# Euroopa Liidu L 12/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 12 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik13. jaanuar 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 12

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik13. jaanuar 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/102, 11. jaanuar 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 liikmesriikide liidu toetuse taotluste osas | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/103, 12. jaanuar 2023, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 1242/2014 ja (EL) nr 1243/2014 seoses liikmesriikide poolt tegevuste kohta kumulatiivsete andmete ja teabe esitamiseks sätestatud tehniliste kirjelduste ja eeskirjadega | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/104, 12. jaanuar 2023, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi aruande vastuvõtmise järel rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplik kaitsemeede teatavate terasetoodete impordi suhtes | 7 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/105, 26. juuli 2022, meetmete SA.33960 2012/C (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsuse Vabariik on rakendanud Beauvais-Tillé lennujaama üksteisele järgnenud käitajate ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5076 all)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/106, 11. jaanuar 2023, millega kehtestatakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liikmesriikidele antava liidu toetuse soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029 | 84 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/102, 11. jaanuar 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 liikmesriikide liidu toetuse taotluste osas

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/103, 12. jaanuar 2023, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 1242/2014 ja (EL) nr 1243/2014 seoses liikmesriikide poolt tegevuste kohta kumulatiivsete andmete ja teabe esitamiseks sätestatud tehniliste kirjelduste ja eeskirjadega

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/104, 12. jaanuar 2023, millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi aruande vastuvõtmise järel rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplik kaitsemeede teatavate terasetoodete impordi suhtes

7

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/105, 26. juuli 2022, meetmete SA.33960 2012/C (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsuse Vabariik on rakendanud Beauvais-Tillé lennujaama üksteisele järgnenud käitajate ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 5076 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5076 all)

1

28

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/106, 11. jaanuar 2023, millega kehtestatakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liikmesriikidele antava liidu toetuse soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/102,

11. jaanuar 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/39 liikmesriikide liidu toetuse taotluste osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 25 esimese lõigu punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid, kes soovivad osaleda liidu haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima tarnimise toetuskavas (koolikava), esitama komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmist õppeaastat käsitleva taotluse liidu toetuse saamiseks. Selle sätte kohaselt peavad liikmesriikide taotlused liidu toetuse saamiseks sisaldama teavet koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks ette nähtud liidu toetuse soovitusliku eraldise kohta, mis on sätestatud nõukogu määruse (EL) nr 1370/2013 (3) I lisas. Kõnealuses lisas on sätestatud liidu toetuse iga-aastased soovituslikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liikmesriikide kaupa ajavahemikuks 1. augustist 2017 kuni 31. juulini 2023. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/39 (2) artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid, kes soovivad osaleda liidu haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima tarnimise toetuskavas (koolikava), esitama komisjonile iga aasta 31. jaanuariks järgmist õppeaastat käsitleva taotluse liidu toetuse saamiseks. Selle sätte kohaselt peavad liikmesriikide taotlused liidu toetuse saamiseks sisaldama teavet koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks ette nähtud liidu toetuse soovitusliku eraldise kohta, mis on sätestatud nõukogu määruse (EL) nr 1370/2013 (3) I lisas. Kõnealuses lisas on sätestatud liidu toetuse iga-aastased soovituslikud eraldised koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liikmesriikide kaupa ajavahemikuks 1. augustist 2017 kuni 31. juulini 2023.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 lõikele 4 kehtestab komisjon alates 1. augustist 2023 rakendusaktidega koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks ette nähtud liidu toetuse iga-aastase soovitusliku eraldise liikmesriigi kohta. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/106 (4) on kindlaks määratud iga-aastased soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 3 sisalduvat viidet liidu toetuse soovituslikele eraldistele määruse (EL) nr 1370/2013 I lisas vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 5 lõikele 4 kehtestab komisjon alates 1. augustist 2023 rakendusaktidega koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks ette nähtud liidu toetuse iga-aastase soovitusliku eraldise liikmesriigi kohta. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/106 (4) on kindlaks määratud iga-aastased soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 3 sisalduvat viidet liidu toetuse soovituslikele eraldistele määruse (EL) nr 1370/2013 I lisas vastavalt muuta.

| (3) | Selleks et liikmesriigid saaksid esitada 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 kestva kooliaastaga seotud liidu toetust käsitleva iga-aastase taotluse rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 3 sätestatud tähtajaks, milleks on 31. jaanuar 2023, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et liikmesriigid saaksid esitada 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2024 kestva kooliaastaga seotud liidu toetust käsitleva iga-aastase taotluse rakendusmääruse (EL) 2017/39 artiklis 3 sätestatud tähtajaks, milleks on 31. jaanuar 2023, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/39 artikli 3 esimese lõigu punkti a alapunkt i asendatakse järgmisega:

| „i) | koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks antava toetuse soovituslik eraldis, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2023/106 (*1) lisas; |
| --- | --- |

„i)

koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks antava toetuse soovituslik eraldis, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuse (EL) 2023/106 (*1) lisas;

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/39, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 kohaldamise eeskirjad seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima tarnimiseks (ELT L 5, 10.1.2017, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013, lk 12).

3

(4)  Komisjoni 11. jaanuari 2023. aasta rakendusotsus (EL) 2023/106, millega kehtestatakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liikmesriikidele antava liidu toetuse soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 84).

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 13.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/103,

12. jaanuar 2023,

millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) nr 1242/2014 ja (EL) nr 1243/2014 seoses liikmesriikide poolt tegevuste kohta kumulatiivsete andmete ja teabe esitamiseks sätestatud tehniliste kirjelduste ja eeskirjadega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 2 ja artikli 107 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta on sätestatud erimeetmed, et leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale (edaspidi „erimeetmed“). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta on sätestatud erimeetmed, et leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale (edaspidi „erimeetmed“).

| (2) | Selleks et erimeetmete kohase tegevuse suhtes oleks võimalik teha usaldusväärset seiret ja vastavalt aru anda, tuleks kohandada liikmesriikide poolt tegevuste kohta kumulatiivsete andmete ja teabe esitamiseks komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 1242/2014 (2) ja (EL) nr 1243/2014 (3) sätestatud tehnilisi kirjeldusi ja eeskirju. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et erimeetmete kohase tegevuse suhtes oleks võimalik teha usaldusväärset seiret ja vastavalt aru anda, tuleks kohandada liikmesriikide poolt tegevuste kohta kumulatiivsete andmete ja teabe esitamiseks komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 1242/2014 (2) ja (EL) nr 1243/2014 (3) sätestatud tehnilisi kirjeldusi ja eeskirju.

| (3) | Kuna tähtaeg tegevuste kohta kumulatiivsete andmete esitamiseks iga aasta 31. märtsiks vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 97 lõike 1 punktile a on 2022. aasta osas juba möödunud, peaksid liikmesriigid esitama selle teabe muudetud vormis alles alates 2023. aastast, et tagada järjepidev ja ühtlustatud aruandlus. |
| --- | --- |

(3)

Kuna tähtaeg tegevuste kohta kumulatiivsete andmete esitamiseks iga aasta 31. märtsiks vastavalt määruse (EL) nr 508/2014 artikli 97 lõike 1 punktile a on 2022. aasta osas juba möödunud, peaksid liikmesriigid esitama selle teabe muudetud vormis alles alates 2023. aastast, et tagada järjepidev ja ühtlustatud aruandlus.

| (4) | Rakendusmäärusi (EL) nr 1242/2014 ja (EL) nr 1243/2014 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärusi (EL) nr 1242/2014 ja (EL) nr 1243/2014 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega erimeetmetega seotud tegevuste kohta kumulatiivsete andmete esitamiseks 31. märtsiks 2023, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega erimeetmetega seotud tegevuste kohta kumulatiivsete andmete esitamiseks 31. märtsiks 2023, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 1242/2014 muudatused

Rakendusmääruse (EL) nr 1242/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 1243/2014 muudatused

Rakendusmääruse (EL) nr 1243/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 20. novembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1242/2014, milles sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) eeskirjad tegevuste kohta esitatavate kumulatiivsete andmete jaoks (ELT L 334, 21.11.2014, lk 11).

2

(3)  Komisjoni 20. novembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1243/2014, milles sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 508/2014 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) eeskirjad liikmesriikide esitatava teabe ning andmevajaduse ja võimalike andmeallikate vahelise sünergia kohta (ELT L 334, 21.11.2014, lk 39).

3

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1242/2014 I lisa tabelis asendatakse kandes 25 teise veeru („Välja sisu“) tekst järgmisega:

„COVID-19 puhangu leevendamine või meetmed, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale.“

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1243/2014 I lisa F osa asendatakse järgmisega:

„F OSA

COVID-19 puhangu poolt ning Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja poolt kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale põhjustatud turuhäirete mõju leevendamine ning kõnealuse agressioonisõja poolt püügitegevusele põhjustatud tagajärgede leevendamine.

| Andmeväli | Välja sisu | Märkus | Andmevajadus ja sünergia |
| --- | --- | --- | --- |
| 25 | COVID-19 puhangu leevendamine või meetmed, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale | Kood 0 = mitteseotud COVID-19ga või meetmetega, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale
  Kood 1 = COVID-19ga seotud
  Kood 2 = seotud meetmetega, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale | EMKFile eriomane“ |

Andmeväli

Välja sisu

Märkus

Andmevajadus ja sünergia

25

COVID-19 puhangu leevendamine või meetmed, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale

Kood 0 = mitteseotud COVID-19ga või meetmetega, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale

Kood 1 = COVID-19ga seotud

Kood 2 = seotud meetmetega, millega leevendada Ukraina vastu suunatud Venemaa agressioonisõja tagajärgi püügitegevusele ja kõnealuse agressioonisõja põhjustatud turuhäirete mõju kalandus- ja vesiviljelustoodete tarneahelale

EMKFile eriomane“

---

| 13.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/104,

12. jaanuar 2023,

millega muudetakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise organi aruande vastuvõtmise järel rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplik kaitsemeede teatavate terasetoodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (1) ning eriti selle artikleid 16 ja 20,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (2) ning eriti selle artikleid 13 ja 16,

ning arvestades järgmist:

Taust

| (1) | Euroopa Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2018/1013 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes. Euroopa Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2019/159 (4) (edaspidi „lõplik määrus“) lõpliku kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes (edaspidi „kaitsemeede“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2018/1013 (3) (edaspidi „ajutine määrus“) ajutise kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes. Euroopa Komisjon kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) 2019/159 (4) (edaspidi „lõplik määrus“) lõpliku kaitsemeetme teatavate terasetoodete suhtes (edaspidi „kaitsemeede“).

3

4

| (2) | 13. märtsil 2020 taotles Türgi vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklite 1 ja 4, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIII artikli lõike 1 ning kaitsemeetmete lepingu artikli 14 alusel konsultatsioone Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(2)

13. märtsil 2020 taotles Türgi vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklite 1 ja 4, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) XXIII artikli lõike 1 ning kaitsemeetmete lepingu artikli 14 alusel konsultatsioone Euroopa Liiduga.

| (3) | Euroopa Liidu ja Türgi vahelised konsultatsioonid toimusid 29. aprillil 2020, kuid need ei lahendanud vaidlust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu ja Türgi vahelised konsultatsioonid toimusid 29. aprillil 2020, kuid need ei lahendanud vaidlust.

| (4) | 16. juulil 2020 taotles Türgi vaekogu moodustamist. Vaekogu loodi 28. augustil 2020. Vaekogu aruanne edastati 29. aprillil 2022. Ükski pool ei vaidlustanud vaekogu aruannet ja vaidluste lahendamise organ võttis selle vastu 31. mail 2022 (5). |
| --- | --- |

(4)

16. juulil 2020 taotles Türgi vaekogu moodustamist. Vaekogu loodi 28. augustil 2020. Vaekogu aruanne edastati 29. aprillil 2022. Ükski pool ei vaidlustanud vaekogu aruannet ja vaidluste lahendamise organ võttis selle vastu 31. mail 2022 (5).

5

| (5) | WTO-le 5. augustil 2022 esitatud teatises (6) teatasid Türgi ja Euroopa Liit, et vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 21 lõike 3 punkti b kohaselt leppisid nad kokku, et mõistlik aeg, mille jooksul Euroopa Liit rakendab vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid vaidluses „European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products“ (DS595), lõpeb 16. jaanuaril 2023, s.o seitse kuud ja kuusteist päeva alates vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsuste vastuvõtmist 31. mail 2022. |
| --- | --- |

(5)

WTO-le 5. augustil 2022 esitatud teatises (6) teatasid Türgi ja Euroopa Liit, et vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 21 lõike 3 punkti b kohaselt leppisid nad kokku, et mõistlik aeg, mille jooksul Euroopa Liit rakendab vaidluste lahendamise organi soovitusi ja otsuseid vaidluses „European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products“ (DS595), lõpeb 16. jaanuaril 2023, s.o seitse kuud ja kuusteist päeva alates vaidluste lahendamise organi soovituste ja otsuste vastuvõtmist 31. mail 2022.

6

| (6) | Nende sündmuste tulemusel avaldas komisjon 24. augustil 2022 algatamisteate, (7) milles teavitas oma kavatsusest rakendada vaekogu aruannet, viies esialgses meetmes vaekogu leitud vasturääkivused kooskõlla WTO eeskirjadega, ning kutsus huvitatud pooli üles märkusi esitama. |
| --- | --- |

(6)

Nende sündmuste tulemusel avaldas komisjon 24. augustil 2022 algatamisteate, (7) milles teavitas oma kavatsusest rakendada vaekogu aruannet, viies esialgses meetmes vaekogu leitud vasturääkivused kooskõlla WTO eeskirjadega, ning kutsus huvitatud pooli üles märkusi esitama.

7

| (7) | Mitu isikut esitas enne ettenähtud tähtaega märkused, mida võeti nõuetekohaselt arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Mitu isikut esitas enne ettenähtud tähtaega märkused, mida võeti nõuetekohaselt arvesse.

Huvitatud isikute märkused

| (8) | Mitu huvitatud isikut esitas pärast algatamisteate avaldamist märkused. Esialgse tähelepanekuna märkis komisjon, et mõned huvitatud isikute märkused kõigest kordasid vaekogu järeldusi. |
| --- | --- |

(8)

Mitu huvitatud isikut esitas pärast algatamisteate avaldamist märkused. Esialgse tähelepanekuna märkis komisjon, et mõned huvitatud isikute märkused kõigest kordasid vaekogu järeldusi.

| (9) | Komisjon analüüsis esmalt Türgi valitsuse konkreetseid märkusi, sest see oli pool, kes vaidlustas kaitsemeetme WTO vaidluste lahendamise organi ees, ning seejärel analüüsis teiste huvitatud isikute esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon analüüsis esmalt Türgi valitsuse konkreetseid märkusi, sest see oli pool, kes vaidlustas kaitsemeetme WTO vaidluste lahendamise organi ees, ning seejärel analüüsis teiste huvitatud isikute esitatud märkusi.

| (10) | Türgi valitsus väitis, et dokumentides puuduvad tõendid, mis võimaldaksid komisjonil siduda ettenägematuid sündmusi impordi kasvuga. Türgi valitsus märkis, et liigne tootmisvõimsus ja impordi kasv ei langenud ajaliselt kokku, et komisjon ei uurinud kolmandates riikides kehtivaid kaubanduse kaitsemeetmeid ega nende seost impordi kasvuga, mida oleks tulnud teha, ning et USA paragrahv 232 kehtestati pärast liitu suunatud impordi kasvu. Türgi valitsus väitis ka, et kui komisjon kasutab uut teavet, peaks ta võtma arvesse ka meetme kehtivusajal toimunud tingimuste muutusi, näiteks mitme riigi, sealhulgas ELi enda väljajätmist paragrahvi 232 kohaste meetmete kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(10)

Türgi valitsus väitis, et dokumentides puuduvad tõendid, mis võimaldaksid komisjonil siduda ettenägematuid sündmusi impordi kasvuga. Türgi valitsus märkis, et liigne tootmisvõimsus ja impordi kasv ei langenud ajaliselt kokku, et komisjon ei uurinud kolmandates riikides kehtivaid kaubanduse kaitsemeetmeid ega nende seost impordi kasvuga, mida oleks tulnud teha, ning et USA paragrahv 232 kehtestati pärast liitu suunatud impordi kasvu. Türgi valitsus väitis ka, et kui komisjon kasutab uut teavet, peaks ta võtma arvesse ka meetme kehtivusajal toimunud tingimuste muutusi, näiteks mitme riigi, sealhulgas ELi enda väljajätmist paragrahvi 232 kohaste meetmete kohaldamisalast.

| (11) | Komisjon ei nõustunud Türgi valitsuse seisukohaga, et meetme seda aspekti ei saa parandada. Nagu on üksikasjalikult näidatud lisa punktis 1.1, oli enne lõpliku kaitsemeetme kehtestamist saadaval piisavalt teavet, mis näitas selgelt, et import liitu on ettenägematute arengute tõttu kasvanud. Komisjon ei kasutanud käesoleva määruse lisa jaoks andmeid, mis ei olnud lõpliku meetme kehtestamise ajal kättesaadavad. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon ei nõustunud Türgi valitsuse seisukohaga, et meetme seda aspekti ei saa parandada. Nagu on üksikasjalikult näidatud lisa punktis 1.1, oli enne lõpliku kaitsemeetme kehtestamist saadaval piisavalt teavet, mis näitas selgelt, et import liitu on ettenägematute arengute tõttu kasvanud. Komisjon ei kasutanud käesoleva määruse lisa jaoks andmeid, mis ei olnud lõpliku meetme kehtestamise ajal kättesaadavad.

| (12) | Seoses olulise kahju ohtu puudutavate tähelepanekutega leidis Türgi valitsus, et dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed ei saanud olla kodumaise tootmisharu taastumise põhjus. Seoses muude teguritega, millele komisjon oli tuginenud liidu tootmisharu 2017. aasta osalise paranemise selgitamiseks, märkis Türgi valitsus, et vaekogu järelduse kohaselt mõjutasid need tegurid kodumaist tootmisharu ja importi sarnasel viisil, mistõttu ei saa nendega sellist paranemist põhjendada, ning et miski ei näidanud, et nende tegurite muutused oleksid impordile kasulikumad kui kodumaisele tootmisharule. |
| --- | --- |

(12)

Seoses olulise kahju ohtu puudutavate tähelepanekutega leidis Türgi valitsus, et dumpinguvastased ja tasakaalustavad meetmed ei saanud olla kodumaise tootmisharu taastumise põhjus. Seoses muude teguritega, millele komisjon oli tuginenud liidu tootmisharu 2017. aasta osalise paranemise selgitamiseks, märkis Türgi valitsus, et vaekogu järelduse kohaselt mõjutasid need tegurid kodumaist tootmisharu ja importi sarnasel viisil, mistõttu ei saa nendega sellist paranemist põhjendada, ning et miski ei näidanud, et nende tegurite muutused oleksid impordile kasulikumad kui kodumaisele tootmisharule.

| (13) | Sellega seoses viitas komisjon oma järeldustele lisa punktides 1.2.1ja 1.2.2, mis on vastuolus Türgi valitsuse väidetega. |
| --- | --- |

(13)

Sellega seoses viitas komisjon oma järeldustele lisa punktides 1.2.1ja 1.2.2, mis on vastuolus Türgi valitsuse väidetega.

| (14) | Viimasena märkis Türgi valitsus, et vaekogu jõudis järeldusele, et isegi kui import oleks 2018. aastal kasvanud, ei saa sellest automaatselt järeldada, et kodumaise tootmisharu olukord on üldiselt märkimisväärselt halvenenud, mida ilmselgelt tahetakse teha. |
| --- | --- |

(14)

Viimasena märkis Türgi valitsus, et vaekogu jõudis järeldusele, et isegi kui import oleks 2018. aastal kasvanud, ei saa sellest automaatselt järeldada, et kodumaise tootmisharu olukord on üldiselt märkimisväärselt halvenenud, mida ilmselgelt tahetakse teha.

| (15) | Sellega seoses selgitas komisjon käesoleva määruse lisas kõiki elemente, mida ta võttis arvesse, et teha kindlaks, et i) oli tõenäoline, et impordi kasv jätkub, ning ii) sellisel kasvul oleks negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, võttes arvesse liidu ja maailma teraseturu põhitegurite hiljutist ja eeldatavat tulevast arengut. Seetõttu ei eeldatud komisjoni sisulises analüüsis, et kaitsemeetme puudumise korral põhjustaks impordi kasv iseenesest ja muid asjakohaseid elemente arvesse võtmata liidu tootmisharule olulist kahju. Pigem analüüsis komisjon üksikasjalikult asjakohaseid elemente, mille põhjal ta jõudis järeldusele, et kui meetmeid ei võeta, kannaks liidu tootmisharu olulist kahju. Seepärast Türgi valitsuse väidetega ei arvestatud. |
| --- | --- |

(15)

Sellega seoses selgitas komisjon käesoleva määruse lisas kõiki elemente, mida ta võttis arvesse, et teha kindlaks, et i) oli tõenäoline, et impordi kasv jätkub, ning ii) sellisel kasvul oleks negatiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, võttes arvesse liidu ja maailma teraseturu põhitegurite hiljutist ja eeldatavat tulevast arengut. Seetõttu ei eeldatud komisjoni sisulises analüüsis, et kaitsemeetme puudumise korral põhjustaks impordi kasv iseenesest ja muid asjakohaseid elemente arvesse võtmata liidu tootmisharule olulist kahju. Pigem analüüsis komisjon üksikasjalikult asjakohaseid elemente, mille põhjal ta jõudis järeldusele, et kui meetmeid ei võeta, kannaks liidu tootmisharu olulist kahju. Seepärast Türgi valitsuse väidetega ei arvestatud.

| (16) | Mõned teised huvitatud isikud väitsid oma märkustes, et komisjon peaks meetme täielikult lõpetama, sest vaekogu järelduste laadi põhjal oli võimatu meedet teistmoodi rakendada. |
| --- | --- |

(16)

Mõned teised huvitatud isikud väitsid oma märkustes, et komisjon peaks meetme täielikult lõpetama, sest vaekogu järelduste laadi põhjal oli võimatu meedet teistmoodi rakendada.

| (17) | Selle üldise väite kohta märkis komisjon, et WTO eeskirjade kohaselt on tal õigus meedet rakendada ja viia see eeskirjadega kooskõlla nendes mõnes aspektis, mille vaekogu leidis olevat eeskirjadega vastuolus. Nagu on näidatud käesoleva määruse lisas, olid vaekogu järeldused sellist laadi, et võimaldasid komisjonil viia meetme kooskõlla asjakohaste WTO normidega, mistõttu ei olnud meetme lõpetamine vaekogu aruande alusel põhjendatud. |
| --- | --- |

(17)

Selle üldise väite kohta märkis komisjon, et WTO eeskirjade kohaselt on tal õigus meedet rakendada ja viia see eeskirjadega kooskõlla nendes mõnes aspektis, mille vaekogu leidis olevat eeskirjadega vastuolus. Nagu on näidatud käesoleva määruse lisas, olid vaekogu järeldused sellist laadi, et võimaldasid komisjonil viia meetme kooskõlla asjakohaste WTO normidega, mistõttu ei olnud meetme lõpetamine vaekogu aruande alusel põhjendatud.

Impordi kasv ettenägematute sündmuste ja kohustuste mõju tõttu

| (18) | Üks huvitatud isik märkis, et USA paragrahvi 232 kohases meetmes on tehtud mitu muudatust ning et kaubavahetuse ümbersuunamise ohtu enam pole või on see palju väiksem, mistõttu tuleks kaitsemeede lõpetada. |
| --- | --- |

(18)

Üks huvitatud isik märkis, et USA paragrahvi 232 kohases meetmes on tehtud mitu muudatust ning et kaubavahetuse ümbersuunamise ohtu enam pole või on see palju väiksem, mistõttu tuleks kaitsemeede lõpetada.

| (19) | Komisjon märkis, et pärast lõpliku meetme kehtestamist toimunud sündmused ei kuulu nende andmete hulka, millele saab WTO vaidluste lahendamise organi aruande rakendamisel tugineda. Nagu algatamisteates mainiti, on käesoleva uurimise eesmärk täiendada esialgseid järeldusi andmetega, mis olid kättesaadavad juba esialgse uurimise ajal. Hilisemaid märkuseid ei võetud arvesse. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon märkis, et pärast lõpliku meetme kehtestamist toimunud sündmused ei kuulu nende andmete hulka, millele saab WTO vaidluste lahendamise organi aruande rakendamisel tugineda. Nagu algatamisteates mainiti, on käesoleva uurimise eesmärk täiendada esialgseid järeldusi andmetega, mis olid kättesaadavad juba esialgse uurimise ajal. Hilisemaid märkuseid ei võetud arvesse.

| (20) | Üks huvitatud isik väitis, et liitu suunatud import ei kasvanud ühegi liidu GATT 1994 alusel võetud kohustuse tõttu ja et komisjon ei maininud ühtegi neist kohustustest oma esialgses otsuses. |
| --- | --- |

(20)

Üks huvitatud isik väitis, et liitu suunatud import ei kasvanud ühegi liidu GATT 1994 alusel võetud kohustuse tõttu ja et komisjon ei maininud ühtegi neist kohustustest oma esialgses otsuses.

| (21) | Komisjon viitas oma selgitustele lisa punktis 1.3, mis lükkavad selle väite ümber. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon viitas oma selgitustele lisa punktis 1.3, mis lükkavad selle väite ümber.

| (22) | Üks huvitatud isik leidis, et ei olnud toimunud ettenägematuid sündmusi, mis põhjustanuks impordi kasvu, ning seetõttu ei saanud komisjon vaekogu aruande seda aspekti rakendada. |
| --- | --- |

(22)

Üks huvitatud isik leidis, et ei olnud toimunud ettenägematuid sündmusi, mis põhjustanuks impordi kasvu, ning seetõttu ei saanud komisjon vaekogu aruande seda aspekti rakendada.

| (23) | Komisjon märkis, et see väide on faktiliselt vale, sest vaekogu kinnitas (8) ettenägematuid sündmusi, mida komisjon kirjeldas lõpliku kaitsemeetme määruses. Seetõttu lükati see põhjendamatuks peetud väide tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon märkis, et see väide on faktiliselt vale, sest vaekogu kinnitas (8) ettenägematuid sündmusi, mida komisjon kirjeldas lõpliku kaitsemeetme määruses. Seetõttu lükati see põhjendamatuks peetud väide tagasi.

8

| (24) | Üks huvitatud isik märkis, et USA paragrahvist 232 tulenenud kaubavahetuse ümbersuunamise oht ja impordi kasv ei olnud tema riigiga seoses mitmel põhjusel asjakohane. |
| --- | --- |

(24)

Üks huvitatud isik märkis, et USA paragrahvist 232 tulenenud kaubavahetuse ümbersuunamise oht ja impordi kasv ei olnud tema riigiga seoses mitmel põhjusel asjakohane.

| (25) | Komisjon märkis, et impordi kasvu ja kaubavahetuse ümbersuunamise riski analüüsi ei tehtud iga ekspordiriigi kohta eraldi, vaid tervikuna, sest kaitsemeedet tuleb kohaldada erga omnes. Igal juhul tahtis komisjon juhtida tähelepanu, et see huvitatud isik ei keskendunud mitte ainult ühe ekspordiriigi konkreetsele olukorrale, vaid ka ühe terast kasutava tootmisharu olukorrale, jättes tähelepanuta selle ekspordiriigi tulemused kõigis teistes terast kasutavates turusegmentides. Seega ei arvestanud komisjon seda väidet. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon märkis, et impordi kasvu ja kaubavahetuse ümbersuunamise riski analüüsi ei tehtud iga ekspordiriigi kohta eraldi, vaid tervikuna, sest kaitsemeedet tuleb kohaldada erga omnes. Igal juhul tahtis komisjon juhtida tähelepanu, et see huvitatud isik ei keskendunud mitte ainult ühe ekspordiriigi konkreetsele olukorrale, vaid ka ühe terast kasutava tootmisharu olukorrale, jättes tähelepanuta selle ekspordiriigi tulemused kõigis teistes terast kasutavates turusegmentides. Seega ei arvestanud komisjon seda väidet.

erga omnes

Olulise kahju oht

| (26) | Mõned huvitatud isikud leidsid, et vaekogu järeldused meetme selle aspekti kohta olid sellist laadi, mis ei võimaldanud komisjonil meedet rakendada ilma seda lõpetamata. |
| --- | --- |

(26)

Mõned huvitatud isikud leidsid, et vaekogu järeldused meetme selle aspekti kohta olid sellist laadi, mis ei võimaldanud komisjonil meedet rakendada ilma seda lõpetamata.

| (27) | Komisjon ei nõustunud sellise väitega käesoleva määruse lisas esitatud põhjustel, millega ta tõestas, et esialgsed järeldused olid õiged ja nende põhjendusi tugevdasid käesoleva määruse lisas esitatud täiendavad andmed ja selgitused. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon ei nõustunud sellise väitega käesoleva määruse lisas esitatud põhjustel, millega ta tõestas, et esialgsed järeldused olid õiged ja nende põhjendusi tugevdasid käesoleva määruse lisas esitatud täiendavad andmed ja selgitused.

| (28) | Mõned huvitatud isikud tuletasid meelde vaekogu järeldust, et komisjoni selgituses dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete rolli kohta liidu tootmisharu osalises taastumises oli puudusi. |
| --- | --- |

(28)

Mõned huvitatud isikud tuletasid meelde vaekogu järeldust, et komisjoni selgituses dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete rolli kohta liidu tootmisharu osalises taastumises oli puudusi.

| (29) | Sellega seoses tunnistas komisjon, et vaekogu vaidlustas lõplikus määruses esitatud selgitused. Rakendamise eesmärk on aga just võimaldada uurimisasutusel parandada meetme neid aspekte, mida vaekogu pidas mingil määral puudulikuks, näiteks seda, millele need huvitatud isikud viitasid. Seega esitas komisjon vaekogu selle järelduse kohta lisa punktis 1.2.2 vajaliku lisateabe ja selgitused. |
| --- | --- |

(29)

Sellega seoses tunnistas komisjon, et vaekogu vaidlustas lõplikus määruses esitatud selgitused. Rakendamise eesmärk on aga just võimaldada uurimisasutusel parandada meetme neid aspekte, mida vaekogu pidas mingil määral puudulikuks, näiteks seda, millele need huvitatud isikud viitasid. Seega esitas komisjon vaekogu selle järelduse kohta lisa punktis 1.2.2 vajaliku lisateabe ja selgitused.

| (30) | Üks huvitatud isik väitis, et kui komisjon ei viidanud sõnaselgelt teatavatele teguritele, mis mõjutavad liidu tootmisharu olukorda, ei saa ta neid meetme rakendamisel oma põhjendustes kasutada. |
| --- | --- |

(30)

Üks huvitatud isik väitis, et kui komisjon ei viidanud sõnaselgelt teatavatele teguritele, mis mõjutavad liidu tootmisharu olukorda, ei saa ta neid meetme rakendamisel oma põhjendustes kasutada.

| (31) | Komisjon märkis, et vaekogu oli vaidlustanud esialgse meetme teatavate andmete üksikasjalikkuse. Käesoleva määruse lisas nimetas komisjon elemendid, mida ta võttis arvesse esialgse otsuse tegemisel, kuid mida lõplikus määruses välja ei toodud. Komisjoni arvates tähendaks huvitatud isiku väitega nõustumine, et kui uurimisasutust kritiseeritakse selle eest, et ta ei ole esitanud oma selgitustes või põhjendustes piisavalt üksikasjalikku teavet, ei tohi ta seda rakendamise abil parandada. Komisjon ei nõustunud selle seisukohaga, sest leidis, et rakendamise eesmärk nimelt ongi võimaldada uurimisasutusel viia oma meede eeskirjadega kooskõlla, esitades näiteks parema ja täielikuma põhjenduse kui lõplikus määruses, nagu järeldas vaekogu. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märkis, et vaekogu oli vaidlustanud esialgse meetme teatavate andmete üksikasjalikkuse. Käesoleva määruse lisas nimetas komisjon elemendid, mida ta võttis arvesse esialgse otsuse tegemisel, kuid mida lõplikus määruses välja ei toodud. Komisjoni arvates tähendaks huvitatud isiku väitega nõustumine, et kui uurimisasutust kritiseeritakse selle eest, et ta ei ole esitanud oma selgitustes või põhjendustes piisavalt üksikasjalikku teavet, ei tohi ta seda rakendamise abil parandada. Komisjon ei nõustunud selle seisukohaga, sest leidis, et rakendamise eesmärk nimelt ongi võimaldada uurimisasutusel viia oma meede eeskirjadega kooskõlla, esitades näiteks parema ja täielikuma põhjenduse kui lõplikus määruses, nagu järeldas vaekogu. Seega lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (32) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et pelk impordi edasise kasvu väljavaade ei tooks liidu tootjatele tingimata kaasa olulist kahju. |
| --- | --- |

(32)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et pelk impordi edasise kasvu väljavaade ei tooks liidu tootjatele tingimata kaasa olulist kahju.

| (33) | Komisjon analüüsis üksikasjalikult, kuidas toimus impordi edasine kasv ja millistel põhjustel tooks selline kasv kaasa olulise kahju liidu tootmisharule. Seepärast ei võetud seda väidet arvesse. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon analüüsis üksikasjalikult, kuidas toimus impordi edasine kasv ja millistel põhjustel tooks selline kasv kaasa olulise kahju liidu tootmisharule. Seepärast ei võetud seda väidet arvesse.

| (34) | Mõned huvitatud isikud esitasid väiteid seoses liidu tootmisharu tulemustega kaitsemeetme kehtestamisele järgnenud aastatel või pärast sellist sündmust tekkinud suundumustega, näiteks liidu tootjate ja muude kolmandate riikide olukorraga USA paragrahvi 232 kohase meetme alusel, impordi arenguga või energiakriisiga. |
| --- | --- |

(34)

Mõned huvitatud isikud esitasid väiteid seoses liidu tootmisharu tulemustega kaitsemeetme kehtestamisele järgnenud aastatel või pärast sellist sündmust tekkinud suundumustega, näiteks liidu tootjate ja muude kolmandate riikide olukorraga USA paragrahvi 232 kohase meetme alusel, impordi arenguga või energiakriisiga.

| (35) | Komisjon lükkas kõik need väited tagasi, sest need jäid sisu ja ajalise ulatuse poolest rakendamisest välja, kuna puudutasid sündmusi, mis ei olnud seotud lõpliku meetme kehtestamisega 2019. aasta alguses. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon lükkas kõik need väited tagasi, sest need jäid sisu ja ajalise ulatuse poolest rakendamisest välja, kuna puudutasid sündmusi, mis ei olnud seotud lõpliku meetme kehtestamisega 2019. aasta alguses.

| (36) | Käesoleva määruse lisas esitatud põhjustel leidis komisjon, et ta rakendas WTO otsuse täielikult. Rakendusmäärust (EL) 2019/159 tuleks muuta, lisades käesoleva määruse lisas esitatud põhjenduse, mis täiendab esialgse uurimise järeldusi. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva määruse lisas esitatud põhjustel leidis komisjon, et ta rakendas WTO otsuse täielikult. Rakendusmäärust (EL) 2019/159 tuleks muuta, lisades käesoleva määruse lisas esitatud põhjenduse, mis täiendab esialgse uurimise järeldusi.

| (37) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/478 artikli 3 lõike 3 ja määruse (EL) 2015/755 artikli 22 lõike 3 alusel loodud kaitsemeetmete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse määrusele (EL) 2019/159 V lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. veebruarist 2019.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 123, 19.5.2015, lk 33.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1013, millega kehtestatakse ajutised kaitsemeetmed teatavate terastoodete impordi suhtes (ELT L 181, 18.7.2018, lk 39).

3

(4)  Komisjoni 31. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 31, 1.2.2019, lk 27).

4

(5)  WT/DS595/R „European Union – Safeguard Measures on Certain Steel Products“ (Euroopa Liit – kaitsemeetmed teatavatele terasetoodetele), 29. aprill 2022.

5

(6)  WT/DS595/13, 9. august 2022.

6

(7)  
  ELT C 320, 24.8.2022, lk 47.

7

(8)  Vt vaekogu aruanne, punkt 7.117.

8

---

LISA

„V LISA

Liidu turu atraktiivsus

| 1) | Oma esialgses otsuses selgitas komisjon, et liidu teraseturg on impordi sihtturuna huvipakkuv nii suuruse kui ka hindade poolest (1). OECD andmetel (2) oli liidu turg kaitsemeetmetega lõppenud uurimise algatamisele eelnenud aastatel suurimate impordimahtudega territoorium, kuna sellel perioodil moodustas liidu import 13,8...18,4 % kogu maailma impordist. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Lisaks mahtudele oli liidu turg väga huvipakkuv ka hindade poolest. Asjakohaste andmete analüüs (3) näitas, et peamised liitu terast eksportivad riigid saavutasid suure osa oma ekspordi puhul (46...78 % vastavatest CN-koodidest) liidu turul kõrgema hinna kui see, mida saadi samade CN-koodide puhul muudel kolmandatel turgudel. Samuti oli EL nende riikide ekspordi jaoks oluline sihtturg, olles nende peamine või üks peamisi ekspordisihtkohti, hõlmates mõnel juhul üle 25 % ja asjaomasel aastal isegi kuni 32 % nende ekspordist (4). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Liidu turu atraktiivsust kinnitas ka asjaolu, et kuigi peamised terast eksportivad riigid (5) vähendasid eksporti kolmandatesse riikidesse, siis eksporti liitu suurendasid nad kiires tempos. Eelkõige vähenes nende riikide eksport muudesse kolmandatesse riikidesse 2018. aastal (6) enam kui 11 miljonit tonni (–8 %) võrreldes 2017. aastaga (7). Teisest küljest suurenes samal perioodil import nendest riikidest liitu enam kui 3 miljoni tonni võrra (+14 %) (8). Need vastandlikud suundumused näitasid, et kuigi import muudesse kolmandatesse riikidesse üldiselt vähenes, siis aina suurema liigse tootmisvõimsuse ja maailma turgudele juurdepääsu piiramise tingimustes (vt punktid 1.1.1 ja 1.1.2 allpool) ning arvestades, et omamaises tarbimises puudusid suuremad positiivsed suundumused, kasutasid eksportivad tootjad võimalust müüa liidu turule üha suuremaid koguseid. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Seetõttu näitavad eespool esitatud andmed üheselt mõistetavalt, et liidu turg oli eksportivatele tootjatele huvipakkuv nii mahtude kui ka hindade poolest. |
| --- | --- |

4)

1.   ANALÜÜS

1.1.   Ettenägematute sündmuste tagajärjel kasvanud import

| 5) | Seepärast esitatakse järgmistes alapunktides lisateave ja üksikasjalikum selgitus, mis seob kõik tuvastatud ettenägematud sündmused toimunud impordi kasvuga, täiendades nõnda esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

5)

1.1.1.   Liitu suunatud impordi kasv, mis tuleneb maailma terasesektori liigsest tootmisvõimsusest

| 6) | Esialgsete otsuste kohaselt tõestas komisjon, et terasesektoris oli liigne tootmisvõimsus ja et vaatamata selle vähendamiseks tehtud jõupingutustele see uurimisperioodi jooksul siiski suurenes (9). |
| --- | --- |

6)

| 7) | Mitu allikat on järjekindlalt kinnitanud, et on otsene seos terasesektori liigse tootmisvõimsuse ja sellega ekspordile avaldatava mõju vahel. Näiteks märkis OECD: „Liigne terase tootmise võimsus avaldab terasetööstusele suurt mõju, mida sageli seostatakse ülepakkumise, madalate hindade ja väikese kasumlikkusega.“ (10) Organisatsioon märkis ka, et „maailma tasandil kandub liigse tootmisvõimsuse mõju edasi kaubanduse kaudu; liigne tootmisvõimsus võib põhjustada ekspordi tõusu, mis toob impordiga konkureerivatele kodumaistele tootjatele kaasa hinnalanguse ja turuosa vähenemise“ (11). |
| --- | --- |

7)

| 8) | Muudki uuringud osutavad samasse suunda. Economic Policy Institute’i 2014. aasta dokumendis (12) märgiti: „Liigne tootmisvõimsus tähendab, et terasetootmisrajatised suudavad toota palju rohkem terast, kui turg nõuab. Kõrged püsikulud, kapitalimahukus ja terasetootmise ulatuslikkus ajendavad ülejääki eksportima turuhinnast madalama hinnaga. [...] Liigne tootmisvõimsus põhjustab ületootmist ja ekspordi kasvu“ ning „tööstuse suur kapitalimahukus sunnib tootjaid püsikulude katmiseks tootmist maksimaalselt suurendama, mis omakorda sunnib neid müüma ületoodangut dumpinguhinnaga välisturgudele, eriti atraktiivsele USA turule, kui sisenõudlus tootmisega sammu ei pea. See on aastate jooksul korduvalt põhjustanud terasega ebaausa kauplemise kasvu.“ |
| --- | --- |

8)

| 9) | Samamoodi märkis Euroopa Komisjon 2016. aasta teatises: „Terasetoodangu ülejääk on viimasel ajal põhjustanud ekspordi plahvatusliku suurenemise, mis on maailma teraseturgu destabiliseerinud ja langetanud kogu maailmas terase hinda“ (13). |
| --- | --- |

9)

| 10) | Seetõttu on olemas üldiselt aktsepteeritav majanduslik põhjendus sellele, miks eksportivad tootjad püüavad oma liigsest tootmisvõimsusest vabaneda kolmandate riikide turgudel (tavaliselt madalamate hindadega), et oma kulud vähemalt osaliselt katta. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Komisjon hindaski üksikasjalikumalt otsest seost terasesektoris olemasoleva kinnitatud (ja suureneva) liigse tootmisvõimsuse ja liitu suunduva impordi kasvu vahel. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Liigse tootmisvõimsuse olukorras ja kui eksportivatel tootjatel on stiimul oma liigsest tootmisvõimsusest vabanemiseks, suunduvad nad nendele turgudele, mis võimaldavad neil põhimõtteliselt müüa suuremaid koguseid (ideaalis) paremate hindadega (võrreldes muude kolmandate turgudega). Komisjon selgitas põhjendustes 1–4, et liit on eksportivatele tootjatele huvipakkuv turg nii suuruse kui ka hinnataseme poolest. Kättesaadavatest impordiandmetest nähtub ka, et liigse tootmisvõimsuse suurenemise perioodil kasvas import liitu kiiresti ja suures mahus (14) ning et tootmisvõimsus suurenes palju kiiremas tempos kui liidu tarbimine (15). Andmed näitasid ka, et import liitu kasvas jätkuvalt, samas kui eksport muudesse kolmandatesse riikidesse hoopis vähenes. Ajutises määruses esitatud andmetest ilmneb, et eksportivad tootjad lõid järjepidevalt alla liidu tootjate hindu (mõnel juhul märkimisväärselt), mis näitab nende sihikindlat püüdlust saada jätkuvalt kasu liidu turu ligitõmbavatest tingimustest (16). Kui arvestada tarbimise palju aeglasemat kasvu, ei saaks liidu tootmisharu hindadest püsivalt madalamate hindadega liitu suunatud impordi ulatust ja tempot kuidagi mõistlikult seletada, kui jätta arvestamata eksportivate tootjate liigset tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Seega järeldas komisjon, et import liitu kasvas, sest esialgsel uurimisperioodil oli terasesektoris liigne tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

13)

1.1.2.   Rohkem kaubanduse kaitsemeetmeid ja kaubandust piiravaid meetmeid kolmandates riikides

| 14) | Ajutise määruse põhjendustes 33 ja 34 selgitas komisjon, et terasesektoris suurenes märgatavalt kaubanduse kaitsemeetmete kasutamine, eriti ELi kaitsemeetmetega seotud uurimisele eelnenud aastatel. Ajutises määruses teatati, et kui ajavahemikul 2011–2013 algatati „aastas keskmiselt umbes 77 terasega seotud uurimist, suurenes see keskmine näitaja 2015.–2016. aastal 117ni“. Lisaks kehtestasid kolmandad riigid kogu 2017. aasta vältel jätkuvalt kaubandust piiravaid meetmeid (17). |
| --- | --- |

14)

| 15) | Komisjon täheldas analüüsitud andmete (18) põhjal kokkuvõtvalt, et ajavahemikul 2013–2017 kehtestati terasetoodete suhtes enam kui 300 kaubanduse kaitsemeedet (19). |
| --- | --- |

15)

| 16) | Neid arve lähemalt vaadeldes ilmnes, et need meetmed oli kehtestanud suur hulk riike (vähemalt 24 jurisdiktsiooni), sealhulgas kõik peamised terast importivad riigid (20). Aastatel 2013–2017 kehtestasid need riigid 157 meedet, s.o kokku rohkem kui 52 % meetmest. |
| --- | --- |

16)

| 17) | Samal ajal kehtis sellel perioodil paljudes jurisdiktsioonides suur hulk meetmeid peamiste liitu eksportivate riikide suhtes. Tuues näiteks seitse suurimat liitu eksportijat, (21) täheldas komisjon, et nende suhtes kohaldati ligikaudu 200 meedet, s.o ligikaudu 66 % kõigist vähemalt 24 erinevas kolmandas riigis kehtivatest meetmetest. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Seetõttu kinnitas komisjon, et kaubanduse kaitsemeetmete ulatus, st üksikute meetmete arv ja nendest mõjutatud riikide (nii meetmeid kehtestavad kui ka meetmete kohaldamisalasse kuuluvad riigid) arv, oli väga suur. Lisaks märkis komisjon, et algse toimiku andmed viitavad sellele, et need arvud võivad olla isegi üsna tagasihoidlikud (22). Nende meetmete alusel kehtestatud tollimaksud näisid piisavalt kõrged, et mõjutada nendele turgudele siseneva impordi taset võrreldes nende meetmete kehtestamisele eelnenud perioodiga. See kajastus kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvatest riikidest kolmandatele turgudele suunatud ekspordi üldises vähenemises (vt põhjendus 19), olenemata sellest, et üldised turutingimused ei olnud märkimisväärselt muutunud (23) ega põhjendaks seega põhimõtteliselt ekspordi vähenemist sellises mahus, kui seda ei oleks mõjutanud ranged meetmed. |
| --- | --- |

18)

| 19) | Komisjon kinnitas analüüsitud andmete põhjal, et kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise tavaline mõju seisnes selles, et pärast meetmete kehtestamist vähenes meetmete kohaldamisalasse kuuluvatesse riikidesse suunatav import (paljudel juhtudel märkimisväärses ulatuses). Komisjon täheldas, et tema enda analüüs terasetoodete (24) kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste kohta näitas, et võrreldes meetmete kehtestamise kaasa toonud impordi tasemega uurimisperioodil vähenes import keskmiselt kuni 82 % võrra. Nendel juhtudel oli mõjutatud impordimaht märkimisväärne (25). Komisjon kinnitas ka, et kolmandate riikide kehtestatud terasesektori kaubanduse kaitsemeetmetel oli sarnane mõju. Komisjon kinnitas 26st hinnatud juhtumist koosneva valimi puhul, (26) et import vähenes keskmiselt 73 % ja et mõjutatud kogused olid samuti asjakohased (27). Seetõttu vähendasid nendesse riikidesse ja sealhulgas vähemalt osaliselt liidu turule suunatud ekspordi mahtu kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

19)

| 20) | Selget seost kolmandates riikides kaubanduse kaitsemeetmete arvu suurenemise ja liidu turule suunatava impordi kasvu vahel näitavad ka peamistest terast eksportivatest riikidest pärit ja liitu suunatava ekspordiga seotud vastandlikud suundumused, mida on selgitatud põhjenduses 3 (28). Arvestades kolmandate riikide kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmete suurt hulka ja nende mõju meetmeid kehtestavatesse riikidesse suunatava impordi mahtudele (mida on üksikasjalikult kirjeldatud põhjendustes 18 ja 19), kinnitab see suundumus, et nende võimet eksportida kolmandatesse riikidesse piirati olulisel määral. Seepärast püüdsid nad nendest lisamahtudest (mida mõjutas ka liigne tootmisvõimsus) vabaneda huvipakkuval liidu turul, kus seetõttu kasvas import samal perioodil järjepidevalt oluliselt kiiremini kui tarbimine. |
| --- | --- |

20)

| 21) | Neid suundumusi annab edasi alljärgnev joonis (29). |
| --- | --- |

21)

Image 1

| 22) | Komisjon märkis ka, et kuigi see seletaks kolmandatesse riikidesse suunatava ekspordi säärast vähenemist, siis üldine terase tarbimine sellel perioodil oluliselt ei vähenenud. Järelikult saab muudesse kolmandatesse riikidesse suunatava ekspordi kahanemist mõistlikult põhjendada vaid paljude jurisdiktsioonide kehtestatud suure hulga kaubanduse kaitsemeetmete või muude kaubandust piiravate meetmete piirava mõjuga. |
| --- | --- |

22)

| 23) | Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et kaubanduse kaitsemeetmete ja muude kaubandust piiravate meetmete suurem kasutamine kolmandates riikides suurendas vaatlusalusel perioodil importi liitu. |
| --- | --- |

23)

1.1.3.   USA paragrahvi 232 kohased meetmed

| 24) | Lõpliku määruse põhjendustes 58–61 selgitas komisjon seost USA paragrahvi 232 alusel võetud meetmete ja liitu suunatud impordi suurenemise vahel. Lisaks hindas komisjon lõpliku määruse põhjendustes 101–110 nii liitu kui ka USA turgudele suunatava impordi arengut (30). |
| --- | --- |

24)

| 25) | Impordi kasvu kindlaksmääramiseks hinnatud andmed hõlmasid aega kuni 2018. aasta juuni lõpuni (hiliseima perioodi lõpp), mis tähendab, et need puudutasid liitu ja USAsse suunatava impordi suundumusi suhteliselt lühikese aja jooksul pärast USA paragrahvi 232 jõustumist. Nagu on aga selgitatud lõpliku määruse põhjenduses 58, algatati USA meetme kehtestamise kaasa toonud uurimine juba 2017. aasta aprillis ja aruanne, millega pandi alus meetme hilisemale vastuvõtmisele, avaldati 2018. aasta jaanuaris, nii et esimesed kaubavahetuse ümbersuunamise märgid olid juba avastatud. |
| --- | --- |

25)

| 26) | Andmed näitasid, et kui 2018. aasta esimesel poolel kahanes import USAsse 2017. aasta sama perioodiga võrreldes peaaegu ühe miljoni tonni võrra (–7 %), siis liitu suunatud impordis esines peaaegu sama suur vastupidine suundumus, s.o import kasvas 1,2 miljoni tonni võrra (+7 %). |
| --- | --- |

26)

| 27) | Seda suundumust põhjendab asjaolu, et peamised terast liitu eksportivad riigid eksportisid asjakohases mahus ka USA turule. Samal ajal, kui ekspordimahud USAsse vähenesid (USA paragrahvi 232 alusel kehtestatud 25 % tollimaksu mõju tõttu), kasvas paralleelselt osa nimetatud riikidest liitu suunatud ekspordi maht. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 3, kahanes nende riikide eksport muudele kolmandatele turgudele. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Võimatus eksportida USAsse samu koguseid pärast USA paragrahvi 232 kohase meetme jõustumist asetas ekspordiriigid olukorda, kus nad olid sunnitud otsima oma terasele muid turustusvõimalusi. Liidu turg oli suuruse ja hindade poolest muude kolmandate turgudega võrreldes väga huvipakkuv ning seetõttu ekspordiriikide jaoks ilmselge sihtturg, mis tõi kaasa impordi kasvu, eelkõige riikidest, mille ekspordimaht USAsse kahanes. Need suundumused on toodud esile alljärgnevatel joonistel (31). |
| --- | --- |

28)

Image 2

Image 3

| 29) | Selliseid asjaolusid arvestades kinnitas komisjon, et uurimisperioodil toimunud liitu suunatud impordi kasv (koos muude tõestatud ettenägematute sündmustega) tulenes USA paragrahvi 232 kohasest meetmest. |
| --- | --- |

29)

Kumulatiivne hinnang

| 30) | Samuti jõudis komisjon järeldusele, et impordi kasv tulenes kõigi tuvastatud ettenägematute sündmuste (liigne tootmisvõimsus kogu maailmas, kaubanduse kaitsemeetmete ja kaubandust piiravate meetmete suurem kasutamine kolmandates riikides ning USA paragrahvi 232 kohane meede) koosmõjust. Mitme ettenägematu sündmuse samaaegne olemasolu toetab järeldust, et on loogiline seos liitu kui terase eksportijatele huvipakkuvale suurele turule suunatava impordi kasvu ja tuvastatud ettenägematute sündmuste vahel. |
| --- | --- |

30)

