.   Toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia hakijaa toimittamaan lisäselvityksiä ja lisätietoja hakemuksen arviointia varten.

3 artikla

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat luottolaitoksen toimilupaa koskevat hakemukset

Tätä asetusta sovelletaan sellaisiin luottolaitoksen toimilupaa koskeviin hakemuksiin, jotka on toimitettu XX päivänä XX kuuta XXXX tai sen jälkeen.

4 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan XX päivästä XX kuuta XXXX.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2022.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2580, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla, joissa määritetään luottolaitosten toimilupahakemuksissa toimitettavat tiedot ja seikat, jotka voivat estää toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävien tehokkaan hoitamisen (EUVL L 335, XX.XX.XXX, s. 64).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

3

---

LIITE

Toimilupahakemusta varten toimitetut tiedot

Päiväys: ...............

Viitenumero: ..............

Hakijan nimi:

Osoite:

(Nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot)

Nimi:

Puhelin:

Sähköpostiosoite:

Tämä on komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 (1) mukaisesti tehty luottolaitoksen toimilupaa koskeva hakemus.

Vakuutamme, että tässä hakemuksessa annetut tiedot ovat totuudenmukaisia, tarkkoja ja täydellisiä ja että ne eivät ole harhaanjohtavia. Jollei erikseen toisin mainita, tiedot ovat ajan tasalla tämän hakemuksen tekopäivämääränä. Jos johonkin tietoon liittyvä päivämäärä on tulevaisuudessa, tämä mainitaan hakemuksessa nimenomaisesti ja sitoudumme ilmoittamaan viranomaiselle viipymättä kirjallisesti, jos tällainen tieto osoittautuu paikkansapitämättömäksi, virheelliseksi, epätäydelliseksi tai harhaanjohtavaksi.

[Hakijan nimi]

...

Nimi:

Asema:

Taulukko 1

Toimilupaa hakevaa luottolaitosta koskevien tietojen esittäminen (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 1 artikla)

| 1.1 | Hakemusta käsittelevät yhteyshenkilöt (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 1 artiklan a ja b alakohta) |
| --- | --- |

1.1

Hakemusta käsittelevän yhteyshenkilön yhteystiedot

Puhuttelu

Koko nimi

Asema

Puhelinnumero

Matkapuhelinnumero

Faksi (jos saatavilla)

Sähköpostiosoite

Hakemuksen valmisteluun osallistunut ammattimainen pääneuvonantaja (jos on)

Puhuttelu

Koko nimi

Asema

Puhelinnumero

Matkapuhelinnumero

Faksi (jos saatavilla)

Sähköpostiosoite

| 1.2 | Toimilupaa hakevan luottolaitoksen tunnistetiedot (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 1 artiklan c–k alakohta) |
| --- | --- |

1.2

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen nimi ja kaikki sen muut toiminimet, joita se käyttää tai tulee käyttämään

(Mahdolliset) ehdotetut suunnitelmat toimilupaa hakevan luottolaitoksen nimen muuttamiseksi ja selvitys ehdotetuista muutoksista

Logo

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen oikeudellinen muoto

Perustamis- tai muodostamispäivämäärä

Lainkäyttöalue, jolla toimilupaa hakeva luottolaitos on perustettu tai muodostettu

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen sääntömääräisen kotipaikan osoite sekä, jos osoite on eri, pääkonttorin ja päätoimipaikan osoite

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen yhteystiedot, jos ne poikkeavat tämän taulukon 1.1 kohdassa annetuista tiedoista: puhelin, matkapuhelinnumero, faksi (jos on) ja sähköpostiosoite

Jos toimilupaa hakeva luottolaitos on rekisteröity keskusrekisteriin, kaupparekisteriin, yhtiörekisteriin tai vastaavaan julkiseen rekisteriin, kyseisen rekisterin nimi ja toimilupaa hakevan luottolaitoksen rekisterinumero tai vastaava kyseisessä rekisterissä käytetty tunniste

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen oikeushenkilötunnus (LEI), jos sellainen on saatavilla

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen tilikauden päättymispäivä

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen mahdollisen verkkosivuston osoite

| 1.3 | Perustamisasiakirjat (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 1 artiklan l alakohta) |
| --- | --- |

1.3

Liite, joka sisältää jäljennöksen toimilupaa hakevan luottolaitoksen yhtiöjärjestyksestä tai vastaavasta perustamisasiakirjasta sekä tarvittaessa todisteista, jotka koskevat rekisteröitymistä kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä nimettyyn rekisteriin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1132 (2) 16 artiklan mukaisesti.

| 1.4 | Tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen ja sen tytäryritysten aiemmasta toiminnasta (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 2 artiklan a–c alakohta) |
| --- | --- |

1.4

Vahvistus siitä, onko toimilupaa hakeva luottolaitos aiemmin harjoittanut kaupallista tai muuta toimintaa (kyllä/ei) (jos kyllä, täytetään myös muut tämän taulukon 1.4 kohdassa olevat kentät)

Yksityiskohtaiset tiedot viranomaisen tai muun julkista tehtävää hoitavan yhteisön toimilupaa hakevalle luottolaitokselle tai sen tytäryrityksille myöntämistä, delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 2 artiklan a alakohdan i–iv alakohdassa lueteltuihin ryhmiin kuuluvista lisensseistä, toimiluvista, rekisteröinneistä tai muista luvista harjoittaa toimintaa rahoituspalvelualalla jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa

Yksityiskohtaiset tiedot kaikista toimilupaa hakevaan luottolaitokseen tai sen tytäryritykseen liittyvistä aiemmista tai meneillään olevista merkittävistä tapahtumista, joilla voidaan kohtuudella katsoa olevan merkitystä toimiluvan kannalta, mukaan lukien kaikki delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 2 artiklan b alakohdassa mainitut seikat

Tiedot kaikista ilmoituksessa mainituista tapahtumista, myös asianomaisen rikos- tai siviilioikeudellisen tuomioistuimen tai siviili- tai hallinto-oikeudellisen viranomaisen nimi ja osoite, tapahtumapäivä, kyseessä oleva määrä, menettelyn tulos ja selvitys tapahtumaolosuhteista, joiden takia menettely on aloitettu

| 1.5 | Sovellettavat maksut (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 2 artiklan d ja e alakohta) |
| --- | --- |

1.5

Sovellettavien maksujen laskemiseen tarvittavat tiedot, jos toimilupaa hakevan luottolaitoksen on unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla maksettava hakemusmaksu tai valvontamaksu, joka lasketaan toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan tai ominaisuuksien perusteella

Liite, joka sisältää todisteet hakemusmaksun maksamisesta, jos tällaista maksua sovelletaan unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla

Taulukko 2

Toimintaohjelma (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 3 artikla)

| Toiminta (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 3 artikla) |
| --- |
| Liite, jossa on toimintaohjelma, myös a) luettelo toiminnoista, joita toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo harjoittaa, direktiivin 2013/36/EU liitteessä I luetellut toiminnot mukaan luettuina, ja b) kuvaus siitä, miten ehdotetut toiminnot suhteutuvat toimintasuunnitelmaan | |
| |
| | |
| | |
| |
| | |

Toiminta (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 3 artikla)

Liite, jossa on toimintaohjelma, myös a) luettelo toiminnoista, joita toimilupaa hakeva luottolaitos aikoo harjoittaa, direktiivin 2013/36/EU liitteessä I luetellut toiminnot mukaan luettuina, ja b) kuvaus siitä, miten ehdotetut toiminnot suhteutuvat toimintasuunnitelmaan

Taulukko 3

Rahoitustiedot (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artikla)

| 3.1 | Ennakkotiedot (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan a alakohta) |
| --- | --- |

3.1

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan a alakohdassa edellytetyt ennakkotiedot toimilupaa hakevasta luottolaitoksesta yksittäisen laitoksen tasolla ja tapauksen mukaan konsolidoidusti ja alakonsolidointiryhmän tasolla

| 3.2 | Lakisääteiset tilinpäätökset (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan b alakohta) |
| --- | --- |

3.2

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan b alakohdassa edellytetyt toimilupaa hakevan luottolaitoksen lakisääteiset tilinpäätökset yksittäisen laitoksen tasolla ja tapauksen mukaan konsolidointiryhmän ja alakonsolidointiryhmän tasolla

| 3.3 | Velkaantuminen (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan c alakohta) |
| --- | --- |

3.3

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan c alakohdassa edellytetty yhteenveto toimilupaa hakevan luottolaitoksen toteutuneesta tai odotettavissa olevasta velkaantumisesta ennen toiminnan aloittamista luottolaitoksena

| 3.4 | Vakuusoikeudet, takaukset ja korvaukset (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan d alakohta) |
| --- | --- |

3.4

Liite, jossa on yleiskatsaus vakuusoikeuksiin, takauksiin tai korvauksiin, jotka toimilupaa hakeva luottolaitos on myöntänyt tai jotka sen odotetaan myöntävän ennen toiminnan aloittamista luottolaitoksena

| 3.5 | Luottoluokitus (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan e alakohta) |
| --- | --- |

3.5

Toimilupaa hakevan luottolaitoksen luottoluokitus ja sen konsernin kokonaisluokitus, jos ne ovat saatavilla

| 3.6 | Konsolidoitu valvonta (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan f alakohta) |
| --- | --- |