1.2.   OLULISE KAHJU OHT

| 31) | Esialgses otsuses leiti, et kui liit ei kehtesta kaitsemeedet, tekib kodumaistele tootjatele olulise kahju oht, sest eeldati impordi jätkuvat kasvu, eelkõige (kuid mitte ainult) USA paragrahvi 232 kohasest meetmest ajendatud kaubanduse ümbersuunamise tõttu, ning seega suureneb impordisurve hindadele ja mahtudele (32). Määruse selles punktis selgitatakse üksikasjalikumalt, miks tekkis olulise kahju oht ja kuidas see oli lõpliku meetme kehtestamise ajal kättesaadavate tõendite alusel hästi põhjendatud. Selleks esitatakse määruse selles osas lisaselgitusi ja -täpsustusi järgmiste aspektide kohta, mille alusel tuvastati olulise kahju oht: i) liidu tootmisharu olukord ja selle 2017. aasta osalise taastumise põhjused; ii) ELi kaubanduse kaitsemeetmete osa liidu tootmisharu olukorras; iii) USA paragrahvi 232 kohase meetme mõju, sealhulgas hiljutised muutused liitu suunatud impordis; iv) terase ja tooraine hindade viimased muutused; v) kaubanduse kaitsemeetmete hetkeseis kolmandates riikides ja liigne tootmisvõimsus; vi) turu väljavaated ja prognoosid. |
| --- | --- |

31)

Liidu turu jätkuv atraktiivsus

| 32) | Eespool põhjendustes 1–4 selgitas komisjon, kuidas liidu turg oli suuruse ja hindade poolest huvipakkuv ning kuidas need omadused aitasid uurimisperioodil kaasa liidu turule suunatud impordi kasvule. |
| --- | --- |

32)

| 33) | Komisjon leidis, et need omadused jäid lõpliku kaitsemeetme kehtestamise kaasa toonud uurimise lõpus samaks, kinnitades, et 2018. aastal oli liidu turg jätkuvalt huvipakkuv nii suuruse (33) kui ka hindade poolest. Asjaomastest CN-koodidest 48...81 % puhul saavutasid peamised liitu terast eksportivad riigid liidu turul kõrgema hinna kui muudel kolmandatel turgudel (34). See kinnitab, et liidu turg pakub hindade poolest jätkuvalt huvi. Suuruse poolest oli liit jätkuvalt oluline eksporditurg, moodustades mõne ekspordiriigi koguekspordist peaaegu 40 % ja mõne puhul ligikaudu 25 %, olenevalt riigist (35). |
| --- | --- |

33)

| 34) | Komisjon jõudis järeldusele, et hinnatud ja sealhulgas huvitatud isikute esitatud andmetes ei viidanud miski sellele, et huvi liidu turu vastu lähitulevikus väheneks. Nagu ilmneb käesolevast lisast (vt näited allpool punktides 1.2.3 ja 1.2.5), oli hoopis aina vähem alternatiivseid turustusvõimalusi, mille puhul olnuks eksportivatel tootjatel võimalik saavutada sama või sarnane ekspordimaht kui varem, ning selle tulemusena suurenes veelgi impordisurve atraktiivsele liidu turule. |
| --- | --- |

34)

1.2.1.   Liidu tootmisharu olukord ja selle 2017 aasta osalise taastumise tegurid

| 35) | Ajutise määruse VI jao punktis 1 ja lõpliku määruse punktides 5.1–5.3 selgitati liidu tootmisharu olukorda analüüsiperioodi lõpus ja kahjunäitajate muutumist alates 2013. aastast, järeldades, et liidu tootmisharu oli ebakindlas ja haavatavas seisus. |
| --- | --- |

35)

| 36) | Haavatavust, mille osalist vähenemist küll 2017. aastal täheldati, põhjendati mitme teguriga, mis võimaldasid liidu tootmisharul saavutada alles 2017. aastal üldiselt suurema kasumlikkuse kui eelnenud aastatel, hoolimata impordi pidevast kasvust (36). |
| --- | --- |

36)

| 37) | Esiteks oli liidu tootmisharu kasumlikkus kogu analüüsiperioodil üldiselt kehv: kanti kahjumit (2013) või saavutati väga väike kasum (2014–2016). Kui 2017. aastal muutus tootmisharu esimest korda viie aasta jooksul piisavalt kasumlikuks, ei olnud see siiski suurusjärgus, mis korvaks varasema nelja aasta tulemused. Isegi sellel aastal jäi kasumlikkus paljudes tootekategooriates madalaks. Kolm tootekategooriat jätkasid kahjumiga ja 13 tootekategooria kasum oli tasuvuse piiril. Vaid seitse tootekategooriat suutsid 2017. aastal taastuda nii palju, et kasum ületas 6 % (37). Tähtsad tegurid, mis 2017. aastal erinesid, olid ühiku müügihindade muutumine ja tase ning tootmiskulude erinevus võrreldes eelmiste aastatega. Hind tõusis 2017. aastal eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 18 % võrra (kasv 106 eurot/tonn). Kuigi sellel aastal suurenesid ka tootmiskulud (82 euro võrra tonni kohta võrreldes eelmise aastaga), (38) suutis liidu tootmisharu saavutada analüüsiperioodil nende kahe näitaja vahel kõige suurema (positiivse) vahe (36 eurot/tonn), mis tõi kaasa suurema kasumlikkuse (39). Uurimise käigus analüüsitud viimaste suundumuste kohaselt eeldati siiski, et see erandlik (40) olukord ei ole pikaajaline, ning ilmnesid selged märgid, et olukord oli juba pöördumas (vt punkt 1.2.4). |
| --- | --- |

37)

| 38) | Teiseks, kuigi liidu tootmisharu suutis 2017. aastal suurendada oma müügimahtu 2013. aastaga võrreldes kokku 7 %, (41) mis aitas tal sellel aastal oma tulemusi osaliselt parandada, ei saanud ta ilmselgelt täit kasu sama perioodi tarbimise palju suuremast kasvust (+14 %) (42) liidu turul, olgugi et tal oli omamaise müügi suurendamiseks 2017. aastal jätkuvalt piisav tootmisvõimsus (2017. aastal rakendati 76 % tootmisvõimsusest võrreldes 75 %ga 2016. aastal) (43). Liidu tootmisharu parandas tootmisvõimsuse rakendamist 2017. aastal eelnenud aastaga võrreldes väga vähe. Sellist vähenenud tulemuslikkust võib põhjendada liidu tootmisharule avalduva märkimisväärselt suurenenud impordisurvega (mahtude ja hindade poolest) hindamisperioodil. Tarbimise kasvust said palju rohkem kasu importijad kui liidu tootjad. Kui liidu tootjad kaotasid aasta-aastalt pidevalt turuosa (87,2 %-lt 81,9 %ni), (44) siis import kasvas järsult (+71 %), (45) nii et impordi turuosa suurenes 12,7 %-lt 2013. aastal 18,8 %ni 2017. aastal (46). Hiliseimal perioodil oli impordi turuosa 18,8 %, st isegi suurem kui 2017. aastal (18,1 %). Neid suundumusi võib põhjendada sellega, et import lõi hindu järjepidevalt alla, (47) mis ei võimaldanud liidu tootmisharul turusuundumuste potentsiaali täielikult (või vähemalt suuremal määral) ära kasutada. |
| --- | --- |

38)

| 39) | Kolmandaks – kuigi turutingimused üldiselt paranesid (tarbimise, omamaise müügi ja hindade kasv), ei suutnud liidu tootmisharu ikkagi tööhõivet suurendada, arvestades et ajavahemikul 2013–2017 vähenes liidus töötajate arv peaaegu 10 000 võrra (48). Võrreldes 2016. aastaga tööhõive tase 2017. aastal isegi veidi vähenes. Varud kasvasid uurimisperioodil 19 % võrra ja jäid 2017. aastal kõrgele tasemele (49). |
| --- | --- |

39)

| 40) | Liidu tootmisharu suurendas 2017. aastal osaliselt oma tulemuslikkust tänu mitme teguri koostoimele, eelkõige tarbimise ja omamaise müügi kasv ning suurem erinevus terase ja tooraine hindade vahel, (50) kuid seda edu piiras siiski sellel aastal kogetud impordisurve, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul sellistest teguritest suuremat kasu saada. Pidev turuosa kadu ja hindade allalöömine eri tootekategooriates või suutmatus töökohti taastada olid selged märgid, et tootmisharu ei olnud eelnenud aastate negatiivsete tulemuste mõjust täielikult toibunud ning et impordisurvel oli taastumise takistamisel suur osa. |
| --- | --- |

40)

| 41) | Kuna osa nende 2017. aastal positiivselt arenenud tegurite suund pöördus 2018. aastal (vt allpool terase ja tooraine hindadega seotud viimased suundumused ja oodatav tulemuslikkus ning eeldatavad suundumused tarbimises) olukorras, kus võis eeldada impordisurve suurenemist mahtude ja hindade poolest, oli mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale negatiivne. |
| --- | --- |

41)

| 42) | Teisisõnu, kuigi liidu tootmisharu suutis osaliselt taastuda tänu sellele, et mitu olulist tegurit turul samal ajal positiivses suunas arenesid ning import 2017. aastal võrreldes eelmiste aastatega aeglustus, (51) oli paratamatu, et enamiku nende tegurite negatiivne pööre 2018. aasta lõpus halvendas liidu tootmisharu olukorda, arvestades impordisurve jätkuvat suurenemist, millega liidu tootmisharu ei suutnud seekord selle ulatuse ja eeldatava valitseva turuolukorra tõttu toime tulla. Selle tulemusena oli liidu tootmisharu uurimisperioodi lõpus impordi edasise kasvu suhtes haavatav. |
| --- | --- |

42)

1.2.2.   Liidu kaubanduse kaitsemeetmete roll liidu tootmisharu olukorras 2017. aastal

| 43) | Käesolevas osas esitab komisjon vajalikud täiendavad selgitused ja toetavad andmed selle kohta, milline oli kaubanduse kaitsemeetmete osa liidu tootmisharu osalises taastumises 2017. aastal. |
| --- | --- |

43)

| 44) | Selleks valis komisjon esmalt välja 2015. ja 2016. aastal kehtestatud meetmed, sest ta leidis, et need on meetmed, mis liidu tootmisharu tulemuslikkust 2017. aastal osaliselt mõjutasid (52). Enne 2017. aastat kehtestas komisjon kuus kaubanduse kaitsemeedet impordile tootekategooriates, mille suhtes kohaldati hiljem kaitsemeedet (53). |
| --- | --- |

44)

| 45) | Kõnealused meetmed olid järgmised: (54) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/501, (55) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/181, (56) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1778, (57) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/113, (58) komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1777 (59) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/969 (60). |
| --- | --- |

45)

| 46) | Komisjon täheldas, et meetmete kehtestamisele järgnenud aastal paranes järjepidevalt liidu tootjate kasumlikkus nendes tootekategooriates. Nimelt leidis komisjon, et 2017. aastal kasumlikkus üldiselt paranes, (61) kuigi mitmes tootekategoorias jäi kasumlikkus väikeseks, eelkõige hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvates tootekategooriates, ning et (kõnealuste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalast välja jäävate) kolmandate riikide impordihinnad tõusid ajutiselt 2017. aastal pärast kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamist (62). |
| --- | --- |

46)

| 47) | Vaatlusperioodil moodustasid hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvates tootekategooriates hiljutistest kaubanduse kaitsemeetmetest mõjutatud mahud ligikaudu 40 % koguimpordist (63) ning kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamisele järgnenud aastatel vähenesid nende mahud liidu turul rohkem kui 90 % võrra (64). Seetõttu võimaldas meetmete kehtestamisega kaasnenud ebaõiglase impordi märkimisväärne vähenemine liidu tootjatel ja teistel ekspordiriikidel 2017. aastal oma müügihindu üldiselt tõsta. |
| --- | --- |

47)

| 48) | Hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate kõigi tootekategooriate kasumlikkus tõusis märkimisväärselt (65) ning mitmes tootekategoorias ületas kasumlikkus 2017. aastal 6 % (66). Ülejäänud kategooriate puhul oli seis mitmekesisem: väheste kategooriate kasumlikkus oli peaaegu 6 % või üle selle, (67) oli kategooriaid, mille tulemusid paranesid, kuid mille kasumlikkus oli endiselt nõrk või väike, (68) ning teisi, mis olid kahjumis või umbes 1 % kasumlikkusega, (69) olenemata viimase aja suundumustest. See näitab, et kasumlikkuse areng ei olnud kategooriates samasugune ja üldiselt oli enamik kategooriaid (70) 2017. aastal kas kahjumis või ebapiisava kasumlikkusega, isegi kui mõnel juhul oli olukord võrreldes eelmise aastaga paranenud. Järelikult leiab kinnitust liidu tootmisharu üldine ebakindel olukord, hoolimata sellest, et seis oli parem kui eelnenud aastal. |
| --- | --- |

48)

| 49) | Nagu allpool selgitatakse, oli hinnatõusu suundumus 2017. aastal siiski ajutine ja hakkas pöörduma 2018. aastal, kui peamiselt kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalast välja jäävatest kolmandatest riikidest liitu suunatud import kasvas hüppeliselt ja USA paragrahvi 232 kohane meede põhjustas kaubavahetuse ümbersuunamise. Seda näitab hiliseima perioodi impordimaht (rekordilised 31 314 tonni), mis saavutati hoolimata sellest, et teatavates tootekategooriates olid hiljuti kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmed. See näitas, et kuigi hiljutised kaubanduse kaitsemeetmed aitasid kaasa liidu tootmisharu osalisele ja ajutisele paranemisele, olid need kasulikud ka meetmete kohaldamisalast väljajäävatele ekspordiriikidele, mis olid samuti hakanud märkimisväärselt suurendama oma kohalolekut liidu turul (71). |
| --- | --- |

49)

| 50) | Seetõttu kinnitas komisjon, et kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamine aitas kaasa liidu tootjate üldisele tulemuslikkusele vähemalt nendes kategooriates (72). |
| --- | --- |

50)

| 51) | Punktides 1.2.1 ja 1.2.2 esitatud selgitused näitavad selgelt, et mõned liidu osalist taastumist põhjendavad tegurid (nt tarbimine) ei mõjutanud liidu tootjaid ja ekspordiriike võrdselt või sarnaselt ega toonud neile ühepalju kasu, kuna viimased suutsid oluliselt suurendada oma kohalolekut liidu turul (impordimaht +71 %) liidu tootjate arvelt, kes kaotasid turuosa ja kelle üldine müügimaht kasvas suhteliselt vähe (+7 %) võrreldes impordi jätkuva kasvuga. |
| --- | --- |

51)

1.2.3.   USA paragrahvi 232 kohase meetme mõju

| 52) | Lõplikus määruses (73) jõudis komisjon järeldusele, et USA paragrahv 232 põhjustas kaubavahetuse märkimisväärse ümbersuunamise liidu turule. |
| --- | --- |

52)

| 53) | Komisjon tegi üksikasjalikuma analüüsi liitu ja USAsse suunduva impordi kohta üldiselt ja analüüsis seejärel täiendavalt kindlate ekspordiriikide tegevust. Võrreldes 2018. aasta esimese poole importi USAsse ja liitu 2017. aasta esimese poolega, näitab analüüs, et import USAsse vähenes 2017. aasta sama perioodiga võrreldes peaaegu ühe miljoni tonni võrra (–7 %) ning liitu suunatud impordi puhul esines peaaegu sama vastupidine suundumus – import suurenes 1,2 miljoni tonni võrra (+7 %) (vt põhjendus 26 eespool). Kui hinnata 2018. aasta teise poole ja 2017. aasta sama perioodi suundumusi, tulevad need vastandlikud trendid teravamalt esile. Nimelt vähenes siis import USAsse 2,4 miljoni tonni võrra (–19 %), samas kui import liitu suurenes enam kui 2 miljoni tonni võrra (+15 %) (74). |
| --- | --- |

53)

| 54) | Selle tulemusel vähenes import USAsse aastas 3,3 miljoni tonni võrra (–13 %) ja import liitu suurenes 3,2 miljoni tonni võrra (+11 %); 72 % sellest USAsse imporditud kogumahu kahanemisest ja 63 % liitu suunatud impordi kasvust toimus 2018. aasta teisel poolel (75). |
| --- | --- |

54)

| 55) | Seetõttu näitas nende impordisuundumuste 2018. aasta teisel poolel kiirenemise tempo ja ulatus, et USA paragrahvi 232 kohase meetme mõju järk-järgult suurenes, sest see oli kehtinud juba paar kuud, ning et ekspordiriigid kohanesid kiiresti uue turuolukorraga (76). |
| --- | --- |

55)

| 56) | Uurides lähemalt nii USA kui ka ELi turule eksportivate riikide käitumist, kinnitas komisjon seda suundumust. Näiteks sellistes riikides nagu Türgi, Venemaa, Lõuna-Korea ja Taiwan, (77) mille eksport moodustas märkimisväärse osa USAsse ja liitu suunatud ekspordist, ilmnesid 2018. aastal võrreldes 2017. aastaga järgmised suundumused: Türgi vähendas eksporti USAsse ligikaudu 850 000 tonni võrra (–45 %) ja suurendas eksporti liitu 2,6 miljoni tonni võrra (+56 %); samamoodi kahanes Venemaa eksport USAsse enam kui 250 000 tonni võrra (–36 %) ja eksport liitu kasvas 870 000 tonni võrra (+23 %); Lõuna-Korea eksport USAsse kahanes enam kui 880 000 tonni võrra (–27 %), kuid eksport liitu kasvas ligikaudu 250 000 tonni võrra (+8 %) ning Taiwani eksport USAsse kahanes ligikaudu 160 000 tonni võrra (–14 %), samas kui eksport liitu kasvas enam kui 500 000 tonni võrra (+40 %) (78). |
| --- | --- |

56)

| 57) | Näitajad viitavad sellele, et üldiselt suutsid eksportivad tootjad tarnida vähemalt osa USAs kahanenud mahtudest liidu turule ja teatavatel juhtudel suurendada oma kohalolekut liidu turul tunduvalt suuremas mahus kui USAs kahanenud kogused. Arvestades USA turu suurust (79) ja asjaolu, et USA paragrahvi 232 kohast meedet oli alles mõned kuud kohaldatud, mistõttu ei olnud see veel täielikult saavutanud kavandatud mõju, (80) oli mõistlik eeldada, et eksport USAsse kahaneb jätkuvalt suurtes kogustes ja et eksportivad tootjad suudavad nende oludega kohaneda ja oma kohalolekut liidu turul veelgi suurendada. |
| --- | --- |

57)

| 58) | Seetõttu kinnitas komisjon, et USA paragrahvi 232 kohane meede võib lähitulevikus põhjustada ekspordi veelgi suurema ümbersuunamise liidu turule. |
| --- | --- |

58)

1.2.4.   Terase ja tooraine hindade viimased muutused

| 59) | Lõplikus määruses märkis komisjon, et liidus hakkasid „alates 2018. aasta kolmandast kvartalist terase hinnad langema“ (81). |
| --- | --- |

59)

| 60) | Sellega seoses märkis komisjon eespool punktis 1.2.1, et üks tegureid, mis põhjendas liidu tootmisharu tulemuslikkuse osalist paranemist 2017. aastal, oli see, et terase hinna ja toorainekulude erinevus oli suurem kui ühelgi eelneval analüüsiperioodi aastal. Samas näitas lõpliku meetme kehtestamisele eelnenud viimaste suundumuste täiendav üksikasjalik analüüs, et suundumus oli pöördumas ja positiivne erinevus nende kahe vahel vähenes järk-järgult, mistõttu oleks sellel negatiivne mõju liidu tootmisharu majandustulemustele. |
| --- | --- |

60)

| 61) | Allpool esitatud joonis 4 (82) näitab, et 2018. aasta teisel poolel langesid liidu terase hinnad järjepidevalt. Eeldati, et see suundumus jätkub, arvestades ebakindlaid turuväljavaateid (vt punkt 1.2.6) ning jätkuvat ja suurenevat impordisurvet mahtudele ja hindadele, millel oleks halvenevate või ebakindlate turutingimuste tõttu tõenäoliselt hindu langetav mõju, nii et liidu tootmisharu ei saaks oma hindu suurenenud kulude järgi kohandada. Joonisel 5 (83) on näha, kuidas teatavate peamiste terase tootmisel kasutatavate toorainete hind samal perioodil pidevalt tõusis. |
| --- | --- |

61)

Image 4

Image 5

| 62) | Selliste suundumuste kombinatsioon, mis ei näidanud lähiajal pöördumise märke, asetas liidu tootmisharu veelgi pingelisemasse finantsolukorda. |
| --- | --- |

62)

| 63) | Komisjon leidis ka, et tõenäolise täiendava impordisurve stsenaariumi korral ja turul, mis ei tohiks eelduste kohaselt märkimisväärselt kasvada, süvenevad veelgi esialgses uurimises tuvastatud omamaiste hindade allalöömise suundumused. See tekitas veelgi raskusi liidu tootjatele, kes pidid otsustama, kas jätkusuutlikumate hindade nõudmise asemel konkureerida turuosa pärast või säilitada kõrgem hinnatase ja kaotada turuosa veelgi. Mõlemal juhul oli mõju majandustulemustele negatiivne. |
| --- | --- |

63)

| 64) | Komisjon märkis ka, et selline hindade areng langes kokku perioodiga, kui ajutine kaitsemeede juba kehtis (alates 2018. aasta juuli keskpaigast). See näitas, et ekspordiriikide käitumine liitu eksportimisel oli meetme raames veelgi agressiivsem, ning viitas nende jätkuvale huvile siseneda liidu turule suurte mahtudega, hoolimata ajutise kaitsemeetme kehtimisest. |
| --- | --- |

64)

1.2.5.   Kaubanduse kaitsemeetmete hetkeseis kolmandates riikides ja liigne tootmisvõimsus

| 65) | Punktides 1.1.1 ja 1.1.2 selgitas komisjon liigse tootmisvõimsuse ja kaubanduse kaitsemeetmete arengut ja hiljutist olukorda kolmandates riikides. Seda teavet arvesse võttes pidas komisjon väga ebatõenäoliseks, et olukord lähitulevikus muutub. Näiteks kehtestatakse kaubanduse kaitsemeetmed tavaliselt viieks aastaks ja seda aega saab pikendada. Paljud meetmed kehtestati paar aastat enne ELi terasesektori kaitsemeetme vastuvõtmist, (84) nii et need pidid jääma kehtima vähemalt lähitulevikuks. Komisjoni viidatud aruannete kohaselt ei olnud märke sellest, et liigne tootmisvõimsus oleks märkimisväärselt vähenenud. Kui üldse, siis paistis neist, et sektori liigse tootmisvõimsuse olukord maailmas võib veelgi halveneda (85). Ka terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum jõudis väga selgelt järeldusele, et liigne tootmisvõimsus oli 2018. aasta lõpus endiselt probleem. Foorumil märgiti: „Liigne terase tootmise võimsus kui sektorit jätkuvalt painav ülemaailmne probleem tekitab märkimisväärseid raskusi nii arenenud riikide, tärkava turumajandusega riikide kui ka arenguriikide terasetootjatele“ (86). |
| --- | --- |

65)

| 66) | Mõju, mida need tegurid avaldasid liidu turul impordi märkimisväärse kasvu näol, kirjeldatakse üksikasjalikult eespool punktis 1.1 ja lõplikus määruses. Kuna need tegurid pidid lähitulevikus kehtima jääma, eeldati, et nende mõju jätkub samas vaimus, mistõttu põhjustavad need koos USA paragrahvi 232 kohase meetmega veelgi liitu suunatud impordi kasvu, avaldades kaitsemeetme kehtestama jätmise korral liidu tootmisharule negatiivset mõju. |
| --- | --- |

66)

| 67) | Seetõttu järeldas komisjon, et nendel aspektidel on liidu teraseturul lähitulevikus jätkuvalt tähtis osa ja seega olid need olulise kahju ohu analüüsimiseks asjakohased. |
| --- | --- |

67)

1.2.6.   Turu väljavaated ja prognoosid

| 68) | Analüüsiperioodil suurenes terase tarbimine liidu turul aasta-aastalt (87). See suundumus võimaldas liidu tootmisharul üldiselt suurendada ka oma müügimahtu, mis omakorda võimaldas mingil määral leevendada liidu tootmisharule avalduvat impordisurve mõju, mida iseloomustas pidev hindade allalöömine ja turuosa vähenemine. Nagu on selgitatud punktis 1.2.1, võimaldas müügi kasv 2017. aastal hindade taastumise olukorras (nii üldiselt kui ka võrreldes kulude arenguga) liidu tootmisharul eelnenud aastate pidevatest negatiivsetest finantstulemustest osaliselt taastuda. Punktis 1.2.4 täheldas komisjon terase hindade langustrendi liidus paralleelselt tooraine hindade tõusuga. |
| --- | --- |

68)

| 69) | Seejärel analüüsis komisjon mitut turuandmete allikat, et hinnata uurimise lõpetamisele järgneva perioodi majanduslikke väljavaateid ja prognoose ning olulise kahju ohu olemasolu. |
| --- | --- |

69)

| 70) | Siinkohal viitasid andmeallikad järjekindlalt ebakindluse ja lähitulevikus ülemaailmse terasenõudluse vähenemise stsenaariumile. Maailma Teraseühendus märkis, et „terasenõudluse aeglustumine jätkub ka 2019. aastal [...]. Riske põhjustavad kokkuleppeta Brexit ja kaubandussõda.“ (88) Teraseühendus meenutas ka, et „kuigi 2017. aasta terasenõudluse tugev taastumine kandus üle 2018. aastasse, on riskid suurenenud. Kasvavad kaubanduspinged ja volatiilsed valuutakursside kõikumised suurendavad ebakindlust“ (89). |
| --- | --- |

70)

| 71) | OECD märkis, et „(teraseturu tingimuste) taastumine paistab püsiva struktuurilise tasakaalustamatuse tõttu ebakindel.“ (90) Sellist ebakindlustunnet väljendasid ka teised turuandmete allikad, nagu S&P Global Platts oma 2018. aasta detsembri maailmaturu arenguväljavaates. |
| --- | --- |

71)

| 72) | Septembris 2018 järeldas terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, et „kuigi teraseturu tingimused on 2017. aastal mõningal määral tsükliliselt taastunud, on ülemaailmne terasenõudlus põhisuundumuselt endiselt väike ja liigne tootmisvõimsus on märkimisväärne“ (91). |
| --- | --- |

72)

| 73) | Samamoodi märkis Eurofer (Euroopa Teraseühendus), et „[...] jätkuvad kaubandustülid USAga ja ülemaailmse nõudluse vähenemine viitavad sellele, et välisriskid võivad jätkuvalt suureneda, mis omakorda suurendaks ebakindlust ja tooks kaasa ELi terasekasutajate väljavaadete nõrgenemise“ (92). |
| --- | --- |

73)

| 74) | Eri allikatest saadud andmete analüüs näitas seega järjepidevalt, et parimal juhul eeldati terase tarbimise mõõdukat kasvu, kuigi ka selles ei saanud kindel olla, sest ebakindluse kasvades väljavaated halvenesid. Selle tulemusel suurendas ülemaailmse terasenõudluse stagneerumine veelgi tõenäosust, et terase eksportijad müüvad seda atraktiivsele liidu turule. |
| --- | --- |

74)

Järeldused olulise kahju ohu kohta

| 75) | Selles osas kinnitasid analüüsitud andmed, et oli väga tõenäoline, et tulenevalt püsivast liigsest tootmisvõimsusest ja aina suuremast arvust kaubanduse kaitsemeetmetest kolmandates riikides, mille mõju ekspordile jätkub, suurenevad impordi asjakohased mahud ja jätkub impordisurve nii mahtudele kui ka hindadele. Lisaks oli USA paragrahvi 232 mõju tõenäoliselt tugevamalt tunda mõne kuu möödudes, sest surve liidu turule suurenes kaubavahetuse ümbersuunamise ohu suurenemise tõttu, mille esimesed märgid olid juba ilmnenud. |
| --- | --- |

75)

| 76) | Seda arvesse võttes kinnitas komisjon ka 2018. aasta teise poole terase ja tooraine hindade vastandlikke suundumusi ning lähituleviku ebakindlat turuväljavaadet. |
| --- | --- |

76)

| 77) | Seetõttu kinnitas komisjon käesolevas lisas analüüsitud elemente ja esialgses otsuses tehtud järeldusi arvestades, et oli olemas olulise kahju oht ja see oluline kahju oleks tekkinud, kui komisjon ei oleks lõplikku kaitsemeedet kehtestanud. |
| --- | --- |

77)

1.3.   Impordi kasvu põhjustanud kohustused

| 78) | GATT 1994 XIX artikli lõike 1 punktis a on sätestatud: „Kui [...] käesoleva kokkuleppe järgsete [liikme] kohustuste mõjul, sealhulgas tariifikontsessioonide tulemusel imporditakse mis tahes toodet [liikme] territooriumile sellistes suurendatud kogustes [...].“ |
| --- | --- |

78)

| 79) | Kõnealune toode hõlmab mitut tariifirida (93). |
| --- | --- |

79)

| 80) | Euroopa Liidul on kõigil nendel tariifiridadel mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste eelmistes voorudes tehtud tariifikontsessioonide tulemusena järgmised tariifikohustused (94):






  — | 0 %-line väärtuseline tollimaks |
| --- | --- | --- |

80)

—

0 %-line väärtuseline tollimaks

| 81) | Need kontsessioonid kanti kaitsemeetmete kindlaksmääramise ajal Euroopa Liidu kontsessioonide ja kohustuste loendi I osa II jakku, mis on 1. detsembril 2016 muudetud kujul kinnitatud kui CLXXIII loend – Euroopa Liit (95). Selles loendis esitatud veerg „Muud tollimaksud ja tasud“ oli eespool osutatud tariifiridade puhul tühi. |
| --- | --- |

81)

| 82) | Nende GATTile lisatud ja GATT 1994 II artikli lõike 7 alusel kaasatud Euroopa Liidu kontsessioonide ja kohustuste loendisse kantud kontsessioonide tulemusena olid Euroopa Liidul kaitsemeetmete kindlaksmääramise ajal eelkõige järgmised GATT 1994 alusel tekkinud kohustused, mis tulenevad GATT 1994 XI artikli lõikest 1, millega keelatakse mittetariifsed piirangud eespool loetletud toodete impordile, ning II artikli lõike 1 punktist a ja II artikli lõike 1 punkti b esimesest ja teisest lausest. Seejuures ei tohi II artikli lõike 1 punkti b esimese lause kohaselt EL kohaldatava erandi puudumise korral kehtestada kõnealusele tootele harilikke tollimakse, mis on suuremad kui ELi kontsessioonide ja kohustuste loendi vastavas osas sätestatud, st eespool iga tariifirea kohta esitatud nullmäärad. Esialgse kaitsemeetme kindlaksmääramise ja lõpliku kaitsemeetme kehtestamise ajal olid ELi kaitsemeetme kohaldamisalasse kuuluvale tootele kehtivad imporditariifid 0 %. Teisisõnu olid need harilike tollimaksude puhul kohaldatavad tariifid juba GATT 1994 II artikli lõike 1 punkti a ja II artikli lõike 1 punkti b esimese lause alusel lubatud maksimummäärad. II artikli lõike 1 punkti b teise lause alusel ei olnud paindlikkust harilike tollimaksude kõrval muude tollimaksude või tasude kehtestamiseks. |
| --- | --- |

82)

| 83) | Kaitsemeetme kohaldamisalasse kuuluvat toodet imporditi suuremates kogustes (nagu nenditud lõpliku kaitsemeetme määruses) GATT 1994 (XI artikli lõige 1, II artikli lõike 1 punkt a ja punkti b esimene ja teine lause) alusel võetud kohustuste tulemusel, sest need kohustused koos Euroopa Liidu mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste järjestikustes voorudes sõlmitud tariifikontsessioonidega parandasid ja kindlustasid Euroopa Liidu turul kehtivate kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluva imporditoote turulepääsu tingimusi. Eespool nimetatud Euroopa Liidu tariifikohustused tõid seega kaasa impordi kasvu ega andnud ELile võimalust tõsta kaitsemeetme kehtestamise asemel harilikke tollimakse. See selgitab, kuidas kõnealused kohustused tõid kaasa impordi kasvu, mis ähvardas põhjustada olulist kahju. |
| --- | --- |

83)

| 84) | Samal ajal takistasid nimetatud GATTi kohustused ELil kõnealuse toote suhtes kohaldatavate imporditollimaksude tõstmist. Need olid seega Euroopa Liidu GATT 1994 kohustused, mis piirasid tema suutlikkust ära hoida või heastada impordi suurenemisest tulenevat kahju. Samal ajal peatas Euroopa Liit need kohustused tulenevalt oma kaitsemeetmest. |
| --- | --- |

84)

---

(1)  Vt ajutise määruse põhjendus 35 ja lõpliku määruse punkt 4.

1

(2)  Vt OECD, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), DSTI/SC(2018)3, lk 9, tabel 3.

2

(3)  Allikas: kaubanduse peadirektoraadi arvutused Global Trade Atlas andmete põhjal (https://ihsmarkit.com/index.html) – toorandmed kättesaadavad tellimise korral – analüüsiperiood: 2014–2017. Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 1.

3

(4)  
  Ibid.

4

Ibid.

(5)  Need riigid olid Hiina, India, Lõuna-Korea, Taiwan, Türgi, Ukraina ja Venemaa ning nende tooted moodustasid 2018. aastal ligikaudu 75 % kogu liitu suunatud impordist.

5

(6)  Terve 2018. aasta andmed on ekstrapoleeritud 2018. aasta jaanuarist novembrini kestnud perioodi kohta kättesaadavate andmete põhjal.

6

(7)  Allikas: Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – saadaval tellimise korral.

7

(8)  Vt ajutise määruse põhjendus 32.

8

(9)  Vt ajutise määruse põhjendused 31 ja 32 ning lõpliku määruse põhjendused 51–54.

9

(10)  Vt OECD „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ (Liigne tootmisvõimsus maailma terasetööstuses: hetkeolukord ja võimalikud suunad), 2015, lk 3.

10

(11)  Vt OECD „Evaluating the Financial Health of the Steel Industry“ (Terasetööstuse finantsseisundi hindamine), DSTI/SU/SC(2015)12/FINAL, 9. juuni 2017, lk 25.

11

(12)  Kättesaadav aadressil https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports.

12

(13)  Komisjoni 16. märtsi 2016. aasta teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Terasetööstus: püsivate töökohtade ja Euroopa majanduskasvu kaitsmine“, COM(2016) 155 final.

13

(14)  Vt OECD „Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward“ (Liigne tootmisvõimsus maailma terasetööstuses: hetkeolukord ja võimalikud suunad), 2015, lk 2, tabel.

14

(15)  Kogu uurimisperioodil kasvas import 71 % võrra, tarbimine aga 14 % võrra.

15

(16)  Hindade allalöömist vahemikus 1,2...23 % tõestati 17 tootekategoorias.

16

(17)  Vt ajutise määruse põhjendus 33.

17

(18)  Allikas: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP) – väljavõte tehtud 28.11.2018 kell 10.58.

18

(19)  Hõlmab kaitsemeetme alla kuuluvaid terasetooteid, ei hõlma Euroopa Liidu kehtestatud meetmeid ega ELi eksportivate tootjate impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetmeid. Ülevaate saamiseks Euroopa Liidu kaubanduse kaitsemeetmetest, mis kehtestati kaitsemeetme kohaldamisalasse kuuluvatele tootekategooriatele, vt lisa 1.B komisjoni 2. septembri 2019. aasta rakendusmäärusele (EL) 2019/1382, millega muudetakse teatavaid määrusi, millega kehtestatakse dumpingu- või subsiidiumivastased meetmed kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluvate teatavate terasetoodete suhtes (ELT L 227, 3.9.2019, lk 1).

19

(20)  Uurimisperioodi peamiste terast importivate riikide kohta vt OECD, „Recent developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes – mittetariifsete kaubandusmeetmete täpsem ülevaade“,DSTI/SC(2018) 3, 26. jaanuar 2018, lk 9, tabel 3. Kättesaadav siin (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf).

20

(21)  Need riigid olid (tähestiku järjekorras): Hiina (10 %), India (9 %), Korea (10 %), Taiwan (5 %), Türgi (22 %), Ukraina (7 %) ja Venemaa (14 %). Nendest riikidest pärit import moodustas ajavahemikul 2013–2017 keskmiselt ligikaudu 75 % vaatlusaluse toote impordist liitu.

21

(22)  Vt Euroferi 16. aprilli 2018. aasta esialgse uurimise esildise põhjendus 76 koos üksikasjalikuma teabega iga vaadeldava meetme kohta, mis on esitatud lisas A07 D.1. Andmete allikas: SBB Platts.

22

(23)  Vt CRU andmed: 2017. ja 2018. aasta tarbimine oli üsna stabiilne (kasv vaid umbes 2 %).

23

(24)  Sarnast suundumust täheldati, kui hinnati kaubanduse kaitsemeetmete mõju muudele toodetele peale terase.

24

(25)  Need meetmed mõjutasid kokku ligikaudu 15 miljonit tonni kombineeritud importi, millest vaid veidi üle 2 miljoni tonni sisenes turule pärast meetmete võtmist. Üksikasjade jaoks vt toimikusse lisatud märkus, tabel 2.

25

(26)  Vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 3.

26

(27)  Kaubanduse kaitsemeetme kehtestamiseks peavad iga uurimisega seotud mahud ületama miinimumtaset. Terasega kaubeldakse tavaliselt suhteliselt suurtes kogustes, nagu on näha ELi kaubanduse kaitsemeetmete praktika näidetest ja valimisse kuuluvatest muude kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete juhtumitest.

27

(28)  Uurimisperioodil oli nende riikide osakaal kogu liitu suunatud impordist järjepidevalt ligikaudu 75 %.

28

(29)  
  Allikas: import liitu: Eurostat; kaubanduse kaitsemeetmed: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

29

Allikas:

(30)  USA paragrahvi 232 ja impordi kasvu vahelise seose selgitamiseks viitab komisjon nendes põhjendustes ainult kuni 2018. aasta juuni andmetele, sest lõplikus määruses hinnatud impordi kasv hõlmab ajavahemikku kuni selle kuuni.

30

(31)  
  Allikas: GTA andmebaas, kumuleeritud eksport Türgist, Koreast, Venemaalt ja Taiwanist Ameerika Ühendriikidesse (joonis 2) ning kumuleeritud eksport samadest riikidest USAsse ja liitu (joonis 3).

31

Allikas

(32)  Vt lõpliku määruse põhjendused 90 ja 110.

32

(33)  Vt OECD terasekomitee, „Recent developments in steel trade and trade policy measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), 17.–18. september 2018, lk 8, tabel 2 (näitab, et 2018. aastal tugevdas liit veelgi oma positsiooni peamise terast importiva riigina maailmas).

33

(34)  
  Allikas: kaubanduse peadirektoraadi arvutused GTA andmete põhjal (https://ihsmarkit.com/index.html) – toorandmed kättesaadavad tellimise korral. Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 1.

34

Allikas:

(35)  
  Ibid.

35

Ibid.

(36)  Kasvule aitas kaasa ka kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamine teatavatele tootekategooriatele; nende konkreetset rolli analüüsitakse punktis 1.2.2.

36

(37)  Ajutise määruse põhjendus 53.

37

(38)  Vt lõpliku määruse tabel 15.

38

(39)  Neid suundumusi hinnati seoses vaatlusaluse toote, mitte üksikute tootekategooriatega.

39

(40)  Analüüsiperioodi kõigi aastate võrdluse põhjal.

40

(41)  Vt lõpliku määruse tabel 4.

41

(42)  
  Ibid.

42

Ibid.

(43)  Vt lõpliku määruse tabel 5.

43

(44)  Vt lõpliku määruse tabel 4.

44

(45)  Vt lõpliku määruse tabel 2.

45

(46)  
  Ibid.

46

Ibid.

(47)  Vt ajutise määruse III lisa.

47

(48)  Vt lõpliku määruse tabel 7.

48

(49)  Vt lõpliku määruse tabel 5.

49

(50)  Vt punkt 1.2.2, kus selgitatakse hiljutiste kaubanduse kaitsemeetmete rolli liidu tootmisharu tulemuslikkuses 2017. aastal.

50

(51)  Koguimport suurenes ligikaudu 1 miljoni tonni võrra ja selle turuosa kasvas 17,9 %-lt 2016. aastal 18,1 %ni 2017. aastal, mis on nii absoluut- kui ka suhtelises arvestuses vähem kui samad aastase intervalliga näitajad eelmistel aastatel.

51

(52)  Komisjon leidis, et näiteks 2013. aastal kehtestatud kaubanduse kaitsemeede oleks ajaliselt liiga kaugel, et seostada seda liidu paremate tulemustega 2017. aastal, ning seetõttu on analüüsis täpsem ja sobivam lähtuda valitud meetmetest.

52

(53)  Mõnel juhul ei pruugi kaubanduse kaitsemeetme kohaldamisala teatava toote suhtes, s.o hõlmatud CN-koodid, olla kaitsemeetme raames täielikult kooskõlas vastava tootekategooria tootemääratlusega, mistõttu see hinnang on umbkaudne.

53

(54)  Need on viited määrustele, millega kehtestati ajutine meede, sest praktilistel kaalutlustel eeldati, et kuni kehtis (ajutine või lõplik) tollimaks, oli sellel kaubeldavatele mahtudele sarnane mõju. Kõigil neil juhtudel kehtestati uurimise tulemusel lõplik meede.

54

(55)  Komisjoni 24. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/501, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT L 79, 25.3.2015, lk 23).

55

(56)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/181, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 37, 12.2.2016, lk 1).

56

(57)  Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1778, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (ELT L 272, 7.10.2016, lk 33).

57

(58)  Komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/113 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes (ELT L 23, 29.1.2016, lk 16).

58

(59)  Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1777, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (ELT L 272, 7.10.2016, lk 5).

59

(60)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

60

(61)  Allikas: kaubanduse peadirektoraadi analüüs asjakohaseid meetmeid käsitlevates õigusaktides avaldatud kahjunäitajate kohta ja esialgses kaitsemeetmete uurimises esitatud küsimustikus liidu tootmisharu antud vastuste analüüs tootekategooriate kaupa. Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 4.

61

(62)  Allikas: Eurostat.

62

(63)  Nendest uurimistest tulenevate kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisalasse kuuluva impordi summa (kuigi tegemist on erinevate uurimisperioodide ja erinevate aastatega, nt 2013–2015) oli veidi üle 5 miljoni tonni.

63

(64)  Allikas: kaubanduse peadirektoraadi analüüs tema enda asjakohase uurimisperioodi impordimahuga seotud kaubanduse kaitsemeetmete juhtumite kohta ning Eurostati impordiandmed iga uurimisperioodi kohta.

64

(65)  Kategooriad 1, 2, 7, 9, 12 ja 13.

65

(66)  Kategooriad 1, 2 ja 9.

66

(67)  Vt kategooriad 4, 8 ja 14.

67

(68)  Vt kategooriad 5, 6, 15, 16 ja 26.

68

(69)  Vt kategooriad 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 ja 28.

69

(70)  Vähemalt viisteist kategooriast kahekümne kolmest, mille suhtes kohaldatakse ajutist meedet (mille jaotus on esitatud ajutise määruse III lisas).

70

(71)  Näiteks 1. kategoorias, kus Hiina suhtes kohaldati 2016. aasta oktoobris kaubanduse kaitsemeetmeid, suurendas Türgi oma kohalolekut liidu turul 1 062 247 tonnilt 2016. aastal 2 miljoni tonnini 2017. aastal ja peaaegu 3 miljoni tonnini 2018. aastal. Samamoodi suurenes 2017. aastal Indiast imporditud maht 443 551 tonnilt 1 121 334 tonnini või Egiptusest imporditud maht 47 400 tonnilt 2016. aastal 409 432 tonnini 2017. aastal.

71

(72)  Punktis 1.2.1 põhjendati liidu tootmisharu olukorra üldist paranemist seoses vaatlusaluse tootega.

72

(73)  Vt lõpliku määruse põhjendused 57–62 ja tabel 12.

73

(74)  Mahule konteksti andmiseks: lihtne arvutus, mille aluseks on 2017. aasta keskmine terase hind liidus, näitab, et ELi tootmisharu võis selle täiendava impordi tulemusel kaotada ligikaudu 1,4 miljardi euro väärtuses kodumaist müüki. See näitab, et täiendava müügi võimalik mõju oli asjakohane.

74

(75)  Samas kui liitu suunatud impordi kasv aastatel 2016–2017 oli tunduvalt väiksem, ligikaudu 1 miljon tonni.

75

(76)  Vt ka OECD terasekomitee, „Recent developments in steel trade and trade policy measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), 17.–18. september 2018, lk 8, tabel 2.

76

(77)  Lõpliku kaitsemeetme vastuvõtmise ajal kehtisid ainult neli järgmist liitu suunatud importi mõjutavat kaubanduse kaitsemeedet (kolm Venemaa ja üks Taiwani vastu): komisjoni 5. oktoobri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1795, millega kehtestatakse Brasiiliast, Iraanist, Ukrainast ja Venemaalt pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja lõpetatakse uurimine Serbiast pärit teatavate rauast, legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes, ELT L 258, 6.10.2017, lk 24; komisjoni 29. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1328, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ELT L 210, 4.8.2016, lk 1; komisjoni 1. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1469, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes, ELT L 246, 2.10.2018, lk 20; komisjoni 26. augusti 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1429, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit roostevabast terasest külmvaltsitud lehtmaterjali impordi suhtes (ELT L 224, 27.8.2015, lk 10).

77

(78)  
  Allikas: USAsse suunatud impordi puhul GTA andmebaas; ELi suunatud impordi puhul Eurostat.

78

Allikas:

(79)  USA teraseturg oli üks suurimaid impordisihtkohti – vt OECD, „Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures“ (Hiljutised suundumused terasekaubanduses ja kaubanduspoliitika meetmetes), DSTI/SC(2018)3, lk 9, tabel 3.

79

(80)  Vt ajutise määruse põhjendus 35: „USA on arvutanud, et kõigile toodetele paragrahvi 232 alusel ühtse tariifi kehtestamine, jätmata välja peaaegu ühtegi riiki, peaks vähendama importi umbes 13 miljoni tonni võrra, mis vastab 7 %-le liidu tarbimisest.“

80

(81)  Vt lõpliku määruse põhjendus 89.

81

(82)  Allikas: impordihindade puhul Eurostat ning kuumtsingitud (HDG) ja kuumvaltsitud poolide (HRC) hindade puhul S&P Global Commodity Insights.

82

(83)  Allikas: S&P Global Commodity Insights.

83

(84)  Meetmete vastuvõtmisega lõppenud uurimistest ligikaudu 140 alustati 2015. aastal või hiljem, nii et need olid määratud kestma põhimõtteliselt vähemalt 2021. aastani (s.o vähemalt kaks aastat pärast ELi kaitsemeetmete uurimise lõpetamist). Allikas: WTO, Integrated Trade Intelligence Portal (I-TIP).

84

(85)  Vt OECD, „Recent Developments in Steelmaking Capacity“ (Hiljutised suundumused terase tootmise võimsuses), DSTI/SC(2018)2/FINAL: „ajakohane teave väljakuulutatud investeerimisprojektide kohta viitab sellele, et praegu suurendatakse tootmisvõimsust kokku ligikaudu 52 miljoni tonni võrra, mis võib rakenduda kolmeaastase perioodi 2018–2020 jooksul. Praegu kavandatakse tootmisvõimsuse suurendamist täiendava 39 miljoni tonni võrra, mis võib rakenduda samal perioodil.“

85

(86)  Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, ministrite aruanne, 20. september 2018, lõige 2.

86

(87)  Lõplik määrus, tabel 4.

87

(88)  Vt Maailma Teraseühendus, maailma teraseturu arenguväljavaade, OECD terasekomitee koosolek, 17. september 2018.

88

(89)  Vt Maailma Teraseühendus, „Worldsteel Short Range Outlook October 2018“ (Teraseühenduse lühiajaline arenguväljavaade 2018. aasta oktoobri kohta), pressiteade.

89

(90)  Vt OECD teraseturu suundumused, terasekomitee 85. istungjärk, september 2018. Vt ka OECD 17. septembri 2018. aasta maailmamajanduse arenguväljavaate lk 7 ja 8 eeldatava kasvu allapoole korrigeerimise kohta (ka liidus) ja milles nenditakse, et „ebakindlamaks muutuva kaubanduspoliitika oludes on maailmakaubandus aeglustunud“.

90

(91)  Terasetööstuse liigse tootmisvõimsuse ülemaailmne foorum, ministrite aruanne, 20. september 2018, lõige 2.

91

(92)  Vt Eurofer, majanduse ja teraseturu arenguväljavaade 2018–2019, 25. oktoober 2018.

92

(93)  Vt lõpliku määruse I lisa.

93

(94)  Üksikasjade jaoks vt toimikusse 30. novembril 2022 lisatud märkus, tabel 5.

94

(95)  WTO dokument WT/Let/1220.

95

---

OTSUSED

| 13.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/28

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/105,

26. juuli 2022,

meetmete SA.33960 2012/C (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsuse Vabariik on rakendanud Beauvais-Tillé lennujaama üksteisele järgnenud käitajate ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 5076 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 27. novembri 2009. aasta kirjaga kaebuse eeliste kohta, mida lennuettevõtja Ryanair sai väidetavalt mitmes Prantsusmaa piirkondlikus ja kohalikus lennujaamas. Mis puudutab Beauvais-Tillé lennujaama (edaspidi „Beauvais’ lennujaam“), siis on selles kaebuses viidatud ka rahalistele toetustele, mida väidetavalt said selle lennujaama üksteisele järgnevad käitajad, Oise’i kaubandus-tööstuskoda (edaspidi „CCIO“) ja Société aéroportuaire de gestion et d’exploitation de Beauvais (edaspidi „SAGEB“). See kaebus põhineb muu hulgas Picardie’ piirkondliku raamatupidamiskoja (CRC) 3. septembri 2007. aasta aruandel (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 27. novembri 2009. aasta kirjaga kaebuse eeliste kohta, mida lennuettevõtja Ryanair sai väidetavalt mitmes Prantsusmaa piirkondlikus ja kohalikus lennujaamas. Mis puudutab Beauvais-Tillé lennujaama (edaspidi „Beauvais’ lennujaam“), siis on selles kaebuses viidatud ka rahalistele toetustele, mida väidetavalt said selle lennujaama üksteisele järgnevad käitajad, Oise’i kaubandus-tööstuskoda (edaspidi „CCIO“) ja Société aéroportuaire de gestion et d’exploitation de Beauvais (edaspidi „SAGEB“). See kaebus põhineb muu hulgas Picardie’ piirkondliku raamatupidamiskoja (CRC) 3. septembri 2007. aasta aruandel (2).

Société aéroportuaire de gestion et d’exploitation de Beauvais

2

| (2) | Komisjon edastas 16. märtsi 2010. aasta kirjaga Prantsusmaa ametiasutustele kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni ja palus neil esitada vaidlustatud meetmete (edaspidi „kõnesolevad meetmed“) kohta selgitusi. Prantsusmaa ametiasutused vastasid 31. mai ja 7. juuni 2010. aasta kirjadega, mida täiendati 2. novembri 2011. aasta kirjaga. Komisjon edastas saadud teabe kaebajale ja palus temalt 5. detsembri 2011. aasta kirjaga lisateavet. Prantsusmaa ametiasutused esitasid oma märkused ja vastused 31. jaanuari 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas 16. märtsi 2010. aasta kirjaga Prantsusmaa ametiasutustele kaebuse mittekonfidentsiaalse versiooni ja palus neil esitada vaidlustatud meetmete (edaspidi „kõnesolevad meetmed“) kohta selgitusi. Prantsusmaa ametiasutused vastasid 31. mai ja 7. juuni 2010. aasta kirjadega, mida täiendati 2. novembri 2011. aasta kirjaga. Komisjon edastas saadud teabe kaebajale ja palus temalt 5. detsembri 2011. aasta kirjaga lisateavet. Prantsusmaa ametiasutused esitasid oma märkused ja vastused 31. jaanuari 2012. aasta kirjaga.

| (3) | Komisjon teavitas 30. mai 2012. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus 1) seoses võimaliku abiga, mis maksti teineteise järel CCIO-le ja SAGEB-le aastatel 2000–2008, ning 2) seoses võimaliku abiga, mida CCIO ja SAGEB maksid eri lennuettevõtjatele ajavahemikul 1. jaanuarist 1997 kuni 30. maini 2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teavitas 30. mai 2012. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud ametlik uurimismenetlus 1) seoses võimaliku abiga, mis maksti teineteise järel CCIO-le ja SAGEB-le aastatel 2000–2008, ning 2) seoses võimaliku abiga, mida CCIO ja SAGEB maksid eri lennuettevõtjatele ajavahemikul 1. jaanuarist 1997 kuni 30. maini 2012.

| (4) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnesolevate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(4)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (3). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnesolevate meetmete kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (5) | Komisjon sai Prantsusmaa märkused kätte 14. augusti 2012. aasta kirjaga. Seejärel sai ta 25. oktoobril 2012 märkused, mille esitasid ühiselt Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais (edaspidi „SMABT“), CCIO ja SAGEB. Lennuettevõtjad Ryanair ja Wizz Air saatsid mõlemad oma märkused komisjonile 26. oktoobril 2012. Prantsusmaa teatas 21. detsembri 2012. aasta kirjas, et ta ei soovi nende märkuste kohta märkusi esitada. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai Prantsusmaa märkused kätte 14. augusti 2012. aasta kirjaga. Seejärel sai ta 25. oktoobril 2012 märkused, mille esitasid ühiselt Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais (edaspidi „SMABT“), CCIO ja SAGEB. Lennuettevõtjad Ryanair ja Wizz Air saatsid mõlemad oma märkused komisjonile 26. oktoobril 2012. Prantsusmaa teatas 21. detsembri 2012. aasta kirjas, et ta ei soovi nende märkuste kohta märkusi esitada.

Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais

| (6) | Lisaks esitas Ryanair 10. aprilli 2013. aasta, 20. detsembri 2013. aasta, 9. ja 31. jaanuari 2014. aasta, 7. veebruari 2014. aasta, 28. märtsi 2014. aasta, 27. jaanuari 2015. aasta, 7. detsembri 2015. aasta ja 1. aprilli 2019. aasta kirjadega hulga üldisi ja ühiseid märkusi mitme riigiabi juhtumi kohta, mille komisjon oli algatanud ja mis teda puudutasid. Ryanair esitas komisjonile ka majandusanalüüsi aruanded, mille oli koostanud konsultatsiooniettevõtja Oxera 12. ja 26. septembril 2014 ning 6. novembril 2014. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks esitas Ryanair 10. aprilli 2013. aasta, 20. detsembri 2013. aasta, 9. ja 31. jaanuari 2014. aasta, 7. veebruari 2014. aasta, 28. märtsi 2014. aasta, 27. jaanuari 2015. aasta, 7. detsembri 2015. aasta ja 1. aprilli 2019. aasta kirjadega hulga üldisi ja ühiseid märkusi mitme riigiabi juhtumi kohta, mille komisjon oli algatanud ja mis teda puudutasid. Ryanair esitas komisjonile ka majandusanalüüsi aruanded, mille oli koostanud konsultatsiooniettevõtja Oxera 12. ja 26. septembril 2014 ning 6. novembril 2014.

| (7) | Ka Wizz Air esitas 21. märtsil 2014 oma seisukohad. See lennuettevõtja esitas samuti 4. novembril 2014 Oxera koostatud majandusanalüüsi aruanded Beauvais’ lennujaama kohta. |
| --- | --- |

(7)

Ka Wizz Air esitas 21. märtsil 2014 oma seisukohad. See lennuettevõtja esitas samuti 4. novembril 2014 Oxera koostatud majandusanalüüsi aruanded Beauvais’ lennujaama kohta.

| (8) | Komisjon edastas Prantsusmaale huvitatud isikute märkused ja andis talle võimaluse esitada nende märkuste kohta oma märkusi (4). Prantsusmaa vastas 13. juuli 2012. aasta, 21. detsembri 2012. aasta, 7. juuni 2013. aasta, 29. jaanuari 2014. aasta, 23. mai 2014. aasta, 18. detsembri 2015. aasta ja 24. juuni 2019. aasta kirjadega. Prantsusmaa teatas 13. juuli 2012. aasta kirjas komisjonile, et tal ei ole saadud märkuste kohta muid märkusi peale nende, mis on Marseille Provence'i lennujaama puudutavas juhtumis juba esitatud (5). Lisaks teatas Prantsusmaa 25. juuli 2012. aasta, 29. jaanuari 2014. aasta, 23. mai 2014. aasta ja 18. detsembri 2015. aasta kirjades komisjonile, et ta ei soovi esitada märkusi kolmandate isikute märkuste kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon edastas Prantsusmaale huvitatud isikute märkused ja andis talle võimaluse esitada nende märkuste kohta oma märkusi (4). Prantsusmaa vastas 13. juuli 2012. aasta, 21. detsembri 2012. aasta, 7. juuni 2013. aasta, 29. jaanuari 2014. aasta, 23. mai 2014. aasta, 18. detsembri 2015. aasta ja 24. juuni 2019. aasta kirjadega. Prantsusmaa teatas 13. juuli 2012. aasta kirjas komisjonile, et tal ei ole saadud märkuste kohta muid märkusi peale nende, mis on Marseille Provence'i lennujaama puudutavas juhtumis juba esitatud (5). Lisaks teatas Prantsusmaa 25. juuli 2012. aasta, 29. jaanuari 2014. aasta, 23. mai 2014. aasta ja 18. detsembri 2015. aasta kirjades komisjonile, et ta ei soovi esitada märkusi kolmandate isikute märkuste kohta.

4

5

| (9) | Komisjon teatas 24. veebruari 2014. aasta kirjaga Prantsusmaale ja huvitatud kolmandatele isikutele, kes olid juba märkusi esitanud, oma kavatsusest hinnata kõnesolevate meetmete kokkusobivust siseturuga lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi suuniste (6) (edaspidi „2014. aasta suunised“) alusel. Komisjon palus kirjade adressaatidel edastada selle kohta oma võimalikud märkused. Lisaks avaldati 15. aprillil 2014Euroopa Liidu Teatajas (7) teatis, milles kutsuti Prantsusmaad ja huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama selle kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas 24. veebruari 2014. aasta kirjaga Prantsusmaale ja huvitatud kolmandatele isikutele, kes olid juba märkusi esitanud, oma kavatsusest hinnata kõnesolevate meetmete kokkusobivust siseturuga lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi suuniste (6) (edaspidi „2014. aasta suunised“) alusel. Komisjon palus kirjade adressaatidel edastada selle kohta oma võimalikud märkused. Lisaks avaldati 15. aprillil 2014Euroopa Liidu Teatajas (7) teatis, milles kutsuti Prantsusmaad ja huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama selle kohta oma märkused.

6

Euroopa Liidu Teatajas

7

| (10) | Prantsusmaa esitas oma märkused 2014. aasta suuniste kohta 19. märtsil 2014. SMABT, SAGEB ja CCIO saatsid 14. märtsil 2014 komisjonile ühiselt oma märkused. Wizz Air ja Air France esitasid oma märkused vastavalt 21. märtsil 2014 ja 25. aprillil 2014 ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environnement 13. mai 2014. aasta kirjaga. Need mitmesugused märkused edastati Prantsusmaale 28. mai 2014. aasta kirjaga. Prantsusmaa ei soovinud nende kohta märkusi esitada. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa esitas oma märkused 2014. aasta suuniste kohta 19. märtsil 2014. SMABT, SAGEB ja CCIO saatsid 14. märtsil 2014 komisjonile ühiselt oma märkused. Wizz Air ja Air France esitasid oma märkused vastavalt 21. märtsil 2014 ja 25. aprillil 2014 ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environnement 13. mai 2014. aasta kirjaga. Need mitmesugused märkused edastati Prantsusmaale 28. mai 2014. aasta kirjaga. Prantsusmaa ei soovinud nende kohta märkusi esitada.

| (11) | Komisjon küsis 16. aprilli 2014. aasta ja 16. juuli 2014. aasta kirjadega Prantsusmaalt lisateavet. Prantsusmaa vastas vastavalt 19. juuni 2014. aasta ja 18. augusti 2014. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon küsis 16. aprilli 2014. aasta ja 16. juuli 2014. aasta kirjadega Prantsusmaalt lisateavet. Prantsusmaa vastas vastavalt 19. juuni 2014. aasta ja 18. augusti 2014. aasta kirjadega.

2.   ABI TAUST

ABI TAUST

2.1.   Beauvais’ lennujaama omadused

Beauvais’ lennujaama omadused

| (12) | Beauvais’ lennujaam on Prantsusmaa tsiviillennujaam, mis asub Oise’i departemangus Tillé kommuunis, 3 km Beauvais’st põhja pool ja ligikaudu 90 km kaugusel Pariisist. See lennujaam on avatud riigisiseseks ja rahvusvaheliseks õhuliikluseks. Beauvais’ lennujaam asub Amiens-Glisy lennujaamast 68 km kaugusel, Roissy-Charles de Gaulle’i lennujaamast 80 km kaugusel, Roueni lennujaamast ligikaudu 90 km kaugusel ja Orly-sudi lennujaamast 106 km kaugusel. |
| --- | --- |

(12)

Beauvais’ lennujaam on Prantsusmaa tsiviillennujaam, mis asub Oise’i departemangus Tillé kommuunis, 3 km Beauvais’st põhja pool ja ligikaudu 90 km kaugusel Pariisist. See lennujaam on avatud riigisiseseks ja rahvusvaheliseks õhuliikluseks. Beauvais’ lennujaam asub Amiens-Glisy lennujaamast 68 km kaugusel, Roissy-Charles de Gaulle’i lennujaamast 80 km kaugusel, Roueni lennujaamast ligikaudu 90 km kaugusel ja Orly-sudi lennujaamast 106 km kaugusel.

| (13) | Alates 1. maist 1997 on ettevõtja Ryanair avanud mitu lennuliini väljumisega Beauvais' lennujaamast sihtkohtadesse Euroopas. Alates 2002. aastast on mitu lennuettevõtjat (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling jt) avanud järk-järgult regulaarlende väljumisega Beauvais’ lennujaamast. Hoolimata lennuliikluse suurenemisest ja asjaolust, et uued lennuettevõtjad on hakanud seda lennujaama kasutama, on Ryanair jäänud lennujaama peamiseks lennuettevõtjaks: tema liiklus moodustas aastatel 1997–2011 reisijate arvu poolest keskmiselt üle 80 % lennujaama kogutegevusest. 2011. aastal moodustas lennujaama peaaegu kogu tegevuse odavlennuliiklus. |
| --- | --- |

(13)

Alates 1. maist 1997 on ettevõtja Ryanair avanud mitu lennuliini väljumisega Beauvais' lennujaamast sihtkohtadesse Euroopas. Alates 2002. aastast on mitu lennuettevõtjat (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling jt) avanud järk-järgult regulaarlende väljumisega Beauvais’ lennujaamast. Hoolimata lennuliikluse suurenemisest ja asjaolust, et uued lennuettevõtjad on hakanud seda lennujaama kasutama, on Ryanair jäänud lennujaama peamiseks lennuettevõtjaks: tema liiklus moodustas aastatel 1997–2011 reisijate arvu poolest keskmiselt üle 80 % lennujaama kogutegevusest. 2011. aastal moodustas lennujaama peaaegu kogu tegevuse odavlennuliiklus.

| (14) | Aastatel 1997–2011 lennujaama läbinud reisijate arv on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 1.

  Tabel 1


  Aastatel 1997–2011 Beauvais' lennujaama läbinud reisijad
   (8) | Reisijatevedu | Sellest Ryanair | Sellest Blue Air | Sellest Wizz Air |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | 207 000 | 127 453 (62  %) | | |
| 1998 | 260 000 | 194 211 (75  %) | | |
| 1999 | 387 000 | 315 771 (81,5  %) | | |
| 2000 | 387 229 | 346 551 (89  %) | | |
| 2001 | 422 972 | 371 376 (87  %) | | |
| 2002 | 677 857 | 459 572 (68  %) | | |
| 2003 | 969 445 | 806 383 (83  %) | | |
| 2004 | 1 427 595 | 1 292 368 (91  %) | | 40 919 |
| 2005 | 1 848 484 | 1 528 405 (83  %) | 4 023 | 162 465 |
| 2006 | 1 887 971 | 1 626 279 (86  %) | 28 947 | 148 861 |
| 2007 | 2 155 633 | 1 907 662 (88,5  %) | 69 795 | 138 256 |
| 2008 | 2 484 635 | 2 212 165 (89  %) | 81 072 | 178 340 |
| 2009 | 2 591 864 | 2 210 078 (85  %) | 79 414 | 300 088 |
| 2010 | 2 931 796 | 2 465 476 (84  %) | 84 660 | 377 812 |
| 2011 | 3 677 794 | 3 185 327 (87  %) | 90 083 | 401 370 |

(14)

Aastatel 1997–2011 lennujaama läbinud reisijate arv on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 1.

Tabel 1

Tabel 1

Aastatel 1997–2011 Beauvais' lennujaama läbinud reisijad
   (8)

Aastatel 1997–2011 Beauvais' lennujaama läbinud reisijad

8

Reisijatevedu

Reisijatevedu

Sellest Ryanair

Sellest Ryanair

Sellest Blue Air

Sellest Blue Air

Sellest Wizz Air

Sellest Wizz Air

1997

1997

207 000

127 453 (62  %)

1998

1998

260 000

194 211 (75  %)

1999

1999

387 000

315 771 (81,5  %)

2000

2000

387 229

346 551 (89  %)

2001

2001

422 972

371 376 (87  %)

2002

2002

677 857

459 572 (68  %)

2003

2003

969 445

806 383 (83  %)

2004

2004

1 427 595

1 292 368 (91  %)

40 919

2005

2005

1 848 484

1 528 405 (83  %)

4 023

162 465

2006

2006

1 887 971

1 626 279 (86  %)

28 947

148 861

2007

2007

2 155 633

1 907 662 (88,5  %)

69 795

138 256

2008

2008

2 484 635

2 212 165 (89  %)

81 072

178 340

2009

2009

2 591 864

2 210 078 (85  %)

79 414

300 088

2010

2010

2 931 796

2 465 476 (84  %)

84 660

377 812

2011

2011

3 677 794

3 185 327 (87  %)

90 083

401 370

2.2.   Beauvais' lennujaama käitajad

Beauvais' lennujaama käitajad

2.2.1.   Lennujaama käitamine CCIO poolt (1960–31.5.2008)

Lennujaama käitamine CCIO poolt (1960–31.5.2008)

| (15) | Kuni 31. detsembrini 1992 käitas CCIO Beuavais' lennujaama 30aastase avalike teenuste kontsessiooni alusel, mille ta 1960. aastal allkirjastas riigiga, lennujaama tollase omanikuga. Seejärel käitas CCIO lennujaama riigivara kasutamise ajutise loa (edaspidi „ajutine luba“) raames, mis anti välja prefektuuri 1. oktoobri 1997. aasta dekreediga, mis hõlmas õiguslikult lennujaama käitamist 1. jaanuarist 1993 kuni 31. detsembrini 1999. Seda ajutist luba pikendati mitu korda kuni 3. maini 2002. |
| --- | --- |

(15)

Kuni 31. detsembrini 1992 käitas CCIO Beuavais' lennujaama 30aastase avalike teenuste kontsessiooni alusel, mille ta 1960. aastal allkirjastas riigiga, lennujaama tollase omanikuga. Seejärel käitas CCIO lennujaama riigivara kasutamise ajutise loa (edaspidi „ajutine luba“) raames, mis anti välja prefektuuri 1. oktoobri 1997. aasta dekreediga, mis hõlmas õiguslikult lennujaama käitamist 1. jaanuarist 1993 kuni 31. detsembrini 1999. Seda ajutist luba pikendati mitu korda kuni 3. maini 2002.

| (16) | 30. jaanuaril 2002 sõlmitud ja 4. mail 2002 jõustunud kontsessioonilepinguga usaldas riik Beauvais’ lennujaama ehitamise, hooldamise ja käitamise CIO-le viieks aastaks. |
| --- | --- |

(16)

30. jaanuaril 2002 sõlmitud ja 4. mail 2002 jõustunud kontsessioonilepinguga usaldas riik Beauvais’ lennujaama ehitamise, hooldamise ja käitamise CIO-le viieks aastaks.

| (17) | 1. märtsi 2007. aasta lepinguga andis riik Beauvais' lennujaama omandiõiguse ning selle sisustamise, hooldamise ja käitamise volitused üle SMABT-le alates 1. märtsist 2008. |
| --- | --- |

(17)

1. märtsi 2007. aasta lepinguga andis riik Beauvais' lennujaama omandiõiguse ning selle sisustamise, hooldamise ja käitamise volitused üle SMABT-le alates 1. märtsist 2008.

| (18) | 20. oktoobri 2006. aasta prefektuuri dekreediga loodud SMABT ühendab Picardie’ piirkonda (38 % SMABT rahastusest), Oise’i departemangu (38 % rahastusest) ja Beauvaisis' aglomeratsiooni ühendust (nüüd Beauvaisis' kommuunide ühendust, edaspidi „CCB“; 24 % rahastusest). SMABT tegutseb vastavalt liikmesomavalitsuste olemasolevate teenuste ühendamise põhimõttele ning seetõttu on Oise’i departemanguga sõlmitud teenuste osutamise leping, mis näeb ette departemangu ametnike andmise tema kasutusse. SMABT on riigi eelarve- ja õiguspärasuse kontrolli all, (9) mis on kindlaks määratud tema loomise ajal kehtinud kohalike omavalitsuste üldseadustikus (Code général des collectivités territoriales), eelkõige selle seadustiku artiklites L. 1612–1–L. 1612–20 ja L. 3132–1 kuni L. 3132–4. |
| --- | --- |

(18)

20. oktoobri 2006. aasta prefektuuri dekreediga loodud SMABT ühendab Picardie’ piirkonda (38 % SMABT rahastusest), Oise’i departemangu (38 % rahastusest) ja Beauvaisis' aglomeratsiooni ühendust (nüüd Beauvaisis' kommuunide ühendust, edaspidi „CCB“; 24 % rahastusest). SMABT tegutseb vastavalt liikmesomavalitsuste olemasolevate teenuste ühendamise põhimõttele ning seetõttu on Oise’i departemanguga sõlmitud teenuste osutamise leping, mis näeb ette departemangu ametnike andmise tema kasutusse. SMABT on riigi eelarve- ja õiguspärasuse kontrolli all, (9) mis on kindlaks määratud tema loomise ajal kehtinud kohalike omavalitsuste üldseadustikus (Code général des collectivités territoriales), eelkõige selle seadustiku artiklites L. 1612–1–L. 1612–20 ja L. 3132–1 kuni L. 3132–4.

9

Code général des collectivités territoriales

| (19) | SMABT esitas 7. juuni 2007. aasta otsusega oma arvamuse Beauvais’ lennujaama ning Beauvais’ lennujaama ja Pariisi vahelise bussiliini käitamise avaliku teenindamise delegeerimise põhimõtte kohta ning andis SMABT esimehele loa korraldada hankemenetlus. Selle menetlusega nähti ette, et volitatud isikule antakse järgmised ülesanded:






  — | Beauvais’ lennujaama teenindamine, hooldus ja käitamine; |
| --- | --- | --- |

(19)

SMABT esitas 7. juuni 2007. aasta otsusega oma arvamuse Beauvais’ lennujaama ning Beauvais’ lennujaama ja Pariisi vahelise bussiliini käitamise avaliku teenindamise delegeerimise põhimõtte kohta ning andis SMABT esimehele loa korraldada hankemenetlus. Selle menetlusega nähti ette, et volitatud isikule antakse järgmised ülesanded:

—

Beauvais’ lennujaama teenindamine, hooldus ja käitamine;

| — | teatavate tööde tegemine mitmeaastase investeerimiskava raames, mis peaks eelkõige hõlmama investeeringuid seoses seadmete hooldusega ja äritaristu ehitamisega (eelkõige teise terminali ehitamine); |
| --- | --- |

—

teatavate tööde tegemine mitmeaastase investeerimiskava raames, mis peaks eelkõige hõlmama investeeringuid seoses seadmete hooldusega ja äritaristu ehitamisega (eelkõige teise terminali ehitamine);

| — | nende bussiliinide teenindamine, mis ühendavad lennujaama Pariisi ja muude Île-de-France’i piirkonna sihtkohtadega. |
| --- | --- |

—

nende bussiliinide teenindamine, mis ühendavad lennujaama Pariisi ja muude Île-de-France’i piirkonna sihtkohtadega.

| (20) | Oodates lepingu sõlmimist põhjenduses 19 nimetatud hankemenetluses, pikendas riik CCIOga sõlmitud 30. jaanuari 2002. aasta kontsessioonilepingut kuni 1. märtsini 2008 (10). Riigi asendanud SMABT pikendas 29. veebruari 2008. aasta lepingu lisaga lepingu kestust teist korda, kuni 31. maini 2008. |
| --- | --- |

(20)

Oodates lepingu sõlmimist põhjenduses 19 nimetatud hankemenetluses, pikendas riik CCIOga sõlmitud 30. jaanuari 2002. aasta kontsessioonilepingut kuni 1. märtsini 2008 (10). Riigi asendanud SMABT pikendas 29. veebruari 2008. aasta lepingu lisaga lepingu kestust teist korda, kuni 31. maini 2008.

10

| (21) | Tuleb märkida, et CCIO poolt Beauvais’ lennujaama käitamisega seotud tegevus kirjendati CCIO üldosakonna ülejäänud tegevustest eraldiseisval kontol. Lisaks oli Beauvais’ lennujaama äritegevuse raamatupidamisarvestus eraldatud raamatupidamisarvestusest, mis puudutas selle lennujaamamaksu arvutamise riiklikku tegevust, mida tsiviillennunduse peadirektoraat võttis, et rahastada riigi tegevusega seotud lennujaamataristuid ja -varustust. CCIO peamised raamatupidamis- ja äriandmed lennujaama käitamise kohta aastatel 1997–2008 on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 2.

  Tabel 2


  Peamised arvandmed CCIO lennujaamaosakonna raamatupidamise kohta (tuhandetes eurodes)
   (11) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bussitulud | 459 | 657 | 1 295 | 1 403 | 1 749 | 3 546 |
| | | | | | | |
| Ryanairi tulud | Liigitamata | Liigitamata | Liigitamata | Liigitamata | 706 | 848 |
| Tulud kokku | 2 566 | 2 892 | 4 153 | 4 199 | 5 264 | 13 109 |
| | | | | | | |
| Maksed Ryanairile | Liigitamata | Liigitamata | Liigitamata | Liigitamata | 462 | 534 |
| Kulud kokku | 2 417 | 3 413 | 3 631 | 4 675 | 5 704 | 13 069 |
| | | | | | | |
| Kasum | 149 | – 521 | 522 | - 475 | - 440 | 40 |
| Puhaspõhivara | 2 679 | 3 146 | 27 126 | 2 595 | 2 550 | 2 887 |
| Bilanss kokku | 3 121 | 3 933 | 3 301 | 3 411 | 3 808 | 8 163 |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008
   (12) |
| Bussitulud | 5 341 | 8 007 | 12 840 | 11 845 | 12 936 | 5 858 |
| Ryanairi tulud | 1 502 | 2 379 | 2 777 | 2 904 | 3 425 | 1 643 |
| Tulud kokku | 16 915 | 18 934 | 26 982 | 30 525 | 33 264 | 17 933 |
| | | | | | | |
| Maksed Ryanairile | 834 | 1 146 | 1 272 | 1 348 | 1 558 | 765 |
| Bussikulud | | | 6 078 | 6 210 | 6 403 | 2 821 |
| Kulud kokku | 13 874 | 22 414 | 26 179 | 28 731 | 29 928 | 17 950 |
| | | | | | | |
| Kasum | 3 042 | -3 480 | 803 | 1 794 | 3 335 | –17 |
| Puhaspõhivara | 5 198 | 8 017 | 10 833 | 14 448 | 15 425 | 150 |
| Bilanss kokku | 9 353 | 15 283 | 18 234 | 31 585 | 33 560 | 16 374 |

(21)

Tuleb märkida, et CCIO poolt Beauvais’ lennujaama käitamisega seotud tegevus kirjendati CCIO üldosakonna ülejäänud tegevustest eraldiseisval kontol. Lisaks oli Beauvais’ lennujaama äritegevuse raamatupidamisarvestus eraldatud raamatupidamisarvestusest, mis puudutas selle lennujaamamaksu arvutamise riiklikku tegevust, mida tsiviillennunduse peadirektoraat võttis, et rahastada riigi tegevusega seotud lennujaamataristuid ja -varustust. CCIO peamised raamatupidamis- ja äriandmed lennujaama käitamise kohta aastatel 1997–2008 on kokkuvõtlikult esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Tabel 2

Peamised arvandmed CCIO lennujaamaosakonna raamatupidamise kohta (tuhandetes eurodes)
   (11)

Peamised arvandmed CCIO lennujaamaosakonna raamatupidamise kohta (tuhandetes eurodes)

11

1997

1997

1998

1998

1999

1999

2000

2000

2001

2001

2002

2002

Bussitulud

459

657

1 295

1 403

1 749

3 546

Ryanairi tulud

Liigitamata

Liigitamata

Liigitamata

Liigitamata

706

848

Tulud kokku

2 566

2 892

4 153

4 199

5 264

13 109

Maksed Ryanairile

Liigitamata

Liigitamata

Liigitamata

Liigitamata

462

534

Kulud kokku

2 417

3 413

3 631

4 675

5 704

13 069

Kasum

149

– 521

522

- 475

- 440

40

Puhaspõhivara

2 679

3 146

27 126

2 595

2 550

2 887

Bilanss kokku

3 121

3 933

3 301

3 411

3 808

8 163

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008
   (12)

2008

12

Bussitulud

5 341

8 007

12 840

11 845

12 936

5 858

Ryanairi tulud

1 502

2 379

2 777

2 904

3 425

1 643

Tulud kokku

16 915

18 934

26 982

30 525

33 264

17 933

Maksed Ryanairile

834

1 146

1 272

1 348

1 558

765

Bussikulud

6 078

6 210

6 403

2 821

Kulud kokku

13 874

22 414

26 179

28 731

29 928

17 950

Kasum

3 042

-3 480

803

1 794

3 335

–17

Puhaspõhivara

5 198

8 017

10 833

14 448

15 425

150

Bilanss kokku

9 353

15 283

18 234

31 585

33 560

16 374

2.2.2.   Lennujaama käitamine SAGEB poolt (alates 1. juunist 2008).

Lennujaama käitamine SAGEB poolt (alates 1. juunist 2008).

| (22) | Pärast põhjenduses 19 osutatud konkurentsipõhist menetlust delegeeris (13) SMABT Beauvais’ lennujaama käitamise 15 aastaks ühendusele CCIO-Veolia Transport 19. märtsil 2008 sõlmitud avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel (jõustus 1. juunil 2008) (14). Vastavalt avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu tingimustele asendas SAGEB automaatselt ühenduse CCIO-Veolia Transport niipea, kui see loodi isikuna, kellele see tegevus delegeeritakse. Avaliku teenuse osutamise delegeerimise leping on käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval endiselt jõus. |
| --- | --- |

(22)

Pärast põhjenduses 19 osutatud konkurentsipõhist menetlust delegeeris (13) SMABT Beauvais’ lennujaama käitamise 15 aastaks ühendusele CCIO-Veolia Transport 19. märtsil 2008 sõlmitud avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel (jõustus 1. juunil 2008) (14). Vastavalt avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu tingimustele asendas SAGEB automaatselt ühenduse CCIO-Veolia Transport niipea, kui see loodi isikuna, kellele see tegevus delegeeritakse. Avaliku teenuse osutamise delegeerimise leping on käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval endiselt jõus.

13

14

| (23) | SAGEB on lihtsustatud aktsiaselts, mille kapitalist kuulub algselt 51 % CCIO-le ja 49 % äriühingule Veolia Transport, mis omakorda kuulub peamiselt eraõiguslikule kontsernile Veolia Environnement (15). 2011. aasta märtsis asendati Veolia Transport äriühinguga Veolia-Transdev (millest 50 % kuulus kontsernile Veolia Environnement ja 50 % Caisse des Dépôts et Consignations’ile), kes võttis üle kõik ettevõtja Veolia Transport aktsiad SAGEBs. SAGEB sisemist toimimist ja korraldust on kirjeldatud põhjenduses 291 jj. |
| --- | --- |

(23)

SAGEB on lihtsustatud aktsiaselts, mille kapitalist kuulub algselt 51 % CCIO-le ja 49 % äriühingule Veolia Transport, mis omakorda kuulub peamiselt eraõiguslikule kontsernile Veolia Environnement (15). 2011. aasta märtsis asendati Veolia Transport äriühinguga Veolia-Transdev (millest 50 % kuulus kontsernile Veolia Environnement ja 50 % Caisse des Dépôts et Consignations’ile), kes võttis üle kõik ettevõtja Veolia Transport aktsiad SAGEBs. SAGEB sisemist toimimist ja korraldust on kirjeldatud põhjenduses 291 jj.

15

| (24) | Tabelis 3 on ülevaatlikult esitatud Beauvais’ lennujaama käitamise järjestikused lepingud.

  Tabel 3


  Beauvais’ lennujaama käitamine – ülevaade










  Omanik | Ajavahemik | Käitaja | Õigusakti liik | Õigusakti kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olek | 1.1.1993–4.5.2002 | CCIO | Ajutine luba | Prefektuuri 1. oktoobri 1997. aasta dekreet |
| 4.5.2002–29.2.2008 | CCIO | Kontsessioonileping | 30.1.2002 |
| SMABT | 1.3.2008–1.6.2008 | CCIO |
| 1.6.2008–31.5.2023 | SAGEB | AVALIKU TEENUSE OSUTAMISE DELEGEERIMISE LEPING | 19.3.2008 |

(24)

Tabelis 3 on ülevaatlikult esitatud Beauvais’ lennujaama käitamise järjestikused lepingud.

Tabel 3

Tabel 3

Beauvais’ lennujaama käitamine – ülevaade

Beauvais’ lennujaama käitamine – ülevaade

Omanik

Ajavahemik

Käitaja

Õigusakti liik

Õigusakti kuupäev

Olek

1.1.1993–4.5.2002

CCIO

Ajutine luba

Prefektuuri 1. oktoobri 1997. aasta dekreet

4.5.2002–29.2.2008

CCIO

Kontsessioonileping

30.1.2002

SMABT

1.3.2008–1.6.2008

CCIO

1.6.2008–31.5.2023

SAGEB

AVALIKU TEENUSE OSUTAMISE DELEGEERIMISE LEPING

19.3.2008

3.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (25) | Kõnesolevad meetmed seisnevad ühelt poolt rahalises toetuses, mida kohalikud omavalitsused on andnud Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele, ja teiselt poolt rahalises toetuses, mida Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajad on andnud eri lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

(25)

Kõnesolevad meetmed seisnevad ühelt poolt rahalises toetuses, mida kohalikud omavalitsused on andnud Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele, ja teiselt poolt rahalises toetuses, mida Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajad on andnud eri lennuettevõtjatele.

3.1.   Rahaline toetus Beauvais’ lennujaamale

Rahaline toetus Beauvais’ lennujaamale

| (26) | Rahaline toetus Beauvais' lennujaamale jaguneb kaheks: 1) Beauvais’ lennujaama taristusse tehtavate investeeringute rahastamine ja 2) selle lennujaama käitamiseks tehtud maksed. |
| --- | --- |

(26)

Rahaline toetus Beauvais' lennujaamale jaguneb kaheks: 1) Beauvais’ lennujaama taristusse tehtavate investeeringute rahastamine ja 2) selle lennujaama käitamiseks tehtud maksed.

3.1.1.   Beauvais' lennujaamale makstud toetuste aluseks olevad lepingud

Beauvais' lennujaamale makstud toetuste aluseks olevad lepingud

3.1.1.1.   Riigivara kasutamise ajutine luba (1.1.1993–3.5.2002)

Riigivara kasutamise ajutine luba (1.1.1993–3.5.2002)

| (27) | Loa kohaselt vastutas CCIO oma riisikol Beauvais’ lennujaama käitamiseks vajalike rajatiste, maa, hoonete, paigaldiste, masinate ja seadmete ning teenuste rajamise, hooldamise, uuendamise, käitamise ja arendamise eest (16). Riik oli siiski endiselt pädev osutama teatavaid teenuseid, mis aitavad kaasa lennuliikluse ohutusele, turvalisusele ja korrapärasusele, (17) samas kui CCIO osutas pääste- ja tuletõrjeteenust, tagas lindudega seotud ohtude ennetamise ja lennuinfoteenuse (18). |
| --- | --- |

(27)

Loa kohaselt vastutas CCIO oma riisikol Beauvais’ lennujaama käitamiseks vajalike rajatiste, maa, hoonete, paigaldiste, masinate ja seadmete ning teenuste rajamise, hooldamise, uuendamise, käitamise ja arendamise eest (16). Riik oli siiski endiselt pädev osutama teatavaid teenuseid, mis aitavad kaasa lennuliikluse ohutusele, turvalisusele ja korrapärasusele, (17) samas kui CCIO osutas pääste- ja tuletõrjeteenust, tagas lindudega seotud ohtude ennetamise ja lennuinfoteenuse (18).

16

17

18

| (28) | CCIO rahastab end üldjuhul lennujaamamaksudest ja tegevustuludest (19). Rahalist abi võis anda ka nende kulude katmiseks, mis tulenevad taristu arendamisest ja hooldamisest, mis oli samuti CCIO kohustus (20). Nende kulude puhul võis CCIO ajutise loa artikli 3 alusel taotleda ka teiste omavalitsuste rahalist toetust. Vastutasuks oli CCIO kohustatud maksma riigile kasutustasu 1 000 Prantsuse franki aastas. |
| --- | --- |

(28)

CCIO rahastab end üldjuhul lennujaamamaksudest ja tegevustuludest (19). Rahalist abi võis anda ka nende kulude katmiseks, mis tulenevad taristu arendamisest ja hooldamisest, mis oli samuti CCIO kohustus (20). Nende kulude puhul võis CCIO ajutise loa artikli 3 alusel taotleda ka teiste omavalitsuste rahalist toetust. Vastutasuks oli CCIO kohustatud maksma riigile kasutustasu 1 000 Prantsuse franki aastas.

19

20

3.1.1.2.   Beauvais’ lennujaama kontsessioonileping (4.5.2002–31.5.2008)

Beauvais’ lennujaama kontsessioonileping (4.5.2002–31.5.2008)

| (29) | 4. mai 2002. aasta kontsessioonileping, mille ühes osas viidati 29. mai 1997. aasta dekreedis sätestatud hanke tüüptingimuste kohaldamisele, (21) nägi ette ülesannete jaotuse riigi ja CCIO vahel. Abi andva asutusena osutas ja rahastas riik kõiki lennuliiklusteenuseid (22). Mis puutub CCIOsse, siis pidi ta lisaks lennujaama ärilisele käitamisele (23) ise osutama ja rahastama teatavaid julgestusteenuseid, nagu tuletõrje- ja päästeteenus, lindudega seotud ohu ennetamine ning reisijate, registreeritud pagasi ja lennuvälja reserveeritud aladele juurdepääsu kontroll (24). |
| --- | --- |

(29)

4. mai 2002. aasta kontsessioonileping, mille ühes osas viidati 29. mai 1997. aasta dekreedis sätestatud hanke tüüptingimuste kohaldamisele, (21) nägi ette ülesannete jaotuse riigi ja CCIO vahel. Abi andva asutusena osutas ja rahastas riik kõiki lennuliiklusteenuseid (22). Mis puutub CCIOsse, siis pidi ta lisaks lennujaama ärilisele käitamisele (23) ise osutama ja rahastama teatavaid julgestusteenuseid, nagu tuletõrje- ja päästeteenus, lindudega seotud ohu ennetamine ning reisijate, registreeritud pagasi ja lennuvälja reserveeritud aladele juurdepääsu kontroll (24).

21

22

23

24

| (30) | CCIO rahastab end üldjuhul lennujaamamaksudest ja tegevustuludest (25). Eelmises põhjenduses osutatud CCIO julgestusülesanded kaeti rahaliselt lennujaamamaksust saadava tuluga ja vajaduse korral riigi toetustega (26). |
| --- | --- |

(30)

CCIO rahastab end üldjuhul lennujaamamaksudest ja tegevustuludest (25). Eelmises põhjenduses osutatud CCIO julgestusülesanded kaeti rahaliselt lennujaamamaksust saadava tuluga ja vajaduse korral riigi toetustega (26).

25

26

3.1.1.3.   Avaliku teenuse osutamise delegeerimise leping (1.6.2008–2023).

Avaliku teenuse osutamise delegeerimise leping (1.6.2008–2023).

| (31) | Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepinguga on SAGEB-le usaldatud peamiselt Beauvais' lennujaama käitamine ning lisaks bussiühenduste tagamine Beauvais' lennujaama ja Pariisi vahel. Isik, kellele nende teenuste osutamine on delegeeritud, tegeleb nendega oma riisikol (27). |
| --- | --- |

(31)

Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepinguga on SAGEB-le usaldatud peamiselt Beauvais' lennujaama käitamine ning lisaks bussiühenduste tagamine Beauvais' lennujaama ja Pariisi vahel. Isik, kellele nende teenuste osutamine on delegeeritud, tegeleb nendega oma riisikol (27).

27

| (32) | Selle avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu järgi on SAGEB rahaliselt kohustatud tegelema kõigi tegevustega, mis seonduvad Beauvais' lennujaama käitamisega, v.a lennuliikluse ohutus ja meteoroloogiateenused (28). Lisaks vastutab SAGEB teatavate julgestus- ja ohutusteenuste (29) osutamise eest, millele riik maksab rahalist toetust, mis on kindlaks määratud kehtivate õigusaktidega (30) või vastavalt lennuvälja liikluse laadile ja mahule (31). |
| --- | --- |

(32)

Selle avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu järgi on SAGEB rahaliselt kohustatud tegelema kõigi tegevustega, mis seonduvad Beauvais' lennujaama käitamisega, v.a lennuliikluse ohutus ja meteoroloogiateenused (28). Lisaks vastutab SAGEB teatavate julgestus- ja ohutusteenuste (29) osutamise eest, millele riik maksab rahalist toetust, mis on kindlaks määratud kehtivate õigusaktidega (30) või vastavalt lennuvälja liikluse laadile ja mahule (31).

28

29

30

31

| (33) | Mis puudutab avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel kohaldatavaid finantstingimusi, siis saab SAGEB tulu lennundustasudest ning lennujaama ja Pariisi-Beauvais' bussiliini käitamisega seotud muudest tegevustuludest. Vastutasuks peab SAGEB maksma SMABT-le kasutustasu, mille suurus on ligikaudu 10,8 miljonit eurot kogu lepingu kehtivuse ajal. Lepingu lisas 14 on lisaks sätestatud, et „vastutasuks selle eest, et SMABT osaleb lennujaama taristu rahastamises, kohustub kontsessionäär maksma SMABT-le tasu, mille puhul võetakse arvesse täiendavat kasumlikkust võrreldes prognoositava 10 % sisemise tulumääraga“. Õigus tasule tekib aastal n, kui puhastulem on positiivne (saadakse kasumit), kui aastate 1 kuni n kumulatiivne puhastulem on positiivne ja kui nõnda arvestatud sisemine tulumäär on üle 10 %. Tasumääraks on määratud 50 % täiendavast kasumlikkusest. |
| --- | --- |

(33)

Mis puudutab avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel kohaldatavaid finantstingimusi, siis saab SAGEB tulu lennundustasudest ning lennujaama ja Pariisi-Beauvais' bussiliini käitamisega seotud muudest tegevustuludest. Vastutasuks peab SAGEB maksma SMABT-le kasutustasu, mille suurus on ligikaudu 10,8 miljonit eurot kogu lepingu kehtivuse ajal. Lepingu lisas 14 on lisaks sätestatud, et „vastutasuks selle eest, et SMABT osaleb lennujaama taristu rahastamises, kohustub kontsessionäär maksma SMABT-le tasu, mille puhul võetakse arvesse täiendavat kasumlikkust võrreldes prognoositava 10 % sisemise tulumääraga“. Õigus tasule tekib aastal n, kui puhastulem on positiivne (saadakse kasumit), kui aastate 1 kuni n kumulatiivne puhastulem on positiivne ja kui nõnda arvestatud sisemine tulumäär on üle 10 %. Tasumääraks on määratud 50 % täiendavast kasumlikkusest.

| (34) | Lisaks on avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus esitatud loetelu investeeringutest, mille SAGEB on kohustatud selle lepingu kehtivuse ajal tegema (32) ja mis on hinnatud 68,2 miljonile eurole – kusjuures isik, kellele teenuse osutamine on delegeeritud, on kohustatud rahastama neid ükskõik mis vahenditest – ning mille puhul on SMABT ette näinud osalemise maksimaalselt 14,5 miljoni euro suuruses summas (33) (vt põhjendus 41). |
| --- | --- |

(34)

Lisaks on avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus esitatud loetelu investeeringutest, mille SAGEB on kohustatud selle lepingu kehtivuse ajal tegema (32) ja mis on hinnatud 68,2 miljonile eurole – kusjuures isik, kellele teenuse osutamine on delegeeritud, on kohustatud rahastama neid ükskõik mis vahenditest – ning mille puhul on SMABT ette näinud osalemise maksimaalselt 14,5 miljoni euro suuruses summas (33) (vt põhjendus 41).

32

33

3.1.2.   Investeeringutoetused

Investeeringutoetused

| (35) | Beauvais' lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele on makstud investeeringutoetusi kolme investeerimiskava raames, mida on ellu viidud vastavalt ajavahemikel 2001–2006, 2007–2008 ja 2008–2023. |
| --- | --- |

(35)

Beauvais' lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele on makstud investeeringutoetusi kolme investeerimiskava raames, mida on ellu viidud vastavalt ajavahemikel 2001–2006, 2007–2008 ja 2008–2023.

3.1.2.1.   2001.–2006. aasta investeerimiskava (edaspidi „kava 1“)

2001.–2006. aasta investeerimiskava (edaspidi „kava 1“)

| (36) | CCIO esitas 2001. aastal Oise'i departemangule, Picardie’ piirkonnale ja Beauvaisis' kommuunide ühendusele taotluse rahalise toetuse saamiseks. Selle puhul esitas CCIO Beauvais’ lennujaama ajakohastamise ja nõuetega vastavusse viimise kava, mille prognoositav summa oli 53,3 miljonit Prantsuse franki (6,825 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(36)

CCIO esitas 2001. aastal Oise'i departemangule, Picardie’ piirkonnale ja Beauvaisis' kommuunide ühendusele taotluse rahalise toetuse saamiseks. Selle puhul esitas CCIO Beauvais’ lennujaama ajakohastamise ja nõuetega vastavusse viimise kava, mille prognoositav summa oli 53,3 miljonit Prantsuse franki (6,825 miljonit eurot).

| (37) | Oise'i departemang (34), Picardie’ piirkond (35) ja CCB (36) rahuldasid selle toetustaotluse, määrates CCIO-le toetuse kogusummas 4 311 395 eurot, (37) kusjuures ülejäänud kulud jäid CCIO kanda (summas 2,55 miljonit eurot) (38). Seda toetust ei arvutatud kavas 1 ette nähtud konkreetsete kulude põhjal, vaid kava hinnangulise kogusumma alusel. Investeeringute tegemise täpne alguskuupäev oli 2. juuli 2001, kusjuures investeeringud pidid olema tehtud 31. detsembriks 2006. Seda esialgset investeerimiskava tuli 2005. aastal muuta, et võtta arvesse reisijate vastuvõtu kvaliteedi ja ohutusega seotud regulatiivseid piiranguid, mida tingib reisijate arvu muutumine (39). Selle kava raames kavandatud ja tehtud investeeringud võib kokku võtta järgmiselt.

  Tabel 4


  Kava 1 raames kavandatud ja tehtud investeeringud (eurodes)









  Investeeringu laad | Prognoositav summa | 2005.aastal läbivaadatud prognoositav summa | Investeeringu lõppsumma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Läänetiib (väljuvad lennud): | Pagasi julgestuskontrolli saal |

(37)

Oise'i departemang (34), Picardie’ piirkond (35) ja CCB (36) rahuldasid selle toetustaotluse, määrates CCIO-le toetuse kogusummas 4 311 395 eurot, (37) kusjuures ülejäänud kulud jäid CCIO kanda (summas 2,55 miljonit eurot) (38). Seda toetust ei arvutatud kavas 1 ette nähtud konkreetsete kulude põhjal, vaid kava hinnangulise kogusumma alusel. Investeeringute tegemise täpne alguskuupäev oli 2. juuli 2001, kusjuures investeeringud pidid olema tehtud 31. detsembriks 2006. Seda esialgset investeerimiskava tuli 2005. aastal muuta, et võtta arvesse reisijate vastuvõtu kvaliteedi ja ohutusega seotud regulatiivseid piiranguid, mida tingib reisijate arvu muutumine (39). Selle kava raames kavandatud ja tehtud investeeringud võib kokku võtta järgmiselt.

34

35

36

37

38

39

Tabel 4

Tabel 4

Kava 1 raames kavandatud ja tehtud investeeringud (eurodes)

Kava 1 raames kavandatud ja tehtud investeeringud (eurodes)

Investeeringu laad

Prognoositav summa

2005.aastal läbivaadatud prognoositav summa

Investeeringu lõppsumma

Läänetiib (väljuvad lennud):

Pagasi julgestuskontrolli saal

| | Pagasi sortimise angaar |
| --- | --- |

Pagasi sortimise angaar

| | Lennujaama kontorid |
| --- | --- |

Lennujaama kontorid

| | Varikatus |
| --- | --- |

Varikatus

1 687 153

2 600 000

2 608 000

Idatiib (saabuvad lennud):

| | Pagasikäitlus |
| --- | --- |

Pagasikäitlus

| | Reisijate pealt kaetud käigutee |
| --- | --- |

Reisijate pealt kaetud käigutee

228 674

160 000

164 000

Terminali ajakohastamine

Terminali ajakohastamine

762 250

600 000

649 000

Turvaseadmed, sh

| | tuletõrjepunkti ehitamine |
| --- | --- |

tuletõrjepunkti ehitamine

| | ohutuspiirded |
| --- | --- |

ohutuspiirded

| | lennujaama uksele juurdepääsemise kontroll |
| --- | --- |

lennujaama uksele juurdepääsemise kontroll

| | registreeritud pagasi kontrollimise seadmed |
| --- | --- |

registreeritud pagasi kontrollimise seadmed

914 690

900 000

922 000

teed ja mitmesugused võrgud:

| | autoparkla |
| --- | --- |

autoparkla

| | tuletõrjepunkt (teed ja mitmesugused võrgud) |
| --- | --- |

tuletõrjepunkt (teed ja mitmesugused võrgud)

| | olemasolevate teede remont |
| --- | --- |

olemasolevate teede remont

| | kanalisatsiooniühendus |
| --- | --- |

kanalisatsiooniühendus

762 245

873 480

1 238 000

463 467

Mitmesugused tööd

Mitmesugused tööd

304 900

0

0

Keskkonnauuringud ja -tööd

Keskkonnauuringud ja -tööd

533 570

60 000

62 000

Tasud

Tasud

623 210

623 210

744 000

Käitamisvarustuse ajakohastamine, sh

Käitamisvarustuse ajakohastamine, sh

infiltratsiooni- ja filtreerimispunktid

1 048 310

1 048 310

| 1 264 000 |
| --- |

1 264 000

| 133 000 |
| --- |

133 000

133 000

KOKKU

KOKKU

6 865 000

6 865 000

6 865 000

6 865 000

7 650 000

7 650 000

| (38) | Hoolimata sellest, et lõppkulud ületasid prognoositud kulusid, maksid põhjenduses 37 nimetatud kohalikud omavalitsused oma rahastamislepingutes ette nähtud toetused CCIO-le välja kogusummas 4,311 miljonit eurot, kusjuures ülejäänud kulud jäid CCIO kanda. |
| --- | --- |

(38)

Hoolimata sellest, et lõppkulud ületasid prognoositud kulusid, maksid põhjenduses 37 nimetatud kohalikud omavalitsused oma rahastamislepingutes ette nähtud toetused CCIO-le välja kogusummas 4,311 miljonit eurot, kusjuures ülejäänud kulud jäid CCIO kanda.

3.1.2.2.   2006.–2007. aasta investeerimiskava (edaspidi „kava 2“)

2006.–2007. aasta investeerimiskava (edaspidi „kava 2“)

| (39) | CCIO viis ellu veel teisegi investeerimiskava summas 9,5 miljonit eurot ning seda kahe aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2007. Oise'i departemang, Picardie’ piirkond ja CCB nõustusid maksma selleks toiminguks rahalist toetust (mis arvutati kava 2 prognoositava kogusumma, mitte konkreetsete kulude põhjal) lepingutega, mille nad sõlmisid CCIOga vastavalt 11. detsembril 2006, 11. juulil 2007 ja 12. juulil 2007. Investeerimiskava oli kindlaks määratud järgmisena.

  Tabel 5


  Kava 2 raames kavandatud ja tehtud investeeringud (eurodes)








  Investeeringu laad | Investeeringu prognoositav summa | Investeeringu lõppsumma |
| --- | --- | --- | --- |
| Terminali laiendamine | 1 202 039 | 1 327 749 |
| ohutuspiirded | 151 653 | 165 805 |
| lennukiparkla ja ruleerimistee nõuetega vastavusse viimine | 1 410 000 | 1 408 739 |
| angaaride ja radade uuendamine | 300 000 | 231 542 |
| käik reisijavoogude eraldamiseks | 237 451 | 176 590 |
| Töötajate parkla, mis on kooskõlas veeseaduse sätetega | 215 079 | 227 611 |
| Sõidukirendi tagumine baas | 110 000 | 1 735 |
| Maa ostmine instrumentaalmaandumissüsteemiks | 150 000 | 61 540 |
| Sise- ja välismärgistus | 50 000 | 10 510 |
| Maillot' ukse reisijate vastuvõtu koht | 189 873 | 213 548 |
| Veeseadus | 870 000 | 46 141 |
| Tähistuse uuendamine | 75 000 | 0 |
| Instrumentaalmaandumissüsteemiga seotud uuringud | 150 000 | 139 803 |
| Avalike teede ajakohastamine | 1 350 000 | 1 053 861 |
| Halduskontorid | 890 000 | 944 557 |
| Kütte ajakohastamine | 80 000 | 0 |
| Terminal 2ga seotud uuringud | 0 | 188 188 |
| Juhuslikud väljaminekud, tasud ja ettenägematud kulud | 500 000 | 745 123 |
| Käitamisvarustuse ajakohastamine, sh | Piiripolitsei kabiinide tegemine |

(39)

CCIO viis ellu veel teisegi investeerimiskava summas 9,5 miljonit eurot ning seda kahe aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2007. Oise'i departemang, Picardie’ piirkond ja CCB nõustusid maksma selleks toiminguks rahalist toetust (mis arvutati kava 2 prognoositava kogusumma, mitte konkreetsete kulude põhjal) lepingutega, mille nad sõlmisid CCIOga vastavalt 11. detsembril 2006, 11. juulil 2007 ja 12. juulil 2007. Investeerimiskava oli kindlaks määratud järgmisena.

Tabel 5

Tabel 5

Kava 2 raames kavandatud ja tehtud investeeringud (eurodes)

Kava 2 raames kavandatud ja tehtud investeeringud (eurodes)

Investeeringu laad

Investeeringu prognoositav summa

Investeeringu lõppsumma

Terminali laiendamine

1 202 039

1 327 749

ohutuspiirded

151 653

165 805

lennukiparkla ja ruleerimistee nõuetega vastavusse viimine

1 410 000

1 408 739

angaaride ja radade uuendamine

300 000

231 542

käik reisijavoogude eraldamiseks

237 451

176 590

Töötajate parkla, mis on kooskõlas veeseaduse sätetega

215 079

227 611

Sõidukirendi tagumine baas

110 000

1 735

Maa ostmine instrumentaalmaandumissüsteemiks

150 000

61 540

Sise- ja välismärgistus

50 000

10 510

Maillot' ukse reisijate vastuvõtu koht

189 873

213 548

Veeseadus

870 000

46 141

Tähistuse uuendamine

75 000

0

Instrumentaalmaandumissüsteemiga seotud uuringud

150 000

139 803

Avalike teede ajakohastamine

1 350 000

1 053 861

Halduskontorid

890 000

944 557

Kütte ajakohastamine

80 000

0

Terminal 2ga seotud uuringud

0

188 188

Juhuslikud väljaminekud, tasud ja ettenägematud kulud

500 000

745 123

Käitamisvarustuse ajakohastamine, sh

sh

Piiripolitsei kabiinide tegemine

Piiripolitsei kabiinide tegemine

| | Laserpeleti paigaldamine |
| --- | --- |

Laserpeleti paigaldamine

Laserpeleti paigaldamine

1 568 905

2 178 477

52 670

86 085

KOKKU

KOKKU

9 500 000

9 500 000

9 121 527

9 121 527

| (40) | Põhjenduses 37 nimetatud kohalikud omavalitsused kohustusid katma 74 % tehtavate investeeringute kogusummast, ülejäänu jäeti CCIO kanda. Picardie’ piirkond ja Oise'i departemang kavatsesid seega rahastada iga investeeringut 25 % ulatuses, st kokku 4,6 miljoni euro ulatuses, samas kui CCB panus oli 24 %, st tema andis CCIO-le 2,2 miljoni euro suuruse toetuse. Seega sai CCIO selle investeerimiskava jaoks investeerimistoetust ligikaudu 6,8 miljonit eurot, mis vastab 74 %-le tehtud investeeringute summast. |
| --- | --- |

(40)

Põhjenduses 37 nimetatud kohalikud omavalitsused kohustusid katma 74 % tehtavate investeeringute kogusummast, ülejäänu jäeti CCIO kanda. Picardie’ piirkond ja Oise'i departemang kavatsesid seega rahastada iga investeeringut 25 % ulatuses, st kokku 4,6 miljoni euro ulatuses, samas kui CCB panus oli 24 %, st tema andis CCIO-le 2,2 miljoni euro suuruse toetuse. Seega sai CCIO selle investeerimiskava jaoks investeerimistoetust ligikaudu 6,8 miljonit eurot, mis vastab 74 %-le tehtud investeeringute summast.