3.6

Tapauksen mukaan liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan f alakohdassa edellytetty konsolidointivaatimusten mukaisen konsolidoidun valvonnan soveltamisalaa koskeva analyysi

| 3.7 | Järjestelmät ja periaatteet (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan g alakohdan i–x alakohta) |
| --- | --- |

3.7

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan g alakohdassa edellytetty yleiskatsaus riskienhallintajärjestelmään

Yleiskatsaus likviditeettiriskin hallintaa koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus rahoituksen keskitystä ja hajautusta koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus vakuuksien hallintaa koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus talletuksia koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus luototusta ja antolainausta koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus keskittymäriskiä koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus riskeiltä suojautumista koskeviin periaatteisiin

Yleiskatsaus osingonjakoperiaatteisiin

Yleiskatsaus kaupankäyntivarastoa koskeviin periaatteisiin

| 3.8 | Menettely elvytyssuunnitelman laatimiseksi (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan h alakohta) |
| --- | --- |

3.8

Kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU (3) 2 artiklan 1 kohdan 32 alakohdassa määritellyn elvytyssuunnitelman laatimiseksi ja tapauksen mukaan kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan 33 alakohdassa määritellyn konsernin elvytyssuunnitelman laatimiseksi

| 3.9 | Talletusten vakuusjärjestelmä (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan i alakohta) |
| --- | --- |

3.9

Direktiivin 2014/49/EU 4 artiklan 3 kohdassa edellytetty lausuma tai vakuutus, jonka mukaan toimilupaa hakeva luottolaitos liittyy ennen toimiluvan myöntämistä tai viimeistään toimiluvan myöntämispäivänä sellaisen talletusten vakuusjärjestelmän jäseneksi, joka on virallisesti hyväksytty hakemuksen vastaanottaneessa jäsenvaltiossa

Talletusten vakuusjärjestelmän nimi

| 3.10 | Laitosten suojajärjestelmä (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 4 artiklan j alakohta) |
| --- | --- |

3.10

Sen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 (4) määritellyn laitosten suojajärjestelmän nimi, johon toimilupaa hakeva luottolaitos on liittynyt tai aikoo liittyä

Taulukko 4

Toimintasuunnitelma, organisaatiorakenne, sisäiset valvontajärjestelmät ja tilintarkastajat (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artikla)

| 4.1 | Toimintasuunnitelma (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan a alakohta) |
| --- | --- |

4.1

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytetty toimintasuunnitelma

| 4.2 | Organisaatio, rakenne ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan b alakohta) |
| --- | --- |

4.2

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa edellytetty kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen organisaatiosta ja rakenteesta sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä

| 4.3 | Sisäisen valvonnan järjestelmä (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan c alakohta) |
| --- | --- |

4.3

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa edellytetty yleiskatsaus säännösten noudattamista valvovan toiminnon, riskienhallintatoiminnon ja sisäisen tarkastustoiminnon sisäiseen organisaatioon (myös budjettivarat ja henkilöstöresurssit)

Yhteenveto väärinkäytösten paljastamista koskevista periaatteista

Yhteenveto eturistiriitoihin sovellettavista periaatteista

Yhteenveto valitusten käsittelyä koskevista periaatteista

Yhteenveto markkinoiden väärinkäyttöä koskevista periaatteista

Yhteenveto periaatteista ylimmän hallintoelimen monimuotoisuuden lisäämiseksi

Yhteenveto niiden henkilöstön jäsenten palkitsemisjärjestelmästä, joiden ammattitoiminnalla on olennainen vaikutus toimilupaa hakevan luottolaitoksen riskiprofiiliin

Yhteenveto järjestelmistä ja periaatteista, joilla arvioidaan ja hallitaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskejä, myös yleiskatsaus keskeisiin menettelyihin, jotka on otettu käyttöön sen riskin torjumiseksi, että toimilupaa hakevaa luottolaitosta voitaisiin käyttää talousrikollisuuden edistämiseen

| 4.4 | Sisäisen tarkastuksen resurssit (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan d alakohta) |
| --- | --- |

4.4

Kuvaus sisäisen tarkastuksen resursseista ja yhteenveto menetelmistä ja sisäisen tarkastuksen suunnitelmasta kolmelle toimiluvan myöntämisen jälkeiselle vuodelle, ulkoistettujen palvelujen tarkastus mukaan luettuna

| 4.5 | Periaatteet ja suunnitelmat (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan e alakohta) |
| --- | --- |

4.5

Yhteenveto sisäisen tarkastuksen periaatteista

Yhteenveto tuotehallintaa koskevista periaatteista

Yhteenveto kuluttajansuojaa koskevista periaatteista

Yhteenveto liiketoiminnan jatkuvuussuunnitelmasta ja sitä koskevista toimintalinjoista, myös yleiskatsaus käytettävissä oleviin varajärjestelyihin ja palautumisjärjestelmiin sekä suunnitelmiin, joilla varmistetaan keskeisen henkilöstön saatavuus liiketoiminnan jatkuvuuteen liittyvissä tilanteissa

| 4.6 | Toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan järjestäminen (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan f alakohta) |
| --- | --- |

4.6

Yhteenveto ulkoistamisesta yrityksen ulkopuolelle ja konsernin sisällä toimilupaa hakevan luottolaitoksen toiminnan tai sisäisen valvontatoiminnan tukemiseksi, mukaan lukien delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 1 kohdan f alakohdan i alakohdassa tarkoitetut tiedot

Yhteenveto kaikkia toimilupaa hakevan luottolaitoksen hallinnon ja toiminnan kannalta kriittisiä tai tärkeitä ulkoistettuja toimintoja koskevista valvontavastuista, -järjestelyistä, -järjestelmistä ja -toiminnoista

Yhteenveto kaikkia toimilupaa hakevan luottolaitoksen hallinnon ja toiminnan kannalta kriittisiä tai tärkeitä ulkoistettuja toimintoja koskevista palvelutasosopimuksista ja järjestelyistä

Kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen tietoteknisestä infrastruktuurista, käytössä olevat tai käyttöön otettavat järjestelmät, isännöintijärjestelyt, tietoteknisten toimintojen organisaatio, tietotekninen rakenne ja strategia ja tietotekniikan hallinto- ja ohjausjärjestelmät sekä tietoturvapolitiikka ja -menettelyt mukaan luettuina, samoin kuin kaikki käytössä olevat tai käyttöön otettavat järjestelmät tai tarkastukset verkkopankkitoimintojen tarjoamiseksi.

| 4.7 | Lakisääteinen tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 5 artiklan 2 kohta) |
| --- | --- |

4.7

Nimi

Osoite

Yhteyshenkilö (nimi, puhelinnumero ja sähköpostiosoite)

Taulukko 5

Perustamispääoma (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artikla)

| 5.1 | Perustamispääoma ja omat varat (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artiklan 1 ja 2 kohta) |
| --- | --- |

5.1

Liite, joka sisältää todisteet toimilupaa hakevan luottolaitoksen liikkeeseen lasketusta osakepääomasta, maksetusta merkitystä pääomasta ja vielä maksamatta olevasta merkitystä pääomasta

Kuvaus perustamispääomaa vastaavien omien varojen tyypeistä ja määristä

Jos perustamispääomaa ei ole maksettu kokonaan toimilupahakemuksen jättämisajankohtana, kuvaus suunnitelmasta ja määräajasta sen varmistamiseksi, että perustamispääoma maksetaan täysimääräisesti, ennen kuin luottolaitoksen toimilupa toiminnan aloittamiseksi on vaikutusvoimainen.

| 5.2 | Saatavissa olevat omien varojen rahoituslähteet (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

5.2

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artiklan 3 kohdassa edellytetty selvitys käytettävissä olevista omien varojen rahoituslähteistä ja liite, jossa esitetään todisteet kyseisten rahoituslähteiden saatavuudesta

| 5.3 | Sisäisen pääoman määrät, tyypit ja jakautuminen (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artiklan 4 kohta) |
| --- | --- |

5.3

Liite, jossa esitetään delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artiklan 4 kohdassa edellytetty arvio sen sisäisen pääoman määristä, tyypeistä ja jakautumisesta, jonka toimilupaa hakeva luottolaitos katsoo riittävän kattamaan niiden riskien luonteen ja tason, joille se altistuu tai saattaa altistua, sekä delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 6 artiklan 4 kohdassa edellytetty analyysi

Taulukko 6

Tosiasiallinen johto (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 7 artikla)

| 6.1 | Ylimmän hallintoelimen jäsenet (täytetään erillinen jäljennös taulukon tästä osasta kunkin henkilön osalta) (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 7 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

6.1

Nimi ja, jos se on muuttunut, kaikki aiemmat nimet

Sukupuoli

Syntymäpaikka

Syntymäaika

Osoite

Puhelinnumero

Matkapuhelinnumero

Sähköpostiosoite

Kansalaisuus

Henkilötunnus tai liite, jossa on jäljennös henkilökortista tai vastaavasta henkilöllisyystodistuksesta

Yksityiskohtaiset tiedot asemasta, joka henkilöllä on parhaillaan tai tulevaisuudessa, sekä onko kyseessä johtoasema vai muu, toimeksiannon alkamispäivä tai suunniteltu alkamispäivä ja kesto sekä kuvaus henkilön keskeisistä velvollisuuksista ja vastuista

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevan 1 kohdan d alakohdassa vaadittu ansioluettelo