3.1.2.3.   2008.–2023. aasta investeerimiskava (edaspidi „kava 3“)

2008.–2023. aasta investeerimiskava (edaspidi „kava 3“)

| (41) | Nagu on märgitud põhjenduses 34, peab SAGEB avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu kohaselt aastatel 2008–2023 ellu viima 68,2 miljoni euro suuruse investeerimiskava, mida SMABT toetab kuni 14,5 miljoni euro ulatuses. Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu 6. lisas on kindlaks määratud nende investeeringute laad, summa ja tegemise ajakava (40). Siiani kavandatud ja tehtud investeeringud võib kokku võtta järgmiselt.

  Tabel 6


  Kava 3 raames kavandatud ja tehtavad investeeringud (miljonites eurodes)









  Investeeringu laad | Prognoositav esialgne summa | 31.detsembri 2018. aasta seisuga investeeritud summad | Ajakohastatud esialgsed investeeritavad summad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Terminali T2 ehitamine | 11,9 | 9,7 | 0,01 |
| Terminali T1 muudatused ja kohandused | 1,6 | 5 | 0,07 |
| III kategooria instrumentaalmaandumissüsteemi kava väljatöötamine | 13,6 | 14,4 | 0 |
| Täiendavad lennundustaristud | 3,3 | 4,2 | 0,2 |
| Parklad ja ärirajatised | 5,4 | 9,1 | 0,03 |
| Keskkonnainvesteeringud | 2,9 | 1,6 | 0 |
| Paigaldiste hooldus | 8,5 | 3,3 | 0,12 |
| Üldlennunduse paigaldiste teisaldamine | 0,7 | 1,5 | 0,04 |
| Turvaseadmete soetamine | 10,2 | 8,7 | 2,1 |
| Maapealse käitluse seadmed ja mööbel | 7,1 | 1,8 | 0,9 |
| Infotehnoloogiavarustus ja -seadmed | 3 | 2,6 | 1,8 |
| KOKKU | 68,2 | 61,9 | 67,2 |

(41)

Nagu on märgitud põhjenduses 34, peab SAGEB avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu kohaselt aastatel 2008–2023 ellu viima 68,2 miljoni euro suuruse investeerimiskava, mida SMABT toetab kuni 14,5 miljoni euro ulatuses. Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu 6. lisas on kindlaks määratud nende investeeringute laad, summa ja tegemise ajakava (40). Siiani kavandatud ja tehtud investeeringud võib kokku võtta järgmiselt.

40

Tabel 6

Tabel 6

Kava 3 raames kavandatud ja tehtavad investeeringud (miljonites eurodes)

Kava 3 raames kavandatud ja tehtavad investeeringud (miljonites eurodes)

Investeeringu laad

Prognoositav esialgne summa

31.detsembri 2018. aasta seisuga investeeritud summad

Ajakohastatud esialgsed investeeritavad summad

Terminali T2 ehitamine

11,9

9,7

0,01

Terminali T1 muudatused ja kohandused

1,6

5

0,07

III kategooria instrumentaalmaandumissüsteemi kava väljatöötamine

13,6

14,4

0

Täiendavad lennundustaristud

3,3

4,2

0,2

Parklad ja ärirajatised

5,4

9,1

0,03

Keskkonnainvesteeringud

2,9

1,6

0

Paigaldiste hooldus

8,5

3,3

0,12

Üldlennunduse paigaldiste teisaldamine

0,7

1,5

0,04

Turvaseadmete soetamine

10,2

8,7

2,1

Maapealse käitluse seadmed ja mööbel

7,1

1,8

0,9

Infotehnoloogiavarustus ja -seadmed

3

2,6

1,8

KOKKU

KOKKU

68,2

68,2

61,9

61,9

67,2

67,2

| (42) | 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli SAGEB teinud investeeringuid peaaegu 62 miljoni euro ulatuses. Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu lõppkuupäevaks tehtavate investeeringute prognooside kohaselt jääb nende kogusumma veidi alla avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus ette nähtud esialgse summa. |
| --- | --- |

(42)

31. detsembri 2018. aasta seisuga oli SAGEB teinud investeeringuid peaaegu 62 miljoni euro ulatuses. Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu lõppkuupäevaks tehtavate investeeringute prognooside kohaselt jääb nende kogusumma veidi alla avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus ette nähtud esialgse summa.

3.1.3.   Tegevustoetused

Tegevustoetused

3.1.3.1.   Otsetoetused

Otsetoetused

| (43) | Komisjon märkis kõigepealt, et üheski Beauvais’ lennujaama haldamise ja käitamise lepingus ei olnud ette nähtud tegevustoetuste maksmist selle lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele (vt punkt 3.1.1). |
| --- | --- |

(43)

Komisjon märkis kõigepealt, et üheski Beauvais’ lennujaama haldamise ja käitamise lepingus ei olnud ette nähtud tegevustoetuste maksmist selle lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele (vt punkt 3.1.1).

| (44) | Sellest hoolimata märkis komisjon algatamisotsuses, et üksteisele järgnenud käitajad on saanud mitmesugust liiki tegevustoetusi. |
| --- | --- |

(44)

Sellest hoolimata märkis komisjon algatamisotsuses, et üksteisele järgnenud käitajad on saanud mitmesugust liiki tegevustoetusi.

| (45) | Esiteks tuvastas komisjon, et aastatel 2002–2008 sisaldasid CCIO (lennujaamateenus) raamatupidamisaruanded mitut tegevustoetust, mida eri üksused olid maksnud CCIO lennujaamateenusele kogusummas 107 924,59 eurot.

  Tabel 7


  CCIO lennujaamateenusele antud tegevustoetuste summa (eurodes)













  2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | KOKKU |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 84 845,10 | 15 245 | 0 | 7 834,49 | 0 | 0 | 0 | 107 924,59 |

(45)

Esiteks tuvastas komisjon, et aastatel 2002–2008 sisaldasid CCIO (lennujaamateenus) raamatupidamisaruanded mitut tegevustoetust, mida eri üksused olid maksnud CCIO lennujaamateenusele kogusummas 107 924,59 eurot.

Tabel 7

Tabel 7

CCIO lennujaamateenusele antud tegevustoetuste summa (eurodes)

CCIO lennujaamateenusele antud tegevustoetuste summa (eurodes)

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

KOKKU

84 845,10

15 245

0

7 834,49

0

0

0

107 924,59

107 924,59

3.1.3.2.   Rahalised ettemaksed

Rahalised ettemaksed

| (46) | Teiseks olid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile teatanud, et CCIO üldosakond oli teinud aastatel 1995–2004 lennujaamateenusele nullmääraga rahalisi ettemakseid, et viimane tuleks toime maksmata jäämise ohuga tema paljude kiireloomuliste kulutuste puhul, mille tõid talle kaasa asjaolu, et taristu oli vana, ja sel perioodil täheldatud liikluse märkimisväärne aastane kasv. Järgnevas tabelis 8 on esitatud abisummad.

  Tabel 8


  CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele tehtud rahalised ettemaksed (eurodes)








  Aasta | Asjaomase aasta rahaline ettemakse | Kogusumma |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Liigitamata | 2 412 922,70 |
| 1996 | 888 508,49 | 3 301 431,19 |
| 1997 | - 394 036,04 | 2 907 395,15 |
| 1998 | 323 559,53 | 3 230 954,68 |
| 1999 | - 838 477,75 | 2 392 476,93 |
| 2000 | - 176 603,94 | 2 215 872,99 |
| 2001 | 73 514,73 | 2 289 387,72 |
| 2002 | 142 970,85 | 2 432 358,57 |
| 2003 | -2 198 307,33 | 234 051,24 |
| 2004 | 327 698,17 | 561 749,41 |
| 2005 | - 561 749,41 | 0 |

(46)

Teiseks olid Prantsusmaa ametiasutused komisjonile teatanud, et CCIO üldosakond oli teinud aastatel 1995–2004 lennujaamateenusele nullmääraga rahalisi ettemakseid, et viimane tuleks toime maksmata jäämise ohuga tema paljude kiireloomuliste kulutuste puhul, mille tõid talle kaasa asjaolu, et taristu oli vana, ja sel perioodil täheldatud liikluse märkimisväärne aastane kasv. Järgnevas tabelis 8 on esitatud abisummad.

Tabel 8

Tabel 8

CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele tehtud rahalised ettemaksed (eurodes)

CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele tehtud rahalised ettemaksed (eurodes)

Aasta

Asjaomase aasta rahaline ettemakse

Kogusumma

1995

Liigitamata

2 412 922,70

1996

888 508,49

3 301 431,19

1997

- 394 036,04

2 907 395,15

1998

323 559,53

3 230 954,68

1999

- 838 477,75

2 392 476,93

2000

- 176 603,94

2 215 872,99

2001

73 514,73

2 289 387,72

2002

142 970,85

2 432 358,57

2003

-2 198 307,33

234 051,24

2004

327 698,17

561 749,41

2005

- 561 749,41

0

3.1.3.3.   Osaline vabastamine turismi arengukava rahastamisest

Osaline vabastamine turismi arengukava rahastamisest

| (47) | Lõpuks märkis komisjon, et avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu lisa 19 sisaldas Beauvais’ lennujaama turismi arengukava (41). Selle lisa kohaselt pidi kava kolme aasta jooksul pärast avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu jõustumist muutma 8 % reisijatest Beauvais’, Oise’i ja Picardie’ tarbijateks/külastajateks. Selle eesmärgi saavutamiseks oli kavas ette nähtud mitu meedet, mille eesmärk oli õhutada Beauvais’ lennujaama reisijaid veetma aega Beauvaisis’s, Oise’i departemangus või Picardie’ piirkonnas (reisijate küsitlemine, pilditurundus jm). Kava pidid juhtima Picardie’ piirkondlik turismikomisjon, Oise’i departemangu turismikomisjon ja Beauvaisis' turismiamet (edaspidi „turismiasutused“). Selle kava pidid rahastama SMABT ja valitud volitatud isik, käsitletaval juhul SAGEB (kumbki 50 % ulatuses). |
| --- | --- |

(47)

Lõpuks märkis komisjon, et avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu lisa 19 sisaldas Beauvais’ lennujaama turismi arengukava (41). Selle lisa kohaselt pidi kava kolme aasta jooksul pärast avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu jõustumist muutma 8 % reisijatest Beauvais’, Oise’i ja Picardie’ tarbijateks/külastajateks. Selle eesmärgi saavutamiseks oli kavas ette nähtud mitu meedet, mille eesmärk oli õhutada Beauvais’ lennujaama reisijaid veetma aega Beauvaisis’s, Oise’i departemangus või Picardie’ piirkonnas (reisijate küsitlemine, pilditurundus jm). Kava pidid juhtima Picardie’ piirkondlik turismikomisjon, Oise’i departemangu turismikomisjon ja Beauvaisis' turismiamet (edaspidi „turismiasutused“). Selle kava pidid rahastama SMABT ja valitud volitatud isik, käsitletaval juhul SAGEB (kumbki 50 % ulatuses).

41

| (48) | SMABT, SAGEB ja turismiasutused sõlmisid 15. oktoobril 2008 eesmärke ja vahendeid käsitleva lepingu. Lepingu eesmärk oli täpsustada üksikasju, kuidas turismiasutused avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu lisas 19 ette nähtud turismi arengukava ellu viivad. Lepinguga nähti ette, et turismiasutused annavad oma tegevusest igal aastal aru otse SMABT-le (samuti kõikidest allakirjutanutest koosnevale juhtimiskomiteele) (42). Leping sõlmiti kolmeks aastaks ja selles ette nähtud aastane rahastus oli 462 000 eurot, mis jagunes pooleks SAGEB ja SMABT vahel ning mida maksti neile selleks, et nad saaksid kokkulepitud turismitegevust ellu viia. |
| --- | --- |

(48)

SMABT, SAGEB ja turismiasutused sõlmisid 15. oktoobril 2008 eesmärke ja vahendeid käsitleva lepingu. Lepingu eesmärk oli täpsustada üksikasju, kuidas turismiasutused avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu lisas 19 ette nähtud turismi arengukava ellu viivad. Lepinguga nähti ette, et turismiasutused annavad oma tegevusest igal aastal aru otse SMABT-le (samuti kõikidest allakirjutanutest koosnevale juhtimiskomiteele) (42). Leping sõlmiti kolmeks aastaks ja selles ette nähtud aastane rahastus oli 462 000 eurot, mis jagunes pooleks SAGEB ja SMABT vahel ning mida maksti neile selleks, et nad saaksid kokkulepitud turismitegevust ellu viia.

42

3.2.   Meetmed lennuettevõtjate kasuks

Meetmed lennuettevõtjate kasuks

| (49) | Ajavahemikul 1. maist 1997 kuni 30. maini 2012 sõlmiti Beauvais' lennujaama üksteisele järgnenud käitajate (CCIO ja seejärel SAGEB) ning mitme lennuettevõtja vahel mitmesuguseid lennujaamateenuste osutamise lepinguid. |
| --- | --- |

(49)

Ajavahemikul 1. maist 1997 kuni 30. maini 2012 sõlmiti Beauvais' lennujaama üksteisele järgnenud käitajate (CCIO ja seejärel SAGEB) ning mitme lennuettevõtja vahel mitmesuguseid lennujaamateenuste osutamise lepinguid.

| (50) | Lennujaama käitaja ja Ryanairi lepinguline suhe esines kirjavahetuse vormis, samas kui suhted teiste lennuettevõtjatega loodi kas IATA (International Air Transport Association) vormil koostatud lepingute või ad hoc-lepingutega. Kõik käesoleva otsusega hõlmatud lepingud on üle võetud tabelist 9. |
| --- | --- |

(50)

Lennujaama käitaja ja Ryanairi lepinguline suhe esines kirjavahetuse vormis, samas kui suhted teiste lennuettevõtjatega loodi kas IATA (International Air Transport Association) vormil koostatud lepingute või ad hoc-lepingutega. Kõik käesoleva otsusega hõlmatud lepingud on üle võetud tabelist 9.

ad hoc

| (51) | SAGEB oli Beauvais' lennujaama käitaja hetkel, mil allkirjastati lepingud RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3. Teiste lepingute sõlmimise ajal oli lennujaama käitaja CCIO.

  Tabel 9


  Beauvais’ lennujaama käitaja ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute loetelu












  Lepingu kood | Lennuettevõtja | Lennujaama käitaja | Lepingu liik | Allkirjastamise kuupäev | Jõustumiskuupäev | Kestus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Ryanair | CCIO | Kiri | 8.9.1998 | 1.1.1999 | Viis aastat |
| RYAN2 | Ryanair | CCIO | Kirjavahetus | 16.3.2001 | Ei ole täpsustatud | Ei ole täpsustatud |
| RYAN3 | Ryanair | CCIO | Kiri | 12.2.2002 | Ei ole täpsustatud | 10 aastat |
| RYAN4 | Ryanair | SAGEB | Kirjavahetus | 4.2.2010 ja 5.2.2010 | 1.5.2010 | seitse kuud |
| RYAN5 | Ryanair | SAGEB | Kiri | 27.7.2010 | 1.1.2011 | üks aasta |
| Wizz Air |
| WIZZ1 | Wizz Air | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 11.6.2004 | 11.6.2004 | viis aastat |
| WIZZ2 | Wizz Air | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 1.7.2005 | 1.7.2005 | kolm aastat ja kaheksa kuud |
| WIZZ3 | Wizz Air | SAGEB | Leping (Investment agreement + IATA ground handling agreement) | 1.6.2009 | 1.6.2009 | viis aastat |
| Muud lennuettevõtjad |
| GOOD1 | Goodjet | CCIO | Leping (ad hoc) | 14.12.2001 | 14.12.2001 | seitse aastat |
| CIAO1 | Ciaofly | CCIO | Leping (ad hoc) | 24.4.2002 | 24.4.2002 | seitse aastat |
| BERL1 | Berlin Jet | CCIO | Leping (ad hoc) | 30.1.2003 | 30.1.2003 | viis aastat |
| VOLA1 | Volare | CCIO | Leping (ad hoc) | 13.2.2003 | 13.2.2003 | viis aastat |
| STER1 | Sterling | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 15.7.2004 | 31.3.2004 | viis aastat |
| NORW1 | Norwegian Air Shuttle | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 7.4.2005 | 31.3.2004 | viis aastat |
| AIRH1 | Air Horizons | CCIO | Leping (ad hoc) | 12.7.2004 | 18.7.2004 | üks aasta |
| AIRP1 | Air Polonia | CCIO | Leping (ad hoc) | 20.10.2004 | 20.10.2004 | viis aastat |
| BLUE1 | Blue Air | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 11.10.2005 | 11.10.2005 | üks aasta |
| BLUE2 | Blue Air | CCIO | Leping (ad hoc) | 28.8.2007 | 26.3.2007 | kaheksa kuud |
| FLYM1 | Flyme | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 30.3.2006 | 31.3.2006 | viis aastat |
| CENT1 | Centralwings | CCIO | Leping (IATA ground handling agreement) | 18.2.2007 | 19.2.2007 | üks aasta |

(51)

SAGEB oli Beauvais' lennujaama käitaja hetkel, mil allkirjastati lepingud RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3. Teiste lepingute sõlmimise ajal oli lennujaama käitaja CCIO.

Tabel 9

Tabel 9

Beauvais’ lennujaama käitaja ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute loetelu

Beauvais’ lennujaama käitaja ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute loetelu

Lepingu kood

Lennuettevõtja

Lennujaama käitaja

Lepingu liik

Allkirjastamise kuupäev

Jõustumiskuupäev

Kestus

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Ryanair

CCIO

Kiri

8.9.1998

1.1.1999

Viis aastat

RYAN2

Ryanair

CCIO

Kirjavahetus

16.3.2001

Ei ole täpsustatud

Ei ole täpsustatud

RYAN3

Ryanair

CCIO

Kiri

12.2.2002

Ei ole täpsustatud

10 aastat

RYAN4

Ryanair

SAGEB

Kirjavahetus

4.2.2010 ja 5.2.2010

1.5.2010

seitse kuud

RYAN5

Ryanair

SAGEB

Kiri

27.7.2010

1.1.2011

üks aasta

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

Wizz Air

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

11.6.2004

11.6.2004

viis aastat

WIZZ2

Wizz Air

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

1.7.2005

1.7.2005

kolm aastat ja kaheksa kuud

WIZZ3

Wizz Air

SAGEB

Leping (Investment agreement + IATA ground handling agreement)

agreement

ground handling agreement

1.6.2009

1.6.2009

viis aastat

Muud lennuettevõtjad

Muud lennuettevõtjad

GOOD1

Goodjet

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

14.12.2001

14.12.2001

seitse aastat

CIAO1

Ciaofly

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

24.4.2002

24.4.2002

seitse aastat

BERL1

Berlin Jet

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

30.1.2003

30.1.2003

viis aastat

VOLA1

Volare

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

13.2.2003

13.2.2003

viis aastat

STER1

Sterling

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

15.7.2004

31.3.2004

viis aastat

NORW1

Norwegian Air Shuttle

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

7.4.2005

31.3.2004

viis aastat

AIRH1

Air Horizons

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

12.7.2004

18.7.2004

üks aasta

AIRP1

Air Polonia

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

20.10.2004

20.10.2004

viis aastat

BLUE1

Blue Air

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

11.10.2005

11.10.2005

üks aasta

BLUE2

Blue Air

CCIO

Leping (ad hoc)

ad hoc

28.8.2007

26.3.2007

kaheksa kuud

FLYM1

Flyme

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

30.3.2006

31.3.2006

viis aastat

CENT1

Centralwings

CCIO

Leping (IATA ground handling agreement)

ground handling agreement

18.2.2007

19.2.2007

üks aasta

| (52) | Eri lepingutel olid kõikidel erinevad omadused, millest peamisi on kokkuvõtlikult kirjeldatud tabelis 10. Mitu lepingut nägid näiteks ette võimaluse, et Beauvais’ lennujaama käitaja maksab lennuettevõtjale rahalist toetust vastutasuks kaasatoodud lennuliikluse eest. Üheski lepingus ei ole siiski mainitud Beauvais’ lennujaama käitaja turundusmakseid vastutasuks lennuettevõtja reklaamiteenuste eest.

  Tabel 10


  Beauvais’ lennujaama käitaja ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute omadused







  Lepingu kood | Lepingute peamised omadused |
| --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Selles lepingus oli ette nähtud kahe Beauvais’st algava lennuliini käitamine järgmistel tingimustel.






  — | Dublin: lepinguga oli ette nähtud kolm edasi-tagasi lendu nädalas (kaks laupäeval ja üks pühapäeval) 750 Prantsuse frangi (114,37 eurot) suuruse maandumistasu eest. Ükskõik missuguse uue igapäevase täiendava edasi-tagasi lennu eest vabastati ettevõtja maandumistasu maksmisest. Lisaks oli lepingus ette nähtud tasu 10 Prantsuse franki (1,52 eurot) väljalendava reisija kohta. |

(52)

Eri lepingutel olid kõikidel erinevad omadused, millest peamisi on kokkuvõtlikult kirjeldatud tabelis 10. Mitu lepingut nägid näiteks ette võimaluse, et Beauvais’ lennujaama käitaja maksab lennuettevõtjale rahalist toetust vastutasuks kaasatoodud lennuliikluse eest. Üheski lepingus ei ole siiski mainitud Beauvais’ lennujaama käitaja turundusmakseid vastutasuks lennuettevõtja reklaamiteenuste eest.

Tabel 10

Tabel 10

Beauvais’ lennujaama käitaja ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute omadused

Beauvais’ lennujaama käitaja ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute omadused

Lepingu kood

Lepingute peamised omadused

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Selles lepingus oli ette nähtud kahe Beauvais’st algava lennuliini käitamine järgmistel tingimustel.

—

Dublin: lepinguga oli ette nähtud kolm edasi-tagasi lendu nädalas (kaks laupäeval ja üks pühapäeval) 750 Prantsuse frangi (114,37 eurot) suuruse maandumistasu eest. Ükskõik missuguse uue igapäevase täiendava edasi-tagasi lennu eest vabastati ettevõtja maandumistasu maksmisest. Lisaks oli lepingus ette nähtud tasu 10 Prantsuse franki (1,52 eurot) väljalendava reisija kohta.

| — | Prestwick: lepingus oli ette nähtud üks edasi-tagasi lend päevas 750 Prantsuse frangi suuruse tasu eest. Iga täiendava edasi-tagasi lennu eest päevas oli maandumistasu 500 franki (77,22 eurot). Lisaks oli lepingus ette nähtud tasu 10 Prantsuse franki (1,52 eurot) väljalendava reisija kohta. |
| --- | --- |

—

Prestwick: lepingus oli ette nähtud üks edasi-tagasi lend päevas 750 Prantsuse frangi suuruse tasu eest. Iga täiendava edasi-tagasi lennu eest päevas oli maandumistasu 500 franki (77,22 eurot). Lisaks oli lepingus ette nähtud tasu 10 Prantsuse franki (1,52 eurot) väljalendava reisija kohta.

RYAN2

| Lepingu RYAN1 tingimusi muudeti järgmiselt: |
| --- |

Lepingu RYAN1 tingimusi muudeti järgmiselt:

| — | Dublinisse suunduva liini puhul oli maandumistasuks kehtestatud 750 franki kuni 19 edasi-tagasi lennu eest nädalas. Selle arvu ületamise korral vabastati Ryanair maandumistasust. |
| --- | --- |

—

Dublinisse suunduva liini puhul oli maandumistasuks kehtestatud 750 franki kuni 19 edasi-tagasi lennu eest nädalas. Selle arvu ületamise korral vabastati Ryanair maandumistasust.

| — | Prestwicki suunduva liini puhul kehtestati maandumistasuks 750 Prantsuse franki kuni 7 edasi-tagasi lennu eest nädalas ja 500 franki 8–14 edasi-tagasi lennu eest nädalas. Üle 14 väljalennu korral nädalas oli Ryanair maandumistasudest vabastatud. |
| --- | --- |

—

Prestwicki suunduva liini puhul kehtestati maandumistasuks 750 Prantsuse franki kuni 7 edasi-tagasi lennu eest nädalas ja 500 franki 8–14 edasi-tagasi lennu eest nädalas. Üle 14 väljalennu korral nädalas oli Ryanair maandumistasudest vabastatud.

| — | Ryanairi iga uue avatava lennuliini puhul kehtestati maandumistasuks 500 Prantsuse franki edasi-tagasi lennu eest päevas. Juhul, kui edasi-tagasi lende oli rohkem kui üks iga päev, vabastati Ryanair maandumistasudest. |
| --- | --- |

—

Ryanairi iga uue avatava lennuliini puhul kehtestati maandumistasuks 500 Prantsuse franki edasi-tagasi lennu eest päevas. Juhul, kui edasi-tagasi lende oli rohkem kui üks iga päev, vabastati Ryanair maandumistasudest.

| — | Tasuks iga väljalendava reisija kohta määrati 10 franki; 6 franki (1,22 eurot) uute liinide puhul kuni 6 edasi-tagasi lennu korral päevas ja 4 franki (0,61 eurot), kui lende on rohkem. |
| --- | --- |

—

Tasuks iga väljalendava reisija kohta määrati 10 franki; 6 franki (1,22 eurot) uute liinide puhul kuni 6 edasi-tagasi lennu korral päevas ja 4 franki (0,61 eurot), kui lende on rohkem.

RYAN3

Selle lepinguga asendati lepingud RYAN1 ja RYAN2. Selles on sätestatud järgmised tingimused, mille alusel Ryanair oma lennuteenuseid osutab:

| — | 2002. aastaks määrati Ryanairile eesmärk, et Beauvais’st lendab välja 210 000 reisijat. Kõikide lennuettevõtja teenindatavate liinide puhul on maandumistasuks määratud 750 franki. |
| --- | --- |

—

2002. aastaks määrati Ryanairile eesmärk, et Beauvais’st lendab välja 210 000 reisijat. Kõikide lennuettevõtja teenindatavate liinide puhul on maandumistasuks määratud 750 franki.

| — | 2003. aastaks määrati Ryanairile eesmärk, et Beauvais’st lendab välja 310 000 reisijat. Maandumistasuks on kehtestatud 750 franki kuni 7 edasi-tagasi lennu eest päevas ja 650 franki (99,09 eurot), kui lende on rohkem. |
| --- | --- |

—

2003. aastaks määrati Ryanairile eesmärk, et Beauvais’st lendab välja 310 000 reisijat. Maandumistasuks on kehtestatud 750 franki kuni 7 edasi-tagasi lennu eest päevas ja 650 franki (99,09 eurot), kui lende on rohkem.

| — | 2004. aastaks on reisijate arvuks määratud 410 000 reisijat. Maandumistasuks on määratud 750 franki kuni 7 edasi-tagasi lennu eest päevas, 600 franki (91,47 eurot) 8–10 edasi-tagasi lennu eest päevas ja 400 franki (60,98 eurot), kui lende on rohkem. |
| --- | --- |

—

2004. aastaks on reisijate arvuks määratud 410 000 reisijat. Maandumistasuks on määratud 750 franki kuni 7 edasi-tagasi lennu eest päevas, 600 franki (91,47 eurot) 8–10 edasi-tagasi lennu eest päevas ja 400 franki (60,98 eurot), kui lende on rohkem.

| — | Lahkuva reisija tasuks on kokku lepitud 8 franki reisija kohta, kui igal aastal kogu lepingu kehtivusaja jooksul on 135 reisijat lennuki kohta (ja kui üle selle, siis 0 franki). |
| --- | --- |

—

Lahkuva reisija tasuks on kokku lepitud 8 franki reisija kohta, kui igal aastal kogu lepingu kehtivusaja jooksul on 135 reisijat lennuki kohta (ja kui üle selle, siis 0 franki).

See leping kehtis kuni 2010. aasta 4. veebruarini 2004. aastaks ette nähtud tingimustel.

RYAN4

Selle lepinguga muudeti lepingut RYAN3, lisades järgmise: Ryanair kohustub tegema kümme täiendavat iganädalast edasi-tagasi lendu uutel lennuliinidel. Vastutasuks maksab lennujaama käitaja Ryanairile rahalist toetust 1,5 eurot iga reisija kohta, kes nendel uutel liinidel välja lendab.

RYAN5

Selle lepinguga muudeti lepingut RYAN4. Selle järgi kohustub SAGEB maksma Ryanairile rahalist toetust 2 eurot iga väljalendava reisija kohta, kui tegemist on 2011. aastal veetava täiendava reisijaga võrreldes reisijate arvuga, keda Ryanair vedas 2010. aastal. Vastutasuks kohustub Ryanair tegema 26 täiendavat edasi-tagasi lendu nädalas.

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

Selle lepinguga määrati Wizz Airile järgmised maandumistasud:

| — | 500 eurot esimese edasi-tagasi lennu eest päevas; |
| --- | --- |

—

500 eurot esimese edasi-tagasi lennu eest päevas;

| — | 450 eurot teise ja kolmanda edasi-tagasi lennu eest päevas; |
| --- | --- |

—

450 eurot teise ja kolmanda edasi-tagasi lennu eest päevas;

| — | 400 eurot järgmiste edasi-tagasi lendude eest päevas. |
| --- | --- |

—

400 eurot järgmiste edasi-tagasi lendude eest päevas.

Lennujaama käitaja kohustus maksma lennuettevõtjale lepingu täitmise esimese nelja aasta jooksul rahalist toetust, mis põhineb väljalendavate reisijate arvul, ning seda üks euro väljalendava reisija kohta, kusjuures ülempiir on esimesel, teisel, kolmandal ja neljandal aastal vastavalt 40 000  eurot, 30 000  eurot, 20 000  eurot ja 10 000  eurot. Lepinguga nähakse ette ka muud valikulised teenused, näiteks lennukite koristamine. Lennuettevõtja vabastati väljalendavate reisijate eest makstavatest tasudest.

WIZZ2

Selle lepinguga muudeti lepingut WIZZ1. Nüüdsest oli maandumistasuks kehtestatud 425 eurot kõikide edasi-tagasi lendude puhul. Lennujaama käitaja makstav rahaline toetus oli nüüd 0,75 eurot iga väljalendava reisija kohta.

WIZZ3

Maandumistasud on kindlaks määratud järgmiselt:

| — | 425 eurot kuni 20 edasi-tagasi lennu puhul nädalas; |
| --- | --- |

—

425 eurot kuni 20 edasi-tagasi lennu puhul nädalas;

| — | 42,5 eurot 21–32 edasi-tagasi lennu puhul nädalas; |
| --- | --- |

—

42,5 eurot 21–32 edasi-tagasi lennu puhul nädalas;

| — | 21,25 eurot üle 33 edasi-tagasi lennu puhul nädalas. |
| --- | --- |

—

21,25 eurot üle 33 edasi-tagasi lennu puhul nädalas.

Lennuettevõtja vabastati väljalendavate reisijate eest makstavatest tasudest. Lennujaama käitaja kohustus maksma lennuettevõtjale rahalist toetust 0,375 eurot iga väljalendava reisija kohta kuni 20 edasi-tagasi lennu puhul nädalas, 1,375 eurot 21–26 edasi-tagasi lennu puhul nädalas, 1,725 eurot 27–32 edasi-tagasi lennu puhul nädalas ning 1,925 eurot, kui lende on rohkem.

Lepinguga nähti ette ka muud valikulised teenused, näiteks lennukite koristamine.

Muud lennuettevõtjad

Muud lennuettevõtjad

GOOD1

Selle lepinguga nähti ette kava, mis sisaldas 24 edasi-tagasi lendu nädalas. Maandumistasuks määrati 4 000 Prantsuse franki (609,8 eurot) ja lennuettevõtja oli vabastatud iga väljalendava reisija eest makstavast tasust.

CIAO1

Lepinguga oli maandumistasuks määratud 305 eurot ja lennuettevõtja oli vabastatud iga väljalendava reisija eest makstavast tasust.

BERL1

Lepingu kohaselt oli ette nähtud üks iganädalane edasi-tagasi lend. Maandumistasuks määrati 500 eurot ja lennuettevõtja oli vabastatud iga väljalendava reisija eest makstavast tasust.

VOLA1

See leping nägi ette kava, mis sisaldas viit iganädalast edasi-tagasi lendu. Maandumistasu oli 450 eurot ja tasu iga väljalendava reisija eest 2,13 eurot. Lennujaama käitaja kohustus maksma lennuliinide käikulaskmiseks rahalist toetust 100 000  eurot liini kohta.

STER1

Selle lepinguga määrati maandumistasuks 576 eurot kuni 3 edasi-tagasi lennu puhul nädalas; 540 eurot 4–6 edasi-tagasi lennu puhul nädalas ja 500 eurot rohkem kui 7 edasi-tagasi lennu puhul nädalas. Lennuettevõtja vabastati väljalendavate reisijate eest makstavatest tasudest. Lepinguga nähti ette ka valikulisi teenuseid, näiteks lennukite koristamine.

NORW1

Selle lepinguga määrati maandumistasuks 500 eurot kuni 6 edasi-tagasi lennu puhul nädalas ja 400 eurot rohkem kui 7 edasi-tagasi lennu puhul nädalas. Lennuettevõtja vabastati väljalendavate reisijate eest makstavatest tasudest. Lepinguga nähti ette ka valikulisi teenuseid, näiteks lennukite koristamine.

AIRH1

Selle lepinguga nähti ette kava, mis sisaldas viit iganädalast edasi-tagasi lendu. Maandumistasuks määrati 147,38 eurot ja tasuks iga väljalendava reisija kohta 2,89 eurot. Lennujaama käitaja kohustus maksma lennuettevõtjale rahalist toetust 0,5 eurot iga väljalendava reisija kohta. Lepinguga nähti ette ka valikulisi teenuseid, näiteks lennukite koristamine ja muud teenused.

AIRP1

See leping nägi ette ühe igapäevase edasi-tagasi lennu. Maandumistasuks määrati 192,88 eurot ja tasuks iga väljalendava reisija kohta 2,89 eurot. Lepinguga nähti ette ka valikulisi teenuseid, näiteks lennukite koristamine.

BLUE1

Selle lepinguga määrati maandumistasuks 600 eurot ja vabastati lennuettevõtja iga väljalendava reisija kohta makstavast tasust.

BLUE2

Selle lepinguga muudeti lepingut BLUE1 osas, mis puudutas maandumistasude summat, milleks nüüd määrati 450 eurot.

FLYM1

See leping nägi ette minimaalse liikluse 4 edasi-tagasi lendu nädalas. Maandumistasuks kehtestati 600 eurot B737–300 tüüpi lennukite (136 istekohta) puhul ja 550 eurot B737–500 tüüpi lennukite (125 istekohta) puhul. Lennuettevõtja vabastati väljalendavate reisijate eest makstavatest tasudest.

CENT1

Selle lepinguga määrati maandumistasuks 500 eurot kuni 3 iganädalase edasi-tagasi lennu puhul, 450 eurot 4–7 iganädalase edasi-tagasi lennu puhul ja 400 eurot rohkem kui 7 iganädalase edasi-tagasi lennu puhul. Lennuettevõtja vabastati väljalendavate reisijate eest makstavatest tasudest.

Lennujaama käitaja kohustus maksma lennuettevõtjale rahalist toetust 0,75 eurot iga väljalendava reisija kohta kuuel esimesel kuul ja 0,50 eurot iga väljalendava reisija kohta kuuel viimasel kuul.

4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

4.1.   Rahaline toetus Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele

Rahaline toetus Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele

| (53) | Esiteks väljendas komisjon kahtlust, kas CCIO-le ja SAGEB-le antud rahalise toetuse puhul puudub riigiabi. |
| --- | --- |

(53)

Esiteks väljendas komisjon kahtlust, kas CCIO-le ja SAGEB-le antud rahalise toetuse puhul puudub riigiabi.

| (54) | Kõigepealt väljendas komisjon kahtlust, kas Beauvais’ lennujaama teatav tegevus, mida rahastavad ametiasutused, on avaliku võimu eesõigus. Seejärel kahtles komisjon ka selles, kas on täidetud tingimused, mis on kindlaks määratud kohtuotsuses Altmark (43) seoses meetmetega, mida Beauvais’ lennujaama suhtes kohaldati kava 3 raames. Lisaks märkis komisjon, et ametiasutuste investeerimistoetuste kohta esitatud põhjendustes ei ole viidatud nende otsesele rahalisele tasuvusele. Seepärast tekkis komisjonil küsimus, kas need investeeringud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka erainvestori põhimõttega. Lõpuks järeldas komisjon esialgu, et kõnesolevad meetmed on seostatavad riigiga, on valikulised ning võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(54)

Kõigepealt väljendas komisjon kahtlust, kas Beauvais’ lennujaama teatav tegevus, mida rahastavad ametiasutused, on avaliku võimu eesõigus. Seejärel kahtles komisjon ka selles, kas on täidetud tingimused, mis on kindlaks määratud kohtuotsuses Altmark (43) seoses meetmetega, mida Beauvais’ lennujaama suhtes kohaldati kava 3 raames. Lisaks märkis komisjon, et ametiasutuste investeerimistoetuste kohta esitatud põhjendustes ei ole viidatud nende otsesele rahalisele tasuvusele. Seepärast tekkis komisjonil küsimus, kas need investeeringud on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva aruka erainvestori põhimõttega. Lõpuks järeldas komisjon esialgu, et kõnesolevad meetmed on seostatavad riigiga, on valikulised ning võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada liidusisest kaubandust.

Altmark

43

| (55) | Teiseks väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimis- ja tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(55)

Teiseks väljendas komisjon kahtlust, kas investeerimis- ja tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv.

| (56) | Käitajate kasuks võetud meetmete siseturuga kokkusobivuse hindamine näitas, et kuigi kõik kõnesolevad meetmed võisid vastata üldist huvi pakkuvale eesmärgile, ei ole nende vajalikkus ega proportsionaalsus seatud eesmärgi seisukohast tõendatud. Lisaks oli komisjon skeptiline küsimuses, kas taristu pakub keskpikas perspektiivis rahuldavaid kasutusväljavaateid. |
| --- | --- |

(56)

Käitajate kasuks võetud meetmete siseturuga kokkusobivuse hindamine näitas, et kuigi kõik kõnesolevad meetmed võisid vastata üldist huvi pakkuvale eesmärgile, ei ole nende vajalikkus ega proportsionaalsus seatud eesmärgi seisukohast tõendatud. Lisaks oli komisjon skeptiline küsimuses, kas taristu pakub keskpikas perspektiivis rahuldavaid kasutusväljavaateid.

4.2.   Meetmed lennuettevõtjate kasuks

Meetmed lennuettevõtjate kasuks

| (57) | Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et lennujaama käitaja (CCIO ja hiljem SAGEB) poolne lepingute allkirjastamine lennuettevõtjatega hõlmab riigi ressursside kasutamist ning et nende lepingute sõlmimise otsused oli teinud riik. |
| --- | --- |

(57)

Menetluse algatamise otsuses jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et lennujaama käitaja (CCIO ja hiljem SAGEB) poolne lepingute allkirjastamine lennuettevõtjatega hõlmab riigi ressursside kasutamist ning et nende lepingute sõlmimise otsused oli teinud riik.

| (58) | Komisjon leidis ka, et tal ei ole võimalik võtta seisukohta, kas lennuettevõtjad said valikulise eelise. Tema käsutuses olev teave ei olnud piisav järeldamaks, et lennujaama käitaja käitus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Komisjon kutsus Prantsusmaad ja huvitatud isikuid üles esitama talle põhjalikumat teavet. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon leidis ka, et tal ei ole võimalik võtta seisukohta, kas lennuettevõtjad said valikulise eelise. Tema käsutuses olev teave ei olnud piisav järeldamaks, et lennujaama käitaja käitus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Komisjon kutsus Prantsusmaad ja huvitatud isikuid üles esitama talle põhjalikumat teavet.

| (59) | Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et kõnesolevad meetmed võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et kõnesolevad meetmed võivad moonutada konkurentsi ja mõjutada liidusisest kaubandust.

| (60) | Lõpuks väljendas komisjon kahtlust, kas lennuettevõtjate kasuks võetud abimeetmed on siseturuga kokkusobivad. Konkreetselt järeldas komisjon esialgu, et kõnesolevad meetmed uute liinide avamiseks antava abi puhul ei vasta siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(60)

Lõpuks väljendas komisjon kahtlust, kas lennuettevõtjate kasuks võetud abimeetmed on siseturuga kokkusobivad. Konkreetselt järeldas komisjon esialgu, et kõnesolevad meetmed uute liinide avamiseks antava abi puhul ei vasta siseturuga kokkusobivuse kriteeriumidele.

5.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

PRANTSUSMAA MÄRKUSED

5.1.   Rahaline toetus Beauvais’ lennujaamale

Rahaline toetus Beauvais’ lennujaamale

5.1.1.   Investeerimisabi

Investeerimisabi

| (61) | Prantsusmaa teatas komisjoni talitustele, et ta „ei kavatse tugineda Beauvais' lennujaama puhul mõistele „üldist majandushuvi pakkuv teenus“ seoses kõigi investeerimistoetustega, mida saadi kohalikelt omavalitsustelt ja maksti Beauvais' lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele (CCIO ja seejärel SAGEB)“ (44). |
| --- | --- |

(61)

Prantsusmaa teatas komisjoni talitustele, et ta „ei kavatse tugineda Beauvais' lennujaama puhul mõistele „üldist majandushuvi pakkuv teenus“ seoses kõigi investeerimistoetustega, mida saadi kohalikelt omavalitsustelt ja maksti Beauvais' lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele (CCIO ja seejärel SAGEB)“ (44).

44

| (62) | Prantsusmaa märkis ka, et ta ei kavatse tugineda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisele investeerimistoetuste suhtes, mida maksti Beauvais' lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele (CCIO ja seejärel SAGEB) (45). |
| --- | --- |

(62)

Prantsusmaa märkis ka, et ta ei kavatse tugineda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisele investeerimistoetuste suhtes, mida maksti Beauvais' lennujaama üksteisele järgnevatele käitajatele (CCIO ja seejärel SAGEB) (45).

45

| (63) | Prantsusmaa leiab siiski, et selliseid toetusi ei saa kvalifitseerida riigiabiks või siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks sel põhjusel, et need on seotud avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamisega, või et on võimalik tõendada nende kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(63)

Prantsusmaa leiab siiski, et selliseid toetusi ei saa kvalifitseerida riigiabiks või siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks sel põhjusel, et need on seotud avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamisega, või et on võimalik tõendada nende kokkusobivust siseturuga.

5.1.1.1.   Avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamine

Avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamine

| (64) | Prantsusmaa täpsustab, et toetused, mida maksti kava 1 raames avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamiseks kogusummas 1 110 669 eurot, on järgmised (46):






  — | toetused turvaseadmetele (922 000 eurot); |
| --- | --- | --- |

(64)

Prantsusmaa täpsustab, et toetused, mida maksti kava 1 raames avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamiseks kogusummas 1 110 669 eurot, on järgmised (46):

46

—

toetused turvaseadmetele (922 000 eurot);

| — | toetused infiltratsiooni- ja filtreerimispunktide ajakohastamiseks (133 000 eurot); |
| --- | --- |

—

toetused infiltratsiooni- ja filtreerimispunktide ajakohastamiseks (133 000 eurot);

| — | toetused kogusummas 55 669 eurot nimetatud riiklike ülesannetega seotud ja deklareeritud tasudeks ning amortisatsioonikuludeks. |
| --- | --- |

—

toetused kogusummas 55 669 eurot nimetatud riiklike ülesannetega seotud ja deklareeritud tasudeks ning amortisatsioonikuludeks.

| (65) | Prantsusmaa täpsustab, et toetused, mida maksti kava 2 raames avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamiseks kogusummas 567 782 eurot, on järgmised:






  — | toetused summas 52 670,98 eurot piiripolitsei kabiinide loomiseks ja summas 86 085,57 eurot laserpeleti paigaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

(65)

Prantsusmaa täpsustab, et toetused, mida maksti kava 2 raames avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse rahastamiseks kogusummas 567 782 eurot, on järgmised:

—

toetused summas 52 670,98 eurot piiripolitsei kabiinide loomiseks ja summas 86 085,57 eurot laserpeleti paigaldamiseks;

| — | toetused summas 165 805 eurot ohutuspiirete tegemiseks ja 617 eurot kontroll-/filtreerimispunktide ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

—

toetused summas 165 805 eurot ohutuspiirete tegemiseks ja 617 eurot kontroll-/filtreerimispunktide ajakohastamiseks;

| — | 176 590 euro suurune toetus voogude eraldamise käigu loomiseks; |
| --- | --- |

—

176 590 euro suurune toetus voogude eraldamise käigu loomiseks;

| — | toetused kogusummas 86 632 eurot nimetatud, investeerimiskavadele ühiste riiklike ülesannetega seotud ja deklareeritud tasudeks ning amortisatsioonikuludeks. |
| --- | --- |

—

toetused kogusummas 86 632 eurot nimetatud, investeerimiskavadele ühiste riiklike ülesannetega seotud ja deklareeritud tasudeks ning amortisatsioonikuludeks.

| (66) | Prantsusmaa sõnul moodustasid avaliku võimu eesõigustega seotud toetused ajavahemikul 2001–2008 seega 1 678 451 euro suuruse summa. |
| --- | --- |

(66)

Prantsusmaa sõnul moodustasid avaliku võimu eesõigustega seotud toetused ajavahemikul 2001–2008 seega 1 678 451 euro suuruse summa.

| (67) | Prantsusmaa loetleb ka kolm investeeringut, mis olid avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus ajavahemikuks 2008–2023 ette nähtud ja olid tema sõnul seotud avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevusega:






  — | pideva automaatse maandumissüsteemi (III kategooria instrumentaalmaandumissüsteem) paigaldamine kogusummas 14 381 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

(67)

Prantsusmaa loetleb ka kolm investeeringut, mis olid avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus ajavahemikuks 2008–2023 ette nähtud ja olid tema sõnul seotud avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevusega:

—

pideva automaatse maandumissüsteemi (III kategooria instrumentaalmaandumissüsteem) paigaldamine kogusummas 14 381 000 eurot;

| — | investeeringud, mis võimaldavad koondada lennundusklubid ja eraomanikud lennujaama põhjapoolsesse ossa 1 442 000 euro suuruse toetussumma eest; |
| --- | --- |

—

investeeringud, mis võimaldavad koondada lennundusklubid ja eraomanikud lennujaama põhjapoolsesse ossa 1 442 000 euro suuruse toetussumma eest;

| — | terminalis T2 50 m2 suuruse ala loomine ja sisustamine turismiasutustele (koos „terminali T2 ehitamisega“) 54 000 euro suuruse summa eest. |
| --- | --- |

—

terminalis T2 50 m2 suuruse ala loomine ja sisustamine turismiasutustele (koos „terminali T2 ehitamisega“) 54 000 euro suuruse summa eest.

2

| (68) | Prantsusmaa sõnul on põhjenduses 67 nimetatud ja avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu (2008–2023) raames tehtud investeeringute kogusumma 15 877 miljonit eurot. Seega vastab SAGEB-le avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel makstud 14,5 miljoni euro suurune maksimaalne toetussumma avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevusega seotud investeeringute rahastamisele ning seda ei saa niisiis kvalifitseerida riigiabiks. |
| --- | --- |

(68)

Prantsusmaa sõnul on põhjenduses 67 nimetatud ja avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu (2008–2023) raames tehtud investeeringute kogusumma 15 877 miljonit eurot. Seega vastab SAGEB-le avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel makstud 14,5 miljoni euro suurune maksimaalne toetussumma avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevusega seotud investeeringute rahastamisele ning seda ei saa niisiis kvalifitseerida riigiabiks.

| (69) | Prantsusmaa on esitanud järgmised argumendid, tõendamaks, et eespool nimetatud investeeringud kuuluvad avaliku võimu eesõiguste alla:






  — | nende investeeringutega seotud ülesandeid täidab otseselt riik või täidetakse neid tema korraldusel; |
| --- | --- | --- |

(69)

Prantsusmaa on esitanud järgmised argumendid, tõendamaks, et eespool nimetatud investeeringud kuuluvad avaliku võimu eesõiguste alla:

—

nende investeeringutega seotud ülesandeid täidab otseselt riik või täidetakse neid tema korraldusel;

| — | nende investeeringutega seotud ülesanded on ette nähtud Euroopa Liidu ja riiklike õigusnormidega; |
| --- | --- |

—

nende investeeringutega seotud ülesanded on ette nähtud Euroopa Liidu ja riiklike õigusnormidega;

| — | nende investeeringutega seotud ülesandeid täidetakse ka üldise huviga seotud eesmärgil või avalikes huvides (nt inimelude kaitse, lennundusjulgestus, piiripolitsei, loomadega seotud ohtude ennetamine, lennuliiklusteenuste osutamine, lennuohutus, turismi arendamine); |
| --- | --- |

—

nende investeeringutega seotud ülesandeid täidetakse ka üldise huviga seotud eesmärgil või avalikes huvides (nt inimelude kaitse, lennundusjulgestus, piiripolitsei, loomadega seotud ohtude ennetamine, lennuliiklusteenuste osutamine, lennuohutus, turismi arendamine);

| — | nende investeeringutega seotud ülesannete täitmine lennujaama üksteisele järgnenud kontsessionääride poolt ei ole ärilist laadi; |
| --- | --- |

—

nende investeeringutega seotud ülesannete täitmine lennujaama üksteisele järgnenud kontsessionääride poolt ei ole ärilist laadi;

| — | nii liidu kui ka Prantsusmaa kohtupraktikas on nõustutud, et nende investeeringutega seotud ülesanded kuuluvad avaliku võimu eesõiguste alla. |
| --- | --- |

—

nii liidu kui ka Prantsusmaa kohtupraktikas on nõustutud, et nende investeeringutega seotud ülesanded kuuluvad avaliku võimu eesõiguste alla.

| (70) | Mis puudutab täpsemalt pidevat automaatmaandumissüsteemi, siis Prantsusmaa väidab, et see süsteem kuulub lennuliiklusteenuste osutamise raamistikku, kuid need teenused ise kuuluvad avaliku võimu eesõiguste alla. Prantsusmaa sõnul on selle süsteemi eesmärk vältida õhusõidukite kokkupõrkeid maandumisel ja manööverdamisaladel, kiirendada ja korraldada lennuliiklust ning anda nõu ja teavet, mis on lendude ohutuks ja tõhusaks käitamiseks vajalik. Ta täpsustab siiski, et see süsteem ei ole kunagi lennujaamas miski, millele on kasutajatel õigus, ning see ei ole lennujaamamaksuga hõlmatud. |
| --- | --- |

(70)

Mis puudutab täpsemalt pidevat automaatmaandumissüsteemi, siis Prantsusmaa väidab, et see süsteem kuulub lennuliiklusteenuste osutamise raamistikku, kuid need teenused ise kuuluvad avaliku võimu eesõiguste alla. Prantsusmaa sõnul on selle süsteemi eesmärk vältida õhusõidukite kokkupõrkeid maandumisel ja manööverdamisaladel, kiirendada ja korraldada lennuliiklust ning anda nõu ja teavet, mis on lendude ohutuks ja tõhusaks käitamiseks vajalik. Ta täpsustab siiski, et see süsteem ei ole kunagi lennujaamas miski, millele on kasutajatel õigus, ning see ei ole lennujaamamaksuga hõlmatud.

| (71) | Investeeringute kohta, mis võimaldavad koondada lennundusklubid ja eraomanikud Beauvais' lennujaama põhjapoolsesse ossa, leiab Prantsusmaa, et nimetatud meede võimaldas teha lõpu sellele, et nende klubide ja eraomanike õhusõidukid, reisijad ja töötajad läbivad julgestuspiirangualasid, ning tugevdada nõnda nendele aladele juurdepääsemise kontrolli ja tagada paremini lendude ohutuse – mis on avaliku võimu eesõigus. |
| --- | --- |

(71)

Investeeringute kohta, mis võimaldavad koondada lennundusklubid ja eraomanikud Beauvais' lennujaama põhjapoolsesse ossa, leiab Prantsusmaa, et nimetatud meede võimaldas teha lõpu sellele, et nende klubide ja eraomanike õhusõidukid, reisijad ja töötajad läbivad julgestuspiirangualasid, ning tugevdada nõnda nendele aladele juurdepääsemise kontrolli ja tagada paremini lendude ohutuse – mis on avaliku võimu eesõigus.

| (72) | Prantsusmaa arvab ka, et 50 m2 suuruse ala loomine ja sisustamine turismiasutustele terminalis T2 võimaldab nendel asutustel tagada Beauvais' lennujaamale kohaliku turismi edendamise ülesande täitmine. Prantsusmaa sõnul on turismi arendamine avaliku võimu eesõigus ja vastava ala sisseseadmine on sellega seotud. |
| --- | --- |

(72)

Prantsusmaa arvab ka, et 50 m2 suuruse ala loomine ja sisustamine turismiasutustele terminalis T2 võimaldab nendel asutustel tagada Beauvais' lennujaamale kohaliku turismi edendamise ülesande täitmine. Prantsusmaa sõnul on turismi arendamine avaliku võimu eesõigus ja vastava ala sisseseadmine on sellega seotud.

2

5.1.1.2.   Investeerimisabi kokkusobivus siseturuga

Investeerimisabi kokkusobivus siseturuga

| (73) | Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid komisjonile, et nad kiidavad heaks investeerimisabi andmise ajal kehtinud suunistes sätestatud kriteeriumide kohaldamise käsitletava juhtumi suhtes vastavalt 2014. aasta suuniste punktile 173. |
| --- | --- |

(73)

Prantsusmaa ametiasutused täpsustasid komisjonile, et nad kiidavad heaks investeerimisabi andmise ajal kehtinud suunistes sätestatud kriteeriumide kohaldamise käsitletava juhtumi suhtes vastavalt 2014. aasta suuniste punktile 173.

| (74) | Prantsusmaa väidab, et kõik investeerimistoetused on siseturuga kokkusobivad, võttes arvesse kokkusobivuskriteeriume, mis on sätestatud ühenduse 2005. aasta suunistes lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta suunised“) (47). |
| --- | --- |

(74)

Prantsusmaa väidab, et kõik investeerimistoetused on siseturuga kokkusobivad, võttes arvesse kokkusobivuskriteeriume, mis on sätestatud ühenduse 2005. aasta suunistes lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (edaspidi „2005. aasta suunised“) (47).

47

Selgelt määratletud üldise huviga seotud eesmärk

Selgelt määratletud üldise huviga seotud eesmärk

| (75) | Prantsusmaa sõnul vastavad kõik kõnealused meetmed selgelt määratletud üldist huvi pakkuvale eesmärgile, milleks on kohaliku majanduse areng. Prantsusmaa lisab, et komisjonil oli võimalus pidada lennujaama ohutust üldist huvi pakkuvaks eesmärgiks ning et käesoleval juhul vastas suur osa vaadeldaval ajavahemikul tehtud investeeringutest ka sellele eesmärgile. |
| --- | --- |

(75)

Prantsusmaa sõnul vastavad kõik kõnealused meetmed selgelt määratletud üldist huvi pakkuvale eesmärgile, milleks on kohaliku majanduse areng. Prantsusmaa lisab, et komisjonil oli võimalus pidada lennujaama ohutust üldist huvi pakkuvaks eesmärgiks ning et käesoleval juhul vastas suur osa vaadeldaval ajavahemikul tehtud investeeringutest ka sellele eesmärgile.

Taristu on vajalik ja kindlaksmääratud eesmärgiga proportsionaalne.

Taristu on vajalik ja kindlaksmääratud eesmärgiga proportsionaalne.

| (76) | Prantsusmaa märgib, et loodud taristu oli Beauvais’ lennujaama nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalik, arvestades reisijate arvu mõistlikult prognoositavat suurenemist. Tema arvates oli enamik investeeringuid seotud kiireloomulise tööga, mis tehti selleks, et tagada Beauvais’ lennujaama turvalisus ja viia lennujaam nõuetega vastavusse seoses lennuliikluse järsu suurenemisega lennujaamas. |
| --- | --- |

(76)

Prantsusmaa märgib, et loodud taristu oli Beauvais’ lennujaama nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalik, arvestades reisijate arvu mõistlikult prognoositavat suurenemist. Tema arvates oli enamik investeeringuid seotud kiireloomulise tööga, mis tehti selleks, et tagada Beauvais’ lennujaama turvalisus ja viia lennujaam nõuetega vastavusse seoses lennuliikluse järsu suurenemisega lennujaamas.

| (77) | Lisaks olid need investeeringud seatud eesmärgiga proportsionaalsed, sest Prantsusmaa sõnul on investeeringuid alati kindlaks määratud äärmiselt ettevaatlikult, eelkõige seetõttu, et seda tehakse liiklusprognoosidel põhinevate oletuste põhjal, mis on tegelikult saavutatava liikluse tasemega võrreldes eriti tagasihoidlikud. Nõnda oleks tehtud investeeringud võinud olla palju ulatuslikumad ja kulukamad, võttes arvesse tegelikult saavutatud liikluse taset. |
| --- | --- |

(77)

Lisaks olid need investeeringud seatud eesmärgiga proportsionaalsed, sest Prantsusmaa sõnul on investeeringuid alati kindlaks määratud äärmiselt ettevaatlikult, eelkõige seetõttu, et seda tehakse liiklusprognoosidel põhinevate oletuste põhjal, mis on tegelikult saavutatava liikluse tasemega võrreldes eriti tagasihoidlikud. Nõnda oleks tehtud investeeringud võinud olla palju ulatuslikumad ja kulukamad, võttes arvesse tegelikult saavutatud liikluse taset.

Taristu pakub rahuldavaid kasutusväljavaateid keskpikas perspektiivis.

Taristu pakub rahuldavaid kasutusväljavaateid keskpikas perspektiivis.

| (78) | Prantsusmaa rõhutab, et Beauvais’ lennujaamas ajavahemikul 2001–2006 tehtud investeeringud põhinesid oletusel, et 2006. aastal saab reisijate arv olema 600 000. Kava 2 raames tehtud investeeringud põhinesid samuti eeldusel, et keskpikas perspektiivis toimub 18 000 lendu aastas, samas kui kava 3 koostas SAGEB vastavalt aluseks võetud stsenaariumile, mille järgi toimub aastas kuni 21 000 lendu. |
| --- | --- |

(78)

Prantsusmaa rõhutab, et Beauvais’ lennujaamas ajavahemikul 2001–2006 tehtud investeeringud põhinesid oletusel, et 2006. aastal saab reisijate arv olema 600 000. Kava 2 raames tehtud investeeringud põhinesid samuti eeldusel, et keskpikas perspektiivis toimub 18 000 lendu aastas, samas kui kava 3 koostas SAGEB vastavalt aluseks võetud stsenaariumile, mille järgi toimub aastas kuni 21 000 lendu.

| (79) | Lisaks kinnitavad investeerimiskavade heakskiitmise otsuste ajal täheldatud Ryanairi lendude kasv ja Pariisi linna geograafiline lähedus taristu kasutamise rahuldavaid väljavaateid keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks kinnitavad investeerimiskavade heakskiitmise otsuste ajal täheldatud Ryanairi lendude kasv ja Pariisi linna geograafiline lähedus taristu kasutamise rahuldavaid väljavaateid keskpikas perspektiivis.

Kõik potentsiaalsed kasutajad pääsevad taristule juurde võrdsetel alustel ja mittediskrimineerivalt.

Kõik potentsiaalsed kasutajad pääsevad taristule juurde võrdsetel alustel ja mittediskrimineerivalt.

| (80) | Prantsusmaa märgib, et ühelegi Beauvais’ lennujaama kasutavale lennuettevõtjale ega nende lennuettevõtjate reisijale ei ole antud eelist, mis puudutab juurdepääsu mitmesugusele varustusele ja eri taristutele, mida lennujaam pakub. |
| --- | --- |

(80)

Prantsusmaa märgib, et ühelegi Beauvais’ lennujaama kasutavale lennuettevõtjale ega nende lennuettevõtjate reisijale ei ole antud eelist, mis puudutab juurdepääsu mitmesugusele varustusele ja eri taristutele, mida lennujaam pakub.

See ei mõjuta kaubavahetust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

See ei mõjuta kaubavahetust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (81) | Prantsusmaa leiab, et Beauvais’ lennujaama olemasolu võimaldab võidelda lennutranspordi ülekoormusega Pariisi lennujaamades, eelkõige Roissy-Charles de Gaulle’i lennujaamas. |
| --- | --- |

(81)

Prantsusmaa leiab, et Beauvais’ lennujaama olemasolu võimaldab võidelda lennutranspordi ülekoormusega Pariisi lennujaamades, eelkõige Roissy-Charles de Gaulle’i lennujaamas.

| (82) | Eitamata, et Beauvais’ lennujaam võib tõmmata endale ühe osa Roissy-Charles de Gaulle’i lennujaama klientidest, täpsustab Prantsusmaa ka, et niisugust endale tõmbamist tuleb käsitada suhtelisena, võttes eelkõige arvesse viimase paranenud ligipääsetavust ja pakutavate sihtkohtade arvu, kuhu lennud sellest viimasest lennujaamast suunduvad, ning Orly lennujaamale kehtestatud komandanditundi. Amiens' ja Roueni lennujaamad ei ole arendanud mingit äriliiklust. |
| --- | --- |

(82)

Eitamata, et Beauvais’ lennujaam võib tõmmata endale ühe osa Roissy-Charles de Gaulle’i lennujaama klientidest, täpsustab Prantsusmaa ka, et niisugust endale tõmbamist tuleb käsitada suhtelisena, võttes eelkõige arvesse viimase paranenud ligipääsetavust ja pakutavate sihtkohtade arvu, kuhu lennud sellest viimasest lennujaamast suunduvad, ning Orly lennujaamale kehtestatud komandanditundi. Amiens' ja Roueni lennujaamad ei ole arendanud mingit äriliiklust.

Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| (83) | Prantsusmaa märgib, et kava 1 raames antud abi osakaal moodustas ligikaudu kaks kolmandikku kogusummast, mida tuli rahastada. Kava 2 puhul on abi osakaal 74 %, kuid Prantsusmaa sõnul saab seda seletada ehitustööde lühikese amortisatsiooniajaga (veidi üle ühe aasta), mis on seotud riigi ja CCIO vahel sõlmitud kontsessiooni pikendamise väga lühikese kestusega. Kava 3 kohta leiab Prantsusmaa, et abi osakaal on 21,26 %, ja meenutab, et tegemist on ülemmääraga, kuna lõplik abisumma võib olla väiksem, olenedes tegelikult tehtud investeeringutest. |
| --- | --- |

(83)

Prantsusmaa märgib, et kava 1 raames antud abi osakaal moodustas ligikaudu kaks kolmandikku kogusummast, mida tuli rahastada. Kava 2 puhul on abi osakaal 74 %, kuid Prantsusmaa sõnul saab seda seletada ehitustööde lühikese amortisatsiooniajaga (veidi üle ühe aasta), mis on seotud riigi ja CCIO vahel sõlmitud kontsessiooni pikendamise väga lühikese kestusega. Kava 3 kohta leiab Prantsusmaa, et abi osakaal on 21,26 %, ja meenutab, et tegemist on ülemmääraga, kuna lõplik abisumma võib olla väiksem, olenedes tegelikult tehtud investeeringutest.

| (84) | Prantsusmaa täpsustab, et CCIO-le 2001.–2006. ja 2006.–2008. aasta investeerimiskavade puhul antud abi suur osakaal oli vajalik, sest ilma selle abita ei oleks CCIO suutnud teha kõiki kavandatud investeeringuid ning seega ei oleks ta suutnud rahuldada turvalisuse ja taristute nõuetega vastavusse viimise vajadust. Prantsusmaa rõhutab selles küsimuses, et CCIO võttis laenu katmaks kahe investeerimiskava raames oma osa rahastamises, mistõttu ei olnud võimalik ette näha tema suuremat panust. |
| --- | --- |

(84)

Prantsusmaa täpsustab, et CCIO-le 2001.–2006. ja 2006.–2008. aasta investeerimiskavade puhul antud abi suur osakaal oli vajalik, sest ilma selle abita ei oleks CCIO suutnud teha kõiki kavandatud investeeringuid ning seega ei oleks ta suutnud rahuldada turvalisuse ja taristute nõuetega vastavusse viimise vajadust. Prantsusmaa rõhutab selles küsimuses, et CCIO võttis laenu katmaks kahe investeerimiskava raames oma osa rahastamises, mistõttu ei olnud võimalik ette näha tema suuremat panust.

5.1.2.   Tegevusabi

Tegevusabi

| (85) | Mis puudutab esiteks tegevustoetusi, siis väidab Prantsusmaa, et CCIO sai ajavahemikul 1996–2008 väga väikeseid toetusi. Ta rõhutab seega, et need toetused ei saanud järelikult tuua kaasa konkurentsimoonutusi ega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(85)

Mis puudutab esiteks tegevustoetusi, siis väidab Prantsusmaa, et CCIO sai ajavahemikul 1996–2008 väga väikeseid toetusi. Ta rõhutab seega, et need toetused ei saanud järelikult tuua kaasa konkurentsimoonutusi ega mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

esiteks

| (86) | Prantsusmaa leiab seega, et 107 924,59 euro suurusest saadud summast:






  — | 2002. aastal makstud 68 000 euro suurune toetus oli mõeldud selleks, et rahastada erakorralist meedet, milleks oli reisijate käsipagasi läbiotsimise määra suurendamine 25 protsendilt 50 protsendile pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid; |
| --- | --- | --- |

(86)

Prantsusmaa leiab seega, et 107 924,59 euro suurusest saadud summast:

—

2002. aastal makstud 68 000 euro suurune toetus oli mõeldud selleks, et rahastada erakorralist meedet, milleks oli reisijate käsipagasi läbiotsimise määra suurendamine 25 protsendilt 50 protsendile pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid;

| — | 1 600,10 euro suurune summa, mis maksti välja 2002. aastal, vastas puuetega inimeste lõimimise fondi haldamise ühingu tehtud ülekandele selleks, et hüvitada liiga suured maksed, mida CCIO oli teinud; |
| --- | --- |

—

1 600,10 euro suurune summa, mis maksti välja 2002. aastal, vastas puuetega inimeste lõimimise fondi haldamise ühingu tehtud ülekandele selleks, et hüvitada liiga suured maksed, mida CCIO oli teinud;

| — | 2005. aastal makstud 2 005 euro suurune summa vastas põllumajandusettevõtjate struktuuride korraldamise riikliku keskuse maksele; |
| --- | --- |

—

2005. aastal makstud 2 005 euro suurune summa vastas põllumajandusettevõtjate struktuuride korraldamise riikliku keskuse maksele;

| — | 2005. aastal makstud 5 829,49 euro suurune summa vastas toetusele, mida Tillé linn maksis kanalisatsioonitööde eest, mis olid seotud lennujaama kontsessiooniga hõlmatud paviljonide ühendamisega kollektiivsesse reoveevõrku ja mille CCIO oli linna nimel teinud; |
| --- | --- |

—

2005. aastal makstud 5 829,49 euro suurune summa vastas toetusele, mida Tillé linn maksis kanalisatsioonitööde eest, mis olid seotud lennujaama kontsessiooniga hõlmatud paviljonide ühendamisega kollektiivsesse reoveevõrku ja mille CCIO oli linna nimel teinud;

| — | kaks toetust, kumbki summas 15 245 eurot, vastasid sellele, et Oise’i departemang hüvitas teenused, mida osutasid CCIO lennujaamateenuse töötajad Oise’i turismi edendamiseks. |
| --- | --- |

—

kaks toetust, kumbki summas 15 245 eurot, vastasid sellele, et Oise’i departemang hüvitas teenused, mida osutasid CCIO lennujaamateenuse töötajad Oise’i turismi edendamiseks.

| (87) | Prantsusmaa täpsustab, et 68 000 euro suurune toetus oli seotud ühe julgestusülesandega ega kujutanud endast sellisena riigiabi. Mis puudutab muid toetusi, siis need kujutasid endast üksnes õiglast tasu CCIO osutatud teenuste eest või nende ülemääraste liikmemaksude hüvitamist, mida CCIO oli tasunud ühingutele, kuhu ta kuulus. |
| --- | --- |

(87)

Prantsusmaa täpsustab, et 68 000 euro suurune toetus oli seotud ühe julgestusülesandega ega kujutanud endast sellisena riigiabi. Mis puudutab muid toetusi, siis need kujutasid endast üksnes õiglast tasu CCIO osutatud teenuste eest või nende ülemääraste liikmemaksude hüvitamist, mida CCIO oli tasunud ühingutele, kuhu ta kuulus.

| (88) | Mis puudutab teiseks ettemakseid, mille CCIO üldosakond tegi lennujaamateenusele, siis kõigepealt leiab Prantsusmaa, et enne 12. detsembri 2000. aasta kohtuotsust Aéroports de Paris tehtud ettemaksed ei kujuta 2014. aasta suuniste punkti 29 kohaselt endast riigiabi. Seetõttu võivad üksnes 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud ettemaksed kujutada endast riigiabi. |
| --- | --- |

(88)

Mis puudutab teiseks ettemakseid, mille CCIO üldosakond tegi lennujaamateenusele, siis kõigepealt leiab Prantsusmaa, et enne 12. detsembri 2000. aasta kohtuotsust Aéroports de Paris tehtud ettemaksed ei kujuta 2014. aasta suuniste punkti 29 kohaselt endast riigiabi. Seetõttu võivad üksnes 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud ettemaksed kujutada endast riigiabi.

teiseks

Aéroports de Paris

| (89) | Prantsusmaa leiab lisaks, et 2001. ja 2002. aastal tehtud ettemaksed, mis maksti täies ulatuses tagasi, tehti siis, kui Beauvais’ lennujaam oli abi andmisele eelnenud kahel majandusaastal registreerinud reisijate arvuks alla 700 000 reisija aastas. 2014. aasta suuniste punkti 118 kohaselt võis tollal juhtuda, et lennujaam ei suutnud kanda olulist osa oma tegevuskuludest, mis õigustab nullmääraga ettemaksete tegemist. 2004. aastal tehtud ettemakse kohta leiab Prantsusmaa, et abi andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal oli Beauvais’ lennujaama reisijate arv 700 000 kuni üks miljon reisijat aastas. Lisaks intressile, mida 2004. aastal tehtud ettemakse suhtes ei kohaldatud, rõhutab Prantsusmaa, et Beauvais’ lennujaam ei kandnud kõiki oma tegevuskulusid ja vastas seega suuresti 2014. aasta suuniste punktis 118 sätestatud nõudele. |
| --- | --- |

(89)

Prantsusmaa leiab lisaks, et 2001. ja 2002. aastal tehtud ettemaksed, mis maksti täies ulatuses tagasi, tehti siis, kui Beauvais’ lennujaam oli abi andmisele eelnenud kahel majandusaastal registreerinud reisijate arvuks alla 700 000 reisija aastas. 2014. aasta suuniste punkti 118 kohaselt võis tollal juhtuda, et lennujaam ei suutnud kanda olulist osa oma tegevuskuludest, mis õigustab nullmääraga ettemaksete tegemist. 2004. aastal tehtud ettemakse kohta leiab Prantsusmaa, et abi andmise aastale eelnenud kahel majandusaastal oli Beauvais’ lennujaama reisijate arv 700 000 kuni üks miljon reisijat aastas. Lisaks intressile, mida 2004. aastal tehtud ettemakse suhtes ei kohaldatud, rõhutab Prantsusmaa, et Beauvais’ lennujaam ei kandnud kõiki oma tegevuskulusid ja vastas seega suuresti 2014. aasta suuniste punktis 118 sätestatud nõudele.

| (90) | Mis puudutab lõpuks SAGEB-le antud eelist, milleks oli vabastus turismikuludest, mida ta oleks pidanud lennujaama käitajana kandma, siis leiab Prantsusmaa, et SAGEB-l ei ole ei pädevust ega kohustust edendada kohalikku ja piirkondlikku turismi ning et ta ei ole saanud selleks mingit toetust. |
| --- | --- |

(90)

Mis puudutab lõpuks SAGEB-le antud eelist, milleks oli vabastus turismikuludest, mida ta oleks pidanud lennujaama käitajana kandma, siis leiab Prantsusmaa, et SAGEB-l ei ole ei pädevust ega kohustust edendada kohalikku ja piirkondlikku turismi ning et ta ei ole saanud selleks mingit toetust.

lõpuks

| (91) | Prantsusmaa väidab, et turismi arendamine on riigisisese õiguse kohaselt riigi pädevuses. Seega võisid turismi arengukava ellu viia üksnes kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (käesoleval juhul SMABT) ning selle eesmärk ei olnud lennujaama tegevuse arendamine, vaid pigem piirkondliku turismi õhutamine. Sellega seoses lisab Prantsusmaa, et turismi arengukava eesmärgid oli kindlaks määranud SMABT üksi ja neid viisid ellu üksnes turismiasutused, ilma SAGEB sekkumise ja mõjuta. Vastupidi, SAGEB pidi rahaliselt toetama meetmete rakendamist ja vajaduse korral tegema kättesaadavaks vahendid, mis võimaldavad neil asutustel oma ülesandeid täita (ruumide pakkumine, kuulutused lennujaamas jms). |
| --- | --- |

(91)

Prantsusmaa väidab, et turismi arendamine on riigisisese õiguse kohaselt riigi pädevuses. Seega võisid turismi arengukava ellu viia üksnes kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused (käesoleval juhul SMABT) ning selle eesmärk ei olnud lennujaama tegevuse arendamine, vaid pigem piirkondliku turismi õhutamine. Sellega seoses lisab Prantsusmaa, et turismi arengukava eesmärgid oli kindlaks määranud SMABT üksi ja neid viisid ellu üksnes turismiasutused, ilma SAGEB sekkumise ja mõjuta. Vastupidi, SAGEB pidi rahaliselt toetama meetmete rakendamist ja vajaduse korral tegema kättesaadavaks vahendid, mis võimaldavad neil asutustel oma ülesandeid täita (ruumide pakkumine, kuulutused lennujaamas jms).

| (92) | Lõpuks märgib Prantsusmaa, et ühegi turismi arengukava raames võetud meetme eesmärk ei olnud reklaamida Beauvais’ lennujaama või selle pakutavaid sihtkohti. Materjalid, mida SAGEB sel eesmärgil valmistas, jäeti turismi arendamise missiooni kohaldamisalast välja ja SAGEB rahastas neid oma vahenditest. |
| --- | --- |

(92)

Lõpuks märgib Prantsusmaa, et ühegi turismi arengukava raames võetud meetme eesmärk ei olnud reklaamida Beauvais’ lennujaama või selle pakutavaid sihtkohti. Materjalid, mida SAGEB sel eesmärgil valmistas, jäeti turismi arendamise missiooni kohaldamisalast välja ja SAGEB rahastas neid oma vahenditest.

| (93) | Et ükski käesolevas jaos nimetatud toetustest (välja arvatud 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud rahalised ettemaksed) ei kujuta endast riigiabi, leiab Prantsusmaa, et nende kokkusobivust siseturuga ei olegi vaja tõendada. Igal juhul täpsustasid Prantsuse ametiasutused, et nad kiidavad käsitletaval juhul heaks 2014. aasta suuniste punktis 137 sätestatud kriteeriumide kohaldamise tegevusabi suhtes. |
| --- | --- |

(93)

Et ükski käesolevas jaos nimetatud toetustest (välja arvatud 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud rahalised ettemaksed) ei kujuta endast riigiabi, leiab Prantsusmaa, et nende kokkusobivust siseturuga ei olegi vaja tõendada. Igal juhul täpsustasid Prantsuse ametiasutused, et nad kiidavad käsitletaval juhul heaks 2014. aasta suuniste punktis 137 sätestatud kriteeriumide kohaldamise tegevusabi suhtes.

5.2.   Meetmed lennuettevõtjate kasuks

Meetmed lennuettevõtjate kasuks

| (94) | Prantsusmaa väidab, et lennujaama käitaja (CCIO, seejärel SAGEB) käitumine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Kõik lepingud suurendasid tema kasumlikkust vastavalt sellele ega andnud lennuettevõtjatele eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Prantsusmaa väidab, et lennujaama käitaja (CCIO, seejärel SAGEB) käitumine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Kõik lepingud suurendasid tema kasumlikkust vastavalt sellele ega andnud lennuettevõtjatele eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (95) | Prantsusmaa rõhutab ka, et Beauvais’ lennujaama käitajad ei ole kunagi sõlminud turunduslepingut, mis hõlmaks turundusteenuste osutamist lennuettevõtja poolt (reklaam veebisaidil või muu reklaam). Turundusmaksed, mida need ettevõtjad on teatavate lepingute alusel maksnud, motiveerivad lennuettevõtjaid oma liiklust arendama, tekitades nii ettevõtjatele lisatulu (bussid, lennundusega mitteseotud tulud). |
| --- | --- |

(95)

Prantsusmaa rõhutab ka, et Beauvais’ lennujaama käitajad ei ole kunagi sõlminud turunduslepingut, mis hõlmaks turundusteenuste osutamist lennuettevõtja poolt (reklaam veebisaidil või muu reklaam). Turundusmaksed, mida need ettevõtjad on teatavate lepingute alusel maksnud, motiveerivad lennuettevõtjaid oma liiklust arendama, tekitades nii ettevõtjatele lisatulu (bussid, lennundusega mitteseotud tulud).

| (96) | Prantsusmaa märkis, et CCIO-l ei olnud võimalik esitada enne lennuettevõtjatega individuaalsete lepingute sõlmimist tehtud majandusanalüüse, kui ta oli lennujaama käitaja. Prantsusmaa väidab siiski, et CCIO tegutses hoolimata eelnevate majandusanalüüside puudumisest turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana ning et lennujaama kasumliku tegevuse arendamiseks võeti süstemaatiliselt vastu otsuseid uue lennuettevõtja vastuvõtmise või uute lennuliinide avamise kohta. Sellega seoses esitas Prantsusmaa üldeelarve simulatsiooni (mis hõlmab kogu lennujaama tegevust), mille oli eelnevalt teinud CCIO ja mis hõlmab ajavahemikku 2001–2006. See simulatsioon näitab, et lennujaam võib tekitada üldist positiivset rahavoogu, mis põhineb Ryanairi ja teiste lennuettevõtjate tegevuse arengul (vastavalt 75 % ja 25 % 2006. aastaks prognoositavast tulust). |
| --- | --- |

(96)

Prantsusmaa märkis, et CCIO-l ei olnud võimalik esitada enne lennuettevõtjatega individuaalsete lepingute sõlmimist tehtud majandusanalüüse, kui ta oli lennujaama käitaja. Prantsusmaa väidab siiski, et CCIO tegutses hoolimata eelnevate majandusanalüüside puudumisest turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana ning et lennujaama kasumliku tegevuse arendamiseks võeti süstemaatiliselt vastu otsuseid uue lennuettevõtja vastuvõtmise või uute lennuliinide avamise kohta. Sellega seoses esitas Prantsusmaa üldeelarve simulatsiooni (mis hõlmab kogu lennujaama tegevust), mille oli eelnevalt teinud CCIO ja mis hõlmab ajavahemikku 2001–2006. See simulatsioon näitab, et lennujaam võib tekitada üldist positiivset rahavoogu, mis põhineb Ryanairi ja teiste lennuettevõtjate tegevuse arengul (vastavalt 75 % ja 25 % 2006. aastaks prognoositavast tulust).

| (97) | Pärast menetluse algatamise otsust rekonstrueeris Prantsusmaa CCIO ja tabelis 9 nimetatud lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingutega seotud täiendavate rahavoogude äriplaanid (välja arvatud lepingud RYAN1 ja RYAN2, mille kohta ei esitatud rekonstrueeritud äriplaani). Prantsusmaa märgib, et need äriplaanid on rekonstrueeritud teabe põhjal, mis oli CCIO-le teada enne lepingute allkirjastamist, ning lähtudes liiklus-, tulu- ja kuluprognoosidest, mis tundusid enne lepingute allkirjastamist mõistlikud. Need rekonstrueeritud äriplaanid näitavad, et Prantsusmaa oletuste põhjal võis CCIO põhjendatult loota, et ta teenib kasumit, kui allkirjastab lennuettevõtjatega igaühe nendest lepingutest. |
| --- | --- |

(97)

Pärast menetluse algatamise otsust rekonstrueeris Prantsusmaa CCIO ja tabelis 9 nimetatud lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingutega seotud täiendavate rahavoogude äriplaanid (välja arvatud lepingud RYAN1 ja RYAN2, mille kohta ei esitatud rekonstrueeritud äriplaani). Prantsusmaa märgib, et need äriplaanid on rekonstrueeritud teabe põhjal, mis oli CCIO-le teada enne lepingute allkirjastamist, ning lähtudes liiklus-, tulu- ja kuluprognoosidest, mis tundusid enne lepingute allkirjastamist mõistlikud. Need rekonstrueeritud äriplaanid näitavad, et Prantsusmaa oletuste põhjal võis CCIO põhjendatult loota, et ta teenib kasumit, kui allkirjastab lennuettevõtjatega igaühe nendest lepingutest.

| (98) | Prantsusmaa esitas majandusanalüüsid (taustadokumendid, äriplaan), mille oli teinud SAGEB, kes oli Beauvais’ lennujaama toonane käitaja, enne kõigi tabelis 9 mainitud SAGEB allkirjastatud lepingute, nimelt lepingute RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 allkirjastamist. Nendes majandusanalüüsides on jõutud järeldusele, et lepingud toovad lennujaama käitajale tulu. Pärast menetluse algatamise otsust väitis Prantsusmaa, et need majandusanalüüsid põhinevad pigem keskmistel kuludel kui lisakuludel. Seetõttu esitas Prantsusmaa nende kolme majandusanalüüsi muudetud versioonid (mis olid seega koostatud pärast lepingute allkirjastamist), mis põhinesid kulude suurenemisel ja kinnitasid, et need kolm lepingut võimaldasid SAGEB-l teenida täiendavat tulu. |
| --- | --- |

(98)

Prantsusmaa esitas majandusanalüüsid (taustadokumendid, äriplaan), mille oli teinud SAGEB, kes oli Beauvais’ lennujaama toonane käitaja, enne kõigi tabelis 9 mainitud SAGEB allkirjastatud lepingute, nimelt lepingute RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 allkirjastamist. Nendes majandusanalüüsides on jõutud järeldusele, et lepingud toovad lennujaama käitajale tulu. Pärast menetluse algatamise otsust väitis Prantsusmaa, et need majandusanalüüsid põhinevad pigem keskmistel kuludel kui lisakuludel. Seetõttu esitas Prantsusmaa nende kolme majandusanalüüsi muudetud versioonid (mis olid seega koostatud pärast lepingute allkirjastamist), mis põhinesid kulude suurenemisel ja kinnitasid, et need kolm lepingut võimaldasid SAGEB-l teenida täiendavat tulu.

| (99) | Prantsusmaa väidab ka, et SAGEB ei saa mingit tegevustoetust (välja arvatud toetused avaliku võimu ainupädevuses olevale tegevusele) ning et SAGEB riskid ja vastutus on jagatud CCIO ja Véolia vahel. Eelkõige peavad SAGEB otsused lepingute sõlmimise kohta lennuettevõtjatega vastavalt CCIO (51 % häältest) ja eraettevõtja Véolia (49 % häältest) vahel sõlmitud aktsionäride lepingule saama aktsionäride heakskiidu 75 % kvalifitseeritud häälteenamusega. Prantsusmaa rõhutab seega, et SAGEB allkirjastatud lepinguid ei saa sõlmida ilma Véolia nõusolekuta ning et asjaolu, et Véolia kinnitas lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud, annab tunnistust sellest, et need lepingud on turutavadega kooskõlas. |
| --- | --- |

(99)

Prantsusmaa väidab ka, et SAGEB ei saa mingit tegevustoetust (välja arvatud toetused avaliku võimu ainupädevuses olevale tegevusele) ning et SAGEB riskid ja vastutus on jagatud CCIO ja Véolia vahel. Eelkõige peavad SAGEB otsused lepingute sõlmimise kohta lennuettevõtjatega vastavalt CCIO (51 % häältest) ja eraettevõtja Véolia (49 % häältest) vahel sõlmitud aktsionäride lepingule saama aktsionäride heakskiidu 75 % kvalifitseeritud häälteenamusega. Prantsusmaa rõhutab seega, et SAGEB allkirjastatud lepinguid ei saa sõlmida ilma Véolia nõusolekuta ning et asjaolu, et Véolia kinnitas lennuettevõtjatega sõlmitud lepingud, annab tunnistust sellest, et need lepingud on turutavadega kooskõlas.

| (100) | Prantsusmaa märkis ka, et ühtegi investeeringut lennujaamas ei tehtud ühegi lennuettevõtja konkreetsetes huvides. Lennujaama käitaja võttis muu hulgas ühendust paljude lennuettevõtjatega, et mitmekesistada oma klientuuri. Kuigi Ryanairi tegevus moodustas 1999.–2011. aastal 80–90 % lennujaama lennuliiklusest, on taristu mittediskrimineerivalt kättesaadav kõikidele lennuettevõtjatele ning see on ehitatud lennujaama arengukava raames, ilma et see oleks seotud konkreetse lepinguga. |
| --- | --- |

(100)

Prantsusmaa märkis ka, et ühtegi investeeringut lennujaamas ei tehtud ühegi lennuettevõtja konkreetsetes huvides. Lennujaama käitaja võttis muu hulgas ühendust paljude lennuettevõtjatega, et mitmekesistada oma klientuuri. Kuigi Ryanairi tegevus moodustas 1999.–2011. aastal 80–90 % lennujaama lennuliiklusest, on taristu mittediskrimineerivalt kättesaadav kõikidele lennuettevõtjatele ning see on ehitatud lennujaama arengukava raames, ilma et see oleks seotud konkreetse lepinguga.

6.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

6.1.   Huvitatud kolmandate isikute märkused 2014. aasta suuniste kohaldamise kohta antud juhtumi suhtes

Huvitatud kolmandate isikute märkused 2014. aasta suuniste kohaldamise kohta antud juhtumi suhtes

6.1.1.   CCIO, SMABT ja SAGEB ühised märkused

CCIO, SMABT ja SAGEB ühised märkused

| (101) | CCIO, SAGEB ja SMABT saavad käesoleva otsusega hõlmatud investeerimistoetustest aru nii, et nende kokkusobivust siseturuga hinnatakse 2005. aasta suuniste alusel. Lisaks ei vaidlustata Beauvais’ lennujaamale enne 12. detsembrit 2000 antud toetusi riigiabi eeskirjade alusel vastavalt kohtuotsusele Aéroports de Paris (48). |
| --- | --- |

(101)

CCIO, SAGEB ja SMABT saavad käesoleva otsusega hõlmatud investeerimistoetustest aru nii, et nende kokkusobivust siseturuga hinnatakse 2005. aasta suuniste alusel. Lisaks ei vaidlustata Beauvais’ lennujaamale enne 12. detsembrit 2000 antud toetusi riigiabi eeskirjade alusel vastavalt kohtuotsusele Aéroports de Paris (48).

Aéroports de Paris

48

| (102) | Rahalisi suhteid Beauvais' lennujaama ja lennuettevõtjate vahel mõistavad CCIO, SAGEB ja SMABT nii, et neid hinnatakse aga 2014. aasta suunistest lähtudes. |
| --- | --- |

(102)

Rahalisi suhteid Beauvais' lennujaama ja lennuettevõtjate vahel mõistavad CCIO, SAGEB ja SMABT nii, et neid hinnatakse aga 2014. aasta suunistest lähtudes.

6.1.2.   Air France’i märkused

Air France’i märkused

| (103) | Air France esitas uurimise käigus märkusi, mis piirdusid 2014. aasta suuniste kohaldamisega. Air France ei nõustu sellega, et 2014. aasta suuniseid kohaldatakse lennujaama käitajatele antavat abi käsitlevate asjade suhtes tagasiulatuvalt isegi juhul, kui kõnealust abi anti enne nende suuniste avaldamist, tuues välja järgmised põhjused.






  — | Air France väidab, et 2014. aasta suuniste tagasiulatuval kohaldamisel antakse eelis ebaõigelt käitunud ettevõtjatele, seadustades nende toimingud, mis ei olnud kooskõlas kõnealuste meetmete võtmise ajajärgul kohaldatud suunistega. Selline lähenemisviis paneb aga vastupidi ebasoodsasse olukorda ettevõtjad, kelle tegevus oli kooskõlas varasemate suunistega ja kes hoidusid riiklike vahendite vastuvõtmisest. |
| --- | --- | --- |

(103)

Air France esitas uurimise käigus märkusi, mis piirdusid 2014. aasta suuniste kohaldamisega. Air France ei nõustu sellega, et 2014. aasta suuniseid kohaldatakse lennujaama käitajatele antavat abi käsitlevate asjade suhtes tagasiulatuvalt isegi juhul, kui kõnealust abi anti enne nende suuniste avaldamist, tuues välja järgmised põhjused.

—

Air France väidab, et 2014. aasta suuniste tagasiulatuval kohaldamisel antakse eelis ebaõigelt käitunud ettevõtjatele, seadustades nende toimingud, mis ei olnud kooskõlas kõnealuste meetmete võtmise ajajärgul kohaldatud suunistega. Selline lähenemisviis paneb aga vastupidi ebasoodsasse olukorda ettevõtjad, kelle tegevus oli kooskõlas varasemate suunistega ja kes hoidusid riiklike vahendite vastuvõtmisest.

| — | Air France rõhutab ka, et 2014. aasta suuniste tagasiulatuv kohaldamine lennujaamadele antavate tegevustoetuste suhtes on vastuolus õiguse üldpõhimõtete ja Euroopa kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

—

Air France rõhutab ka, et 2014. aasta suuniste tagasiulatuv kohaldamine lennujaamadele antavate tegevustoetuste suhtes on vastuolus õiguse üldpõhimõtete ja Euroopa kohtupraktikaga.

| — | Air France väidab, et 2014. aasta suuniste kohaldamise tulemusena antakse eelis uutele ettevõtjatele lennujaama varasemate kasutajate arvel. Võimaldades uuel ettevõtjal maksta seoses oma tegevusega vaid tema kuludele lisanduvat osa, diskrimineerivad need suunised lennujaama varasemaid kasutajaid, kes peavad maksma suuremaid tasusid. |
| --- | --- |

—

Air France väidab, et 2014. aasta suuniste kohaldamise tulemusena antakse eelis uutele ettevõtjatele lennujaama varasemate kasutajate arvel. Võimaldades uuel ettevõtjal maksta seoses oma tegevusega vaid tema kuludele lisanduvat osa, diskrimineerivad need suunised lennujaama varasemaid kasutajaid, kes peavad maksma suuremaid tasusid.

| — | Air France tuletab meelde, et kuigi teoreetiliselt võib lennujaama taristule mittediskrimineeriva juurdepääsu nõue tunduda hõlpsalt täidetavana, on tegelik olukord teistsugune ning teatavad käitamismudelid asetatakse teadlikult halvemasse olukorda. |
| --- | --- |

—

Air France tuletab meelde, et kuigi teoreetiliselt võib lennujaama taristule mittediskrimineeriva juurdepääsu nõue tunduda hõlpsalt täidetavana, on tegelik olukord teistsugune ning teatavad käitamismudelid asetatakse teadlikult halvemasse olukorda.

6.2.   CCIO, SMABT ja SAGEB ühised märkused

CCIO, SMABT ja SAGEB ühised märkused

| (104) | CCIO, SMABT ja SAGEB esitasid komisjonile ühised märkused. |
| --- | --- |

(104)

CCIO, SMABT ja SAGEB esitasid komisjonile ühised märkused.

6.2.1.   Rahaline toetus Beauvais’ lennujaamale

Rahaline toetus Beauvais’ lennujaamale

| (105) | Ametlikus uurimismenetluses uuritud investeerimis- ja tegevusabi puhul viitavad CCIO, SMABT ja SAGEB täielikult Prantsusmaa märkustele. |
| --- | --- |

(105)

Ametlikus uurimismenetluses uuritud investeerimis- ja tegevusabi puhul viitavad CCIO, SMABT ja SAGEB täielikult Prantsusmaa märkustele.

| (106) | CCIO, SMABT ja SAGEB esitasid Prantsusmaa argumentide toetuseks ka sõltumatu büroo Microeconomix analüüsi konkurentsi kohta, mida Beauvais’ lennujaam reisijateveo turul osutab. Uuringus jõuti järeldusele, et Beauvais’ lennujaamale antud abi ei mõjutanud kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(106)

CCIO, SMABT ja SAGEB esitasid Prantsusmaa argumentide toetuseks ka sõltumatu büroo Microeconomix analüüsi konkurentsi kohta, mida Beauvais’ lennujaam reisijateveo turul osutab. Uuringus jõuti järeldusele, et Beauvais’ lennujaamale antud abi ei mõjutanud kaubandust määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (107) | Esiteks nähtub uuringust, et Beauvais’ lennujaamale antud abi ei mõjutanud konkurentsi kahe muu Pariisi lennujaama, st Roissy ja Orly lennujaamaga. Uuring ei välista nõudluse seisukohast võimalust, et Roissy ja Orly lennujaamad saab Beauvais’ lennujaamaga vähemalt osaliselt asendada, sest need kolm lennujaama jagavad osaliselt oma teeninduspiirkonda (49). Kuigi Beauvais’ lennujaam teenindas aastatel 2000–2011 üksnes odavlennuliiklust, teenindasid ka Orly ja Roissy lennujaamad odavlennuliiklust, kuid 2011. aastal moodustas see ainult 13,6 % ehk siis väikese osa nende kahe lennujaama koguliiklusest (50). Uuringus on siiski välistatud, et investeerimisabi võis mõjutada kaubandust, ja seda järgmistel põhjustel:






  — | Uuring näitab, et Beauvais’ lennujaama turuosa oli piirkondlikul lennujaamaturul, mille ta koos Roissy ja Orly lennujaamadega moodustab, endiselt väike (nt 2011. aastal 4 %). Pariisi piirkonna konkreetsel odavlendude turul ulatus Beauvais’ lennujaama turuosa 2011. aastal võrreldes Roissy ja Orlyga 31 %ni; |
| --- | --- | --- |

(107)

Esiteks nähtub uuringust, et Beauvais’ lennujaamale antud abi ei mõjutanud konkurentsi kahe muu Pariisi lennujaama, st Roissy ja Orly lennujaamaga. Uuring ei välista nõudluse seisukohast võimalust, et Roissy ja Orly lennujaamad saab Beauvais’ lennujaamaga vähemalt osaliselt asendada, sest need kolm lennujaama jagavad osaliselt oma teeninduspiirkonda (49). Kuigi Beauvais’ lennujaam teenindas aastatel 2000–2011 üksnes odavlennuliiklust, teenindasid ka Orly ja Roissy lennujaamad odavlennuliiklust, kuid 2011. aastal moodustas see ainult 13,6 % ehk siis väikese osa nende kahe lennujaama koguliiklusest (50). Uuringus on siiski välistatud, et investeerimisabi võis mõjutada kaubandust, ja seda järgmistel põhjustel:

49

50

—

Uuring näitab, et Beauvais’ lennujaama turuosa oli piirkondlikul lennujaamaturul, mille ta koos Roissy ja Orly lennujaamadega moodustab, endiselt väike (nt 2011. aastal 4 %). Pariisi piirkonna konkreetsel odavlendude turul ulatus Beauvais’ lennujaama turuosa 2011. aastal võrreldes Roissy ja Orlyga 31 %ni;

| — | abi ei takistanud odavlendude arengut Orly ja Roissy lennujaamades. Kõnealuse liikluse osakaal nende kahe lennujaama koguliikluses suurenes 2009. ja 2010. aastal 5,7 % võrra ning 2010. ja 2011. aastal 11,3 % võrra, nii et kuigi Beauvais’ lennujaama arendamine võis piirata uute avatavate odavlennuliinide arvu kahes teises lennujaamas, ei takistanud see selliste lennuliinide arengut; |
| --- | --- |

—

abi ei takistanud odavlendude arengut Orly ja Roissy lennujaamades. Kõnealuse liikluse osakaal nende kahe lennujaama koguliikluses suurenes 2009. ja 2010. aastal 5,7 % võrra ning 2010. ja 2011. aastal 11,3 % võrra, nii et kuigi Beauvais’ lennujaama arendamine võis piirata uute avatavate odavlennuliinide arvu kahes teises lennujaamas, ei takistanud see selliste lennuliinide arengut;

| — | ta rõhutab, et ükski Beauvais’ lennujaama kasutav lennuettevõtja ei kasutanud neid kahte teist Pariisi lennujaama ja et teatavatesse sihtkohtadesse sai lennata ainult Beauvais’st (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz või Shannon); |
| --- | --- |

—

ta rõhutab, et ükski Beauvais’ lennujaama kasutav lennuettevõtja ei kasutanud neid kahte teist Pariisi lennujaama ja et teatavatesse sihtkohtadesse sai lennata ainult Beauvais’st (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz või Shannon);

| — | Roissy, Orly ja Beauvais’ lennujaamade (51) poolt tavaliselt teenindatavate sihtkohtade valimi üksikasjalik analüüs näitab, et andmed kinnitavad pigem Orly ja Roissy vahelist otsest konkurentsi ning Beauvais’ lennujaama liikluse suhtelist sõltumatust. Näiteks Pariisi-Barcelona liini puhul, mida teenindavad kõik need kolm Pariisi lennujaama, on uuringus tuvastatud, et nõudlus Roissys vähenes 2008.–2010. aastal järsult, mis tõi kaasa nõudluse järsu suurenemise Orlys, samas kui Beauvais’s püsis reisijate arv samal ajavahemikul stabiilsena (52). Seda võib veelgi ilmsemalt täheldada liini Pariis-Rooma või Pariis-Milano puhul, kus Roissy ja Orly kõverad on omavahel suuresti vastavuses, samas kui Beauvais' kõver kulgeb sõltumatult. Dublinisse ja Stockholmi suunduvate lennuliinidega, mida pakuti ainult Beauvais’ ja Roissy lennujaamades, oli nii, et kui liiklus vähenes aastatel 2007–2011 Beauvais' lennujaamas, vähenes see ka Roissy lennujaamas (Dublini puhul) või jäi samale tasemele (Stockholmi puhul). |
| --- | --- |

—

Roissy, Orly ja Beauvais’ lennujaamade (51) poolt tavaliselt teenindatavate sihtkohtade valimi üksikasjalik analüüs näitab, et andmed kinnitavad pigem Orly ja Roissy vahelist otsest konkurentsi ning Beauvais’ lennujaama liikluse suhtelist sõltumatust. Näiteks Pariisi-Barcelona liini puhul, mida teenindavad kõik need kolm Pariisi lennujaama, on uuringus tuvastatud, et nõudlus Roissys vähenes 2008.–2010. aastal järsult, mis tõi kaasa nõudluse järsu suurenemise Orlys, samas kui Beauvais’s püsis reisijate arv samal ajavahemikul stabiilsena (52). Seda võib veelgi ilmsemalt täheldada liini Pariis-Rooma või Pariis-Milano puhul, kus Roissy ja Orly kõverad on omavahel suuresti vastavuses, samas kui Beauvais' kõver kulgeb sõltumatult. Dublinisse ja Stockholmi suunduvate lennuliinidega, mida pakuti ainult Beauvais’ ja Roissy lennujaamades, oli nii, et kui liiklus vähenes aastatel 2007–2011 Beauvais' lennujaamas, vähenes see ka Roissy lennujaamas (Dublini puhul) või jäi samale tasemele (Stockholmi puhul).

51

52

| — | Uuringus on märgitud, et Beauvais’ lennujaama võimalik asendatavus Pariisi lennujaamadega – isegi kui see eksisteerib – on endiselt piiratud. Juurdepääs lennujaamale Pariisist on jätkuvalt märgatavalt parem Orly ja Roissy puhul, olenemata valitud transpordivahendist (53). Seega võivad üksnes reisijad, kes on vähetundlikud juurdepääsuaja suhtes (ja seega väga hinnatundlikud) leida, et Beauvais' lennujaam on arvestatav alternatiiv kahele teisele Pariisi lennujaamale. |
| --- | --- |

—

Uuringus on märgitud, et Beauvais’ lennujaama võimalik asendatavus Pariisi lennujaamadega – isegi kui see eksisteerib – on endiselt piiratud. Juurdepääs lennujaamale Pariisist on jätkuvalt märgatavalt parem Orly ja Roissy puhul, olenemata valitud transpordivahendist (53). Seega võivad üksnes reisijad, kes on vähetundlikud juurdepääsuaja suhtes (ja seega väga hinnatundlikud) leida, et Beauvais' lennujaam on arvestatav alternatiiv kahele teisele Pariisi lennujaamale.

53

| — | Uuringus juhitakse tähelepanu ka sellele, et Beauvais’ lennujaama olemasolu on aidanud võidelda ülekoormusega Pariisi lennujaamades (Roissy ja Orly). Ta meenutab konkreetselt, et Orly lennujaam on lennujaam, mille puhul on kindlaks määratud lennuliikluse maksimaalne maht, mis peaaegu saavutati 2011. aastal – asjaolu, mis muudab selle lennujaama ülekoormatud lennujaamaks –, ning seega ei oleks sealne liiklus saanud Beauvais' lennujaama puudumise korral suureneda või oleks see saanud suureneda tunduvalt vähem. Roissy lennujaama puhul on uuringus lähtutud Euroopa Komisjoni 2011. aasta märtsi aruandest, milles on märgitud, et 2025. aastaks ületab nõudlus selles lennujaamas oma suutlikkuse. |
| --- | --- |

—

Uuringus juhitakse tähelepanu ka sellele, et Beauvais’ lennujaama olemasolu on aidanud võidelda ülekoormusega Pariisi lennujaamades (Roissy ja Orly). Ta meenutab konkreetselt, et Orly lennujaam on lennujaam, mille puhul on kindlaks määratud lennuliikluse maksimaalne maht, mis peaaegu saavutati 2011. aastal – asjaolu, mis muudab selle lennujaama ülekoormatud lennujaamaks –, ning seega ei oleks sealne liiklus saanud Beauvais' lennujaama puudumise korral suureneda või oleks see saanud suureneda tunduvalt vähem. Roissy lennujaama puhul on uuringus lähtutud Euroopa Komisjoni 2011. aasta märtsi aruandest, milles on märgitud, et 2025. aastaks ületab nõudlus selles lennujaamas oma suutlikkuse.

| (108) | Teiseks ei mõjutanud Beauvais' lennujaama areng uuringu kohaselt võimalikku konkurentsi teiste raudteeliinidega, mis kulgesid Pariisist Prantsusmaa või rahvusvahelistesse sihtkohtadesse (54). |
| --- | --- |

(108)

Teiseks ei mõjutanud Beauvais' lennujaama areng uuringu kohaselt võimalikku konkurentsi teiste raudteeliinidega, mis kulgesid Pariisist Prantsusmaa või rahvusvahelistesse sihtkohtadesse (54).

54

6.2.2.   Rahaline toetus lennuettevõtjatele

Rahaline toetus lennuettevõtjatele

| (109) | CCIO, SMABT ja SAGEB märgivad, et CCIO ja SAGEB tegutsesid Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatena lepingulistes suhetes lennuettevõtjatega, kes teenindavad sellest lennujaamast väljuvaid ja sinna suunduvaid liine, kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(109)

CCIO, SMABT ja SAGEB märgivad, et CCIO ja SAGEB tegutsesid Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatena lepingulistes suhetes lennuettevõtjatega, kes teenindavad sellest lennujaamast väljuvaid ja sinna suunduvaid liine, kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

| (110) | CCIO, SAGEB ja SMABT on selles küsimuses viidanud Prantsusmaa analüüsidele ning edastasid komisjonile ka üksikasjaliku äriplaani seoses 12. veebruari 2002. aasta lepinguga, mis sõlmiti Ryanairiga. Nende üksuste sõnul näitab see äriplaan selle lepinguga kaasnevaid kasumlikkuse väljavaateid Beauvais’ lennujaama majandustegevuse seisukohast. |
| --- | --- |

(110)

CCIO, SAGEB ja SMABT on selles küsimuses viidanud Prantsusmaa analüüsidele ning edastasid komisjonile ka üksikasjaliku äriplaani seoses 12. veebruari 2002. aasta lepinguga, mis sõlmiti Ryanairiga. Nende üksuste sõnul näitab see äriplaan selle lepinguga kaasnevaid kasumlikkuse väljavaateid Beauvais’ lennujaama majandustegevuse seisukohast.