Liite, jossa on luettelo suosittelijoista, yhteystiedot mukaan luettuina, joiden olisi mieluiten edustettava pankki- tai rahoituspalvelualan työnantajia, mukaan luettuna kunkin suosittelijan koko nimi, laitos, asema, puhelinnumero, sähköpostiosoite, ammatillisen suhteen luonne ja tieto siitä, onko tai oliko kyseiseen henkilöön olemassa myös muu kuin ammatillinen suhde

Liite, jossa on rikosrekisteriote ja asiaankuuluvat tiedot rikostutkinnoista ja rikosoikeudenkäynneistä, asiaankuuluvista siviilioikeudellisista ja hallinnollisista asioista ja kurinpitotoimista (kuten erottaminen yhtiön johtajan asemasta, konkurssi, maksukyvyttömyysmenettely ja vastaavat menettelyt); virallisella todistuksella tai, jos tällaista todistusta ole, muun luotettavan lähteen perusteella on osoitettava, ettei rikostuomioita ole annettu eikä rikostutkintoja tai rikosoikeudenkäyntejä ole vireillä

Liite, jossa on selvitys siitä, onko vireillä rikosoikeudenkäyntejä tai onko henkilö tai hänen johtamansa organisaatio osallistunut velallisena maksukyvyttömyysmenettelyyn tai siihen verrattavaan menettelyyn

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevan 1 kohdan f alakohdan iii alakohdassa mainittuja seikkoja koskevat tiedot

Liite, jossa on asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevan 1 kohdan g alakohdassa edellytetty kuvaus kaikista taloudellisista ja muista eduista, joista voisi aiheutua mahdollinen eturistiriita

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevan 1 kohdan h alakohdassa edellytetyt yksityiskohtaiset tiedot, joilla osoitetaan, että henkilöllä on riittävästi aikaa toimeksiantonsa hoitamiseen

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevassa 3 kohdassa tarkoitetut yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen suorittaman, kunkin henkilön sopivuutta koskevan arvioinnin tuloksista

| 6.2 | Muut ylimmän hallintoelimen jäsenistä vaadittavat tiedot (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 7 artiklan 1 kohta ja liitteessä I oleva 2, 4 ja 5 kohta) |
| --- | --- |

6.2

Kuvaus kaikista ylimmän hallintoelimen komiteoista, joita on suunnitteilla hakuajankohtana, komiteoiden jäsenet ja valtuudet mukaan luettuina.

Selvitys toimilupaa hakevan luottolaitoksen suorittamasta kokonaisarvioinnista, joka koskee ylimmän hallintoelimen sopivuutta kokonaisuutena, arviointiin liittyvät hallituksen pöytäkirjat tai sopivuutta koskeva arviointiraportti tai muut sitä koskevat asiakirjat mukaan luettuina.

Kuvaus siitä, miten ominaisuuksien ja pätevyyksien monimuotoisuus on otettu huomioon ylimmän hallintoelimen jäsenten valinnassa

| 6.3 | Sisäisten valvontatoimintojen päälliköt ja talousjohtaja, jos nämä eivät ole ylimmän hallintoelimen jäseniä (täytetään erillinen jäljennös taulukon tästä osasta kunkin henkilön osalta) (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 7 artiklan 2 kohta) |
| --- | --- |

6.3

Nimi ja, jos se on muuttunut, kaikki aiemmat nimet

Sukupuoli

Syntymäpaikka

Syntymäaika

Osoite

Puhelinnumero

Matkapuhelinnumero

Sähköpostiosoite

Kansalaisuus

Henkilötunnus tai liite, jossa on jäljennös henkilökortista tai vastaavasta henkilöllisyystodistuksesta

Yksityiskohtaiset tiedot asemasta, joka henkilöllä on parhaillaan tai tulevaisuudessa, sekä onko kyseessä johtoasema vai muu, toimeksiannon alkamispäivä tai suunniteltu alkamispäivä ja kesto sekä kuvaus henkilön keskeisistä velvollisuuksista ja vastuista

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevan 1 kohdan d alakohdassa vaadittu ansioluettelo

Liite, jossa on luettelo suosittelijoista, yhteystiedot mukaan luettuina, joiden olisi mieluiten edustettava pankki- tai rahoituspalvelualan työnantajia, mukaan luettuna kunkin suosittelijan koko nimi, laitos, asema, puhelinnumero, sähköpostiosoite, ammatillisen suhteen luonne ja tieto siitä, onko tai oliko kyseiseen henkilöön olemassa myös muu kuin ammatillinen suhde

Liite, jossa on rikosrekisteriote ja asiaankuuluvat tiedot rikostutkinnoista ja rikosoikeudenkäynneistä, asiaankuuluvista siviilioikeudellisista ja hallinnollisista asioista ja kurinpitotoimista (kuten erottaminen yhtiön johtajan asemasta, konkurssi, maksukyvyttömyysmenettely ja vastaavat menettelyt); virallisella todistuksella tai, jos tällaista todistusta ole, muun luotettavan lähteen perusteella on osoitettava, ettei rikostuomioita ole annettu eikä rikostutkintoja tai rikosoikeudenkäyntejä ole vireillä

Liite, jossa on selvitys siitä, onko vireillä rikosoikeudenkäyntejä tai onko henkilö tai hänen johtamansa organisaatio osallistunut velallisena maksukyvyttömyysmenettelyyn tai siihen verrattavaan menettelyyn

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevan 1 kohdan f alakohdan iii alakohdassa mainittuja seikkoja koskevat tiedot

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 liitteessä I olevassa 3 kohdassa tarkoitetut yksityiskohtaiset tiedot toimilupaa hakevan luottolaitoksen suorittaman, kunkin henkilön sopivuutta koskevan arvioinnin tuloksista

| 6.4 | Toimilupaa hakevan luottolaitoksen ylimmän hallintoelimen jäsenille annetut valtuudet, vastuut ja valtakirjat (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 7 artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

6.4

Kuvaus toimilupaa hakevan luottolaitoksen ylimmän hallintoelimen jäsenille annetuista valtuuksista, vastuista ja valtakirjoista, ja tapauksen mukaan delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuvaus sisäisten valvontatoimintojen päälliköille ja talousjohtajalle annetuista valtuuksista, vastuista ja valtakirjoista silloin kun nämä eivät ole ylimmän hallintoelimen jäseniä

Taulukko 7

Osakkeenomistajat ja jäsenet, joilla on huomattava omistusosuus (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artikla)

| 7.1 | Osakkeenomistajat ja jäsenet (oikeushenkilöt ja luonnolliset henkilöt) (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 1 kohta) |
| --- | --- |

7.1

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot kunkin sellaisen luonnollisen henkilön ja oikeushenkilön osalta, jolla on huomattava omistusosuus

| 7.2 | Lisätiedot luonnollisista henkilöistä (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 2 kohta) |
| --- | --- |

7.2

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lisätiedot kunkin sellaisen luonnollisen henkilön osalta, jolla on huomattava omistusosuus

| 7.3 | Lisätiedot sellaisista oikeushenkilöistä tai muista yhteisöistä kuin oikeushenkilöistä, joilla on parhaillaan tai tulevaisuudessa omissa nimissään omistusosuuksia (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

7.3

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut lisätiedot kustakin sellaisesta oikeushenkilöstä tai muusta yhteisöstä kuin oikeushenkilöstä, jolla on parhaillaan tai tulevaisuudessa omissa nimissään omistusosuuksia

| 7.4 | Trustit (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 4 kohta) |
| --- | --- |

7.4

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedot

| 7.5 | Sellaisen yhteisön, joka ei ole oikeushenkilö, jäsenet, kun omistusosuutta toimilupaa hakevassa luottolaitoksessa kohdellaan kyseisen yhteisön varallisuutena (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 5 kohta) |
| --- | --- |

7.5

Liite, jossa on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut tiedot

Taulukko 8

20 suurinta osakkeenomistajaa tai jäsentä (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 9 artikla)

| 8.1 | Osakasrakenne (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 9 artikla) |
| --- | --- |

8.1

Liite, jossa on kaavio toimilupaa hakevan luottolaitoksen osakasrakenteesta, luottolaitoksen osakepääoman ja äänioikeuksien jakautuminen mukaan luettuina

| 8.2 | Luettelo kaikkien sellaisten henkilöiden ja muiden yhteisöjen nimistä, joilla on omistusosuus, ja muut asiaankuuluvat tiedot (delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 9 artikla |
| --- | --- |

8.2

Liite, jossa on luettelo kaikkien sellaisten henkilöiden ja muiden yhteisöjen nimistä, joilla on delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 9 artiklassa kuvatun kaltainen omistusosuus, ja jossa olevasta luettelosta käy ilmi kunkin tällaisen henkilön tai yhteisön osalta:

| — | merkittyjen tai merkittävien osakkeiden tai muiden omistusosuuksien määrä ja tyyppi |
| --- | --- |

—

merkittyjen tai merkittävien osakkeiden tai muiden omistusosuuksien määrä ja tyyppi

| — | kyseisten osakkeiden tai muiden omistusosuuksien nimellisarvo |
| --- | --- |

—

kyseisten osakkeiden tai muiden omistusosuuksien nimellisarvo

| — | mahdollisesti maksettu tai maksettava ylikurssi |
| --- | --- |

—

mahdollisesti maksettu tai maksettava ylikurssi

| — | kyseisiä osakkeita tai muita omistusosuuksia varten luodut vakuusoikeudet tai vakuussidonnaisuudet, vakuuden saaneiden osapuolten nimet mukaan luettuina, ja |
| --- | --- |