6.3.   Lennuettevõtja Ryanair märkused

Lennuettevõtja Ryanair märkused

| (111) | Lennuettevõtja Ryanair on esitanud märkusi üksnes rahalise toetuse kohta, mida andsid lennuettevõtjatele Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajad ja mida käesolev otsus käsitleb. Need märkused on järgmised. |
| --- | --- |

(111)

Lennuettevõtja Ryanair on esitanud märkusi üksnes rahalise toetuse kohta, mida andsid lennuettevõtjatele Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajad ja mida käesolev otsus käsitleb. Need märkused on järgmised.

| (112) | Esiteks vaidleb Ryanair vastu sellele, et käsitletaval juhul sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepinguid saab seostada riigiga ja et neid rahastati riigi ressurssidest. Ryanairi sõnul ei ole CCIO Prantsuse riigi teine tahk ja seost riigiga ei saa tuvastada ainuüksi seetõttu, et CCIO on riigi osalusega äriühing ning on seega Prantsuse riigi kontrolli all. Lisaks ei kujuta maksud endast kõiki CCIO ressursse: lennuettevõtja leiab, et sellel äriühingul olid oma vahendid, mida ta sai enda äritegevusest. Mis puudutab SAGEBd, siis tema kapitali jaotumist arvestades vaidleb Ryanair vastu sellele, et SAGEB tegutseb ametiasutuste kontrolli ja juhtimise all. |
| --- | --- |

(112)

Esiteks vaidleb Ryanair vastu sellele, et käsitletaval juhul sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepinguid saab seostada riigiga ja et neid rahastati riigi ressurssidest. Ryanairi sõnul ei ole CCIO Prantsuse riigi teine tahk ja seost riigiga ei saa tuvastada ainuüksi seetõttu, et CCIO on riigi osalusega äriühing ning on seega Prantsuse riigi kontrolli all. Lisaks ei kujuta maksud endast kõiki CCIO ressursse: lennuettevõtja leiab, et sellel äriühingul olid oma vahendid, mida ta sai enda äritegevusest. Mis puudutab SAGEBd, siis tema kapitali jaotumist arvestades vaidleb Ryanair vastu sellele, et SAGEB tegutseb ametiasutuste kontrolli ja juhtimise all.

| (113) | Teiseks leiab Ryanair, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(113)

Teiseks leiab Ryanair, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

| (114) | Selles küsimuses leiab Ryanair, et komisjon peab Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lepinguid võrdlema lepingutega, mis on sõlmitud erainvestoritena tegutsevate lennujaamadega. Euroopa Kohtu praktikat (55) meenutades kinnitab ta, et komisjon võib lähtuda kulupõhisest lähenemisviisist üksnes olukorras, kus puuduvad viited turumajanduse tingimustes tegutsevale ettevõtjale. |
| --- | --- |

(114)

Selles küsimuses leiab Ryanair, et komisjon peab Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lepinguid võrdlema lepingutega, mis on sõlmitud erainvestoritena tegutsevate lennujaamadega. Euroopa Kohtu praktikat (55) meenutades kinnitab ta, et komisjon võib lähtuda kulupõhisest lähenemisviisist üksnes olukorras, kus puuduvad viited turumajanduse tingimustes tegutsevale ettevõtjale.

55

| (115) | Lisaks, isegi juhul, kui komisjon peaks kasutama kulupõhist lähenemisviisi, leiab Ryanair, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et need olid Beauvais’ lennujaamale selgelt kasulikud. Oma argumentide kinnituseks esitas Ryanair sõltumatu büroo Oxera tehtud uuringu, mis näitab, et kõik tema Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lennujaamateenuste lepingud olid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas (56). |
| --- | --- |

(115)

Lisaks, isegi juhul, kui komisjon peaks kasutama kulupõhist lähenemisviisi, leiab Ryanair, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et need olid Beauvais’ lennujaamale selgelt kasulikud. Oma argumentide kinnituseks esitas Ryanair sõltumatu büroo Oxera tehtud uuringu, mis näitab, et kõik tema Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lennujaamateenuste lepingud olid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas (56).

56

| (116) | Et kõnesolevad meetmed ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei ole Ryanairi sõnul vaja uurida nende kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(116)

Et kõnesolevad meetmed ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei ole Ryanairi sõnul vaja uurida nende kokkusobivust siseturuga.

6.4.   Lennuettevõtja Wizz Air märkused

Lennuettevõtja Wizz Air märkused

| (117) | Lennuettevõtja Wizz Air on esitanud märkusi üksnes rahalise toetuse kohta, mida andsid lennuettevõtjatele Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajad ja mida käesolev otsus käsitleb. Need märkused on järgmised. |
| --- | --- |

(117)

Lennuettevõtja Wizz Air on esitanud märkusi üksnes rahalise toetuse kohta, mida andsid lennuettevõtjatele Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajad ja mida käesolev otsus käsitleb. Need märkused on järgmised.

| (118) | Esiteks vaidleb Wizz Air vastu sellele, et käsitletaval juhul sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepinguid saab seostada riigiga ja et neid rahastati riigi ressurssidest. Wizz Airi sõnul ei ole CCIO Prantsuse riigi teine tahk ja seost riigiga ei saa tuvastada ainuüksi seetõttu, et CCIO on riigi osalusega äriühing ning on seega Prantsuse riigi kontrolli all. Wizz Air väidab eelkõige, et Prantsusmaal ei ole õigust osaleda CCIO otsustusmenetluses, kuna Prantsuse riigi roll piirdub järelevalve tegemisega teatavate otsuste üle. Lisaks ei kujuta maksud endast kõiki CCIO ressursse: lennuettevõtja leiab, et sellel äriühingul olid oma vahendid, mida ta sai enda äritegevusest. Mis puudutab SAGEBd, siis tema kapitali jaotumist arvestades vaidleb Wizz Air vastu sellele, et SAGEB tegutseb ametiasutuste kontrolli ja juhtimise all. Selline lähenemisviis oleks vastuolus kohtuotsusega Stardust Marine, mille kohaselt „ei piisa ainuüksi kriteeriumist, et riik kontrollib ettevõtjat, selleks et selle ettevõtja käitumist võiks panna süüks riigile“ (57). |
| --- | --- |

(118)

Esiteks vaidleb Wizz Air vastu sellele, et käsitletaval juhul sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepinguid saab seostada riigiga ja et neid rahastati riigi ressurssidest. Wizz Airi sõnul ei ole CCIO Prantsuse riigi teine tahk ja seost riigiga ei saa tuvastada ainuüksi seetõttu, et CCIO on riigi osalusega äriühing ning on seega Prantsuse riigi kontrolli all. Wizz Air väidab eelkõige, et Prantsusmaal ei ole õigust osaleda CCIO otsustusmenetluses, kuna Prantsuse riigi roll piirdub järelevalve tegemisega teatavate otsuste üle. Lisaks ei kujuta maksud endast kõiki CCIO ressursse: lennuettevõtja leiab, et sellel äriühingul olid oma vahendid, mida ta sai enda äritegevusest. Mis puudutab SAGEBd, siis tema kapitali jaotumist arvestades vaidleb Wizz Air vastu sellele, et SAGEB tegutseb ametiasutuste kontrolli ja juhtimise all. Selline lähenemisviis oleks vastuolus kohtuotsusega Stardust Marine, mille kohaselt „ei piisa ainuüksi kriteeriumist, et riik kontrollib ettevõtjat, selleks et selle ettevõtja käitumist võiks panna süüks riigile“ (57).

Stardust Marine

ei piisa ainuüksi kriteeriumist, et riik kontrollib ettevõtjat, selleks et selle ettevõtja käitumist võiks panna süüks riigile

57

| (119) | Teiseks leiab Wizz Air, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(119)

Teiseks leiab Wizz Air, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

| (120) | Selles küsimuses arvab Wizz Air samamoodi nagu Ryanair, et komisjon peab Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lepinguid võrdlema lepingutega, mis on sõlmitud erainvestoritena tegutsevate lennujaamadega. Euroopa Kohtu praktikat (58) meenutades kinnitab Wizz Air, et komisjon võib lähtuda kulupõhisest lähenemisviisist üksnes olukorras, kus puuduvad viited turumajanduse tingimustes tegutsevale ettevõtjale (59). |
| --- | --- |

(120)

Selles küsimuses arvab Wizz Air samamoodi nagu Ryanair, et komisjon peab Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lepinguid võrdlema lepingutega, mis on sõlmitud erainvestoritena tegutsevate lennujaamadega. Euroopa Kohtu praktikat (58) meenutades kinnitab Wizz Air, et komisjon võib lähtuda kulupõhisest lähenemisviisist üksnes olukorras, kus puuduvad viited turumajanduse tingimustes tegutsevale ettevõtjale (59).

58

59

| (121) | Lisaks, isegi juhul, kui komisjon peaks kasutama kulupõhist lähenemisviisi, leiab Wizz Air, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et need olid Beauvais’ lennujaamale selgelt kasulikud. Oma argumentide kinnituseks esitas Wizz Air sõltumatu büroo Oxera tehtud uuringu, mis näitab, et kõik tema Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepingud olid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas (60). |
| --- | --- |

(121)

Lisaks, isegi juhul, kui komisjon peaks kasutama kulupõhist lähenemisviisi, leiab Wizz Air, et lennujaamateenuste osutamise lepingud sõlmiti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et need olid Beauvais’ lennujaamale selgelt kasulikud. Oma argumentide kinnituseks esitas Wizz Air sõltumatu büroo Oxera tehtud uuringu, mis näitab, et kõik tema Beauvais’ lennujaamaga sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepingud olid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega kooskõlas (60).

60

| (122) | Sellega seoses kinnitab Wizz Air ka komisjoni seisukohta, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet tuleb kohaldada, lähtudes kõikidest lepingulistest ja ärilistest kokkulepetest, mis Beauvais' lennujaama üksteisele järgnenud käitajatega sõlmiti. Wizz Airi ja CCIO vahel 2005. aastal sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepingus oli ette nähtud, et CCIO turundustasu oli 0,75 eurot iga Beauvais’st väljalendava reisija kohta. Seda tasu vähendati 1. juuni 2009. aasta lennujaamateenuste osutamise lepingus 0,375 eurole väljalendava reisija kohta. Wizz Airi sõnul ei olnud need maksed mõeldud temale, vaid kanti otse ühele pangakontole ja neid kasutati üksnes makseteks Wizz Airiga mitteseotud kolmandatele isikutele, kes osutasid niisuguseid turundusteenuseid nagu reklaamikampaaniad ajalehtedes või internetis. |
| --- | --- |

(122)

Sellega seoses kinnitab Wizz Air ka komisjoni seisukohta, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet tuleb kohaldada, lähtudes kõikidest lepingulistest ja ärilistest kokkulepetest, mis Beauvais' lennujaama üksteisele järgnenud käitajatega sõlmiti. Wizz Airi ja CCIO vahel 2005. aastal sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepingus oli ette nähtud, et CCIO turundustasu oli 0,75 eurot iga Beauvais’st väljalendava reisija kohta. Seda tasu vähendati 1. juuni 2009. aasta lennujaamateenuste osutamise lepingus 0,375 eurole väljalendava reisija kohta. Wizz Airi sõnul ei olnud need maksed mõeldud temale, vaid kanti otse ühele pangakontole ja neid kasutati üksnes makseteks Wizz Airiga mitteseotud kolmandatele isikutele, kes osutasid niisuguseid turundusteenuseid nagu reklaamikampaaniad ajalehtedes või internetis.

7.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

PRANTSUSMAA KOMMENTAARID HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (123) | Prantsusmaa ei soovinud huvitatud isikutelt saadud märkuste kohta märkusi esitada. |
| --- | --- |

(123)

Prantsusmaa ei soovinud huvitatud isikutelt saadud märkuste kohta märkusi esitada.

8.   KÕNESOLEVATE MEETMETE KOHALDAMINE

KÕNESOLEVATE MEETMETE KOHALDAMINE

8.1.   Rahalised toetused CCIO-le ja SAGEB-le

Rahalised toetused CCIO-le ja SAGEB-le

8.1.1.   Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

Abi olemasolu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses

| (124) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mistahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(124)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest mistahes kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (125) | Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad seega samal ajal olema täidetud järgmised tingimused:






  — | abisaaja on ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, see tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega; |
| --- | --- | --- |

(125)

Et meedet võiks käsitada riigiabina, peavad seega samal ajal olema täidetud järgmised tingimused:

—

abisaaja on ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, see tähendab, et ta tegeleb majandustegevusega;

| — | asjaomane meede on antud riigi ressurssidest ja on omistatav riigile; |
| --- | --- |

—

asjaomane meede on antud riigi ressurssidest ja on omistatav riigile;

| — | asjaomane meede annab abisaaja(te)le majandusliku eelise; |
| --- | --- |

—

asjaomane meede annab abisaaja(te)le majandusliku eelise;

| — | asjaomane meede on valikuline, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; ning |
| --- | --- |

—

asjaomane meede on valikuline, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist; ning

| — | meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.1.1.   Investeeringutoetused

Investeeringutoetused

Majandustegevus

Majandustegevus

| (126) | Aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ei kohaldata, kui riik „teostab avalikku võimu“ (61) või kui avaliku sektori asutused toimivad „riiklike ametiasutustena“ (62). Üksust võib lugeda avalikku võimu teostavaks juhul, kui asjaomane tegevusala on osa riigi olulistest funktsioonidest või on nende funktsioonidega seotud oma olemuse, eesmärgi ja seda reguleerivate eeskirjade poolest. Samuti ilmneb 2014. aasta suunistest, (63) et lennujaama kogu tegevus ei ole tingimata majandustegevus. Euroopa Kohus on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata üldjuhul riigiabieeskirju. Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, (64) politsei (65) ja tolli tegevus, tuletõrje, (66) meetmed, mis on vajalikud, et kaitsta tsiviillennundust õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringud, mis on seotud nende tegevuste elluviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega. |
| --- | --- |

(126)

Aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ei kohaldata, kui riik „teostab avalikku võimu“ (61) või kui avaliku sektori asutused toimivad „riiklike ametiasutustena“ (62). Üksust võib lugeda avalikku võimu teostavaks juhul, kui asjaomane tegevusala on osa riigi olulistest funktsioonidest või on nende funktsioonidega seotud oma olemuse, eesmärgi ja seda reguleerivate eeskirjade poolest. Samuti ilmneb 2014. aasta suunistest, (63) et lennujaama kogu tegevus ei ole tingimata majandustegevus. Euroopa Kohus on leidnud, et tegevust, mille eest oma avalik-õiguslike volituste tõttu vastutab tavaliselt riik, ei käsitata majandustegevusena ning selle suhtes ei kohaldata üldjuhul riigiabieeskirju. Lennujaama puhul peetakse üldjuhul mittemajanduslikuks selliseid tegevusvaldkondi nagu lennujuhtimine, (64) politsei (65) ja tolli tegevus, tuletõrje, (66) meetmed, mis on vajalikud, et kaitsta tsiviillennundust õigusvastase sekkumise eest, ning investeeringud, mis on seotud nende tegevuste elluviimiseks vajaliku taristu ja seadmetega.

61

62

63

64

65

66

| (127) | Sellise mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei kujuta endast riigiabi, kuid see peaks siiski rangelt piirduma ainult seonduvate kulude hüvitamisega ning seda ei tohi kasutada muu tegevuse rahastamiseks. Igasugune võimalik liigsete hüvitiste maksmine riigiasutuste poolt mittemajandusliku tegevusega seotud kulude katteks võib kujutada endast riigiabi. Kui lennujaam tegeleb oma majandustegevuse kõrval mittemajandusliku tegevusega, peab ta pidama ka eraldi raamatupidamisarvestust nende kahe tegevusega seotud kulude kohta, et vältida riigi vahendite igasugust ülekandmist mittemajandusliku ja majandusliku tegevuse vahel. |
| --- | --- |

(127)

Sellise mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei kujuta endast riigiabi, kuid see peaks siiski rangelt piirduma ainult seonduvate kulude hüvitamisega ning seda ei tohi kasutada muu tegevuse rahastamiseks. Igasugune võimalik liigsete hüvitiste maksmine riigiasutuste poolt mittemajandusliku tegevusega seotud kulude katteks võib kujutada endast riigiabi. Kui lennujaam tegeleb oma majandustegevuse kõrval mittemajandusliku tegevusega, peab ta pidama ka eraldi raamatupidamisarvestust nende kahe tegevusega seotud kulude kohta, et vältida riigi vahendite igasugust ülekandmist mittemajandusliku ja majandusliku tegevuse vahel.

| (128) | Mittemajandusliku tegevuse riikliku rahastamisega ei tohi ka kaasneda põhjendamatut diskrimineerimist lennujaamade vahel. Väljakujunenud kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegu eelise andmisega (67). Tsiviillennujaamad, mis erinevalt teistest tsiviillennujaamadest ei kanna teatavaid tegevuskulusid, võivad saada eelise, olenemata sellest, kas need kulud on seotud tegevusega, mida ei peeta majanduslikuks, või mitte. |
| --- | --- |

(128)

Mittemajandusliku tegevuse riikliku rahastamisega ei tohi ka kaasneda põhjendamatut diskrimineerimist lennujaamade vahel. Väljakujunenud kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegu eelise andmisega (67). Tsiviillennujaamad, mis erinevalt teistest tsiviillennujaamadest ei kanna teatavaid tegevuskulusid, võivad saada eelise, olenemata sellest, kas need kulud on seotud tegevusega, mida ei peeta majanduslikuks, või mitte.

67

| (129) | Komisjon märgib, et põhjendustes 64 ja 65 nimetatud investeeringud puudutasid tuletõrjeks, ohutuseks ja lennundusjulgestuseks vajalikku taristut või varustust. 2014. aasta suuniste kohaselt on need tegevused olemuslikult osa riigi põhifunktsioonidest, (68) nagu komisjon on oma varasemates otsustes järeldanud (69). Et põhjendustes 64 ja 65 nimetatud tegevuste puhul ei ole turumehhanisme kehtestatud, ei kujutanud need tegevused seega kõnealuste investeeringute tegemise ajal endast majandustegevust. Järelikult, kuna toetused, mida ametiasutused maksid kava 1, kava 2 ja kava 3 raames, ei olnud ametlikult eraldatud konkreetseteks kuludeks, leiab komisjon, et üks osa kavade 1 ja 2 raames makstud toetuste kogusummast, mis vastab põhjendustes 64 ja 65 nimetatud investeeringute summadele, oli põhimõtteliselt seotud riikliku tegevusega. Komisjon lisab, et kava 3 raames julgestusseadmete ostmisega seotud kulud (70) võivad samuti olla seotud riikliku lennundusjulgestustegevusega. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon märgib, et põhjendustes 64 ja 65 nimetatud investeeringud puudutasid tuletõrjeks, ohutuseks ja lennundusjulgestuseks vajalikku taristut või varustust. 2014. aasta suuniste kohaselt on need tegevused olemuslikult osa riigi põhifunktsioonidest, (68) nagu komisjon on oma varasemates otsustes järeldanud (69). Et põhjendustes 64 ja 65 nimetatud tegevuste puhul ei ole turumehhanisme kehtestatud, ei kujutanud need tegevused seega kõnealuste investeeringute tegemise ajal endast majandustegevust. Järelikult, kuna toetused, mida ametiasutused maksid kava 1, kava 2 ja kava 3 raames, ei olnud ametlikult eraldatud konkreetseteks kuludeks, leiab komisjon, et üks osa kavade 1 ja 2 raames makstud toetuste kogusummast, mis vastab põhjendustes 64 ja 65 nimetatud investeeringute summadele, oli põhimõtteliselt seotud riikliku tegevusega. Komisjon lisab, et kava 3 raames julgestusseadmete ostmisega seotud kulud (70) võivad samuti olla seotud riikliku lennundusjulgestustegevusega.

68

69

70

| (130) | Lisaks leiab komisjon, et eelmises põhjenduses nimetatud investeeringud olid kõik abikõlblikud riiklike ülesannete rahastamise riikliku meetme (71) raames ning neid oleks saanud nimetatud kava raames täielikult rahastada, kui neid ei oleks kaetud kõnealuste investeerimistoetustega. Komisjon on oma varasemates otsustes (72) jõudnud järeldusele, et Prantsusmaa õigusaktidega ette nähtud riiklik rahastamismeede põhineb rangetel kulude eel- ja järelkontrolli süsteemidel, millega tagatakse, et lennujaama käitajad saavad sellest kavast ainult summad, mis on kulude katmiseks rangelt vajalikud. Lisaks kehtis see süsteem kõnesolevate meetmete võtmise ajal kõikide Prantsusmaa tsiviillennujaamade suhtes, sealhulgas Beauvais’ lennujaam, eelkõige hüvitise aluseks olevate ülesannete ulatuse puhul. Lõpuks nägi see süsteem ette lennujaama äritegevuse ja riikliku tegevuse jaoks eraldi raamatupidamisarvestuse, mis puudutab tsiviillennunduse peadirektoraadile kuluaruande esitamist. Seega on diskrimineerimise puudumist hõlmav tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks leiab komisjon, et eelmises põhjenduses nimetatud investeeringud olid kõik abikõlblikud riiklike ülesannete rahastamise riikliku meetme (71) raames ning neid oleks saanud nimetatud kava raames täielikult rahastada, kui neid ei oleks kaetud kõnealuste investeerimistoetustega. Komisjon on oma varasemates otsustes (72) jõudnud järeldusele, et Prantsusmaa õigusaktidega ette nähtud riiklik rahastamismeede põhineb rangetel kulude eel- ja järelkontrolli süsteemidel, millega tagatakse, et lennujaama käitajad saavad sellest kavast ainult summad, mis on kulude katmiseks rangelt vajalikud. Lisaks kehtis see süsteem kõnesolevate meetmete võtmise ajal kõikide Prantsusmaa tsiviillennujaamade suhtes, sealhulgas Beauvais’ lennujaam, eelkõige hüvitise aluseks olevate ülesannete ulatuse puhul. Lõpuks nägi see süsteem ette lennujaama äritegevuse ja riikliku tegevuse jaoks eraldi raamatupidamisarvestuse, mis puudutab tsiviillennunduse peadirektoraadile kuluaruande esitamist. Seega on diskrimineerimise puudumist hõlmav tingimus täidetud.

71

72

| (131) | Seega ei kujuta kava 1 raames makstud toetused summas 1 110 669 eurot, kava 2 raames makstud toetused summas 567 782 eurot ja kava 3 raames makstud toetused summas 10,2 miljonit eurot (73) endast riigiabi. |
| --- | --- |

(131)

Seega ei kujuta kava 1 raames makstud toetused summas 1 110 669 eurot, kava 2 raames makstud toetused summas 567 782 eurot ja kava 3 raames makstud toetused summas 10,2 miljonit eurot (73) endast riigiabi.

73

| (132) | Küll aga leiab komisjon, et põhjenduses 67 mainitud investeeringud ei ole seotud riigi tegevusega. |
| --- | --- |

(132)

Küll aga leiab komisjon, et põhjenduses 67 mainitud investeeringud ei ole seotud riigi tegevusega.

| (133) | Mis puudutab esiteks pidevat maandumissüsteemi (III kategooria instrumentaalmaandumissüsteem), siis Euroopa Kohus on otsustanud, et „isegi kui see vahend oleks kohustuslik ja ehkki ei saa vastu vaielda asjaolule, et sarnaselt muudele süsteemidele aitab see kaasa maandumise ohutusele, ei aita see siiski kaasa lennuruumi kontrollile ega politsei tegevusele [...]; samuti ei aita see kaasa ühegi muu avaliku võimu volituse kasutamisele, millega lennujaamas võib tegemist olla. See vahend aitab osutada teenuseid, mida tsiviillennujaam pakub konkurentsi kontekstis lennuettevõtjatele oma üldise tegevuse raames, mis on majandustegevus (74).“ |
| --- | --- |

(133)

Mis puudutab esiteks pidevat maandumissüsteemi (III kategooria instrumentaalmaandumissüsteem), siis Euroopa Kohus on otsustanud, et „isegi kui see vahend oleks kohustuslik ja ehkki ei saa vastu vaielda asjaolule, et sarnaselt muudele süsteemidele aitab see kaasa maandumise ohutusele, ei aita see siiski kaasa lennuruumi kontrollile ega politsei tegevusele [...]; samuti ei aita see kaasa ühegi muu avaliku võimu volituse kasutamisele, millega lennujaamas võib tegemist olla. See vahend aitab osutada teenuseid, mida tsiviillennujaam pakub konkurentsi kontekstis lennuettevõtjatele oma üldise tegevuse raames, mis on majandustegevus (74).“

74

| (134) | Mis puudutab teiseks investeeringuid, mis võimaldavad koondada lennundusklubid ja eraomanikud lennujaama põhjaosas asuvasse „hobilennunduse“ piirkonda, siis leiab komisjon, et kuigi see meede aitab kaasa lennuliikluse ohutuse parandamisele lennujaamas, on see eeskätt osa Beauvais’ lennujaama ärilisest käitamisest ja aitab osutada teenuseid, mida tsiviillennujaam pakub lennuettevõtjatele konkurentsiolukorras seoses oma üldise tegevusega, mis on majanduslikku laadi. |
| --- | --- |

(134)

Mis puudutab teiseks investeeringuid, mis võimaldavad koondada lennundusklubid ja eraomanikud lennujaama põhjaosas asuvasse „hobilennunduse“ piirkonda, siis leiab komisjon, et kuigi see meede aitab kaasa lennuliikluse ohutuse parandamisele lennujaamas, on see eeskätt osa Beauvais’ lennujaama ärilisest käitamisest ja aitab osutada teenuseid, mida tsiviillennujaam pakub lennuettevõtjatele konkurentsiolukorras seoses oma üldise tegevusega, mis on majanduslikku laadi.

| (135) | Turismi arendamisega tegelevatele asutustele mõeldud konkreetse ala sisseseadmise kohta lennujaamas tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei tohi käsitada taristu ehitamises või laiendamises seisnevat tegevust eraldiseisvalt selle hilisemast kasutamisest ning et ehitatud taristu hilisema kasutuse majanduslik laad või sellise laadi puudumine määrab tingimata kindlaks ehitamises seisneva tegevuse laadi (75). Komisjon märgib, et käesoleval juhul võib avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artikli 6 kohaselt juhul, kui kõnealune ala oli mõeldud selleks, et anda kohaliku turismi edendamise ülesande täitmiseks kohalike turismiasutuste käsutusse, seda kasutada ka selliste teenuste müümiseks nagu „giidiga ekskursioonid, hotellibroneeringud jm“ ja piirkondlikud turismitooted. Viimati mainitut kinnitas ka Prantsusmaa ise oma 2014. aasta aprillis esitatud märkustes, ilma et ta oleks tõendanud, et nende teenused ja toodete müük moodustasid vaid tühise osa kohalike turismiasutuste tegevusest. Neil asjaoludel leiab komisjon, et 50 m2 suurust ala lennujaamas oli kavas kasutada majandustegevuseks. Seega kuulus selle ala ehitamine SAGEB poolt samuti majandustegevuse valdkonda ja selle rahastamine kuulub riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(135)

Turismi arendamisega tegelevatele asutustele mõeldud konkreetse ala sisseseadmise kohta lennujaamas tuleb märkida, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei tohi käsitada taristu ehitamises või laiendamises seisnevat tegevust eraldiseisvalt selle hilisemast kasutamisest ning et ehitatud taristu hilisema kasutuse majanduslik laad või sellise laadi puudumine määrab tingimata kindlaks ehitamises seisneva tegevuse laadi (75). Komisjon märgib, et käesoleval juhul võib avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artikli 6 kohaselt juhul, kui kõnealune ala oli mõeldud selleks, et anda kohaliku turismi edendamise ülesande täitmiseks kohalike turismiasutuste käsutusse, seda kasutada ka selliste teenuste müümiseks nagu „giidiga ekskursioonid, hotellibroneeringud jm“ ja piirkondlikud turismitooted. Viimati mainitut kinnitas ka Prantsusmaa ise oma 2014. aasta aprillis esitatud märkustes, ilma et ta oleks tõendanud, et nende teenused ja toodete müük moodustasid vaid tühise osa kohalike turismiasutuste tegevusest. Neil asjaoludel leiab komisjon, et 50 m2 suurust ala lennujaamas oli kavas kasutada majandustegevuseks. Seega kuulus selle ala ehitamine SAGEB poolt samuti majandustegevuse valdkonda ja selle rahastamine kuulub riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse.

75

2

| (136) | Igal juhul isegi eeldusel, et need investeeringud tuleb seostada riikliku tegevusega, ei ole need riiklike ülesannete rahastamise riiklikus meetmes ette nähtud rahastamiseks kõlblikud, mistõttu ei ole Prantsusmaa tõendanud, et teised lennujaamad võiksid saada toetusi samade investeeringute rahastamiseks. Järelikult vabastati Beauvais’ lennujaam kuludest, mida teised lennujaamad võisid ise kanda või pidid ise kandma, ning seega neid muid lennujaamu diskrimineeriti. |
| --- | --- |

(136)

Igal juhul isegi eeldusel, et need investeeringud tuleb seostada riikliku tegevusega, ei ole need riiklike ülesannete rahastamise riiklikus meetmes ette nähtud rahastamiseks kõlblikud, mistõttu ei ole Prantsusmaa tõendanud, et teised lennujaamad võiksid saada toetusi samade investeeringute rahastamiseks. Järelikult vabastati Beauvais’ lennujaam kuludest, mida teised lennujaamad võisid ise kanda või pidid ise kandma, ning seega neid muid lennujaamu diskrimineeriti.

Riigiga seostatavus ja riigi ressursside ülekandmine

Riigiga seostatavus ja riigi ressursside ülekandmine

| (137) | Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et meetmed, mille on võtnud liikmesriigisisesed üksused sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nimetusest, kuuluvad samadel alustel kui keskvõimu võetud meetmed ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui selle sätte tingimused on täidetud (76). |
| --- | --- |

(137)

Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et meetmed, mille on võtnud liikmesriigisisesed üksused sõltumata nende õiguslikust seisundist ja nimetusest, kuuluvad samadel alustel kui keskvõimu võetud meetmed ELTLi artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, kui selle sätte tingimused on täidetud (76).

76

| (138) | Kõnesolevaid investeeringutoetusi maksid Picardie’ piirkond, Oise'i departemangu ja CCB üksteise järel CCIO-le ja SAGEB-le kas otse (2002–2008) või SMABT kaudu (2008–2023), mille ainuliikmed need kolm kohalikku või piirkondlikku omavalitsust olid (77). Seoses SMABTga märgib komisjon ka, et see avalik-õiguslik asutus ei ole midagi muud kui rühm kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel ei ole oma töötajaid (Oise’i departemangu ametnikud antakse SMABT käsutusse) ja kelle otsused (eelkõige eelarveotsused) võtab vastu ametiühingukomitee, mis koosneb kolme piirkondliku liikmesomavalitsuse esindajatest. |
| --- | --- |

(138)

Kõnesolevaid investeeringutoetusi maksid Picardie’ piirkond, Oise'i departemangu ja CCB üksteise järel CCIO-le ja SAGEB-le kas otse (2002–2008) või SMABT kaudu (2008–2023), mille ainuliikmed need kolm kohalikku või piirkondlikku omavalitsust olid (77). Seoses SMABTga märgib komisjon ka, et see avalik-õiguslik asutus ei ole midagi muud kui rühm kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel ei ole oma töötajaid (Oise’i departemangu ametnikud antakse SMABT käsutusse) ja kelle otsused (eelkõige eelarveotsused) võtab vastu ametiühingukomitee, mis koosneb kolme piirkondliku liikmesomavalitsuse esindajatest.

77

| (139) | Seetõttu saab nende üksuste võetud meetmeid seostada riigiga. Lisaks tuleb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning SMABT vahendeid (mille vahendeid rahastatakse üksnes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvest ning mis alluvad riigi eelarvekontrollile, vt põhjendus 18) käsitada riigi ressurssidena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (78). |
| --- | --- |

(139)

Seetõttu saab nende üksuste võetud meetmeid seostada riigiga. Lisaks tuleb kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning SMABT vahendeid (mille vahendeid rahastatakse üksnes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvest ning mis alluvad riigi eelarvekontrollile, vt põhjendus 18) käsitada riigi ressurssidena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (78).

78

Eelise olemasolu

Eelise olemasolu

| (140) | Et hinnata, kas teatav riiklik meede on ettevõtjale antav abi, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest, või kas ta on saanud eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. See hinnang antakse üldjuhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamise teel. |
| --- | --- |

(140)

Et hinnata, kas teatav riiklik meede on ettevõtjale antav abi, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest, või kas ta on saanud eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. See hinnang antakse üldjuhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamise teel.

| (141) | Seega, kui lennujaam saab riiklikke vahendeid, hindab komisjon, kas selline rahastamine kujutab endast abi, ja kaalub, kas erainvestor – pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused – oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud. |
| --- | --- |

(141)

Seega, kui lennujaam saab riiklikke vahendeid, hindab komisjon, kas selline rahastamine kujutab endast abi, ja kaalub, kas erainvestor – pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused – oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud.

| (142) | Kohtupraktikast (79) tuleneb siiski, et erainvestori kriteeriumi kohaldatakse üldjuhul siis, kui liikmesriik on tegutsenud ettevõtjana, mitte avaliku võimu kandjana, andes ettevõtjale majandusliku eelise. Teisisõnu tuleb eraettevõtja kriteeriumi kohaldada juhul, kui liikmesriigi käitumist võiks vähemalt põhimõtteliselt omistada eraettevõtjale, kes tegutseb eesmärgiga saada kasu või piirata kahju (80). |
| --- | --- |

(142)

Kohtupraktikast (79) tuleneb siiski, et erainvestori kriteeriumi kohaldatakse üldjuhul siis, kui liikmesriik on tegutsenud ettevõtjana, mitte avaliku võimu kandjana, andes ettevõtjale majandusliku eelise. Teisisõnu tuleb eraettevõtja kriteeriumi kohaldada juhul, kui liikmesriigi käitumist võiks vähemalt põhimõtteliselt omistada eraettevõtjale, kes tegutseb eesmärgiga saada kasu või piirata kahju (80).

79

80

| (143) | Komisjon märgib kõigepealt, et Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et kogu Beauvais’ lennujaama käitamist ei tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks (81). Ta märgib ka, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole samuti tuginenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisele käsitletavas asjas antud investeerimistoetuste suhtes. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon märgib kõigepealt, et Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et kogu Beauvais’ lennujaama käitamist ei tuleks pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks (81). Ta märgib ka, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole samuti tuginenud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisele käsitletavas asjas antud investeerimistoetuste suhtes.

81

| (144) | Tuleks siiski meenutada, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte ei ole erand, mida kohaldataks üksnes liikmesriigi taotlusel. Kui seda kriteeriumi kohaldatakse, kuulub see asjaolude hulka, mida komisjon peab sellise abi olemasolu tuvastamisel arvesse võtma. Kui liikmesriik ei ole tuginenud eraõigusliku investori kriteeriumile, peab selle kriteeriumi kohaldatavuse kaalumisel olema lähtekohaks liikmesriigi tegevuse majanduslik laad, mitte aga selle liikmesriigi subjektiivne käsitus oma tegevusest ega see, milliseid alternatiivseid tegevuskavasid ta enne kõnealuse meetme võtmist kaalus (82). |
| --- | --- |

(144)

Tuleks siiski meenutada, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte ei ole erand, mida kohaldataks üksnes liikmesriigi taotlusel. Kui seda kriteeriumi kohaldatakse, kuulub see asjaolude hulka, mida komisjon peab sellise abi olemasolu tuvastamisel arvesse võtma. Kui liikmesriik ei ole tuginenud eraõigusliku investori kriteeriumile, peab selle kriteeriumi kohaldatavuse kaalumisel olema lähtekohaks liikmesriigi tegevuse majanduslik laad, mitte aga selle liikmesriigi subjektiivne käsitus oma tegevusest ega see, milliseid alternatiivseid tegevuskavasid ta enne kõnealuse meetme võtmist kaalus (82).

82

| (145) | Tuleb meenutada, et nagu on märgitud põhjenduses 17, kuulus Beauvais' lennujaam kuni 1. märtsini 2008 riigile ning CCIO haldas ja käitas seda ajutise loa ja seejärel avalike teenuste kontsessiooni alusel. |
| --- | --- |

(145)

Tuleb meenutada, et nagu on märgitud põhjenduses 17, kuulus Beauvais' lennujaam kuni 1. märtsini 2008 riigile ning CCIO haldas ja käitas seda ajutise loa ja seejärel avalike teenuste kontsessiooni alusel.

Kava 1

Kava 1

| (146) | Kava 1 kohta leiab komisjon, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes maksid CCIO-le kavas 1 ette nähtud toetusi, ei ole tegutsenud ettevõtjatena. |
| --- | --- |

(146)

Kava 1 kohta leiab komisjon, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes maksid CCIO-le kavas 1 ette nähtud toetusi, ei ole tegutsenud ettevõtjatena.

| (147) | Komisjon arvab nimelt, et Picardie’ piirkond, Oise'i departemang ja CCB ei saanud kava 1 raames ega investeerimistoetuste andmise ajal (83) loota mingit rahalist tulu sellest, et nad osalesid investeeringutes, mida CCIO Beauvais’ lennujaama tegi. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon arvab nimelt, et Picardie’ piirkond, Oise'i departemang ja CCB ei saanud kava 1 raames ega investeerimistoetuste andmise ajal (83) loota mingit rahalist tulu sellest, et nad osalesid investeeringutes, mida CCIO Beauvais’ lennujaama tegi.

83

| (148) | Need kolm eespool nimetatud omavalitsust ei olnud CCIO aktsionärid ning neil ei olnud mingit dokumenti, mis oleks tõendanud omandiõigust sellele lennujaamale abi andmise ajal. Lisaks ei sisaldanud rahastamislepingud, mille iga omavalitsus CCIOga sõlmis, (84) mingeid tasustamise või kasumi jaotamises osalemise kokkuleppeid vastutasuks makstud toetuste eest. |
| --- | --- |

(148)

Need kolm eespool nimetatud omavalitsust ei olnud CCIO aktsionärid ning neil ei olnud mingit dokumenti, mis oleks tõendanud omandiõigust sellele lennujaamale abi andmise ajal. Lisaks ei sisaldanud rahastamislepingud, mille iga omavalitsus CCIOga sõlmis, (84) mingeid tasustamise või kasumi jaotamises osalemise kokkuleppeid vastutasuks makstud toetuste eest.

84

| (149) | Lisaks anti neid toetusi üksnes selleks, et toetada piirkonna majanduslikku arengut ning parandada keskkonnakaitset ja ümberkaudsete elanike turvalisust (85). Avaliku huviga seotud kaalutlusi ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel siiski arvesse võtta (86). |
| --- | --- |

(149)

Lisaks anti neid toetusi üksnes selleks, et toetada piirkonna majanduslikku arengut ning parandada keskkonnakaitset ja ümberkaudsete elanike turvalisust (85). Avaliku huviga seotud kaalutlusi ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel siiski arvesse võtta (86).

85

86

| (150) | Seega ei saa järeldada, et eespool nimetatud omavalitsustega samamoodi oleks võinud kas või põhimõtteliselt käituda ka eraettevõtja, kes tegutseb rahalise kasu saamise eesmärgil. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumit ei saa seega käsitletaval juhul kava 1 raames antud toetuste suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(150)

Seega ei saa järeldada, et eespool nimetatud omavalitsustega samamoodi oleks võinud kas või põhimõtteliselt käituda ka eraettevõtja, kes tegutseb rahalise kasu saamise eesmärgil. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumit ei saa seega käsitletaval juhul kava 1 raames antud toetuste suhtes kohaldada.

| (151) | Et toetuste andmise ajal vastutas Beauvais’ lennujaama taristute ja varustuse arendamise eest (87) 1997. aasta ajutise loa alusel CCIO, peaks CCIO ise võtma vastutuse põhjenduses 37 osutatud investeeringute eest, välja arvatud riiklike ülesannetega seotud investeeringud (88). Investeerimistoetused, mille ta kava 1 raames sai, võimaldasid tal seega vältida kulusid, mida ta oleks muidu pidanud kandma oma rahalistest vahenditest. Seega andsid need toetused talle majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(151)

Et toetuste andmise ajal vastutas Beauvais’ lennujaama taristute ja varustuse arendamise eest (87) 1997. aasta ajutise loa alusel CCIO, peaks CCIO ise võtma vastutuse põhjenduses 37 osutatud investeeringute eest, välja arvatud riiklike ülesannetega seotud investeeringud (88). Investeerimistoetused, mille ta kava 1 raames sai, võimaldasid tal seega vältida kulusid, mida ta oleks muidu pidanud kandma oma rahalistest vahenditest. Seega andsid need toetused talle majandusliku eelise.

87

88

Kava 2

Kava 2

| (152) | Seoses kavaga 1 esitatud kaalutlused käivad ka kava 2 raames makstud toetuste kohta. Komisjon arvab nimelt, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes maksid CCIO-le kavas 2 ette nähtud toetusi, ei ole tegutsenud ettevõtjatena. |
| --- | --- |

(152)

Seoses kavaga 1 esitatud kaalutlused käivad ka kava 2 raames makstud toetuste kohta. Komisjon arvab nimelt, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes maksid CCIO-le kavas 2 ette nähtud toetusi, ei ole tegutsenud ettevõtjatena.

| (153) | Komisjon märgib siiski, et ehkki CCIO ja Oise'i departemangu vaheline rahastamisleping sõlmiti 18. detsembril 2006 (s.o enne kuupäeva, mil lennujaama omandiõigus läks üle SMABT-le), sõlmiti rahastamislepingud Picardie’ piirkonna ja CCBga pärast 1. märtsi 2007, st pärast kuupäeva, mil allkirjastati leping, millega Beauvais' lennujaama omandiõigus läks alates 1. märtsist 2008 SMABT-le (89). Sellest hoolimata leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi ei tohiks kohaldada kava 2 raames makstud toetuste suhtes järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon märgib siiski, et ehkki CCIO ja Oise'i departemangu vaheline rahastamisleping sõlmiti 18. detsembril 2006 (s.o enne kuupäeva, mil lennujaama omandiõigus läks üle SMABT-le), sõlmiti rahastamislepingud Picardie’ piirkonna ja CCBga pärast 1. märtsi 2007, st pärast kuupäeva, mil allkirjastati leping, millega Beauvais' lennujaama omandiõigus läks alates 1. märtsist 2008 SMABT-le (89). Sellest hoolimata leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi ei tohiks kohaldada kava 2 raames makstud toetuste suhtes järgmistel põhjustel.

89

| (154) | Kõigepealt sõlmis iga omavalitsus individuaalselt rahastamislepingud CCIOga, mitte SMABT huvides või nimel. Ainult SMABT, st neid kolme omavalitsust ühendav üksus, võis aga oodata rahalist tulu rahastatud investeeringutelt, mitte iga omavalitsus eraldi. Selles mõttes ei näe SMABT põhikiri ette oma tegevuse käigus saadud tulu ükskõik mis vormis ümberjaotamist oma liikmesomavalitsustele. Lisaks ei sisaldanud ükski rahastamisleping vastutasuks antud toetuste eest tasustamise või kasumi jaotamises osalemise kava. |
| --- | --- |

(154)

Kõigepealt sõlmis iga omavalitsus individuaalselt rahastamislepingud CCIOga, mitte SMABT huvides või nimel. Ainult SMABT, st neid kolme omavalitsust ühendav üksus, võis aga oodata rahalist tulu rahastatud investeeringutelt, mitte iga omavalitsus eraldi. Selles mõttes ei näe SMABT põhikiri ette oma tegevuse käigus saadud tulu ükskõik mis vormis ümberjaotamist oma liikmesomavalitsustele. Lisaks ei sisaldanud ükski rahastamisleping vastutasuks antud toetuste eest tasustamise või kasumi jaotamises osalemise kava.

| (155) | Lisaks anti neid toetusi üksnes selleks, et toetada piirkonna majanduslikku arengut ning parandada keskkonnakaitset ja ümberkaudsete elanike turvalisust (90). Avaliku huviga seotud kaalutlusi ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel siiski arvesse võtta. |
| --- | --- |

(155)

Lisaks anti neid toetusi üksnes selleks, et toetada piirkonna majanduslikku arengut ning parandada keskkonnakaitset ja ümberkaudsete elanike turvalisust (90). Avaliku huviga seotud kaalutlusi ei saa turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel siiski arvesse võtta.

90

| (156) | Seega ei saa järeldada, et eespool nimetatud omavalitsustega samamoodi oleks võinud kas või põhimõtteliselt käituda ka eraettevõtja, kes tegutseb rahalise kasu saamise eesmärgil. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumit ei saa seega käsitletaval juhul kava 2 raames antud toetuste suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(156)

Seega ei saa järeldada, et eespool nimetatud omavalitsustega samamoodi oleks võinud kas või põhimõtteliselt käituda ka eraettevõtja, kes tegutseb rahalise kasu saamise eesmärgil. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumit ei saa seega käsitletaval juhul kava 2 raames antud toetuste suhtes kohaldada.

| (157) | Et toetuste andmise ajal vastutas Beauvais’ lennujaama taristute ja varustuse arendamise eest (91) 2002. aasta avalike teenuste kontsessiooni alusel CCIO, peaks CCIO seega ise võtma vastutuse põhjenduses 39 osutatud investeeringute eest, välja arvatud riiklike ülesannetega seotud investeeringud (92). Investeerimistoetused, mille ta kava 2 raames sai, võimaldasid tal seega vältida kulusid, mida ta oleks muidu pidanud kandma oma rahalistest vahenditest. Seega andsid need toetused talle majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(157)

Et toetuste andmise ajal vastutas Beauvais’ lennujaama taristute ja varustuse arendamise eest (91) 2002. aasta avalike teenuste kontsessiooni alusel CCIO, peaks CCIO seega ise võtma vastutuse põhjenduses 39 osutatud investeeringute eest, välja arvatud riiklike ülesannetega seotud investeeringud (92). Investeerimistoetused, mille ta kava 2 raames sai, võimaldasid tal seega vältida kulusid, mida ta oleks muidu pidanud kandma oma rahalistest vahenditest. Seega andsid need toetused talle majandusliku eelise.

91

92

Kava 3

Kava 3

| (158) | Investeerimistoetuste kohta, mida SMABT maksis SAGEB-le avalike teenuste osutamise delegeerimise lepingu raames, märgib komisjon, et need toetused nähti avalike teenuste osutamise delegeerimise lepingus ette selleks, et toetada selle investeerimiskava elluviimist, mille SAGEB pidi ellu viima oma kulul. Selle avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel maksti SMABT-le kui abi andvale asutusele avaliku teenuse osutamise tasu, mille kindlaks summaks oli määratud 10 795 243 eurot kogu avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu (93) kehtivuse ajal, ja tasu selle eest, et SMABT investeeringutes osales (94).Tasu saamise õigus tekkis teatavatel tingimustel (95) ja selle suuruseks määrati 50 % täiendavast kasumlikkusest (96). |
| --- | --- |

(158)

Investeerimistoetuste kohta, mida SMABT maksis SAGEB-le avalike teenuste osutamise delegeerimise lepingu raames, märgib komisjon, et need toetused nähti avalike teenuste osutamise delegeerimise lepingus ette selleks, et toetada selle investeerimiskava elluviimist, mille SAGEB pidi ellu viima oma kulul. Selle avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel maksti SMABT-le kui abi andvale asutusele avaliku teenuse osutamise tasu, mille kindlaks summaks oli määratud 10 795 243 eurot kogu avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu (93) kehtivuse ajal, ja tasu selle eest, et SMABT investeeringutes osales (94).Tasu saamise õigus tekkis teatavatel tingimustel (95) ja selle suuruseks määrati 50 % täiendavast kasumlikkusest (96).

93

94

95

96

| (159) | Komisjon märgib ka, et need tingimused kehtestati pärast pakkumismenetlust Beauvais’ lennujaama käitamise ja lennujaama Pariisiga ühendava lennuliini kontsessiooni kohta, mille kohaselt pidid kandideerijad lisama oma pakkumusele investeerimiskava. Hankemenetlus oli väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus. Pärast viie kandideerimistaotluse ja nelja pakkumuse esitamist otsustas SMABT välja valida kaks pakkumust ning alustada läbirääkimisi esiteks CCIO-Veolia rühmaga ning teiseks rühmaga, kuhu kuulusid Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis ja Groupe K Finance. Pärast seda, kui SMABT oli palunud nendel kahel rühmal esitada lõplikud pakkumused muu hulgas lennuliikluse kontrollitud arendamise lähtestsenaariumi alusel, milles oli 2022. aastaks ette nähtud 21 000 lennu piir, sõlmis SMABT lõpuks kontsessioonilepingu rühmaga CCIO-Veolia. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon märgib ka, et need tingimused kehtestati pärast pakkumismenetlust Beauvais’ lennujaama käitamise ja lennujaama Pariisiga ühendava lennuliini kontsessiooni kohta, mille kohaselt pidid kandideerijad lisama oma pakkumusele investeerimiskava. Hankemenetlus oli väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetlus. Pärast viie kandideerimistaotluse ja nelja pakkumuse esitamist otsustas SMABT välja valida kaks pakkumust ning alustada läbirääkimisi esiteks CCIO-Veolia rühmaga ning teiseks rühmaga, kuhu kuulusid Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis ja Groupe K Finance. Pärast seda, kui SMABT oli palunud nendel kahel rühmal esitada lõplikud pakkumused muu hulgas lennuliikluse kontrollitud arendamise lähtestsenaariumi alusel, milles oli 2022. aastaks ette nähtud 21 000 lennu piir, sõlmis SMABT lõpuks kontsessioonilepingu rühmaga CCIO-Veolia.

| (160) | Esiteks leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldatavus SMABT poolt SAGEB-le avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel makstud investeerimistoetuste suhtes tekitab käsitletaval juhul vähe kahtlusi. |
| --- | --- |

(160)

Esiteks leiab komisjon, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldatavus SMABT poolt SAGEB-le avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel makstud investeerimistoetuste suhtes tekitab käsitletaval juhul vähe kahtlusi.

| (161) | SMABT kui Beauvais’ lennujaama omanik otsustas maksta neid toetusi avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel, millega nähti ette lennujaama haldamise delegeerimine SAGEB-le koos rahalise tasu maksmisega SMABT-le. Teisisõnu otsustas see avalik-õiguslik asutus, kes on taristute omanik, tellida selle haldamise rahalise tasu eest kolmandast isikust ettevõtjalt. Sellise lähenemisviisi võib kasvõi põhimõtteliselt valida eraettevõtja, kes tegutseb tulu saamise eesmärgil või selleks, et teenida talle kuuluva vara väärtuselt tulu, tellides haldamise kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(161)

SMABT kui Beauvais’ lennujaama omanik otsustas maksta neid toetusi avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu alusel, millega nähti ette lennujaama haldamise delegeerimine SAGEB-le koos rahalise tasu maksmisega SMABT-le. Teisisõnu otsustas see avalik-õiguslik asutus, kes on taristute omanik, tellida selle haldamise rahalise tasu eest kolmandast isikust ettevõtjalt. Sellise lähenemisviisi võib kasvõi põhimõtteliselt valida eraettevõtja, kes tegutseb tulu saamise eesmärgil või selleks, et teenida talle kuuluva vara väärtuselt tulu, tellides haldamise kolmandalt isikult.

| (162) | Lisaks võeti otsus Beauvais’ lennujaama haldamise kontsessiooni delegeerimise kohta vastu selleks, et usaldada kontsessionäärile Beauvais’ lennujaama hooldus, haldus ja käitamine, Pariisi ja Beauvais’ lennujaama vahelise bussiliini teenindamine ning investeerimiskava elluviimine Beauvais’ lennujaama äritaristu arendamiseks (põhjendus 19). Neil missioonidel oli seega üleüldiselt ja peamiselt äriline eesmärk. Sama käib SMABT eesmärkide kohta, millest üks oli muu hulgas arendada äriliiklust seadusega lubatud maksimumulatuses (vt põhjendus 167). |
| --- | --- |

(162)

Lisaks võeti otsus Beauvais’ lennujaama haldamise kontsessiooni delegeerimise kohta vastu selleks, et usaldada kontsessionäärile Beauvais’ lennujaama hooldus, haldus ja käitamine, Pariisi ja Beauvais’ lennujaama vahelise bussiliini teenindamine ning investeerimiskava elluviimine Beauvais’ lennujaama äritaristu arendamiseks (põhjendus 19). Neil missioonidel oli seega üleüldiselt ja peamiselt äriline eesmärk. Sama käib SMABT eesmärkide kohta, millest üks oli muu hulgas arendada äriliiklust seadusega lubatud maksimumulatuses (vt põhjendus 167).

| (163) | Sellest järeldub, et kava 3 raames antud võimaliku valikulise eelise olemasolu tuleb analüüsida, võttes aluseks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte. |
| --- | --- |

(163)

Sellest järeldub, et kava 3 raames antud võimaliku valikulise eelise olemasolu tuleb analüüsida, võttes aluseks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte.

| (164) | Nagu on märgitud põhjenduses 159, moodustasid kava 3 raames makstud toetused osa lepingupaketist, mille jaoks SMABT korraldas hankemenetluse. Et kontrollida, kas need toetused andsid SAGEB-le eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud, peab komisjon seega analüüsima, kas hankemenetlus, millega nähti ette toetuste maksmine vajaduse korral, viidi läbi kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

(164)

Nagu on märgitud põhjenduses 159, moodustasid kava 3 raames makstud toetused osa lepingupaketist, mille jaoks SMABT korraldas hankemenetluse. Et kontrollida, kas need toetused andsid SAGEB-le eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud, peab komisjon seega analüüsima, kas hankemenetlus, millega nähti ette toetuste maksmine vajaduse korral, viidi läbi kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

| (165) | Tuleb meenutada, et mis puudutab täpsemalt teenuste ostmist avaliku võimu poolt, siis põhimõtteliselt peab see toimuma teiseses liidu õiguses ette nähtud hankemenetluse eeskirjade järgi. Sel juhul loetakse sellist hankemenetlust, mis viiakse läbi enne, kui liikmesriigi ametiasutus ostab teenuseid, tavaliselt piisavaks, välistamaks võimalust, et see liikmesriik annab väljavalitud teenuseosutajast ettevõtjale eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (97). Üldiselt on see nii juhul, kui kontsessioon antakse lennujaama äriliseks käitamiseks konkurentsipõhise, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta hankemenetluse teel kooskõlas ELi toimimise lepingu riigihankepõhimõtetega, tingimusel et ostja või müüja valimiseks kasutatakse asjakohaseid kriteeriume, mille oleks valinud SMABTga samas olukorras eraettevõtja (98). |
| --- | --- |

(165)

Tuleb meenutada, et mis puudutab täpsemalt teenuste ostmist avaliku võimu poolt, siis põhimõtteliselt peab see toimuma teiseses liidu õiguses ette nähtud hankemenetluse eeskirjade järgi. Sel juhul loetakse sellist hankemenetlust, mis viiakse läbi enne, kui liikmesriigi ametiasutus ostab teenuseid, tavaliselt piisavaks, välistamaks võimalust, et see liikmesriik annab väljavalitud teenuseosutajast ettevõtjale eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud (97). Üldiselt on see nii juhul, kui kontsessioon antakse lennujaama äriliseks käitamiseks konkurentsipõhise, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta hankemenetluse teel kooskõlas ELi toimimise lepingu riigihankepõhimõtetega, tingimusel et ostja või müüja valimiseks kasutatakse asjakohaseid kriteeriume, mille oleks valinud SMABTga samas olukorras eraettevõtja (98).