—

kyseisiä osakkeita tai muita omistusosuuksia varten luodut vakuusoikeudet tai vakuussidonnaisuudet, vakuuden saaneiden osapuolten nimet mukaan luettuina, ja

| — | tällaisten henkilöiden tai yhteisöjen mahdollisesti antamat sitoumukset varmistaa, että luottolaitos noudattaa vakavaraisuusvaatimuksia |
| --- | --- |

—

tällaisten henkilöiden tai yhteisöjen mahdollisesti antamat sitoumukset varmistaa, että luottolaitos noudattaa vakavaraisuusvaatimuksia

Taulukko 9

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellytetyt tiedot

| Toimivaltaisen viranomaisen delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellyttämät tiedot (täydennetään tarvittaessa; vasemmassa sarakkeessa esitetään vaadittujen tietojen kuvaus ja oikeassa sarakkeessa tiedot) |
| --- |
| | |
| | |

Toimivaltaisen viranomaisen delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellyttämät tiedot (täydennetään tarvittaessa; vasemmassa sarakkeessa esitetään vaadittujen tietojen kuvaus ja oikeassa sarakkeessa tiedot)

Taulukko 10

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 11 artiklan mukaisesti hakemuksesta pois jätetyt tiedot

| 10.1 | Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 11 artiklan a alakohdan mukaisesti pois jätetyt tiedot (täydennetään tarvittaessa luettelo tiedoista) |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Delegoidun asetuksen (EU) 2022/2580 11 artiklan b alakohdan mukaisesti pois jätetyt tiedot (täydennetään tarvittaessa luettelo tiedoista) |
| --- | --- |

10.2

---

(1)  EUVL L 335, XX.XX.XXXX, s. 64.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1132, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, tietyistä yhtiöoikeuden osa-alueista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 46).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/59/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190).

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/103

---

GHANAN SEKÄ EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISELLÄ ENSIVAIHEEN TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/2022,

annettu 30 päivänä marraskuuta 2022,

riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestä [2022/2582]

TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan,

sekä katsoo, että:

sopimuksen 59 artiklan 1 kohdassa määrätään, että riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan, ja sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa mainitaan, että menettelysäännöt liitetään kyseiseen työjärjestykseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

---

(1)  
  EUVL L 287, 21.10.2016, s. 3.

1

---

LIITE

RIITOJENRATKAISUMENETTELYN TYÖJÄRJESTYS

A.   MÄÄRITELMÄT

| 1. | Sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) ja tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan






  a) | ’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia; |
| --- | --- | --- |

1.

Sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) ja tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan

a)

’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

| b) | ’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään paneelimenettelyssä; |
| --- | --- |

b)

’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään paneelimenettelyssä;

| c) | ’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä; |
| --- | --- |

c)

’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä;

| d) | ’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää paneelin asettamista sopimuksen 49 artiklan (Välimiesmenettelyn aloittaminen) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää paneelin asettamista sopimuksen 49 artiklan (Välimiesmenettelyn aloittaminen) mukaisesti;

| e) | ’päivällä’ kalenteripäivää; |
| --- | --- |

e)

’päivällä’ kalenteripäivää;

| f) | ’paneelilla’ sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti asetettua paneelia; |
| --- | --- |

f)

’paneelilla’ sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti asetettua paneelia;

| g) | ’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä; |
| --- | --- |

g)

’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä;

| h) | ’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkoneen asianomaisia määräyksiä; |
| --- | --- |

h)

’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkoneen asianomaisia määräyksiä;

| i) | ’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai henkilöä, joka edustaa osapuolta sopimukseen liittyvässä riidassa. |
| --- | --- |

i)

’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai henkilöä, joka edustaa osapuolta sopimukseen liittyvässä riidassa.

B.   ILMOITUKSET

| 2. | Kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset lausumat tai muut asiakirjat, jotka






  a) | paneeli on laatinut, on lähetettävä molemmille osapuolille samaan aikaan; |
| --- | --- | --- |

2.

Kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset lausumat tai muut asiakirjat, jotka

a)

paneeli on laatinut, on lähetettävä molemmille osapuolille samaan aikaan;

| b) | jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu paneelille, on toimitettava jäljennöksenä toiselle osapuolelle samaan aikaan; ja |
| --- | --- |

b)

jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu paneelille, on toimitettava jäljennöksenä toiselle osapuolelle samaan aikaan; ja

| c) | jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, on toimitettava tarvittaessa samaan aikaan jäljennöksenä paneelille. |
| --- | --- |

c)

jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, on toimitettava tarvittaessa samaan aikaan jäljennöksenä paneelille.

| 3. | Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä. |
| --- | --- |

3.

Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä.

| 4. | Kaikki ilmoitukset on osoitettava Euroopan komission kauppapolitiikan pääosastolle ja Ghanan kauppa- ja teollisuusministeriön ylijohtajalle. |
| --- | --- |

4.

Kaikki ilmoitukset on osoitettava Euroopan komission kauppapolitiikan pääosastolle ja Ghanan kauppa- ja teollisuusministeriön ylijohtajalle.

| 5. | Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa lausumissa tai muissa paneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi. |
| --- | --- |

5.

Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa lausumissa tai muissa paneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi.

| 6. | Jos asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy muuna päivänä kuin Euroopan unionin toimielinten tai Ghanan viranomaisten työpäivänä, asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy ensimmäisenä sitä seuraavana työpäivänä. |
| --- | --- |

6.

Jos asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy muuna päivänä kuin Euroopan unionin toimielinten tai Ghanan viranomaisten työpäivänä, asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy ensimmäisenä sitä seuraavana työpäivänä.

C.   PANEELIN JÄSENTEN NIMITTÄMINEN

| 7. | Jos paneelin jäsenet valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 kohdan mukaisesti arvalla, valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava viipymättä valituksen kohteena olevaa osapuolta edustavalle puheenjohtajalle arvonnan päivämäärä, kellonaika ja paikka. Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai hänen valtuuttamansa henkilön on suoritettava pyynnöstä sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu arvonta. Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla. |
| --- | --- |

7.

Jos paneelin jäsenet valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 kohdan mukaisesti arvalla, valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava viipymättä valituksen kohteena olevaa osapuolta edustavalle puheenjohtajalle arvonnan päivämäärä, kellonaika ja paikka. Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai hänen valtuuttamansa henkilön on suoritettava pyynnöstä sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu arvonta. Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla.

| 8. | Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on valittava arvalla paneelin jäsen tai puheenjohtaja viiden päivän kuluessa 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, jos jotakin 64 artiklan (Välimiesten luettelo) 1 kohdassa tarkoitetuista alaluetteloista






  a) | ei ole vahvistettu, niiden henkilöiden joukosta, jotka toinen osapuoli tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet kyseisen alaluettelon laatimiseksi; tai |
| --- | --- | --- |

8.

Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on valittava arvalla paneelin jäsen tai puheenjohtaja viiden päivän kuluessa 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, jos jotakin 64 artiklan (Välimiesten luettelo) 1 kohdassa tarkoitetuista alaluetteloista

a)

ei ole vahvistettu, niiden henkilöiden joukosta, jotka toinen osapuoli tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet kyseisen alaluettelon laatimiseksi; tai

| b) | jos jokin kyseisistä alaluetteloista ei enää sisällä vähintään viittä henkilöä, niiden henkilöiden joukosta, jotka edelleen ovat kyseisessä alaluettelossa. |
| --- | --- |

b)

jos jokin kyseisistä alaluetteloista ei enää sisällä vähintään viittä henkilöä, niiden henkilöiden joukosta, jotka edelleen ovat kyseisessä alaluettelossa.

Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla.

| 9. | Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava kirjallisesti kullekin paneelin jäseneksi valituksi tulleelle henkilölle tämän nimityksestä. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille olevansa käytettävissä viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä. Sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 5 kohdassa tarkoitetun paneelin asettamispäivän määrittämistä varten päivänä, jona paneelin jäsenet valitaan, pidetään päivää, jona viimeinen kolmesta valitusta paneelin jäsenestä ilmoittaa hyväksyvänsä nimityksen. |
| --- | --- |

9.

Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava kirjallisesti kullekin paneelin jäseneksi valituksi tulleelle henkilölle tämän nimityksestä. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille olevansa käytettävissä viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä. Sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 5 kohdassa tarkoitetun paneelin asettamispäivän määrittämistä varten päivänä, jona paneelin jäsenet valitaan, pidetään päivää, jona viimeinen kolmesta valitusta paneelin jäsenestä ilmoittaa hyväksyvänsä nimityksen.

D.   TOIMEKSIANTO

| 10. | Jolleivat osapuolet viiden päivän kuluessa paneelin asettamisesta toisin sovi, paneelin toimeksianto on

  ”
  tarkastella osapuolten nimeämien sopimuksen asiaankuuluvien määräysten perusteella paneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päätellä, onko kyseessä oleva toimenpide 46 artiklassa (Soveltamisala) tarkoitettujen sopimuksen määräysten mukainen, sekä toimittaa raportti 51 artiklan (Paneelin väliraportti) ja 52 artiklan (Välitystuomio) mukaisesti.
  ” |
| --- | --- |

10.

Jolleivat osapuolet viiden päivän kuluessa paneelin asettamisesta toisin sovi, paneelin toimeksianto on

”
  tarkastella osapuolten nimeämien sopimuksen asiaankuuluvien määräysten perusteella paneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päätellä, onko kyseessä oleva toimenpide 46 artiklassa (Soveltamisala) tarkoitettujen sopimuksen määräysten mukainen, sekä toimittaa raportti 51 artiklan (Paneelin väliraportti) ja 52 artiklan (Välitystuomio) mukaisesti.
  ”

| 11. | Jos osapuolet sopivat muista tehtävistä, niiden on ilmoitettava sovituista tehtävistä paneelille 10 kohdassa vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

11.

Jos osapuolet sopivat muista tehtävistä, niiden on ilmoitettava sovituista tehtävistä paneelille 10 kohdassa vahvistetussa määräajassa.

E.   PANEELIN TEHTÄVÄT

| 12. | Paneelin






  a) | on arvioitava objektiivisesti sen käsiteltäväksi annettu asia, mihin kuuluu myös tapauksen tosiseikkojen objektiivinen arviointi sekä asianomaisten määräysten sovellettavuus ja noudattaminen; |
| --- | --- | --- |

12.

Paneelin

a)

on arvioitava objektiivisesti sen käsiteltäväksi annettu asia, mihin kuuluu myös tapauksen tosiseikkojen objektiivinen arviointi sekä asianomaisten määräysten sovellettavuus ja noudattaminen;

| b) | on esitettävä päätöksissään ja raporteissaan tosiseikat, asianomaisten määräysten sovellettavuus sekä tekemiensä havaintojen ja päätelmien perustelut; ja |
| --- | --- |

b)

on esitettävä päätöksissään ja raporteissaan tosiseikat, asianomaisten määräysten sovellettavuus sekä tekemiensä havaintojen ja päätelmien perustelut; ja

| c) | olisi kuultava säännöllisesti osapuolia ja tarjottava riittävät mahdollisuudet saavuttaa yhteisesti sovittu ratkaisu. |
| --- | --- |

c)

olisi kuultava säännöllisesti osapuolia ja tarjottava riittävät mahdollisuudet saavuttaa yhteisesti sovittu ratkaisu.

| 13. | Paneelin on myös otettava huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisuelimen hyväksymissä WTO:n paneelien ja valituselimen raporteissa esitetyt asiaankuuluvat tulkinnat. |
| --- | --- |

13.

Paneelin on myös otettava huomioon Maailman kauppajärjestön (WTO) riitojenratkaisuelimen hyväksymissä WTO:n paneelien ja valituselimen raporteissa esitetyt asiaankuuluvat tulkinnat.

F.   JÄRJESTÄYTYMISKOKOUS

| 14. | Jolleivat osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat paneelin kanssa seitsemän päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai paneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten






  a) | paneelin jäsenille maksettava palkkio ja kulut, jos niistä ei ole sovittu aikaisemmin. Palkkiot ovat WTO:n normien mukaisia; |
| --- | --- | --- |

14.

Jolleivat osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat paneelin kanssa seitsemän päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai paneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten

a)

paneelin jäsenille maksettava palkkio ja kulut, jos niistä ei ole sovittu aikaisemmin. Palkkiot ovat WTO:n normien mukaisia;

| b) | avustajille maksettava palkkio, jos siitä ei ole sovittu aikaisemmin. Kunkin paneelin jäsenen avustajan tai avustajien palkkion kokonaismäärä saa olla enintään 50 prosenttia kyseisen paneelin jäsenen palkkiosta; |
| --- | --- |

b)

avustajille maksettava palkkio, jos siitä ei ole sovittu aikaisemmin. Kunkin paneelin jäsenen avustajan tai avustajien palkkion kokonaismäärä saa olla enintään 50 prosenttia kyseisen paneelin jäsenen palkkiosta;

| c) | menettelyn aikataulu; ja |
| --- | --- |

c)

menettelyn aikataulu; ja

| d) | tapauskohtaiset menettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

d)

tapauskohtaiset menettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi.

| 15. | Paneelin jäsenet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen puhelin- tai videoyhteyden kautta. |
| --- | --- |

15.

Paneelin jäsenet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen puhelin- tai videoyhteyden kautta.

G.   KIRJALLISET LAUSUMAT

| 16. | Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluttua valituksen tehneen osapuolen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä. |
| --- | --- |

16.

Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluttua valituksen tehneen osapuolen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä.

H.   PANEELIN TOIMINTA

| 17. | Paneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Paneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä. |
| --- | --- |

17.

Paneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Paneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä.

| 18. | Jollei sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, paneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein, kuten puhelimitse, faksilla tai tietokoneyhteyksin. |
| --- | --- |

18.

Jollei sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, paneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein, kuten puhelimitse, faksilla tai tietokoneyhteyksin.

| 19. | Ainoastaan paneelin jäsenet voivat osallistua paneelin neuvotteluihin, mutta paneeli voi sallia paneelin jäsenten avustajien läsnäolon niissä. |
| --- | --- |

19.

Ainoastaan paneelin jäsenet voivat osallistua paneelin neuvotteluihin, mutta paneeli voi sallia paneelin jäsenten avustajien läsnäolon niissä.

| 20. | Päätöksen ja raportin laatiminen on yksinomaan paneelin vastuulla, eikä tätä tehtävää saa siirtää muille. |
| --- | --- |

20.

Päätöksen ja raportin laatiminen on yksinomaan paneelin vastuulla, eikä tätä tehtävää saa siirtää muille.

| 21. | Jos ilmenee menettelyllinen kysymys, jota ei käsitellä sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt), paneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa. |
| --- | --- |

21.

Jos ilmenee menettelyllinen kysymys, jota ei käsitellä sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt), paneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa.

| 22. | Kun paneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin menettelyyn sovellettavaa, muuta kuin sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyllisiä tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ensin kuultava osapuolia ja sen jälkeen ilmoitettava niille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta uudesta määräajasta tai mukautuksesta. |
| --- | --- |

22.

Kun paneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin menettelyyn sovellettavaa, muuta kuin sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyllisiä tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ensin kuultava osapuolia ja sen jälkeen ilmoitettava niille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta uudesta määräajasta tai mukautuksesta.

I.   PANEELIN JÄSENEN VAIHTAMINEN

| 23. | Jos osapuoli katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia (tämän työjärjestyksen liite) ja että hänet olisi tästä syystä vaihdettava, kyseisen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle 15 päivän kuluessa riittävien todisteiden saamisesta siitä, että paneelin jäsen ei väitetysti täytä kyseisten menettelysääntöjen vaatimuksia. |
| --- | --- |

23.

Jos osapuoli katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia (tämän työjärjestyksen liite) ja että hänet olisi tästä syystä vaihdettava, kyseisen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle 15 päivän kuluessa riittävien todisteiden saamisesta siitä, että paneelin jäsen ei väitetysti täytä kyseisten menettelysääntöjen vaatimuksia.

| 24. | Osapuolten on neuvoteltava asiasta 15 päivän kuluessa 23 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta. Niiden on ilmoitettava paneelin jäsenelle väitetystä vaatimusten täyttymättä jäämisestä, ja ne voivat pyytää paneelin jäsentä ryhtymään toimenpiteisiin asian korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa paneelin jäsenen ja valita uuden paneelin jäsenen sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

Osapuolten on neuvoteltava asiasta 15 päivän kuluessa 23 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta. Niiden on ilmoitettava paneelin jäsenelle väitetystä vaatimusten täyttymättä jäämisestä, ja ne voivat pyytää paneelin jäsentä ryhtymään toimenpiteisiin asian korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa paneelin jäsenen ja valita uuden paneelin jäsenen sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

| 25. | Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa paneelin jäsen, joka on muu kuin paneelin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asia siirretään paneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.
  Jos paneelin puheenjohtaja katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi paneelin jäsen valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti. |
| --- | --- |

25.

Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa paneelin jäsen, joka on muu kuin paneelin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asia siirretään paneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.

Jos paneelin puheenjohtaja katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi paneelin jäsen valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

| 26. | Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä henkilöistä, jotka ovat jäljellä sopimuksen 64 artiklan (Välimiesten luettelo) mukaisesti laaditussa puheenjohtajia koskevassa alaluettelossa. Pyynnön esittänyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai puheenjohtajan valtuuttaman henkilön on valittava kyseisen henkilön nimi arvalla. Valitun henkilön tekemä päätös siitä, onko puheenjohtaja tarpeen vaihtaa, on lopullinen.
  Jos tämä henkilö katsoo, että puheenjohtaja ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti. |
| --- | --- |

26.

Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä henkilöistä, jotka ovat jäljellä sopimuksen 64 artiklan (Välimiesten luettelo) mukaisesti laaditussa puheenjohtajia koskevassa alaluettelossa. Pyynnön esittänyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai puheenjohtajan valtuuttaman henkilön on valittava kyseisen henkilön nimi arvalla. Valitun henkilön tekemä päätös siitä, onko puheenjohtaja tarpeen vaihtaa, on lopullinen.

Jos tämä henkilö katsoo, että puheenjohtaja ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

| 27. | Raportin tai päätöksen antamisen määräaikaa on pidennettävä uuden paneelin jäsenen nimittämiseen tarvittavalla ajalla. |
| --- | --- |

27.