97

98

| (166) | Hankemenetlus peab esiteks olema konkurentsipõhine, et huvitatud ja osalema kvalifitseeruvad pakkujad saaksid menetluses osaleda. Menetlus peab olema ka läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Kolmandaks peavad olema täidetud asendamatud tingimused, milleks on kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul ning objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, et menetluse tulemuseks olev tehing vastaks turutingimustele. |
| --- | --- |

(166)

Hankemenetlus peab esiteks olema konkurentsipõhine, et huvitatud ja osalema kvalifitseeruvad pakkujad saaksid menetluses osaleda. Menetlus peab olema ka läbipaistev, et kõik huvitatud pakkujad saaksid igas menetlusetapis võrdset ja nõuetekohast teavet. Kolmandaks peavad olema täidetud asendamatud tingimused, milleks on kõikide pakkujate mittediskrimineeriv kohtlemine kogu menetluse jooksul ning objektiivsed valiku ja lepingute sõlmimise kriteeriumid, mis on enne menetlust kindlaks määratud, et menetluse tulemuseks olev tehing vastaks turutingimustele.

esiteks

ka

Kolmandaks

| (167) | Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt avaldati hankemenetlus ametlikke teadaandeid avaldavates ametlikes väljaannetes, eelkõige Euroopa Liidu Teatajas, ja ühes erialaajakirjas. Pakkumuse reeglite (99) artiklis 3.3 oli sätestatud, et SMABT eesmärgid on järgmised:






  — | arendada liiklust tasemeni kuni 21 000 ärilendu aastas, mis on määratud kindlaks 2012. aasta mürataseme kavas; |
| --- | --- | --- |

(167)

Prantsusmaa esitatud teabe kohaselt avaldati hankemenetlus ametlikke teadaandeid avaldavates ametlikes väljaannetes, eelkõige Euroopa Liidu Teatajas, ja ühes erialaajakirjas. Pakkumuse reeglite (99) artiklis 3.3 oli sätestatud, et SMABT eesmärgid on järgmised:

Euroopa Liidu Teatajas

99

—

arendada liiklust tasemeni kuni 21 000 ärilendu aastas, mis on määratud kindlaks 2012. aasta mürataseme kavas;

| — | arendada majanduslikku mõju platvormi toimimisega seotud otsese ja kaudse tööhõive kaudu, samuti turismi ja tegevuspiirkondade alal; |
| --- | --- |

—

arendada majanduslikku mõju platvormi toimimisega seotud otsese ja kaudse tööhõive kaudu, samuti turismi ja tegevuspiirkondade alal;

| — | lõimida lennujaama haldamine praegu koostatavasse keskkonnakavasse. |
| --- | --- |

—

lõimida lennujaama haldamine praegu koostatavasse keskkonnakavasse.

| (168) | Pakkumuse reeglite artiklis 7 oli ka ette nähtud, et nende pakkujate pakkumusi, kes osalevad hankemenetluses Beauvais' lennujaama käitamise avaliku teenuse osutamise delegeerimiseks, hinnatakse järgmiste kriteeriumide põhjal:






  — | lennujaama korraldamiseks ja käitamiseks kasutatavate vahendite (juhtimine, inimressursid, bussiteenuse käitamine, säästva arengu nõuded) laad ja kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

(168)

Pakkumuse reeglite artiklis 7 oli ka ette nähtud, et nende pakkujate pakkumusi, kes osalevad hankemenetluses Beauvais' lennujaama käitamise avaliku teenuse osutamise delegeerimiseks, hinnatakse järgmiste kriteeriumide põhjal:

—

lennujaama korraldamiseks ja käitamiseks kasutatavate vahendite (juhtimine, inimressursid, bussiteenuse käitamine, säästva arengu nõuded) laad ja kvaliteet;

| — | lennujaama käitamise üldine struktuur ning SMABT ja volitatud isiku vahelised rahalised suhted ning |
| --- | --- |

—

lennujaama käitamise üldine struktuur ning SMABT ja volitatud isiku vahelised rahalised suhted ning

| — | investeerimiskava kvaliteet. |
| --- | --- |

—

investeerimiskava kvaliteet.

| (169) | Komisjon märgib, et kandideerijatel oli võrdne juurdepääs eri teabele ja mitmele dokumendile, sealhulgas eelkõige lepingu projekt ja selle üksikasjalikud lisad; riigiga 2002. aastal sõlmitud kontsessioonilepingu (100) alusel CCIO raamatupidamisarvestusega seotud finantsteave; nende varade loetelu, mis antakse selle isiku käsutusse, kellele teenuse osutamine delegeeritakse; olemasolevad amortisatsioonitabelid, mis näitavad nende seisundit; kehtivad lennujaamateenuste lepingud; SMABT ja CCIO vahel sõlmitud bussiliini käitamist käsitleva lepingu konsolideeritud versioon ning selle tegevusega seotud majandus- ja finantsandmed; samuti lennujaama käitamisega tegelevate töötajate nimekiri ja lennujaama suhtes kohaldatavate õigusaktide väljavõtted (mürataseme kava, keskkonnadiagnoos, politseimäärus, käitamiseeskirjad jne). Hankedokumendid edastati elektroonilisel kujul (CD-Romil) ning kandideerijad võisid esitada küsimusi elektroonilisel teel pakkumuste esitamise tähtaja jooksul. Kõigi kandideerijate käsutusse anti ka andmeruum, et tutvuda hankedokumentidega füüsiliselt SMABT ruumides, ning igale kandideerijale korraldati lennujaamarajatiste külastus kohapeal. |
| --- | --- |

(169)

Komisjon märgib, et kandideerijatel oli võrdne juurdepääs eri teabele ja mitmele dokumendile, sealhulgas eelkõige lepingu projekt ja selle üksikasjalikud lisad; riigiga 2002. aastal sõlmitud kontsessioonilepingu (100) alusel CCIO raamatupidamisarvestusega seotud finantsteave; nende varade loetelu, mis antakse selle isiku käsutusse, kellele teenuse osutamine delegeeritakse; olemasolevad amortisatsioonitabelid, mis näitavad nende seisundit; kehtivad lennujaamateenuste lepingud; SMABT ja CCIO vahel sõlmitud bussiliini käitamist käsitleva lepingu konsolideeritud versioon ning selle tegevusega seotud majandus- ja finantsandmed; samuti lennujaama käitamisega tegelevate töötajate nimekiri ja lennujaama suhtes kohaldatavate õigusaktide väljavõtted (mürataseme kava, keskkonnadiagnoos, politseimäärus, käitamiseeskirjad jne). Hankedokumendid edastati elektroonilisel kujul (CD-Romil) ning kandideerijad võisid esitada küsimusi elektroonilisel teel pakkumuste esitamise tähtaja jooksul. Kõigi kandideerijate käsutusse anti ka andmeruum, et tutvuda hankedokumentidega füüsiliselt SMABT ruumides, ning igale kandideerijale korraldati lennujaamarajatiste külastus kohapeal.

100

andmeruum

| (170) | Komisjon märgib, et neid asjaolusid kinnitasid riigisisesed halduskohtud, kellele esitasid kaks lepingueelset nõuete rikkumistele viitavat kaebust kaks menetlusest kõrvaldatud kandideerijat ning kes lisaks leidsid, et selles menetluses oli järgitud kandideerimistaotluste ja pakkumuste esitamise mõistlikke tähtaegu (101). Üldisemalt järeldasid need kohtud, et menetluse läbiviimisel oli järgitud riigihankemenetluses võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Lõpuks märgib komisjon, et menetlus võimaldas suhteliselt suurel arvul kandideerijatel (viiel) esitada pakkumuse nii, et nad teadsid pakkumuste väljavalimise kriteeriume ja SMABT eesmärke. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon märgib, et neid asjaolusid kinnitasid riigisisesed halduskohtud, kellele esitasid kaks lepingueelset nõuete rikkumistele viitavat kaebust kaks menetlusest kõrvaldatud kandideerijat ning kes lisaks leidsid, et selles menetluses oli järgitud kandideerimistaotluste ja pakkumuste esitamise mõistlikke tähtaegu (101). Üldisemalt järeldasid need kohtud, et menetluse läbiviimisel oli järgitud riigihankemenetluses võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid. Lõpuks märgib komisjon, et menetlus võimaldas suhteliselt suurel arvul kandideerijatel (viiel) esitada pakkumuse nii, et nad teadsid pakkumuste väljavalimise kriteeriume ja SMABT eesmärke.

101

| (171) | Vaidlusalune menetlus viidi seega läbi konkurentsipõhiselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt. |
| --- | --- |

(171)

Vaidlusalune menetlus viidi seega läbi konkurentsipõhiselt, läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt.

| (172) | Komisjon tuletab siiski meelde, et mis puudutab seda, et hankemenetlus peaks olema tingimusteta, siis juhul, kui avalik-õiguslikud asutused ostavad varasid, kaupu või teenuseid, peaks iga hankemenetluse eritingimus olema mittediskrimineeriv ning tihedalt ja objektiivselt seotud lepingu konkreetse eseme ja majandusliku eesmärgiga. Need peaksid tagama, et majanduslikult kõige soodsam pakkumus vastab turuväärtusele. Kriteeriumid tuleb seetõttu määratleda nii, et need võimaldaksid viia läbi tõhusa konkurentsipõhise hankemenetluse, mis annab edukale pakkujale tavalise tulu ja mitte rohkem. Praktikas tähendab see, et kasutatakse hankemenetlusi, mis annavad pakkumuse hinnakomponendile olulise kaalu või mis võimaldavad muul viisil valitseda konkurentsil (102). |
| --- | --- |

(172)

Komisjon tuletab siiski meelde, et mis puudutab seda, et hankemenetlus peaks olema tingimusteta, siis juhul, kui avalik-õiguslikud asutused ostavad varasid, kaupu või teenuseid, peaks iga hankemenetluse eritingimus olema mittediskrimineeriv ning tihedalt ja objektiivselt seotud lepingu konkreetse eseme ja majandusliku eesmärgiga. Need peaksid tagama, et majanduslikult kõige soodsam pakkumus vastab turuväärtusele. Kriteeriumid tuleb seetõttu määratleda nii, et need võimaldaksid viia läbi tõhusa konkurentsipõhise hankemenetluse, mis annab edukale pakkujale tavalise tulu ja mitte rohkem. Praktikas tähendab see, et kasutatakse hankemenetlusi, mis annavad pakkumuse hinnakomponendile olulise kaalu või mis võimaldavad muul viisil valitseda konkurentsil (102).

102

| (173) | Komisjon märgib, et pakkumuste väljavalimise kriteeriumid ei olnud ei tähtsuse järjekorda seatud ega olnud neile antud punkte. SMABT ei määranud nimelt kindlaks iga kriteeriumi kaalu, mis andis talle pakkumuste väljavalimisel suhteliselt suure kaalutlusruumi. Seega, kuigi lepingu üldine ülesehitus oli tõepoolest üks kriteeriume, mida SMART arvesse võttis, ei saa väita, et pakkumuse reeglitega oli sellele kriteeriumile põhimõtteliselt antud suurem kaal kui teistele kriteeriumidele. Seega peab komisjon kontrollima, kas see menetlus andis SAGEB-le tegelikkuses majandusliku eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(173)

Komisjon märgib, et pakkumuste väljavalimise kriteeriumid ei olnud ei tähtsuse järjekorda seatud ega olnud neile antud punkte. SMABT ei määranud nimelt kindlaks iga kriteeriumi kaalu, mis andis talle pakkumuste väljavalimisel suhteliselt suure kaalutlusruumi. Seega, kuigi lepingu üldine ülesehitus oli tõepoolest üks kriteeriume, mida SMART arvesse võttis, ei saa väita, et pakkumuse reeglitega oli sellele kriteeriumile põhimõtteliselt antud suurem kaal kui teistele kriteeriumidele. Seega peab komisjon kontrollima, kas see menetlus andis SAGEB-le tegelikkuses majandusliku eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

| (174) | Kõigepealt märgib komisjon, et viiest kandideerijast, kellel lubati pakkumus esitada, loobus üks sellest menetluse käigus ja veel kaks esitasid pakkumused, mis ei vastanud SMABT kehtestatud rahanduslikele tingimustele. Näiteks rühma GTS puhul leidis pakkumusi analüüsiv avaliku teenuse osutamise delegeerimise komisjon, et rühm ei olnud esitanud teavet prognoositava kasumlikkuse kohta; tema omafinantseerimisvõimet ei olnud simuleeritud (ei olnud prognoositud omakapitalist rahastamise suutlikkust), edastatud tasude ja kasumi jagamise simulatsiooni ei olnud edastatud ning rühm ei olnud täpsustanud oma investeeringute rahastamise viisi. Seetõttu lükkas SMABT oma analüüsi käigus kaks pakkumust tagasi ja alustas kahe ülejäänud pakkumuse esitajatega läbirääkimismenetlust just rahanduslikel kaalutlustel. |
| --- | --- |

(174)

Kõigepealt märgib komisjon, et viiest kandideerijast, kellel lubati pakkumus esitada, loobus üks sellest menetluse käigus ja veel kaks esitasid pakkumused, mis ei vastanud SMABT kehtestatud rahanduslikele tingimustele. Näiteks rühma GTS puhul leidis pakkumusi analüüsiv avaliku teenuse osutamise delegeerimise komisjon, et rühm ei olnud esitanud teavet prognoositava kasumlikkuse kohta; tema omafinantseerimisvõimet ei olnud simuleeritud (ei olnud prognoositud omakapitalist rahastamise suutlikkust), edastatud tasude ja kasumi jagamise simulatsiooni ei olnud edastatud ning rühm ei olnud täpsustanud oma investeeringute rahastamise viisi. Seetõttu lükkas SMABT oma analüüsi käigus kaks pakkumust tagasi ja alustas kahe ülejäänud pakkumuse esitajatega läbirääkimismenetlust just rahanduslikel kaalutlustel.

| (175) | Pakkumused, mille esitasid SMABT-le esiteks rühm Vinci Airport ja teiseks rühm CCIO-Veolia, põhinesid mõlemad mitmel variandil, mis sõltusid Beauvais’ lennujaama suhtes kohaldatava mürataseme kava raames lubatud lendude arvust. Läbirääkimiste käigus palus SMABT seega kahel pakkujal esitada viitstsenaariumil põhinev pakkumus, millega piiratakse lendude arvu 21 000-le kogu lepingu kehtivusaja jooksul, et järgida mürataseme kava. |
| --- | --- |

(175)

Pakkumused, mille esitasid SMABT-le esiteks rühm Vinci Airport ja teiseks rühm CCIO-Veolia, põhinesid mõlemad mitmel variandil, mis sõltusid Beauvais’ lennujaama suhtes kohaldatava mürataseme kava raames lubatud lendude arvust. Läbirääkimiste käigus palus SMABT seega kahel pakkujal esitada viitstsenaariumil põhinev pakkumus, millega piiratakse lendude arvu 21 000-le kogu lepingu kehtivusaja jooksul, et järgida mürataseme kava.

| (176) | Rahalisest aspektist esitas rühm Vinci Airport pakkumuse, milles tegevustasude summaks oli prognoositud 40 miljonit eurot, kusjuures need põhinesid täielikult tegevustulemitel ja investeerimiskava summa oli 70 miljonit eurot ilma SMABT toetuseta. Rühma CCIO-Veolia Transport pakkumuses oli ette nähtud tegevustasude kindel osa summas 10,8 miljonit eurot, millele võis lisanduda 5 miljonit eurot tasusid, ning 68,2 miljoni euro suurune investeerimiskava, mis sisaldas 14,5 miljoni euro suurust toetust. |
| --- | --- |

(176)

Rahalisest aspektist esitas rühm Vinci Airport pakkumuse, milles tegevustasude summaks oli prognoositud 40 miljonit eurot, kusjuures need põhinesid täielikult tegevustulemitel ja investeerimiskava summa oli 70 miljonit eurot ilma SMABT toetuseta. Rühma CCIO-Veolia Transport pakkumuses oli ette nähtud tegevustasude kindel osa summas 10,8 miljonit eurot, millele võis lisanduda 5 miljonit eurot tasusid, ning 68,2 miljoni euro suurune investeerimiskava, mis sisaldas 14,5 miljoni euro suurust toetust.

| (177) | Prantsusmaa on seisukohal, et kuigi rühma Vinci Airport pakkumus tundus esmapilgul atraktiivsem, põhines see optimistlikel ja ettevaatamatutel oletustel võrreldes rühma CCIO-Veolia kavandatud liiklusprognoosidega, võttes eelkõige arvesse riigisiseste õigusaktidega ette nähtud lendude arvu piiramist (mürataseme kava). Vastupidi CCIO-Veolia pakkumusele põhinesid rühma Vinci Airport prognoositavad üksnes nendel ulatuslikel prognoosidel, kuid ei sisaldanud kindlat osa; seega võib viimase pakkumus, mis on küll väiksem Vinci Airporti omast, tunduda rahalisest seisukohast mõistlikum ja ettevaatlikum arukale investorile, kes soovib tagada oma rahalist kasumlikkust. |
| --- | --- |

(177)

Prantsusmaa on seisukohal, et kuigi rühma Vinci Airport pakkumus tundus esmapilgul atraktiivsem, põhines see optimistlikel ja ettevaatamatutel oletustel võrreldes rühma CCIO-Veolia kavandatud liiklusprognoosidega, võttes eelkõige arvesse riigisiseste õigusaktidega ette nähtud lendude arvu piiramist (mürataseme kava). Vastupidi CCIO-Veolia pakkumusele põhinesid rühma Vinci Airport prognoositavad üksnes nendel ulatuslikel prognoosidel, kuid ei sisaldanud kindlat osa; seega võib viimase pakkumus, mis on küll väiksem Vinci Airporti omast, tunduda rahalisest seisukohast mõistlikum ja ettevaatlikum arukale investorile, kes soovib tagada oma rahalist kasumlikkust.

| (178) | Komisjon märgib ka, et rühma CCIO-Veolia pakkumus oli SMABT jaoks jätkuvalt kasumlik. SMABT kavandatava toetuse väärtus, millest on maha arvatud riiklike investeeringutega seotud osa (vt põhjendus 131), hinnati 4,3 miljonile eurole, (103) samas kui rühma CCIO-Veolia pakkumuses oli ette nähtud vähemalt 10,8 miljoni euro suuruse kindla osa maksmine SMABT-le, mis tagas SMABT-le kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon märgib ka, et rühma CCIO-Veolia pakkumus oli SMABT jaoks jätkuvalt kasumlik. SMABT kavandatava toetuse väärtus, millest on maha arvatud riiklike investeeringutega seotud osa (vt põhjendus 131), hinnati 4,3 miljonile eurole, (103) samas kui rühma CCIO-Veolia pakkumuses oli ette nähtud vähemalt 10,8 miljoni euro suuruse kindla osa maksmine SMABT-le, mis tagas SMABT-le kasumimarginaali.

103

| (179) | SMABT sõlmis 25. veebruari 2008. aasta otsusega kontsessioonilepingu rühmaga CCIO-Veolia, kelle pakkumus oli „kõige atraktiivsem, sest see suutis kõige paremini tagada lennujaama keskkonnahoidliku kontrollitud arengu, võttes arvesse lepingu üldist ülesehitust“. Seega järgis SMABT pakkumuse reeglites ette nähtud tingimusi, mis olid kõigile menetluses osalevatele kandideerijatele ette teada ja mille põhjal ta oma valiku tegi. |
| --- | --- |

(179)

SMABT sõlmis 25. veebruari 2008. aasta otsusega kontsessioonilepingu rühmaga CCIO-Veolia, kelle pakkumus oli „kõige atraktiivsem, sest see suutis kõige paremini tagada lennujaama keskkonnahoidliku kontrollitud arengu, võttes arvesse lepingu üldist ülesehitust“. Seega järgis SMABT pakkumuse reeglites ette nähtud tingimusi, mis olid kõigile menetluses osalevatele kandideerijatele ette teada ja mille põhjal ta oma valiku tegi.

| (180) | Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et rühma CCIO-Veolia pakkumus, mille SMABT valis, tagas viimasele rahalise kasumlikkuse ning seega ei andnud see rühmale CCIO-Veolia (hiljem SAGEB) majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(180)

Eelnevat arvesse võttes järeldab komisjon, et rühma CCIO-Veolia pakkumus, mille SMABT valis, tagas viimasele rahalise kasumlikkuse ning seega ei andnud see rühmale CCIO-Veolia (hiljem SAGEB) majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (181) | Et 4,3 miljoni euro suurune toetus oli osa tehingust rühmaga CCIO-Veolia (hiljem SAGEB), järeldab komisjon, et kava 3 raames antud toetus ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(181)

Et 4,3 miljoni euro suurune toetus oli osa tehingust rühmaga CCIO-Veolia (hiljem SAGEB), järeldab komisjon, et kava 3 raames antud toetus ei kujutanud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Valikulisus

Valikulisus

| (182) | Kui komisjon on tuvastanud asjaomasest meetmest otseselt või kaudselt tuleneva eelise olemasolu laiemas tähenduses, peab ta veel tõendama, et sellest eelisest saab konkreetselt kasu üks või mitu ettevõtjat. Eelkõige tuleb komisjonil selleks näidata, et meede põhjustab selliste ettevõtjate erinevat kohtlemist, kes on taotletava eesmärgi seisukohast sarnases olukorras. Selleks peab eelis olema antud valikuliselt ning võimaldama asetada teatavad ettevõtjad soodsamasse olukorda kui teised (104). |
| --- | --- |

(182)

Kui komisjon on tuvastanud asjaomasest meetmest otseselt või kaudselt tuleneva eelise olemasolu laiemas tähenduses, peab ta veel tõendama, et sellest eelisest saab konkreetselt kasu üks või mitu ettevõtjat. Eelkõige tuleb komisjonil selleks näidata, et meede põhjustab selliste ettevõtjate erinevat kohtlemist, kes on taotletava eesmärgi seisukohast sarnases olukorras. Selleks peab eelis olema antud valikuliselt ning võimaldama asetada teatavad ettevõtjad soodsamasse olukorda kui teised (104).

104

| (183) | Valikulisuse nõue erineb olenevalt sellest, kas asjaomane meede kujutab endast üldist abikava või individuaalset abi. Viimati nimetatud juhul võimaldab majandusliku eelise tuvastamine põhimõtteliselt eeldada, et see on valikuline (105). |
| --- | --- |

(183)

Valikulisuse nõue erineb olenevalt sellest, kas asjaomane meede kujutab endast üldist abikava või individuaalset abi. Viimati nimetatud juhul võimaldab majandusliku eelise tuvastamine põhimõtteliselt eeldada, et see on valikuline (105).

105

| (184) | Käsitletaval juhul anti investeerimistoetused kõik kahepoolsete lepingute alusel, mille üle peeti otse läbirääkimisi kummagi teineteisele järgnenud lennujaamakäitajaga, individuaalse abi vormis. Need toetused olid seega nende kasuks valikulised. |
| --- | --- |

(184)

Käsitletaval juhul anti investeerimistoetused kõik kahepoolsete lepingute alusel, mille üle peeti otse läbirääkimisi kummagi teineteisele järgnenud lennujaamakäitajaga, individuaalse abi vormis. Need toetused olid seega nende kasuks valikulised.

Liikmesriikidevahelise kaubanduse ja liidusisese kaubanduse kahjustamise oht

Liikmesriikidevahelise kaubanduse ja liidusisese kaubanduse kahjustamise oht

| (185) | Kui ühe liikmesriigi poolt antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes konkreetsel Euroopa turul, tuleb üldjuhul vaadelda seda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena. Komisjon meenutab, et lennujaamad konkureerivad lennujaamataristu, sealhulgas kohalike ja piirkondlike lennujaamade taristu haldamise nimel. Lennujaama riiklik rahastamine võib seega moonutada konkurentsi lennujaamataristu haldamise turgudel. |
| --- | --- |

(185)

Kui ühe liikmesriigi poolt antud eelis tugevdab ettevõtjat teiste konkurentide suhtes konkreetsel Euroopa turul, tuleb üldjuhul vaadelda seda liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamisena. Komisjon meenutab, et lennujaamad konkureerivad lennujaamataristu, sealhulgas kohalike ja piirkondlike lennujaamade taristu haldamise nimel. Lennujaama riiklik rahastamine võib seega moonutada konkurentsi lennujaamataristu haldamise turgudel.

| (186) | Käsitletaval juhul konkureerib Beauvais' lennujaam teiste riiklike lennujaamadega (nt Pariis-Roissy). Kõnesolev investeerimisabi, mis tugevdas tema seisundit võrreldes teiste lennujaamadega, võis kahjustada konkurentsi. Et lennujaamateenuste turg on liidusisesele konkurentsile avatud turg, võivad toetused mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(186)

Käsitletaval juhul konkureerib Beauvais' lennujaam teiste riiklike lennujaamadega (nt Pariis-Roissy). Kõnesolev investeerimisabi, mis tugevdas tema seisundit võrreldes teiste lennujaamadega, võis kahjustada konkurentsi. Et lennujaamateenuste turg on liidusisesele konkurentsile avatud turg, võivad toetused mõjutada ka liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.1.2.   Tegevustoetused

Tegevustoetused

Majandustegevus

Majandustegevus

| (187) | Põhjendustes 126–128 esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et tsiviillennunduse peadirektoraadi poolt CCIO-le 2002. aastal antud 68 000 euro suurune toetus oli seotud avaliku võimu ainupädevuses oleva tegevusega. Nagu Prantsusmaa on tõendanud, anti seda toetust selleks, et rahastada erakorralist meedet, milleks oli reisijate käsipagasi läbiotsimise määra suurendamine 25 protsendilt 50 protsendile pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid, mis on riigi avaliku võimu eesõiguste hulka kuuluv julgestusülesanne, mitte majandustegevus (106). |
| --- | --- |

(187)

Põhjendustes 126–128 esitatut silmas pidades järeldab komisjon, et tsiviillennunduse peadirektoraadi poolt CCIO-le 2002. aastal antud 68 000 euro suurune toetus oli seotud avaliku võimu ainupädevuses oleva tegevusega. Nagu Prantsusmaa on tõendanud, anti seda toetust selleks, et rahastada erakorralist meedet, milleks oli reisijate käsipagasi läbiotsimise määra suurendamine 25 protsendilt 50 protsendile pärast 11. septembri 2001. aasta rünnakuid, mis on riigi avaliku võimu eesõiguste hulka kuuluv julgestusülesanne, mitte majandustegevus (106).

106

| (188) | See meede oli lisaks osa abikavast, mis hõlmas kõiki 3. klassi provintsilennujaamu ja oli seega abi andmise ajal avatud kõigile lennujaamadele, mis kuuluvad Beauvais’ lennujaamaga samasse kategooriasse (107). Seetõttu ei põhjustanud see toetus diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(188)

See meede oli lisaks osa abikavast, mis hõlmas kõiki 3. klassi provintsilennujaamu ja oli seega abi andmise ajal avatud kõigile lennujaamadele, mis kuuluvad Beauvais’ lennujaamaga samasse kategooriasse (107). Seetõttu ei põhjustanud see toetus diskrimineerimist.

107

| (189) | Nõustuda tuleb Prantsusmaa argumendiga, et osa CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele tehtud ettemaksetest kuulus avaliku võimu eesõiguste alla. Enne 12. detsembrit 2000, mil tehti Euroopa Kohtu otsus Aéroports de Paris, võis lennujaama taristu käitamine ja ehitamine kujutada endast tegevust, mis kuulub avaliku võimu ainupädevusse, mistõttu komisjon ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel seada kahtluse alla abi, mis on antud enne seda kuupäeva lennujaamataristu rahastamiseks või käitamiseks (108). Seetõttu ei tohiks CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele enne 12. detsembrit 2000 tehtud ettemakseid käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon peab siiski kindlaks tegema, kas 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud ettemaksed kujutavad endast sellist abi. |
| --- | --- |

(189)

Nõustuda tuleb Prantsusmaa argumendiga, et osa CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele tehtud ettemaksetest kuulus avaliku võimu eesõiguste alla. Enne 12. detsembrit 2000, mil tehti Euroopa Kohtu otsus Aéroports de Paris, võis lennujaama taristu käitamine ja ehitamine kujutada endast tegevust, mis kuulub avaliku võimu ainupädevusse, mistõttu komisjon ei saa ELi toimimise lepingu artikli 107 alusel seada kahtluse alla abi, mis on antud enne seda kuupäeva lennujaamataristu rahastamiseks või käitamiseks (108). Seetõttu ei tohiks CCIO üldosakonna poolt lennujaamateenusele enne 12. detsembrit 2000 tehtud ettemakseid käsitada abina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon peab siiski kindlaks tegema, kas 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud ettemaksed kujutavad endast sellist abi.

Aéroports de Paris

108

Majandusliku eelise olemasolu

Majandusliku eelise olemasolu

| (190) | Et hinnata, kas teatav riiklik meede on ettevõtjale antav abi, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest, või kas ta on saanud eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. See hinnang antakse üldjuhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise teel. |
| --- | --- |

(190)

Et hinnata, kas teatav riiklik meede on ettevõtjale antav abi, tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja on saanud majandusliku eelise, mis on tal võimaldanud vältida kulusid, mida ta oleks tavapäraselt pidanud kandma oma rahalistest vahenditest, või kas ta on saanud eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. See hinnang antakse üldjuhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise teel.

Tegevustoetused

Tegevustoetused

| (191) | Esiteks märgib komisjon, et 2 005 euro ja 1 600,10 euro suurused toetused, mida CCIO sai vastavalt riikliku põllumajandusettevõtete struktuuride korraldamise keskuse (2005. aastal) ja puuetega inimeste lõimimise fondi haldamise ühingu kaudu, vastasid tegelikult nende kahe asutuse poolt CCIO-lt liiga suures summas sisse nõutud maksete ühe osa tagastamisele. Järelikult ei hõlmanud need tagasimaksed kulusid, mida CCIO oleks muidu pidanud kandma, ega andnud seega talle majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(191)

Esiteks märgib komisjon, et 2 005 euro ja 1 600,10 euro suurused toetused, mida CCIO sai vastavalt riikliku põllumajandusettevõtete struktuuride korraldamise keskuse (2005. aastal) ja puuetega inimeste lõimimise fondi haldamise ühingu kaudu, vastasid tegelikult nende kahe asutuse poolt CCIO-lt liiga suures summas sisse nõutud maksete ühe osa tagastamisele. Järelikult ei hõlmanud need tagasimaksed kulusid, mida CCIO oleks muidu pidanud kandma, ega andnud seega talle majanduslikku eelist.

| (192) | 30 490 euro suuruse (2002–2003) ja 5 829,49 euro suuruse (2005) toetuse kohta, mida maksid vastavalt Oise'i departemang ja Tillé linn, tuvastab komisjon Prantsusmaa ametiasutuste esitatud arvete ja tõendavate dokumentide põhjal, et need toetused vastasid tõepoolest tasule teenuste eest, mida CCIO lennujaamateenus osutas nende kahe avalik-õigusliku üksuse huvides. |
| --- | --- |

(192)

30 490 euro suuruse (2002–2003) ja 5 829,49 euro suuruse (2005) toetuse kohta, mida maksid vastavalt Oise'i departemang ja Tillé linn, tuvastab komisjon Prantsusmaa ametiasutuste esitatud arvete ja tõendavate dokumentide põhjal, et need toetused vastasid tõepoolest tasule teenuste eest, mida CCIO lennujaamateenus osutas nende kahe avalik-õigusliku üksuse huvides.

| (193) | Komisjon märgib, et Oise’i departemangu turismi edendamise ülesande täitmise eest vastutab riigisisese õiguse kohaselt Oise’i departemang (109). Sama käib paviljonide ühendamise kohta kollektiivse reoveevõrguga, mille eest vastutavad kommuunid (110). Järelikult ei olnud need kulud lennujaama haldamisele omased tavapärased kulud ja neid ei pidanud kandma CCIO. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon märgib, et Oise’i departemangu turismi edendamise ülesande täitmise eest vastutab riigisisese õiguse kohaselt Oise’i departemang (109). Sama käib paviljonide ühendamise kohta kollektiivse reoveevõrguga, mille eest vastutavad kommuunid (110). Järelikult ei olnud need kulud lennujaama haldamisele omased tavapärased kulud ja neid ei pidanud kandma CCIO.

109

110

| (194) | Teiseks märgib komisjon, et tagasimaksed vastasid tegelikult kuludele, mida CCIO kandis nende teenuste osutamisel, mistõttu ei makstud talle ülemäärast hüvitist ja seega ei saanud ta nende toetuste saamisega majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(194)

Teiseks märgib komisjon, et tagasimaksed vastasid tegelikult kuludele, mida CCIO kandis nende teenuste osutamisel, mistõttu ei makstud talle ülemäärast hüvitist ja seega ei saanud ta nende toetuste saamisega majanduslikku eelist.

| (195) | Et majandusliku eelise kriteerium ei ole käsitletaval juhul täidetud, leiab komisjon, et käesolevas alajaos osutatud tegevustoetused, mida CCIO lennujaamateenusele maksti, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(195)

Et majandusliku eelise kriteerium ei ole käsitletaval juhul täidetud, leiab komisjon, et käesolevas alajaos osutatud tegevustoetused, mida CCIO lennujaamateenusele maksti, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Ettemaksed, mille CCIO üldosakond tegi lennujaamateenusele

Ettemaksed, mille CCIO üldosakond tegi lennujaamateenusele

| (196) | Nagu on märgitud põhjenduses 140, hinnatakse eelise olemasolu üldiselt turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgi. Komisjon nendib kõigepealt, et Prantsusmaa ei ole sellele põhimõttele tuginenud. Et kõnesolevad meetmed puudutavad CCIO lennujaamateenusele 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud rahalisi ettemakseid, selgitab komisjon välja, kas need ettemaksed tehti turutingimustel, ilma et oleks mingit kahtlust, et CCIO (üldosakond) tegutses ettevõtjana. CCIO lennujaamateenus oli CCIO teenuste lahutamatu osa ning rahalised ettemaksed võisid seega sarnaneda sama majandusüksuse raames tehtud tehinguga ja seega põhimõtteliselt kujutada endast tehingut, mille võib teha ettevõtja, kes on samas olukorras nagu CCIO üldosakond, et abistada sama majandusüksuse teist tütarettevõtjat või filiaali. Lisaks olid need rahalised ettemaksed ajendatud majanduslikest kaalutlustest, kuna CCIO üldosakond sekkus eesmärgiga aidata CCIO lennujaamateenuse osutajal oma finantsraskustega toime tulla (vt põhjendus 46). |
| --- | --- |

(196)

Nagu on märgitud põhjenduses 140, hinnatakse eelise olemasolu üldiselt turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte järgi. Komisjon nendib kõigepealt, et Prantsusmaa ei ole sellele põhimõttele tuginenud. Et kõnesolevad meetmed puudutavad CCIO lennujaamateenusele 2001., 2002. ja 2004. aastal tehtud rahalisi ettemakseid, selgitab komisjon välja, kas need ettemaksed tehti turutingimustel, ilma et oleks mingit kahtlust, et CCIO (üldosakond) tegutses ettevõtjana. CCIO lennujaamateenus oli CCIO teenuste lahutamatu osa ning rahalised ettemaksed võisid seega sarnaneda sama majandusüksuse raames tehtud tehinguga ja seega põhimõtteliselt kujutada endast tehingut, mille võib teha ettevõtja, kes on samas olukorras nagu CCIO üldosakond, et abistada sama majandusüksuse teist tütarettevõtjat või filiaali. Lisaks olid need rahalised ettemaksed ajendatud majanduslikest kaalutlustest, kuna CCIO üldosakond sekkus eesmärgiga aidata CCIO lennujaamateenuse osutajal oma finantsraskustega toime tulla (vt põhjendus 46).

| (197) | Käsitletaval juhul märgib komisjon esiteks, et rahalised ettemaksed tehti nullmääraga ja lõpptähtajata, kuigi lennujaamateenusel oli ettemaksete tegemise kuupäeval majanduslikult raske aeg (111). Seetõttu ei olnud üldosakonnal piisavalt tagatisi, eeldamaks, et lennujaama käitamine muutub kasumlikuks ja võimaldab lennujaamateenusel tehtud ettemaksed tagasi maksta, andes samas kasumimarginaali, mis on tasu CCIO üldosakonna mängu pandud kapitali eest. Lisaks ei ilmne komisjonile edastatud teabest, et lennujaamateenus oleks koostanud või rekonstrueerinud üldosakonna jaoks äriplaani või eelarve simulatsiooni, analüüsimaks nende rahaliste ettemaksete tegemisega kaasnevat riski. |
| --- | --- |

(197)

Käsitletaval juhul märgib komisjon esiteks, et rahalised ettemaksed tehti nullmääraga ja lõpptähtajata, kuigi lennujaamateenusel oli ettemaksete tegemise kuupäeval majanduslikult raske aeg (111). Seetõttu ei olnud üldosakonnal piisavalt tagatisi, eeldamaks, et lennujaama käitamine muutub kasumlikuks ja võimaldab lennujaamateenusel tehtud ettemaksed tagasi maksta, andes samas kasumimarginaali, mis on tasu CCIO üldosakonna mängu pandud kapitali eest. Lisaks ei ilmne komisjonile edastatud teabest, et lennujaamateenus oleks koostanud või rekonstrueerinud üldosakonna jaoks äriplaani või eelarve simulatsiooni, analüüsimaks nende rahaliste ettemaksete tegemisega kaasnevat riski.

111

| (198) | Seetõttu järeldab komisjon käsitletaval juhul, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet ei järgitud ja et kõnealused ettemaksed andsid lennujaamateenusele eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(198)

Seetõttu järeldab komisjon käsitletaval juhul, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet ei järgitud ja et kõnealused ettemaksed andsid lennujaamateenusele eelise, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

Turismi arengukavale antud abi

Turismi arengukavale antud abi

| (199) | Käsitletaval juhul oli SMABT väljatöötatud turismi arengukava eesmärk soodustada kohalikku ja piirkondlikku turismi, õhutades üht osa Beauvais’ lennujaama reisijatest Pariisi sõitmise asemel jääma Picardie’sse või Beauvaisis’sse. Seepärast sisaldas kava meetmeid (reklaammaterjal lennujaama veebisaidil, reisijate küsitlused, veebisaidid, SMABT teabepunktid jne), mille eesmärk oli arendada Picardie’, Oise’i ja Beauvaisis’ turismi. Seega isegi eeldusel, et turismi arengukava põhines reisijatel, kes läbivad Beauvais’ lennujaama, ei olnud SAGEB nende meetmete adressaat, kuna need olid suunatud peamiselt juba Beauvais’ lennujaamas viibivatele reisijatele, st reisijatele, kes olid juba reisinud Beauvais’sse turismi arengukavas sätestatud meetmete puudumisel või mitte. |
| --- | --- |

(199)

Käsitletaval juhul oli SMABT väljatöötatud turismi arengukava eesmärk soodustada kohalikku ja piirkondlikku turismi, õhutades üht osa Beauvais’ lennujaama reisijatest Pariisi sõitmise asemel jääma Picardie’sse või Beauvaisis’sse. Seepärast sisaldas kava meetmeid (reklaammaterjal lennujaama veebisaidil, reisijate küsitlused, veebisaidid, SMABT teabepunktid jne), mille eesmärk oli arendada Picardie’, Oise’i ja Beauvaisis’ turismi. Seega isegi eeldusel, et turismi arengukava põhines reisijatel, kes läbivad Beauvais’ lennujaama, ei olnud SAGEB nende meetmete adressaat, kuna need olid suunatud peamiselt juba Beauvais’ lennujaamas viibivatele reisijatele, st reisijatele, kes olid juba reisinud Beauvais’sse turismi arengukavas sätestatud meetmete puudumisel või mitte.

| (200) | Komisjon märgib käsitletaval juhul, et kuna tegemist on kohaliku ja piirkondliku turismi edendamisega, mis on käesoleval juhul seaduse kohaselt riigiasutuste ülesanne, ei pidanud selle ülesandega seotud kulusid põhimõtteliselt kandma SAGEB, kelle ainus ülesanne oli Beauvais’ lennujaama käitamine ja haldamine. Selles küsimuses märgib komisjon, et avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepinguga ei nähtud SAGEB-le ette mingit kohustust edendada kohalikku või piirkondlikku turismi, välja arvatud kohustus panustada rahaliselt selle turismitegevusega seotud kuludesse ja anda turismiasutuste käsutusse vajalikud vahendid, et nad saaksid seda teha (juurdepääs lennujaamale, kuulutuste ülespanemise kohad jm). |
| --- | --- |

(200)

Komisjon märgib käsitletaval juhul, et kuna tegemist on kohaliku ja piirkondliku turismi edendamisega, mis on käesoleval juhul seaduse kohaselt riigiasutuste ülesanne, ei pidanud selle ülesandega seotud kulusid põhimõtteliselt kandma SAGEB, kelle ainus ülesanne oli Beauvais’ lennujaama käitamine ja haldamine. Selles küsimuses märgib komisjon, et avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepinguga ei nähtud SAGEB-le ette mingit kohustust edendada kohalikku või piirkondlikku turismi, välja arvatud kohustus panustada rahaliselt selle turismitegevusega seotud kuludesse ja anda turismiasutuste käsutusse vajalikud vahendid, et nad saaksid seda teha (juurdepääs lennujaamale, kuulutuste ülespanemise kohad jm).

| (201) | Seetõttu leiab komisjon, et turismi arengukava, mida SMABT ellu viis, ei vähendanud kulusid, mida SAGEB oleks muidu pidanud kandma. |
| --- | --- |

(201)

Seetõttu leiab komisjon, et turismi arengukava, mida SMABT ellu viis, ei vähendanud kulusid, mida SAGEB oleks muidu pidanud kandma.

| (202) | Et majandusliku eelise kriteerium ei ole käsitletaval juhul täidetud, leiab komisjon, et asjaolu, et SMABT võttis osaliselt enda kanda kohaliku turismi arendamise edendamisega seotud kulud, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(202)

Et majandusliku eelise kriteerium ei ole käsitletaval juhul täidetud, leiab komisjon, et asjaolu, et SMABT võttis osaliselt enda kanda kohaliku turismi arendamise edendamisega seotud kulud, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Riigiga seostatavus ja riigi ressursside ülekandmine

Riigiga seostatavus ja riigi ressursside ülekandmine

| (203) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt käsitletakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 järgi igasugust riigi ressurssidest antavat abi, ilma et tehtaks vahet selle põhjal, kas abi on antud riigi või avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste kaudu, mille riik on asutanud või määranud abi haldamiseks. Sellise asutuse rahastatav meede on seega riigiga seostatav juhul, kui vaadeldava meetme võtmise on otsustanud riik ning riik määrab selle rakendamise tingimused ja asjaomaste ressursside haldamise ja jaotamise. |
| --- | --- |

(203)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt käsitletakse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 järgi igasugust riigi ressurssidest antavat abi, ilma et tehtaks vahet selle põhjal, kas abi on antud riigi või avalik-õiguslike või eraõiguslike asutuste kaudu, mille riik on asutanud või määranud abi haldamiseks. Sellise asutuse rahastatav meede on seega riigiga seostatav juhul, kui vaadeldava meetme võtmise on otsustanud riik ning riik määrab selle rakendamise tingimused ja asjaomaste ressursside haldamise ja jaotamise.

| (204) | Kõnesolevad rahalised ettemaksed tegi käsitletaval juhul CCIO üldosakond. Komisjon tuletab siiski meelde, et kaubandus-tööstuskodade võetud meetmeid on varasemates otsustes peetud riigiga seostatavaks ja riigi ressursse hõlmavaks (112). Käsitletaval juhul oli CCIO kõnealuste ettemaksete tegemise kuupäeval sarnases olukorras teiste kaubandus-tööstuskodadega, mida komisjon uuris. Võttes eelkõige arvesse kohaldatavat õigust, otsuste tegemist nendes üksustes, riiklikku järelevalvet nende üksuste üle ja nende vahendite päritolu, (113) järeldab komisjon, et rahalised ettemaksed olid seostatavad riigiga ja hõlmasid riigi ressursside kasutamist. |
| --- | --- |

(204)

Kõnesolevad rahalised ettemaksed tegi käsitletaval juhul CCIO üldosakond. Komisjon tuletab siiski meelde, et kaubandus-tööstuskodade võetud meetmeid on varasemates otsustes peetud riigiga seostatavaks ja riigi ressursse hõlmavaks (112). Käsitletaval juhul oli CCIO kõnealuste ettemaksete tegemise kuupäeval sarnases olukorras teiste kaubandus-tööstuskodadega, mida komisjon uuris. Võttes eelkõige arvesse kohaldatavat õigust, otsuste tegemist nendes üksustes, riiklikku järelevalvet nende üksuste üle ja nende vahendite päritolu, (113) järeldab komisjon, et rahalised ettemaksed olid seostatavad riigiga ja hõlmasid riigi ressursside kasutamist.

112

113

Valikulisus

Valikulisus

| (205) | Käsitletaval juhul kujutasid rahalised ettemaksed endast individuaalset abi, (114) mis soodustas CCIO lennujaamateenust teiste lennujaamade kahjuks. Et abi andis otse üldosakond ja et seda anti seega kahepoolselt, on see niisiis valikuline (115). |
| --- | --- |

(205)

Käsitletaval juhul kujutasid rahalised ettemaksed endast individuaalset abi, (114) mis soodustas CCIO lennujaamateenust teiste lennujaamade kahjuks. Et abi andis otse üldosakond ja et seda anti seega kahepoolselt, on see niisiis valikuline (115).

114

115

Liikmesriikidevahelise kaubanduse ja liidusisese kaubanduse kahjustamise oht

Liikmesriikidevahelise kaubanduse ja liidusisese kaubanduse kahjustamise oht

| (206) | Põhjendustes 185 ja 186 esitatud põhjustel leiab komisjon, et rahalised ettemaksed kahjustasid liidusisest ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(206)

Põhjendustes 185 ja 186 esitatud põhjustel leiab komisjon, et rahalised ettemaksed kahjustasid liidusisest ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.1.3.   Järeldus abi olemasolu kohta

Järeldus abi olemasolu kohta

| (207) | Komisjon järeldab, et kõik investeerimistoetused, välja arvatud põhjenduses 131 nimetatud toetused ja SAGEB-le antud toetused, mida on kirjeldatud põhjendustes 131 ja 181, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon järeldab, et kõik investeerimistoetused, välja arvatud põhjenduses 131 nimetatud toetused ja SAGEB-le antud toetused, mida on kirjeldatud põhjendustes 131 ja 181, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (208) | Komisjon järeldab ka, et rahalised ettemaksed, mida CCIO üldosakond 2001., 2002. ja 2004. aastal CCIO lennujaamateenusele tegi, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon järeldab ka, et rahalised ettemaksed, mida CCIO üldosakond 2001., 2002. ja 2004. aastal CCIO lennujaamateenusele tegi, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (209) | Seevastu tegevustoetused kogusummas 107 924 eurot, enne 12. detsembrit 2000 tehtud rahalised ettemaksed ja turismi edendamise kuludest ühe osa kandmine SMABT poolt ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(209)

Seevastu tegevustoetused kogusummas 107 924 eurot, enne 12. detsembrit 2000 tehtud rahalised ettemaksed ja turismi edendamise kuludest ühe osa kandmine SMABT poolt ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.1.2.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (210) | ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et „komisjoni teavitatakse kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. [...] Asjassepuutuv liikmesriik ei tohi rakendada kavatsetud meetmeid enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus.“ |
| --- | --- |

(210)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et „komisjoni teavitatakse kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. [...] Asjassepuutuv liikmesriik ei tohi rakendada kavatsetud meetmeid enne, kui nimetatud menetluse järgi on tehtud lõplik otsus.“

| (211) | Käsitletaval juhul ei ole komisjonile ühestki vaidlusalusest meetmest teatatud. Seega on tegemist ebaseadusliku abiga. |
| --- | --- |

(211)

Käsitletaval juhul ei ole komisjonile ühestki vaidlusalusest meetmest teatatud. Seega on tegemist ebaseadusliku abiga.