Raportin tai päätöksen antamisen määräaikaa on pidennettävä uuden paneelin jäsenen nimittämiseen tarvittavalla ajalla.

J.   KESKEYTTÄMINEN JA PÄÄTTÄMINEN

| 28. | Osapuolten yhteisestä pyynnöstä paneeli keskeyttää työnsä missä vaiheessa tahansa osapuolten sopimaksi ajaksi, joka on enintään 12 peräkkäistä kuukautta. Paneeli jatkaa työtään ennen keskeytysajan päättymistä osapuolten yhteisestä kirjallisesta pyynnöstä tai keskeytysajan lopussa kumman tahansa osapuolen kirjallisesta pyynnöstä. Pyynnön esittäneen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle. Jos osapuoli ei pyydä paneelin työn jatkamista keskeytysajan päättyessä, paneelin toimivaltuudet umpeutuvat ja riitojenratkaisumenettely päättyy. Jos paneelin työ keskeytetään, tämän kohdan mukaisia asiaankuuluvia määräaikoja on pidennettävä yhtä pitkäksi aikaa kuin paneelin työ keskeytyy. |
| --- | --- |

28.

Osapuolten yhteisestä pyynnöstä paneeli keskeyttää työnsä missä vaiheessa tahansa osapuolten sopimaksi ajaksi, joka on enintään 12 peräkkäistä kuukautta. Paneeli jatkaa työtään ennen keskeytysajan päättymistä osapuolten yhteisestä kirjallisesta pyynnöstä tai keskeytysajan lopussa kumman tahansa osapuolen kirjallisesta pyynnöstä. Pyynnön esittäneen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle. Jos osapuoli ei pyydä paneelin työn jatkamista keskeytysajan päättyessä, paneelin toimivaltuudet umpeutuvat ja riitojenratkaisumenettely päättyy. Jos paneelin työ keskeytetään, tämän kohdan mukaisia asiaankuuluvia määräaikoja on pidennettävä yhtä pitkäksi aikaa kuin paneelin työ keskeytyy.

K.   KUULEMISET

| 29. | Osapuolia ja muita paneelin jäseniä kuultuaan paneelin puheenjohtajan on ilmoitettava osapuolille kuulemisen päivämäärä, kellonaika ja paikka 14 kohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Jollei kuuleminen ole yleisöltä suljettu, osapuolen, jonka alueella kuuleminen pidetään, on asetettava nämä tiedot julkisesti saataville. |
| --- | --- |

29.

Osapuolia ja muita paneelin jäseniä kuultuaan paneelin puheenjohtajan on ilmoitettava osapuolille kuulemisen päivämäärä, kellonaika ja paikka 14 kohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Jollei kuuleminen ole yleisöltä suljettu, osapuolen, jonka alueella kuuleminen pidetään, on asetettava nämä tiedot julkisesti saataville.

| 30. | Jolleivat osapuolet toisin sovi, kuuleminen pidetään Brysselissä, jos valituksen tehnyt osapuoli on Ghana, ja Accrassa, jos valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni. Valituksen kohteena oleva osapuoli vastaa kuulemisen logistisesta hallinnoinnista aiheutuvista kuluista. |
| --- | --- |

30.

Jolleivat osapuolet toisin sovi, kuuleminen pidetään Brysselissä, jos valituksen tehnyt osapuoli on Ghana, ja Accrassa, jos valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni. Valituksen kohteena oleva osapuoli vastaa kuulemisen logistisesta hallinnoinnista aiheutuvista kuluista.

| 31. | Paneeli voi järjestää lisäkuulemisia, jos osapuolet niin sopivat. |
| --- | --- |

31.

Paneeli voi järjestää lisäkuulemisia, jos osapuolet niin sopivat.

| 32. | Kaikkien paneelin jäsenten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan. |
| --- | --- |

32.

Kaikkien paneelin jäsenten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan.

| 33. | Elleivät osapuolet toisin sovi, seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:






  a) | osapuolen edustajat; |
| --- | --- | --- |

33.

Elleivät osapuolet toisin sovi, seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:

a)

osapuolen edustajat;

| b) | neuvonantajat; |
| --- | --- |

b)

neuvonantajat;

| c) | avustajat ja hallintohenkilöstö; |
| --- | --- |

c)

avustajat ja hallintohenkilöstö;

| d) | paneelin tulkit, kääntäjät ja kirjurit; ja |
| --- | --- |

d)

paneelin tulkit, kääntäjät ja kirjurit; ja

| e) | asiantuntijat, jotka paneeli on hankkinut sopimuksen 60 artiklan (Tiedot ja tekniset neuvot) mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

asiantuntijat, jotka paneeli on hankkinut sopimuksen 60 artiklan (Tiedot ja tekniset neuvot) mukaisesti.

| 34. | Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava paneelille ja toiselle osapuolelle luettelo niiden henkilöiden nimistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista ja neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen. |
| --- | --- |

34.

Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava paneelille ja toiselle osapuolelle luettelo niiden henkilöiden nimistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista ja neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen.

| 35. | Paneelin on käytävä kuuleminen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistettava, että valituksen tehneelle ja valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa väitteen ja vastaväitteen esittämiseksi:

  Väite







  a) | valituksen tehneen osapuolen väite; |
| --- | --- | --- |

35.

Paneelin on käytävä kuuleminen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistettava, että valituksen tehneelle ja valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa väitteen ja vastaväitteen esittämiseksi:

Väite

a)

valituksen tehneen osapuolen väite;

| b) | valituksen kohteena olevan osapuolen väite. |
| --- | --- |

b)

valituksen kohteena olevan osapuolen väite.

Vastaväite

| a) | valituksen tehneen osapuolen vastine; |
| --- | --- |

a)

valituksen tehneen osapuolen vastine;

| b) | valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite. |
| --- | --- |

b)

valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.

| 36. | Paneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa. |
| --- | --- |

36.

Paneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa.

| 37. | Paneelin on laadituttava kuulemisesta tarkka kirjallinen selostus, joka toimitetaan osapuolille mahdollisimman pian kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja paneeli voi tarkastella kyseisiä huomautuksia. |
| --- | --- |

37.

Paneelin on laadituttava kuulemisesta tarkka kirjallinen selostus, joka toimitetaan osapuolille mahdollisimman pian kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja paneeli voi tarkastella kyseisiä huomautuksia.

| 38. | Kumpikin osapuoli voi toimittaa 10 päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista. |
| --- | --- |

38.

Kumpikin osapuoli voi toimittaa 10 päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista.

L.   KIRJALLISET KYSYMYKSET

| 39. | Paneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä yhdelle osapuolelle tai molemmille osapuolille. Kaikista yhdelle osapuolelle esitetyistä kysymyksistä on toimitettava jäljennös toiselle osapuolelle. |
| --- | --- |

39.

Paneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä yhdelle osapuolelle tai molemmille osapuolille. Kaikista yhdelle osapuolelle esitetyistä kysymyksistä on toimitettava jäljennös toiselle osapuolelle.

| 40. | Kummankin osapuolen on toimitettava toiselle osapuolelle jäljennös paneelin kysymyksiin antamistaan vastauksista. Toisella osapuolella on oltava mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia osapuolen vastauksista viiden päivän kuluessa tällaisen jäljennöksen toimittamisesta. |
| --- | --- |

40.

Kummankin osapuolen on toimitettava toiselle osapuolelle jäljennös paneelin kysymyksiin antamistaan vastauksista. Toisella osapuolella on oltava mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia osapuolen vastauksista viiden päivän kuluessa tällaisen jäljennöksen toimittamisesta.

| 41. | Osapuolen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan paneeli voi pyytää osapuolilta asian kannalta merkityksellisiä tietoja, joita se pitää tarpeellisina ja asianmukaisina. Osapuolten on vastattava tällaisiin paneelin tietopyyntöihin viipymättä ja kattavasti. |
| --- | --- |

41.

Osapuolen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan paneeli voi pyytää osapuolilta asian kannalta merkityksellisiä tietoja, joita se pitää tarpeellisina ja asianmukaisina. Osapuolten on vastattava tällaisiin paneelin tietopyyntöihin viipymättä ja kattavasti.

M.   LUOTTAMUKSELLISUUS

| 42. | Kummankin osapuolen ja paneelin on kohdeltava luottamuksellisina toisen osapuolen paneelille toimittamia tietoja, jotka kyseinen toinen osapuoli on määritellyt luottamuksellisiksi. Kun osapuoli toimittaa paneelille luottamuksellisia tietoja sisältävän kirjallisen lausuman, sen on myös toimitettava 15 päivän kuluessa lausuma ilman luottamuksellisia tietoja, joka julkistetaan. |
| --- | --- |

42.

Kummankin osapuolen ja paneelin on kohdeltava luottamuksellisina toisen osapuolen paneelille toimittamia tietoja, jotka kyseinen toinen osapuoli on määritellyt luottamuksellisiksi. Kun osapuoli toimittaa paneelille luottamuksellisia tietoja sisältävän kirjallisen lausuman, sen on myös toimitettava 15 päivän kuluessa lausuma ilman luottamuksellisia tietoja, joka julkistetaan.

| 43. | Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omia kantojaan koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja. |
| --- | --- |

43.

Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omia kantojaan koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja.

| 44. | Paneelin on pidettävä asiaankuuluvat kuulemisen osat ei-julkisesti, jos osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät luottamuksellisia tietoja. Osapuolten on huolehdittava siitä, että paneelin kuulemiset säilyvät luottamuksellisina, kun kuulemiset järjestetään suljetuin ovin. |
| --- | --- |

44.

Paneelin on pidettävä asiaankuuluvat kuulemisen osat ei-julkisesti, jos osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät luottamuksellisia tietoja. Osapuolten on huolehdittava siitä, että paneelin kuulemiset säilyvät luottamuksellisina, kun kuulemiset järjestetään suljetuin ovin.

N.   YKSIPUOLISET YHTEYDET

| 45. | Paneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla. |
| --- | --- |

45.

Paneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla.

| 46. | Paneelin jäsen ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista osapuolen tai osapuolten kanssa muiden paneelin jäsenten poissa ollessa. |
| --- | --- |

46.

Paneelin jäsen ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista osapuolen tai osapuolten kanssa muiden paneelin jäsenten poissa ollessa.

O.   AMICUS CURIAE -LAUSUMAT

| 47. | Jolleivat osapuolet toisin sovi viiden päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä, paneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia osapuolen luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, jotka ovat sijoittautuneet osapuolen alueelle ja jotka ovat osapuolten hallituksista riippumattomia, edellyttäen että






  a) | paneeli vastaanottaa ne 10 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä; |
| --- | --- | --- |

47.

Jolleivat osapuolet toisin sovi viiden päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä, paneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia osapuolen luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, jotka ovat sijoittautuneet osapuolen alueelle ja jotka ovat osapuolten hallituksista riippumattomia, edellyttäen että

a)

paneeli vastaanottaa ne 10 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä;

| b) | ne ovat lyhyitä ja enintään 15 sivua liitteineen rivivälillä kaksi kirjoitettuna; |
| --- | --- |

b)

ne ovat lyhyitä ja enintään 15 sivua liitteineen rivivälillä kaksi kirjoitettuna;

| c) | niillä on välitöntä merkitystä paneelin tarkasteltavana olevan asian tosiseikkojen ja oikeudellisten kysymysten kannalta; |
| --- | --- |

c)

niillä on välitöntä merkitystä paneelin tarkasteltavana olevan asian tosiseikkojen ja oikeudellisten kysymysten kannalta;

| d) | ne sisältävät kuvauksen lausuman antavasta henkilöstä, mukaan lukien luonnollisen henkilön kansalaisuus sekä oikeushenkilön sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde; |
| --- | --- |

d)

ne sisältävät kuvauksen lausuman antavasta henkilöstä, mukaan lukien luonnollisen henkilön kansalaisuus sekä oikeushenkilön sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde;

| e) | ne sisältävät kuvauksen paneelin menettelyyn kohdistuvien asianomaisen henkilön intressien luonteesta; ja |
| --- | --- |

e)

ne sisältävät kuvauksen paneelin menettelyyn kohdistuvien asianomaisen henkilön intressien luonteesta; ja

| f) | ne on laadittu osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 54 ja 55 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

ne on laadittu osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 54 ja 55 kohdan mukaisesti.

| 48. | Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat 10 päivän kuluessa lausuman toimittamisesta esittää huomautuksensa paneelille. |
| --- | --- |

48.

Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat 10 päivän kuluessa lausuman toimittamisesta esittää huomautuksensa paneelille.

| 49. | Paneelin on lueteltava raportissaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka se on saanut 47 kohdan mukaisesti. Paneeli ei ole velvollinen käsittelemään raportissaan tällaisissa lausumissa esitettyjä väitteitä; jos se tekee niin, sen on kuitenkin otettava huomioon myös kaikki osapuolten 48 kohdan mukaisesti esittämät huomautukset. |
| --- | --- |

49.

Paneelin on lueteltava raportissaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka se on saanut 47 kohdan mukaisesti. Paneeli ei ole velvollinen käsittelemään raportissaan tällaisissa lausumissa esitettyjä väitteitä; jos se tekee niin, sen on kuitenkin otettava huomioon myös kaikki osapuolten 48 kohdan mukaisesti esittämät huomautukset.

P.   KIIREELLISET TAPAUKSET

| 50. | Sopimuksen 52 artiklan (Välitystuomio) 2 kohdassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa paneeli mukauttaa tarvittaessa tässä työjärjestyksessä tarkoitettuja määräaikoja osapuolia kuultuaan, lukuun ottamatta 10 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja. Paneelin on ilmoitettava osapuolille kyseisistä mukautuksista. |
| --- | --- |

50.

Sopimuksen 52 artiklan (Välitystuomio) 2 kohdassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa paneeli mukauttaa tarvittaessa tässä työjärjestyksessä tarkoitettuja määräaikoja osapuolia kuultuaan, lukuun ottamatta 10 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja. Paneelin on ilmoitettava osapuolille kyseisistä mukautuksista.

| 51. | Osapuolen sitä pyytäessä paneeli päättää 10 päivän kuluessa asettamisestaan, koskeeko tapaus kiireellisiä asioita. |
| --- | --- |

51.

Osapuolen sitä pyytäessä paneeli päättää 10 päivän kuluessa asettamisestaan, koskeeko tapaus kiireellisiä asioita.

Q.   KUSTANNUKSET

| 52. | Kukin osapuoli vastaa itse paneelimenettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kustannuksistaan. |
| --- | --- |

52.

Kukin osapuoli vastaa itse paneelimenettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kustannuksistaan.

| 53. | Osapuolet jakavat yhdessä tasapuolisesti järjestelyistä aiheutuvat kulut, mukaan lukien paneelin jäsenten ja heidän avustajiensa palkkiot ja kulut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

53.

Osapuolet jakavat yhdessä tasapuolisesti järjestelyistä aiheutuvat kulut, mukaan lukien paneelin jäsenten ja heidän avustajiensa palkkiot ja kulut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 kohdan soveltamista.

R.   KÄÄNTÄMINEN JA TULKKAUS

| 54. | Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä paneelimenettelyä varten sopimuksen 47 artiklassa (Neuvottelut) tarkoitettujen neuvottelujen tai sopimuksen 48 artiklassa (Sovittelu) tarkoitetun sovittelun aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen 14 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa. |
| --- | --- |

54.

Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä paneelimenettelyä varten sopimuksen 47 artiklassa (Neuvottelut) tarkoitettujen neuvottelujen tai sopimuksen 48 artiklassa (Sovittelu) tarkoitetun sovittelun aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen 14 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa.

| 55. | Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kumpikin osapuoli esittää kirjalliset lausumansa valitsemallaan kielellä. Kukin osapuoli toimittaa samaan aikaan käännöksen toisen osapuolen valitsemalla kielellä, ellei sen lausumia ole kirjoitettu jollakin WTO:n työkielistä. Valituksen kohteena oleva osapuoli järjestää suullisten lausumien tulkkauksen osapuolten valitsemille kielille. |
| --- | --- |

55.

Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kumpikin osapuoli esittää kirjalliset lausumansa valitsemallaan kielellä. Kukin osapuoli toimittaa samaan aikaan käännöksen toisen osapuolen valitsemalla kielellä, ellei sen lausumia ole kirjoitettu jollakin WTO:n työkielistä. Valituksen kohteena oleva osapuoli järjestää suullisten lausumien tulkkauksen osapuolten valitsemille kielille.

| 56. | Paneelin raportit ja päätökset annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, paneelin väliraportti ja loppuraportti annetaan jollakin WTO:n työkielistä. |
| --- | --- |

56.

Paneelin raportit ja päätökset annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, paneelin väliraportti ja loppuraportti annetaan jollakin WTO:n työkielistä.

| 57. | Osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta. |
| --- | --- |

57.

Osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta.

| 58. | Kukin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista. Tuomioiden kääntämisestä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken. |
| --- | --- |

58.

Kukin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista. Tuomioiden kääntämisestä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken.

S.   MUUT MENETTELYT

| 59. | Tässä työjärjestyksessä vahvistettuja määräaikoja on mukautettava sopimuksen 54 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamista koskeva kohtuullinen määräaika), 55 artiklassa (Välitystuomion noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu), 56 artiklassa (Välitystuomion noudattamatta jättämisestä seuraavat väliaikaiset korjaavat toimenpiteet) ja 57 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen) määrätyissä menettelyissä paneelin raportin tai päätöksen hyväksymistä koskevien erityisten määräaikojen mukaisesti. |
| --- | --- |

59.

Tässä työjärjestyksessä vahvistettuja määräaikoja on mukautettava sopimuksen 54 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamista koskeva kohtuullinen määräaika), 55 artiklassa (Välitystuomion noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu), 56 artiklassa (Välitystuomion noudattamatta jättämisestä seuraavat väliaikaiset korjaavat toimenpiteet) ja 57 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen) määrätyissä menettelyissä paneelin raportin tai päätöksen hyväksymistä koskevien erityisten määräaikojen mukaisesti.

---

LIITE

MENETTELYSÄÄNNÖT

I.   MÄÄRITELMÄT

| 1. | Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan






  a) | ’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia; |
| --- | --- | --- |

1.

Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan

a)

’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

| b) | ’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä; |
| --- | --- |

b)

’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa kyseistä paneelin jäsentä;

| c) | ’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 64 artiklassa (Välimiesten luettelo) tarkoitetussa paneelin jäsenten luettelossa ja jonka valintaa paneelin jäseneksi harkitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 64 artiklassa (Välimiesten luettelo) tarkoitetussa paneelin jäsenten luettelossa ja jonka valintaa paneelin jäseneksi harkitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti;

| d) | ’sovittelijalla’ henkilöä, joka on valittu sovittelijaksi sopimuksen 48 artiklan (Sovittelu) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

’sovittelijalla’ henkilöä, joka on valittu sovittelijaksi sopimuksen 48 artiklan (Sovittelu) mukaisesti;

| e) | ’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä. |
| --- | --- |

e)

’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä.

II.   PÄÄPERIAATTEET

| 2. | Jokaisen ehdokkaan ja paneelin jäsenen on riitojenratkaisumekanismin luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi






  a) | tutustuttava näihin menettelysääntöihin; |
| --- | --- | --- |

2.

Jokaisen ehdokkaan ja paneelin jäsenen on riitojenratkaisumekanismin luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi

a)

tutustuttava näihin menettelysääntöihin;

| b) | oltava riippumaton ja puolueeton; |
| --- | --- |

b)

oltava riippumaton ja puolueeton;

| c) | vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja; |
| --- | --- |

c)

vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja;

| d) | vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta; |
| --- | --- |

d)

vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta;

| e) | noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja |
| --- | --- |

e)

noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja

| f) | huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko. |
| --- | --- |

f)

huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko.

| 3. | Paneelin jäsen ei saa suoraan tai välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen tai hyväksyä mitään etua, joka voisi jollain tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen. |
| --- | --- |

3.

Paneelin jäsen ei saa suoraan tai välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen tai hyväksyä mitään etua, joka voisi jollain tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen.

| 4. | Paneelin jäsen ei saa käyttää asemaansa paneelissa henkilökohtaisten tai yksityisten etujensa ajamiseen. Paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman siitä, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen. |
| --- | --- |

4.

Paneelin jäsen ei saa käyttää asemaansa paneelissa henkilökohtaisten tai yksityisten etujensa ajamiseen. Paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman siitä, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen.

| 5. | Paneelin jäsen ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä. |
| --- | --- |

5.

Paneelin jäsen ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä.

| 6. | Paneelin jäsenen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai jotka saattavat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta. |
| --- | --- |

6.

Paneelin jäsenen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai jotka saattavat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.

III.   ILMOITTAMISVELVOLLISUUDET

| 7. | Ennen kuin ehdokas hyväksyy sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisen nimityksensä paneelin jäseneksi, hänen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka jotka saattavat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai menettelyn puolueellisuudesta. Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja seikat, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset intressit tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit. |
| --- | --- |

7.

Ennen kuin ehdokas hyväksyy sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisen nimityksensä paneelin jäseneksi, hänen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka jotka saattavat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai menettelyn puolueellisuudesta. Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja seikat, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset intressit tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit.

| 8. | Edellä olevan 7 kohdan mukainen ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus, joka edellyttää paneelin jäseneltä kaikkien, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevien intressien, suhteiden ja seikkojen ilmoittamista. |
| --- | --- |

8.

Edellä olevan 7 kohdan mukainen ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus, joka edellyttää paneelin jäseneltä kaikkien, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevien intressien, suhteiden ja seikkojen ilmoittamista.

| 9. | Ehdokkaan tai paneelin jäsenen on ilmoitettava talouskumppanuussopimuskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa. |
| --- | --- |

9.

Ehdokkaan tai paneelin jäsenen on ilmoitettava talouskumppanuussopimuskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa.

IV.   PANEELIN JÄSENTEN TEHTÄVÄT

| 10. | Kun paneelin jäsen on hyväksynyt nimityksensä, hänen on oltava käytettävissä ja suoritettava tehtävänsä täsmällisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen. |
| --- | --- |

10.

Kun paneelin jäsen on hyväksynyt nimityksensä, hänen on oltava käytettävissä ja suoritettava tehtävänsä täsmällisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

| 11. | Paneelin jäsenen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä päätöstä varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle. |
| --- | --- |

11.

Paneelin jäsenen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä päätöstä varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle.

| 12. | Paneelin jäsenen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hänen avustajansa ja hallintohenkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen II, III, IV ja VI osan mukaisista paneelin jäsenen velvoitteista ja noudattavat niitä. |
| --- | --- |

12.

Paneelin jäsenen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hänen avustajansa ja hallintohenkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen II, III, IV ja VI osan mukaisista paneelin jäsenen velvoitteista ja noudattavat niitä.

V.   ENTISTEN PANEELIN JÄSENTEN VELVOITTEET

| 13. | Kunkin entisen paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi paneelin päätöksestä. |
| --- | --- |

13.

Kunkin entisen paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi paneelin päätöksestä.

| 14. | Kunkin entisen paneelin jäsenen on noudatettava näiden menettelysääntöjen VI osan mukaisia velvoitteita. |
| --- | --- |

14.

Kunkin entisen paneelin jäsenen on noudatettava näiden menettelysääntöjen VI osan mukaisia velvoitteita.

VI.   LUOTTAMUKSELLISUUS

| 15. | Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista sellaista menettelyä koskevia tai sellaisen menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja, jota varten hänet on nimitetty. Paneelin jäsen ei saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi. |
| --- | --- |

15.

Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista sellaista menettelyä koskevia tai sellaisen menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja, jota varten hänet on nimitetty. Paneelin jäsen ei saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.

| 16. | Paneelin jäsen ei saa paljastaa paneelin päätöstä tai sen osia ennen sen julkaisemista sopimuksen 3 luvun (Riitojen ratkaisumenettelyt) mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

Paneelin jäsen ei saa paljastaa paneelin päätöstä tai sen osia ennen sen julkaisemista sopimuksen 3 luvun (Riitojen ratkaisumenettelyt) mukaisesti.

| 17. | Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista paneelin neuvottelujen sisältöä eikä kenenkään paneelin jäsenen näkemystä eikä esittää mitään lausumia menettelystä, jota varten hänet on nimitetty, tai menettelyssä käsiteltävistä riidanalaisista seikoista. |
| --- | --- |

17.

Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista paneelin neuvottelujen sisältöä eikä kenenkään paneelin jäsenen näkemystä eikä esittää mitään lausumia menettelystä, jota varten hänet on nimitetty, tai menettelyssä käsiteltävistä riidanalaisista seikoista.

VII.   KULUT

| 18. | Kunkin paneelin jäsenen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajiensa ja hallintohenkilöstönsä käyttämästä ajasta ja kuluista. |
| --- | --- |

18.

Kunkin paneelin jäsenen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajiensa ja hallintohenkilöstönsä käyttämästä ajasta ja kuluista.

VIII.   SOVITTELIJAT

| 19. | Näitä menettelysääntöjä sovelletaan sovittelijoihin soveltuvin osin. |
| --- | --- |

19.

Näitä menettelysääntöjä sovelletaan sovittelijoihin soveltuvin osin.

---

Oikaisuja

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/112 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/112

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2019/818, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 135, 22. toukokuuta 2019
  )

Sivulla 100, 7 artiklan 3 kohdassa:

on:

3.   ” Edellä 1 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset voivat käyttää ESP:tä hakeakseen henkilöihin tai heidän matkustusasiakirjoihinsa liittyviä tietoja asetuksissa (EU) 2018/1860 ja (EU) 2018/1861 tarkoitetusta SIS-keskusjärjestelmästä.”,

pitää olla:

3.   ”Edellä 1 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset voivat käyttää ESP:tä hakeakseen henkilöihin tai heidän matkustusasiakirjoihinsa liittyviä tietoja asetuksessa (EU) 2018/1862 tarkoitetusta SIS-keskusjärjestelmästä.”.

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/113

---

Oikaisu Neuvoston päätökseen (EU) 2022/2417, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 318, 12. joulukuuta 2022
  )

| 1) | Otsikossa kansisivulla ja otsikossa sivulla 1: |
| --- | --- |

1)

Otsikossa kansisivulla ja otsikossa sivulla 1:

on:

”..., annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, ...”,

pitää olla:

”..., annettu 5 päivänä joulukuuta 2022, ...”.

| 2) | Sivulla 3, kohdassa, jossa mainitaan hyväksymispaikka ja -päivä: |
| --- | --- |

2)

Sivulla 3, kohdassa, jossa mainitaan hyväksymispaikka ja -päivä:

on:

”Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2022.”,

pitää olla:

”Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2022.”.

---

| 29.12.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 335/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 335/114

---

Oikaisu neuvoston päätökseen (EU) 2022/2435, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, maanteiden tavaraliikennettä koskevan Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 319, 13. joulukuuta 2022
  )

| 1) | Otsikko sisältösivulla ja otsikko sivulla 5: |
| --- | --- |

1)

Otsikko sisältösivulla ja otsikko sivulla 5:

on:

”..., annettu 26 päivänä heinäkuuta 2022, ...”,

pitää olla:

”..., annettu 5 päivänä joulukuuta 2022, ...”.

| 2) | Sivulla 7, jossa mainitaan hyväksymispaikka ja -päivä: |
| --- | --- |

2)

Sivulla 7, jossa mainitaan hyväksymispaikka ja -päivä:

on:

”Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 2022.”,

pitää olla:

”Tehty Brysselissä 5 päivänä joulukuuta 2022.”.

---