8.1.3.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (212) | Põhjendustes 207 ja 209 tuvastatud investeerimis- ja tegevusabi, mida anti Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata, lähtudes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 nimetatud eranditest. |
| --- | --- |

(212)

Põhjendustes 207 ja 209 tuvastatud investeerimis- ja tegevusabi, mida anti Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Selle kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata, lähtudes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 nimetatud eranditest.

| (213) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 on sätestatud mõned erandid üldreeglist, mille kohaselt loetakse riigiabi siseturuga kokkusobimatuks. Muu hulgas saab asjaomast investeerimis- ja tegevusabi hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal, milles on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. 2014. aasta lennundussuunistes on põhimõtteliselt sätestatud raamistik, mille põhjal hinnata, kas investeerimis- ja tegevusabi saab pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c. |
| --- | --- |

(213)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 3 on sätestatud mõned erandid üldreeglist, mille kohaselt loetakse riigiabi siseturuga kokkusobimatuks. Muu hulgas saab asjaomast investeerimis- ja tegevusabi hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c põhjal, milles on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. 2014. aasta lennundussuunistes on põhimõtteliselt sätestatud raamistik, mille põhjal hinnata, kas investeerimis- ja tegevusabi saab pidada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c.

| (214) | Investeerimisabi kohta on 2014. aasta suuniste punktis 173 sätestatud, et „vastavalt ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevale komisjoni teatisele kohaldab komisjon lennujaamadele antava ebaseadusliku investeerimisabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Nii [ei kohalda] ta käesolevate suuniste põhimõtteid ebaseadusliku investeerimisabi suhtes, mida anti lennujaamadele enne 4. aprilli 2014.“ Enne 4. aprilli 2014 antud investeerimisabi suhtes kohaldab komisjon seega 2005. aasta suuniseid, mida kohaldatakse vastavalt nende suuniste punkti 85 esimesele lõigule alates 9. detsembrist 2005. Enne 9. detsembrit 2005 antud investeerimisabi puhul, mille kokkusobivuse hindamiseks ei olnud konkreetseid kriteeriume, hindab komisjon selle kokkusobivust otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, võttes arvesse ka oma otsuste tegemise praktikat. Et see praktika konsolideeriti 2005. aasta suunistega, tuleb enne 9. detsembrit 2005 antud investeerimisabi seega hinnata 2005. aasta suunistes sätestatud kriteeriumide põhjal. |
| --- | --- |

(214)

Investeerimisabi kohta on 2014. aasta suuniste punktis 173 sätestatud, et „vastavalt ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevale komisjoni teatisele kohaldab komisjon lennujaamadele antava ebaseadusliku investeerimisabi suhtes abi andmise ajal kehtinud eeskirju. Nii [ei kohalda] ta käesolevate suuniste põhimõtteid ebaseadusliku investeerimisabi suhtes, mida anti lennujaamadele enne 4. aprilli 2014.“ Enne 4. aprilli 2014 antud investeerimisabi suhtes kohaldab komisjon seega 2005. aasta suuniseid, mida kohaldatakse vastavalt nende suuniste punkti 85 esimesele lõigule alates 9. detsembrist 2005. Enne 9. detsembrit 2005 antud investeerimisabi puhul, mille kokkusobivuse hindamiseks ei olnud konkreetseid kriteeriume, hindab komisjon selle kokkusobivust otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, võttes arvesse ka oma otsuste tegemise praktikat. Et see praktika konsolideeriti 2005. aasta suunistega, tuleb enne 9. detsembrit 2005 antud investeerimisabi seega hinnata 2005. aasta suunistes sätestatud kriteeriumide põhjal.

| (215) | 2007. aastal antud investeerimisabi kokkusobivust hinnatakse seega 2005. aasta suuniste põhjal. |
| --- | --- |

(215)

2007. aastal antud investeerimisabi kokkusobivust hinnatakse seega 2005. aasta suuniste põhjal.

| (216) | Tegevusabi kohta on 2014. aasta suuniste punktis 172 sätestatud, et komisjon kohaldab nende suuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud ebaseadusliku tegevusabi juhtumite suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja enne üleminekuperioodi algust. Et kõnesolevatest meetmetest ei teatatud enne nende võtmist, kujutavad need endast ebaseaduslikku abi. Komisjon kohaldab 2014. aasta suuniseid, et hinnata rahaliste ettemaksete kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(216)

Tegevusabi kohta on 2014. aasta suuniste punktis 172 sätestatud, et komisjon kohaldab nende suuniste põhimõtteid kõigi lennujaamadele antud ebaseadusliku tegevusabi juhtumite suhtes isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja enne üleminekuperioodi algust. Et kõnesolevatest meetmetest ei teatatud enne nende võtmist, kujutavad need endast ebaseaduslikku abi. Komisjon kohaldab 2014. aasta suuniseid, et hinnata rahaliste ettemaksete kokkusobivust siseturuga.

8.1.3.1.   Investeerimisabi

Investeerimisabi

2005. aasta suuniste kohaldatavus

2005. aasta suuniste kohaldatavus

| (217) | 2005. aasta suuniste punktist 53 ilmneb, et kogu lennujaamade rahastamiseks antud abi ei kuulu 2005. aasta suuniste 4. jao kohaldamisalasse. Konkreetselt tuleb abi äritegevuseks, mis ei ole otseselt seotud lennujaama põhitegevusega, hinnata asjakohaste valdkondlike ja horisontaalsete õigusnormide alusel. Lisaks kohaldatakse 2005. aasta suuniste punkti 54 järgi neid suuniseid lennujaama kogu tegevuse suhtes, välja arvatud turvalisuse ja lennujuhtimisega seotud ülesanded või igasugune muu tegevus, mis kuulub liikmesriigi avaliku võimu eesõiguste raames viimase pädevusse. |
| --- | --- |

(217)

2005. aasta suuniste punktist 53 ilmneb, et kogu lennujaamade rahastamiseks antud abi ei kuulu 2005. aasta suuniste 4. jao kohaldamisalasse. Konkreetselt tuleb abi äritegevuseks, mis ei ole otseselt seotud lennujaama põhitegevusega, hinnata asjakohaste valdkondlike ja horisontaalsete õigusnormide alusel. Lisaks kohaldatakse 2005. aasta suuniste punkti 54 järgi neid suuniseid lennujaama kogu tegevuse suhtes, välja arvatud turvalisuse ja lennujuhtimisega seotud ülesanded või igasugune muu tegevus, mis kuulub liikmesriigi avaliku võimu eesõiguste raames viimase pädevusse.

| (218) | Lennujaamade taristute rahastamiseks antava investeerimisabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriume on kirjeldatud 2005. aasta suuniste jaos 4.1. Selle jao alusel on abikõlblikud ainult need investeeringud, mis on tehtud lennujaama otsese taristu ja sisseseade ehitamiseks (rajad, terminalid, perroon, lennujuhtimistorn) või lennujaama sisseseadet otseselt toetava varustuse tagamiseks (tuletõrjevarustus, turva- ja ohutusseadmed) (116). Õhutranspordiga seotud lennujaamateenuste osutamiseks antav abi kuulub 2005. aasta suuniste jao 4.3 kohaldamisalasse (toetused lennujaamateenustele). |
| --- | --- |

(218)

Lennujaamade taristute rahastamiseks antava investeerimisabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriume on kirjeldatud 2005. aasta suuniste jaos 4.1. Selle jao alusel on abikõlblikud ainult need investeeringud, mis on tehtud lennujaama otsese taristu ja sisseseade ehitamiseks (rajad, terminalid, perroon, lennujuhtimistorn) või lennujaama sisseseadet otseselt toetava varustuse tagamiseks (tuletõrjevarustus, turva- ja ohutusseadmed) (116). Õhutranspordiga seotud lennujaamateenuste osutamiseks antav abi kuulub 2005. aasta suuniste jao 4.3 kohaldamisalasse (toetused lennujaamateenustele).

116

| (219) | Kava 1 raames liigitas komisjon kõik tehtud investeeringud järgmiselt:

  Tabel 11


  Kava 1 raames tehtud investeeringute laad 2005. aasta suuniste alusel (eurodes) | Riiklikud investeeringud | Investeeringud, mis kuuluvad jao 4.1 alla | Muud investeeringud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Läänetiib (väljuvad lennud) | | 2 608 000 | |
| Idatiib (saabuvad lennud) | | 164 000 | |
| Terminali ajakohastamine | | 649 000 | |
| Turvaseadmed | 922 000 | | |
| teed ja mitmesugused võrgud:


  sh autoparkla | | 774 533 | 463 467 |
| Keskkonnauuringud ja -tööd | | 62 000 | |
| Tasud
   (117) | 55 669 | 688 223 | |
| Käitamisvarustuse ajakohastamine: | Infiltratsiooni- ja filtreerimispunktid |

(219)

Kava 1 raames liigitas komisjon kõik tehtud investeeringud järgmiselt:

Tabel 11

Tabel 11

Kava 1 raames tehtud investeeringute laad 2005. aasta suuniste alusel (eurodes)

Kava 1 raames tehtud investeeringute laad 2005. aasta suuniste alusel (eurodes)

Riiklikud investeeringud

Investeeringud, mis kuuluvad jao 4.1 alla

Muud investeeringud

Läänetiib (väljuvad lennud)

Läänetiib (väljuvad lennud)

2 608 000

Idatiib (saabuvad lennud)

Idatiib (saabuvad lennud)

164 000

Terminali ajakohastamine

Terminali ajakohastamine

649 000

Turvaseadmed

Turvaseadmed

922 000

teed ja mitmesugused võrgud:

teed ja mitmesugused võrgud:

sh autoparkla

sh autoparkla

774 533

463 467

Keskkonnauuringud ja -tööd

Keskkonnauuringud ja -tööd

62 000

Tasud
   (117)

Tasud

117

55 669

688 223

Käitamisvarustuse ajakohastamine:

Infiltratsiooni- ja filtreerimispunktid

133 000

1 131 000

Kokku

Kokku

1 110 669

1 110 669

6 076 756

6 076 756

463 467

463 467

| (220) | Komisjon märgib seega kava 1 raames, et riiklike investeeringute summa on 1 110 669 eurot; et 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute summa on 6 076 756 eurot ja muude investeeringute summa (mille alla kuuluvad investeeringud, mis on seotud äritegevusega, mis ei ole otseselt seotud lennujaama põhitegevusega, ning mida 2005. aasta suunised ei hõlmanud) on 463 467 eurot. Nagu on meenutatud põhjenduses 37, ei katnud avaliku sektori asutuste toetused (4,311 miljonit eurot) ametlikult konkreetseid investeeringuid kava 1 raames, vaid tehti kindlaks tehtavate investeeringute prognoositava kogusumma põhjal. Et analüüsida kava 1 raames makstud investeeringutoetuste kokkusobivust siseturuga 2005. aasta suuniste alusel, tuleb muude investeeringutega seotud kulud (s.o 463 000 eurot) abikõlblikest kuludest välja jätta. Komisjon märgib siiski, et pärast seda, kui riiklike investeeringute kulud (s.o 1 110 669 eurot) ja muude investeeringute kulud (s.o 463 467 eurot) kava 1 alusel tehtud investeeringute kogusummast maha arvata, ei ületa avaliku sektori asutuste makstud toetuste kogusumma (4,311 miljonit eurot), millest on maha arvatud riiklike kulude katmiseks CCIO-le antud 1 110 669 euro suurune toetus (nii et järele jääb 3,20 miljonit eurot) (118), 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute kogusummat (6,076 miljonit eurot). Seepärast ei olegi vaja analüüsida kava 1 raames antud investeerimisabi kokkusobivust siseturuga, lähtudes muudest õiguslikest alustest peale nende, mis on sätestatud 2005. aasta suuniste jaos 4.1. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon märgib seega kava 1 raames, et riiklike investeeringute summa on 1 110 669 eurot; et 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute summa on 6 076 756 eurot ja muude investeeringute summa (mille alla kuuluvad investeeringud, mis on seotud äritegevusega, mis ei ole otseselt seotud lennujaama põhitegevusega, ning mida 2005. aasta suunised ei hõlmanud) on 463 467 eurot. Nagu on meenutatud põhjenduses 37, ei katnud avaliku sektori asutuste toetused (4,311 miljonit eurot) ametlikult konkreetseid investeeringuid kava 1 raames, vaid tehti kindlaks tehtavate investeeringute prognoositava kogusumma põhjal. Et analüüsida kava 1 raames makstud investeeringutoetuste kokkusobivust siseturuga 2005. aasta suuniste alusel, tuleb muude investeeringutega seotud kulud (s.o 463 000 eurot) abikõlblikest kuludest välja jätta. Komisjon märgib siiski, et pärast seda, kui riiklike investeeringute kulud (s.o 1 110 669 eurot) ja muude investeeringute kulud (s.o 463 467 eurot) kava 1 alusel tehtud investeeringute kogusummast maha arvata, ei ületa avaliku sektori asutuste makstud toetuste kogusumma (4,311 miljonit eurot), millest on maha arvatud riiklike kulude katmiseks CCIO-le antud 1 110 669 euro suurune toetus (nii et järele jääb 3,20 miljonit eurot) (118), 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute kogusummat (6,076 miljonit eurot). Seepärast ei olegi vaja analüüsida kava 1 raames antud investeerimisabi kokkusobivust siseturuga, lähtudes muudest õiguslikest alustest peale nende, mis on sätestatud 2005. aasta suuniste jaos 4.1.

118

| (221) | Kava 2 raames liigitas komisjon investeeringud järgmiselt:

  Tabel 12


  Kava 2 raames tehtud investeeringute laad 2005. aasta suuniste alusel (eurodes) | Riiklik | Investeeringud, mis kuuluvad jao 4.1 alla | Muud investeeringud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Terminali laiendamine | | 1 327 749 | |
| Ohutuspiirded | 165 805 | | |
| Lennukiparkla ja ruleerimistee nõuetega vastavusse viimine | | 1 408 739 | |
| Angaaride ja radade uuendamine | | 231 542 | |
| Käik reisijavoogude eraldamiseks | 176 590 | | |
| Töötajate parkla, mis on kooskõlas veeseaduse sätetega | | 227 611 | |
| Sõidukirendi tagumine baas | | | 1 735 |
| Maa omandamine instrumentaalmaandumissüsteemiks | | 61 540 | |
| Sise- ja välismärgistus | | 10 510 | |
| Maillot' ukse reisijate vastuvõtu koht | | | 213 548 |
| Vastavusse viimine veeseaduse sätetega | | 46 141 | |
| Uuringud seoses instrumentaalmaandumissüsteemiga (ILS) | | 139 803 | |
| Avalike teede ajakohastamine | | 1 053 861 | |
| Halduskontorid | | 944 557 | |
| Terminal 2ga seotud uuringud | | 188 188 | |
| Juhuslikud väljaminekud, tasud ja ettenägematud kulud (119) | 86 085 | 659 038 | |
| Käitamisvarustuse ajakohastamine, sh






  — | piiripolitsei kabiinide tegemine |

(221)

Kava 2 raames liigitas komisjon investeeringud järgmiselt:

Tabel 12

Tabel 12

Kava 2 raames tehtud investeeringute laad 2005. aasta suuniste alusel (eurodes)

Kava 2 raames tehtud investeeringute laad 2005. aasta suuniste alusel (eurodes)

Riiklik

Investeeringud, mis kuuluvad jao 4.1 alla

Muud investeeringud

Terminali laiendamine

1 327 749

Ohutuspiirded

165 805

Lennukiparkla ja ruleerimistee nõuetega vastavusse viimine

1 408 739

Angaaride ja radade uuendamine

231 542

Käik reisijavoogude eraldamiseks

176 590

Töötajate parkla, mis on kooskõlas veeseaduse sätetega

227 611

Sõidukirendi tagumine baas

1 735

Maa omandamine instrumentaalmaandumissüsteemiks

61 540

Sise- ja välismärgistus

10 510

Maillot' ukse reisijate vastuvõtu koht

213 548

Vastavusse viimine veeseaduse sätetega

46 141

Uuringud seoses instrumentaalmaandumissüsteemiga (ILS)

139 803

Avalike teede ajakohastamine

1 053 861

Halduskontorid

944 557

Terminal 2ga seotud uuringud

188 188

Juhuslikud väljaminekud, tasud ja ettenägematud kulud (119)

119

86 085

659 038

Käitamisvarustuse ajakohastamine, sh

—

piiripolitsei kabiinide tegemine

| — | laserpeleti paigaldamine |
| --- | --- |

—

laserpeleti paigaldamine

| 52 670 |
| --- |

52 670

| 86 085 |
| --- |

86 085

2 039 000

Kokku

Kokku

567 782

567 782

8 338 279

8 338 279

215 283

215 283

| (222) | Komisjon märgib seega kava 2 raames, et riiklike investeeringute summa on 567 782 eurot; et 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute summa on 8 338 279 eurot ja muude investeeringute summa (mille alla kuuluvad investeeringud, mis on seotud äritegevusega, mis ei ole otseselt seotud lennujaama põhitegevusega, ja mida 2005. aasta suunised ei hõlmanud) on 215 283 eurot. Nagu on meenutatud põhjenduses 40, ei katnud avaliku sektori asutuste toetused (6,8 miljonit eurot) ametlikult konkreetseid investeeringuid kava 2 raames, vaid tehti kindlaks tehtavate investeeringute prognoositava kogusumma põhjal. Et analüüsida kava 2 raames makstud investeeringutoetuste kokkusobivust siseturuga 2005. aasta suuniste alusel, tuleb muude investeeringutega seotud kulud (s.o 215 283 eurot) abikõlblikest kuludest välja jätta. Komisjon märgib siiski, et pärast seda, kui riiklike investeeringute kulud (s.o 567 782 eurot) ja muude investeeringute kulud (s.o 215 283 eurot) kava 2 alusel tehtud investeeringute kogusummast maha arvata, ei ületa avaliku sektori asutuste makstud toetuste kogusumma (6,8 miljonit eurot), millest on maha arvatud riiklike kulude katmiseks CCIO-le antud 567 782 euro suurune toetus (nii et järele jääb 6,23 miljonit eurot) (120), 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute kogusummat (8,3 miljonit eurot). Seepärast ei olegi vaja analüüsida kava 2 raames antud investeerimisabi kokkusobivust siseturuga, lähtudes muudest õiguslikest alustest peale nende, mis on sätestatud 2005. aasta suuniste jaos 4.1. |
| --- | --- |

(222)

Komisjon märgib seega kava 2 raames, et riiklike investeeringute summa on 567 782 eurot; et 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute summa on 8 338 279 eurot ja muude investeeringute summa (mille alla kuuluvad investeeringud, mis on seotud äritegevusega, mis ei ole otseselt seotud lennujaama põhitegevusega, ja mida 2005. aasta suunised ei hõlmanud) on 215 283 eurot. Nagu on meenutatud põhjenduses 40, ei katnud avaliku sektori asutuste toetused (6,8 miljonit eurot) ametlikult konkreetseid investeeringuid kava 2 raames, vaid tehti kindlaks tehtavate investeeringute prognoositava kogusumma põhjal. Et analüüsida kava 2 raames makstud investeeringutoetuste kokkusobivust siseturuga 2005. aasta suuniste alusel, tuleb muude investeeringutega seotud kulud (s.o 215 283 eurot) abikõlblikest kuludest välja jätta. Komisjon märgib siiski, et pärast seda, kui riiklike investeeringute kulud (s.o 567 782 eurot) ja muude investeeringute kulud (s.o 215 283 eurot) kava 2 alusel tehtud investeeringute kogusummast maha arvata, ei ületa avaliku sektori asutuste makstud toetuste kogusumma (6,8 miljonit eurot), millest on maha arvatud riiklike kulude katmiseks CCIO-le antud 567 782 euro suurune toetus (nii et järele jääb 6,23 miljonit eurot) (120), 2005. aasta suuniste jaos 4.1 nimetatud investeeringute kogusummat (8,3 miljonit eurot). Seepärast ei olegi vaja analüüsida kava 2 raames antud investeerimisabi kokkusobivust siseturuga, lähtudes muudest õiguslikest alustest peale nende, mis on sätestatud 2005. aasta suuniste jaos 4.1.

120

Investeerimisabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid

Investeerimisabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumid

| (223) | Asjaomase investeerimisabi kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta suuniste punktis 61 sätestatud kriteeriumide ja kohtupraktika alusel (121). Lennujaamadele antav riigiabi peab nagu ükskõik missugune muu riigiabi olema vajalik majandustegevuse arengu soodustamiseks ja selle eesmärgiga proportsionaalne, et selle võiks tunnistada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks. Komisjon vaatleb seega lisaks 2005. aasta suunistes esitatud ja eespool nimetatud kriteeriumidele ka vastavust vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(223)

Asjaomase investeerimisabi kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta suuniste punktis 61 sätestatud kriteeriumide ja kohtupraktika alusel (121). Lennujaamadele antav riigiabi peab nagu ükskõik missugune muu riigiabi olema vajalik majandustegevuse arengu soodustamiseks ja selle eesmärgiga proportsionaalne, et selle võiks tunnistada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks. Komisjon vaatleb seega lisaks 2005. aasta suunistes esitatud ja eespool nimetatud kriteeriumidele ka vastavust vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele.

121

–   Abi soodustab teatava majandustegevuse arengut

Abi soodustab teatava majandustegevuse arengut

| (224) | Prantsusmaa esitatud eri dokumentidest ilmneb selgelt, et kavas 1 ja kavas 2 ette nähtud taristud tehti eesmärgiga võimaldada üksteisele järgnevatel käitajatel käitada Beauvais’ lennujaama kasutajate, töötajate ja ümberkaudsete elanike jaoks rahuldavatel ohutustingimustel, mis on kohandatud selle lennujaama täheldatud lennuliikluse märkimisväärse kasvuga aastatel 2000–2010, nagu on märgitud põhjenduses 37. Seda eesmärki on sõnaselgelt nimetatud nende kahe investeerimiskavaga seotud rahastamislepingutes. |
| --- | --- |

(224)

Prantsusmaa esitatud eri dokumentidest ilmneb selgelt, et kavas 1 ja kavas 2 ette nähtud taristud tehti eesmärgiga võimaldada üksteisele järgnevatel käitajatel käitada Beauvais’ lennujaama kasutajate, töötajate ja ümberkaudsete elanike jaoks rahuldavatel ohutustingimustel, mis on kohandatud selle lennujaama täheldatud lennuliikluse märkimisväärse kasvuga aastatel 2000–2010, nagu on märgitud põhjenduses 37. Seda eesmärki on sõnaselgelt nimetatud nende kahe investeerimiskavaga seotud rahastamislepingutes.

| (225) | Lisaks on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused andnud rahalist toetust, et muuta Beauvais’ lennujaam piirkondliku majandusarengu vahendiks. See ilmneb rahastamislepingute ja avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu sätetest endast. Kohalikud omavalitsused ja üksteisele järgnenud lennujaama käitajad on seadnud eesmärgiks muuta Beauvais’ lennujaam Pariisi transiidilennujaamast lennujaamaks, mis aitab kaasa Picardie’ piirkondlikule arengule. |
| --- | --- |

(225)

Lisaks on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused andnud rahalist toetust, et muuta Beauvais’ lennujaam piirkondliku majandusarengu vahendiks. See ilmneb rahastamislepingute ja avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu sätetest endast. Kohalikud omavalitsused ja üksteisele järgnenud lennujaama käitajad on seadnud eesmärgiks muuta Beauvais’ lennujaam Pariisi transiidilennujaamast lennujaamaks, mis aitab kaasa Picardie’ piirkondlikule arengule.

| (226) | Lennujaam vastas lõpuks jätkusuutliku arengu ja keskkonnakaitse eesmärkidele. Kõikides investeerimiskavades olid ette nähtud uuringud ja tööd, mis võisid vähendada Beauvais’ lennujaama lennuliiklusest tulenevaid keskkonnaohte. Seega kavandati ja kohandati taristud omavalitsuste vajaduse järgi kontrollida lennuliikluse arengut Beauvais’ lennujaamas. |
| --- | --- |

(226)

Lennujaam vastas lõpuks jätkusuutliku arengu ja keskkonnakaitse eesmärkidele. Kõikides investeerimiskavades olid ette nähtud uuringud ja tööd, mis võisid vähendada Beauvais’ lennujaama lennuliiklusest tulenevaid keskkonnaohte. Seega kavandati ja kohandati taristud omavalitsuste vajaduse järgi kontrollida lennuliikluse arengut Beauvais’ lennujaamas.

| (227) | Komisjon leiab seega, et Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele antud abi eesmärk oli hõlbustada Beauvais’ lennujaama arengut nii, et see saab ohutud taristud, mis suudavad vastu võtta enam liiklust. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon leiab seega, et Beauvais’ lennujaama üksteisele järgnenud käitajatele antud abi eesmärk oli hõlbustada Beauvais’ lennujaama arengut nii, et see saab ohutud taristud, mis suudavad vastu võtta enam liiklust.

–   Taristu on vajalik ja kindlaksmääratud eesmärgiga proportsionaalne.

Taristu on vajalik ja kindlaksmääratud eesmärgiga proportsionaalne.

Kava 1

Kava 1

| (228) | Komisjon leiab, et Prantsusmaa esitatud dokumendid ja teave võimaldavad tõdeda, et investeerimisabi andmise kuupäeval tundusid need taristud vajalikud ning taotletava eesmärgiga proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon leiab, et Prantsusmaa esitatud dokumendid ja teave võimaldavad tõdeda, et investeerimisabi andmise kuupäeval tundusid need taristud vajalikud ning taotletava eesmärgiga proportsionaalsed.

| (229) | Esiteks oli Beauvais’ lennujaam 2000. aastate alguses üsna vana, sest riik ja selle käitaja ei olnud teinud alates selle loomisest peale investeeringuid. Seega, kui riik otsustas Beauvais’ lennujaama ärieesmärgil käitada, kannatas Beauvais’ lennujaam märkimisväärse taristute puuduse all, eelkõige mis puudutab julgestusseadmeid, teede seisukorda ja lennujaamataristut ennast. Olemasolevad taristud ei olnud piisavad, et võtta vastu riigisiseseid ja rahvusvahelisi reisijaid rahuldavates julgestustingimustes. Kõik investeerimiskava 1 raames kavandatud investeeringud olid seega vajalikud, et tagada Beauvais’ lennujaama ohutu käitamine. |
| --- | --- |

(229)

Esiteks oli Beauvais’ lennujaam 2000. aastate alguses üsna vana, sest riik ja selle käitaja ei olnud teinud alates selle loomisest peale investeeringuid. Seega, kui riik otsustas Beauvais’ lennujaama ärieesmärgil käitada, kannatas Beauvais’ lennujaam märkimisväärse taristute puuduse all, eelkõige mis puudutab julgestusseadmeid, teede seisukorda ja lennujaamataristut ennast. Olemasolevad taristud ei olnud piisavad, et võtta vastu riigisiseseid ja rahvusvahelisi reisijaid rahuldavates julgestustingimustes. Kõik investeerimiskava 1 raames kavandatud investeeringud olid seega vajalikud, et tagada Beauvais’ lennujaama ohutu käitamine.

| (230) | Teiseks näivad kava 1 raames tehtud taristud taotletava eesmärgi seisukohast proportsionaalsed, sest need ei ületanud seda, mis oli vajalik, et Beauvais’ lennujaam võiks pakkuda teenust, mis vastab minimaalsetele ohutusnõuetele. Nagu on selgitatud põhjenduses 236, kavandati selles investeerimiskavas ette nähtud taristud Beuavais' lennujaama lennuliikluse suurenemise ettevaatlike prognooside põhjal. |
| --- | --- |

(230)

Teiseks näivad kava 1 raames tehtud taristud taotletava eesmärgi seisukohast proportsionaalsed, sest need ei ületanud seda, mis oli vajalik, et Beauvais’ lennujaam võiks pakkuda teenust, mis vastab minimaalsetele ohutusnõuetele. Nagu on selgitatud põhjenduses 236, kavandati selles investeerimiskavas ette nähtud taristud Beuavais' lennujaama lennuliikluse suurenemise ettevaatlike prognooside põhjal.

Kava 2

Kava 2

| (231) | Komisjon märgib, et samad kaalutlused, mis on esitatud põhjendustes 229 ja 230 seoses kavaga 1, õigustasid kava 2 vajalikkust ja proportsionaalsust, kusjuures kava 2 nähti ette selleks, et jätkata ja lõpetada pidevalt kasvava lennuliikluse vastuvõtmiseks vajalikud ohutus- ja ajakohastamistööd. |
| --- | --- |

(231)

Komisjon märgib, et samad kaalutlused, mis on esitatud põhjendustes 229 ja 230 seoses kavaga 1, õigustasid kava 2 vajalikkust ja proportsionaalsust, kusjuures kava 2 nähti ette selleks, et jätkata ja lõpetada pidevalt kasvava lennuliikluse vastuvõtmiseks vajalikud ohutus- ja ajakohastamistööd.

| (232) | Nii on see eelkõige terminali laiendamisega: juba ühe arhitektuuribüroo, kontrollibüroo ja hoone ökonoomsusele spetsialiseeritud büroo 2002. aasta aruandes juhiti tähelepanu Beauvais’ lennujaama märkimisväärsele pindala puudujäägile, võttes arvesse 2010. aastaks prognoositud 800 000 reisijani küündivat liiklust, mis võib siiski jääda sobivaks, kui seda arvu ei ületata ja kui lennujaam haldab reisijaid tõhusalt. Nagu on aga näidatud tabelis 1, teenindas lennujaam 2006. aastal siiski juba peaaegu kahte miljonit reisijat, mis õigustab tungivat vajadust seda struktuuri laiendada (122). |
| --- | --- |

(232)

Nii on see eelkõige terminali laiendamisega: juba ühe arhitektuuribüroo, kontrollibüroo ja hoone ökonoomsusele spetsialiseeritud büroo 2002. aasta aruandes juhiti tähelepanu Beauvais’ lennujaama märkimisväärsele pindala puudujäägile, võttes arvesse 2010. aastaks prognoositud 800 000 reisijani küündivat liiklust, mis võib siiski jääda sobivaks, kui seda arvu ei ületata ja kui lennujaam haldab reisijaid tõhusalt. Nagu on aga näidatud tabelis 1, teenindas lennujaam 2006. aastal siiski juba peaaegu kahte miljonit reisijat, mis õigustab tungivat vajadust seda struktuuri laiendada (122).

122

| (233) | Nii on see ka lennukiparklas tehtud töödega, mille eesmärk oli suurendada lennukite parkimise ala sügavust, teha painderaadiused ruleerimisteede vahele ja teha maapealne märgistus, et paremini reguleerida ja turvata lennuliiklust Beauvais’ lennujaamas, ilma et need tööd oleksid võimaldanud suurendada lennujaamas olemasolevate parkimiskohtade arvu. |
| --- | --- |

(233)

Nii on see ka lennukiparklas tehtud töödega, mille eesmärk oli suurendada lennukite parkimise ala sügavust, teha painderaadiused ruleerimisteede vahele ja teha maapealne märgistus, et paremini reguleerida ja turvata lennuliiklust Beauvais’ lennujaamas, ilma et need tööd oleksid võimaldanud suurendada lennujaamas olemasolevate parkimiskohtade arvu.

| (234) | Üldisemalt on kõik muud taristud osutunud vajalikuks, et lennujaamal oleks võimalik ületada taristute puudujääk eesmärgiga võtta vastu üha kasvavat lennuliiklust, mis võib aidata kaasa piirkonna majandusarengule. |
| --- | --- |

(234)

Üldisemalt on kõik muud taristud osutunud vajalikuks, et lennujaamal oleks võimalik ületada taristute puudujääk eesmärgiga võtta vastu üha kasvavat lennuliiklust, mis võib aidata kaasa piirkonna majandusarengule.

–   Taristu pakub rahuldavaid kasutusväljavaateid keskpikas perspektiivis.

Taristu pakub rahuldavaid kasutusväljavaateid keskpikas perspektiivis.

| (235) | Taristud tehti selleks, et vastata lennuliikluse kasvu mõistlikele ja rahuldavatele prognoosidele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(235)

Taristud tehti selleks, et vastata lennuliikluse kasvu mõistlikele ja rahuldavatele prognoosidele keskpikas perspektiivis.

| (236) | Näiteks 2001. aastal pakkus CCIO kava 1, mille eesmärk on jõuda 2006. aastaks 660 000 reisijani, samas kui lennujaama lennuliikluse kasvu indeks (+18 % aastas 2000. aastal) näitas, et reisijate arv on selleks kuupäevaks suurem (123). Niisugust kasvu nähti ette seoses Euroopa lennuliikluse märkimisväärse kasvu ja eelkõige odavlennuettevõtjate liikluse kasvuga, sest viimane suurenes alates 1996. aastast tormiliselt (124). |
| --- | --- |

(236)

Näiteks 2001. aastal pakkus CCIO kava 1, mille eesmärk on jõuda 2006. aastaks 660 000 reisijani, samas kui lennujaama lennuliikluse kasvu indeks (+18 % aastas 2000. aastal) näitas, et reisijate arv on selleks kuupäevaks suurem (123). Niisugust kasvu nähti ette seoses Euroopa lennuliikluse märkimisväärse kasvu ja eelkõige odavlennuettevõtjate liikluse kasvuga, sest viimane suurenes alates 1996. aastast tormiliselt (124).

123

124

| (237) | Peale selle põhines kava 2 oletusel, et liiklus on keskpikas perspektiivis 18 000 lendu, lähtudes tsiviillennunduse peadirektoraadi 29. juunil 2006 heaks kiidetud aruandest. |
| --- | --- |

(237)

Peale selle põhines kava 2 oletusel, et liiklus on keskpikas perspektiivis 18 000 lendu, lähtudes tsiviillennunduse peadirektoraadi 29. juunil 2006 heaks kiidetud aruandest.

| (238) | Tabelist 1 ilmneb, et eeldatavad liiklusmahud, millel need investeerimisotsused rajanevad, saavutati kõik täielikult ja ületati enne kavandatud tähtpäeva. |
| --- | --- |

(238)

Tabelist 1 ilmneb, et eeldatavad liiklusmahud, millel need investeerimisotsused rajanevad, saavutati kõik täielikult ja ületati enne kavandatud tähtpäeva.

–   Kõik potentsiaalsed kasutajad pääsevad taristule juurde võrdsetel alustel ja mittediskrimineerivalt.

Kõik potentsiaalsed kasutajad pääsevad taristule juurde võrdsetel alustel ja mittediskrimineerivalt.

| (239) | Ametlik uurimismenetlus kinnitas menetluse algatamise otsuses esitatud märkusi, et taristud avati kõigile potentsiaalsetele kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel. |
| --- | --- |

(239)

Ametlik uurimismenetlus kinnitas menetluse algatamise otsuses esitatud märkusi, et taristud avati kõigile potentsiaalsetele kasutajatele võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel.

–   Kaubanduse arengut ei kahjustata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

Kaubanduse arengut ei kahjustata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (240) | Prantsusmaa täpsustas oma märkustes, et Amiens-Glisy ja Roueni lennujaamad on äri- ja hobilennujaamad, kus puudub igasugune äriliiklus. Beauvais’ lennujaama arendamine ei mõjutanud seega kuidagi neid kahte lennujaama, mida ei saa pidada Beauvais’ lennujaamale sobivateks alternatiivideks. Nende lennujaamade ja Beauvais’ lennujaama vaheline konkurents oli seega väga piiratud ega olnud ohtu, et kaubandust kahjustatakse määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(240)

Prantsusmaa täpsustas oma märkustes, et Amiens-Glisy ja Roueni lennujaamad on äri- ja hobilennujaamad, kus puudub igasugune äriliiklus. Beauvais’ lennujaama arendamine ei mõjutanud seega kuidagi neid kahte lennujaama, mida ei saa pidada Beauvais’ lennujaamale sobivateks alternatiivideks. Nende lennujaamade ja Beauvais’ lennujaama vaheline konkurents oli seega väga piiratud ega olnud ohtu, et kaubandust kahjustatakse määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (241) | Hoolimata asjaolust, et Beauvais’ lennujaama reisijate arv kasvas aastatel 2000–2013 märkimisväärselt – 380 000 reisijalt peaaegu 4 miljonile väljasõitvale reisijale –, jäi selle turuosa Pariisi piirkonnas väga väikeseks (2011. aastal 4 %) võrreldes Roissy ja Orly lennujaamadega. Odavlennuliikluse puhul moodustas Beauvais’ lennujaam 2011. aastal Pariisist väljuvatest ja Pariisi suunduvatest lendudest 31 %, Roissy ja Orly lennujaam aga 69 %. Vastavalt Microeconomixi uuringule, mille esitasid CCIO, SMABT ja SAGEB (vt põhjendus 106 jj), suurenes odavlendude osakaal samal ajal Roissy ja Orly lennujaamade koguliikluses 2009.–2010. aastal 5,7 % võrra ning 2010.–2011. aastal 11,3 % võrra. Üksikasjaliku analüüsi põhjal kaldub see uuring näitama, et peamiselt odavlendudele spetsialiseeritud Beauvais’ lennujaama arendamine ei kahjustanud nende kahe Pariisi lennujaama odavlendude arengut oma omaduste ja turu (mis on erinevalt Pariisi lennujaamadest orienteeritud üksnes odavlennuturule) tõttu ning asjaolu tõttu, et Beauvais’ lennujaama liiklust ei suunatud massiliselt ümber ühte kahest teisest Pariisi lennujaamast. |
| --- | --- |

(241)

Hoolimata asjaolust, et Beauvais’ lennujaama reisijate arv kasvas aastatel 2000–2013 märkimisväärselt – 380 000 reisijalt peaaegu 4 miljonile väljasõitvale reisijale –, jäi selle turuosa Pariisi piirkonnas väga väikeseks (2011. aastal 4 %) võrreldes Roissy ja Orly lennujaamadega. Odavlennuliikluse puhul moodustas Beauvais’ lennujaam 2011. aastal Pariisist väljuvatest ja Pariisi suunduvatest lendudest 31 %, Roissy ja Orly lennujaam aga 69 %. Vastavalt Microeconomixi uuringule, mille esitasid CCIO, SMABT ja SAGEB (vt põhjendus 106 jj), suurenes odavlendude osakaal samal ajal Roissy ja Orly lennujaamade koguliikluses 2009.–2010. aastal 5,7 % võrra ning 2010.–2011. aastal 11,3 % võrra. Üksikasjaliku analüüsi põhjal kaldub see uuring näitama, et peamiselt odavlendudele spetsialiseeritud Beauvais’ lennujaama arendamine ei kahjustanud nende kahe Pariisi lennujaama odavlendude arengut oma omaduste ja turu (mis on erinevalt Pariisi lennujaamadest orienteeritud üksnes odavlennuturule) tõttu ning asjaolu tõttu, et Beauvais’ lennujaama liiklust ei suunatud massiliselt ümber ühte kahest teisest Pariisi lennujaamast.

| (242) | Lisaks oli Roissy lennujaama reisijate arv 62 052 917 reisijat ja Orly reisijate arv samal aastal 28 274 154 reisijat. Komisjon tuvastas, et juba 2025. aastal peab Roissy lennujaam toime tulema suurema nõudlusega kui tema suutlikkus. Et Orly lennujaama liiklus on piiratud haldusotsusega, (125) võib seda lennujaama praegu pidada ülekoormatuks. Beauvais’ lennujaam näib Pariisi läheduse tõttu seega olevat tõhus vahend võitlemiseks ülekoormatusega Pariisi kahes lennujaamas. |
| --- | --- |

(242)

Lisaks oli Roissy lennujaama reisijate arv 62 052 917 reisijat ja Orly reisijate arv samal aastal 28 274 154 reisijat. Komisjon tuvastas, et juba 2025. aastal peab Roissy lennujaam toime tulema suurema nõudlusega kui tema suutlikkus. Et Orly lennujaama liiklus on piiratud haldusotsusega, (125) võib seda lennujaama praegu pidada ülekoormatuks. Beauvais’ lennujaam näib Pariisi läheduse tõttu seega olevat tõhus vahend võitlemiseks ülekoormatusega Pariisi kahes lennujaamas.

125

| (243) | Komisjon märgib ka, et investeerimisabi, mida Beauvais' lennujaam sai, oli mõeldud eelkõige selleks, et tagada nende taristute ohutus, mis oli üle koormatud liikluse ulatusliku suurenemise tõttu aastatel 2000–2010, mitte niivõrd selleks, et soodustada selle liikluse arengut. Teisisõnu koges Beauvais’ lennujaam teatavat edu juba ilma selle investeerimisabita (vt põhjendus 224), sest teatavad odavlennuettevõtjad otsustasid avada seal lennuliine ja võib-olla ka luua seal stabiilse baasi. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon märgib ka, et investeerimisabi, mida Beauvais' lennujaam sai, oli mõeldud eelkõige selleks, et tagada nende taristute ohutus, mis oli üle koormatud liikluse ulatusliku suurenemise tõttu aastatel 2000–2010, mitte niivõrd selleks, et soodustada selle liikluse arengut. Teisisõnu koges Beauvais’ lennujaam teatavat edu juba ilma selle investeerimisabita (vt põhjendus 224), sest teatavad odavlennuettevõtjad otsustasid avada seal lennuliine ja võib-olla ka luua seal stabiilse baasi.

| (244) | Alternatiivsete transpordiliikide puhul ei tuvastatud samuti ametlikus uurimismenetluses, et nende arengut oleks kahjustatud määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, nagu SMABT, CCIO ja SAGEB oma ühistes märkustes näitasid (vt põhjendus 108). |
| --- | --- |

(244)

Alternatiivsete transpordiliikide puhul ei tuvastatud samuti ametlikus uurimismenetluses, et nende arengut oleks kahjustatud määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, nagu SMABT, CCIO ja SAGEB oma ühistes märkustes näitasid (vt põhjendus 108).

–   Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| (245) | Mis puudutab esiteks kava 1, siis komisjon märgib, et esitatud teabest ilmneb selgelt, et CCIO ei oleks suutnud kavandatud investeeringuid üksi rahastada. CCIO lennujaamateenus oli majandusaastatel 2000 ja 2001 puudujäägis (vt tabel 2). Lisaks kasutas CCIO laenu selleks, et rahastada oma osalemist investeerimisprogrammi rahastamises (126). Sellele investeerimiskavale antud abi osutus seega vajalikuks. |
| --- | --- |

(245)

Mis puudutab esiteks kava 1, siis komisjon märgib, et esitatud teabest ilmneb selgelt, et CCIO ei oleks suutnud kavandatud investeeringuid üksi rahastada. CCIO lennujaamateenus oli majandusaastatel 2000 ja 2001 puudujäägis (vt tabel 2). Lisaks kasutas CCIO laenu selleks, et rahastada oma osalemist investeerimisprogrammi rahastamises (126). Sellele investeerimiskavale antud abi osutus seega vajalikuks.

126

| (246) | Komisjon märgib ka, et kohalike omavalitsuste abi osakaal moodustas abikõlblike kulude kogusummast 53 %, mis ei ole ebaproportsionaalne, arvestades otsekohe investeerimise vajadusi abi andmise kuupäeval. Lisaks nähti igas 2002. aastal sõlmitud rahastamislepingus ette süsteem abi tagasinõudmiseks juhul, kui kulutusi ei ole tehtud või kui need jäävad alla investeeringute prognoositava kogusumma. Samamoodi oli see abi piiratud isegi juhuks, kui prognoositav kogusumma ületatakse. Rahastamislepingutega nähti ette ka omavalitsuste kontroll tehtud kulutuste üle, kusjuures toetusi pidi makstama osamaksetena vastavalt CCIO esitatud tõendavatele dokumentidele. Sellele investeerimiskavale antud abi osutus seega vajalikuks ja proportsionaalseks. |
| --- | --- |

(246)

Komisjon märgib ka, et kohalike omavalitsuste abi osakaal moodustas abikõlblike kulude kogusummast 53 %, mis ei ole ebaproportsionaalne, arvestades otsekohe investeerimise vajadusi abi andmise kuupäeval. Lisaks nähti igas 2002. aastal sõlmitud rahastamislepingus ette süsteem abi tagasinõudmiseks juhul, kui kulutusi ei ole tehtud või kui need jäävad alla investeeringute prognoositava kogusumma. Samamoodi oli see abi piiratud isegi juhuks, kui prognoositav kogusumma ületatakse. Rahastamislepingutega nähti ette ka omavalitsuste kontroll tehtud kulutuste üle, kusjuures toetusi pidi makstama osamaksetena vastavalt CCIO esitatud tõendavatele dokumentidele. Sellele investeerimiskavale antud abi osutus seega vajalikuks ja proportsionaalseks.

| (247) | Mis puudutab teiseks kava 2 raames CCIO-le antud investeerimisabi, siis tuvastas komisjon tungiva vajaduse teha sihtotstarbelisi investeeringuid ja nende investeeringute väga piiratud amortisatsiooniperioodi CCIO-le (127). Seetõttu leiab komisjon, et abi oli vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse abi andmise kuupäeval valitsenud konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

(247)

Mis puudutab teiseks kava 2 raames CCIO-le antud investeerimisabi, siis tuvastas komisjon tungiva vajaduse teha sihtotstarbelisi investeeringuid ja nende investeeringute väga piiratud amortisatsiooniperioodi CCIO-le (127). Seetõttu leiab komisjon, et abi oli vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse abi andmise kuupäeval valitsenud konkreetseid asjaolusid.

127

| (248) | Komisjon järeldab seega, et kogu käsitletaval juhul antud investeerimisabi oli vajalik ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

(248)

Komisjon järeldab seega, et kogu käsitletaval juhul antud investeerimisabi oli vajalik ja proportsionaalne.

Järeldus investeerimisabi kokkusobivuse kohta siseturuga

Järeldus investeerimisabi kokkusobivuse kohta siseturuga

| (249) | Komisjon järeldab, et käesolevas jaos nimetatud investeerimisabi on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c niisugusena, nagu seda on tõlgendatud 2005. aasta suunistes. |
| --- | --- |

(249)

Komisjon järeldab, et käesolevas jaos nimetatud investeerimisabi on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c niisugusena, nagu seda on tõlgendatud 2005. aasta suunistes.

8.1.3.2.   Tegevusabi

Tegevusabi

| (250) | 2014. aasta suuniste punktis 137 on ette nähtud, et enne üleminekuperioodi algust antud tegevusabi (sealhulgas enne 4. aprilli 2014 antud abi) võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses tingimusel, et on täidetud jaos 5.1.2 loetletud tingimused, välja arvatud punktide 115, 119, 121, 122, 123, 126, 127, 128, 129, 130, 132, 133 ja 134 tingimused. |
| --- | --- |

(250)

2014. aasta suuniste punktis 137 on ette nähtud, et enne üleminekuperioodi algust antud tegevusabi (sealhulgas enne 4. aprilli 2014 antud abi) võib tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses tingimusel, et on täidetud jaos 5.1.2 loetletud tingimused, välja arvatud punktide 115, 119, 121, 122, 123, 126, 127, 128, 129, 130, 132, 133 ja 134 tingimused.

| (251) | 2014. aasta suuniste jaos 5.1.2 sätestatud tingimusi on analüüsitud allpool. |
| --- | --- |

(251)

2014. aasta suuniste jaos 5.1.2 sätestatud tingimusi on analüüsitud allpool.

–   Abi soodustab teatava majandustegevuse arengut

Abi soodustab teatava majandustegevuse arengut

| (252) | 2001., 2002. ja 2004. aastal nullmääraga tehtud rahaliste ettemaksete eesmärk oli võimaldada CCIO lennujaamateenusel jätkata oma tegevust Beauvais’ lennujaama haldamisel, et muuta see vahendiks, mis teenib Picardie’ piirkonna majandusarengut. Seega oli abi eesmärk hõlbustada Beauvais’ lennujaamategevuse piirkondlikku arengut. Ülejäänu puhul märgib komisjon, et Beauvais’ lennujaam on Pariisi piirkonna huvides, sest aitab vähendada lennuliikluse ülekoormust Prantsusmaa pealinna ümbruses. |
| --- | --- |

(252)

2001., 2002. ja 2004. aastal nullmääraga tehtud rahaliste ettemaksete eesmärk oli võimaldada CCIO lennujaamateenusel jätkata oma tegevust Beauvais’ lennujaama haldamisel, et muuta see vahendiks, mis teenib Picardie’ piirkonna majandusarengut. Seega oli abi eesmärk hõlbustada Beauvais’ lennujaamategevuse piirkondlikku arengut. Ülejäänu puhul märgib komisjon, et Beauvais’ lennujaam on Pariisi piirkonna huvides, sest aitab vähendada lennuliikluse ülekoormust Prantsusmaa pealinna ümbruses.

–   Vajadus riigi sekkumiseks

Vajadus riigi sekkumiseks

| (253) | 2014. aasta suuniste punktile 118 tuginedes märgib komisjon, et tegeliku aastase reisijateliikluse põhjal, mida täheldati kahel majandusaastal enne iga majandusaastat, mil rahalisi ettemakseid tehti (st 2001., 2002. ja 2004. majandusaasta), võis Beauvais' lennujaama pidada iga tegevusabi andmise kuupäeval lennujaamaks, mis ei suuda kanda suuremat või väiksemat osa oma kuludest (128). |
| --- | --- |

(253)

2014. aasta suuniste punktile 118 tuginedes märgib komisjon, et tegeliku aastase reisijateliikluse põhjal, mida täheldati kahel majandusaastal enne iga majandusaastat, mil rahalisi ettemakseid tehti (st 2001., 2002. ja 2004. majandusaasta), võis Beauvais' lennujaama pidada iga tegevusabi andmise kuupäeval lennujaamaks, mis ei suuda kanda suuremat või väiksemat osa oma kuludest (128).

128

| (254) | 2014. aasta suunistes on ka nõutud, et abi tooks kaasa märkimisväärse paranemise, mida turg ise ei suuda pakkuda. Komisjon leiab, et käsitletavas asjas on see nii. Beauvais’ lennujaama kriitiline majanduslik olukord iga rahalise ettemakse tegemise ajal (mida iseloomustas endiselt väike liiklus, tungiv vajadus turvaliste taristute järele ja kahjumis bilanss) (129) võis raskendada lennujaamateenuse jaoks juurdepääsu mõistliku laenuintressiga turule (130). Et need raskused olid niisugused, et Picardie’ piirkond jäi ilma turvalise lennujaamataristuta, mida oli tema majandusarenguks tarvis, olid rahalised ettemaksed vajalikud selleks, et vältida Beauvais’ lennujaama maksmata jätmist. |
| --- | --- |

(254)

2014. aasta suunistes on ka nõutud, et abi tooks kaasa märkimisväärse paranemise, mida turg ise ei suuda pakkuda. Komisjon leiab, et käsitletavas asjas on see nii. Beauvais’ lennujaama kriitiline majanduslik olukord iga rahalise ettemakse tegemise ajal (mida iseloomustas endiselt väike liiklus, tungiv vajadus turvaliste taristute järele ja kahjumis bilanss) (129) võis raskendada lennujaamateenuse jaoks juurdepääsu mõistliku laenuintressiga turule (130). Et need raskused olid niisugused, et Picardie’ piirkond jäi ilma turvalise lennujaamataristuta, mida oli tema majandusarenguks tarvis, olid rahalised ettemaksed vajalikud selleks, et vältida Beauvais’ lennujaama maksmata jätmist.

129

130

–   Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

| (255) | Arvestades et CCIO lennujaamateenusel olid abi andmise kuupäeval kahjumlikud finantstulemused (131) ja ta seisis silmitsi sularaha puudujäägiga, võimaldasid rahalised ettemaksed tal Beauvais’ lennujaama haldamise tegevust jätkata, et muuta see vahendiks, mis on piirkondliku majandusarengu teenistuses, ja muuta taristu ohutuks. Komisjon märgib, et need ettemaksed olid lisaks ajaliselt piiratud ja kujutavad endast turgu kõige vähem moonutavat vahendit, sest nende eesmärk oli rahuldada ajutist vajadust likviidsete vahendite järele. Seega oli abi asjakohane vahend ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(255)

Arvestades et CCIO lennujaamateenusel olid abi andmise kuupäeval kahjumlikud finantstulemused (131) ja ta seisis silmitsi sularaha puudujäägiga, võimaldasid rahalised ettemaksed tal Beauvais’ lennujaama haldamise tegevust jätkata, et muuta see vahendiks, mis on piirkondliku majandusarengu teenistuses, ja muuta taristu ohutuks. Komisjon märgib, et need ettemaksed olid lisaks ajaliselt piiratud ja kujutavad endast turgu kõige vähem moonutavat vahendit, sest nende eesmärk oli rahuldada ajutist vajadust likviidsete vahendite järele. Seega oli abi asjakohane vahend ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks.

131

–   Ergutava mõju olemasolu

Ergutava mõju olemasolu

| (256) | Komisjon märgib, et nende rahaliste ettemaksete puudumise korral oleks CCIO kui lennujaama käitaja tegevus märkimisväärselt kahanenud (või isegi peatunud maksete tegemata jätmise riski tõttu), kuigi Beauvais’ lennujaamataristu kasvas 2000. aastate alguses jõudsalt. Selline olukord oleks seadnud tugevasti ohtu põhjenduses 252 kirjeldatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamise. Seega oli abil kahtlemata ergutav mõju. |
| --- | --- |

(256)

Komisjon märgib, et nende rahaliste ettemaksete puudumise korral oleks CCIO kui lennujaama käitaja tegevus märkimisväärselt kahanenud (või isegi peatunud maksete tegemata jätmise riski tõttu), kuigi Beauvais’ lennujaamataristu kasvas 2000. aastate alguses jõudsalt. Selline olukord oleks seadnud tugevasti ohtu põhjenduses 252 kirjeldatud üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamise. Seega oli abil kahtlemata ergutav mõju.

–   Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (257) | 2014. aasta suuniste punkti 125 kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi selleks, et olla proportsionaalne, piirduma minimaalselt vajalikuga, mida on abi saava tegevuse toimumiseks tarvis. Käsitletaval juhul leiab komisjon, et rahalised ettemaksed olid proportsionaalsed, sest need võimaldasid Beauvais’ lennujaamal pidada kinni oma kohestest maksetähtaegadest. Komisjon märgib ka, et need ettemaksed olid väikesed, mistõttu piirdus abi sellega, mis oli vajalik ühekordsete likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Komisjon nendib veel, et CCIO lennujaamateenus hüvitas need kiiresti juba 2005. aastal. Järelikult piirdusid rahalised ettemaksed rangelt minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(257)

2014. aasta suuniste punkti 125 kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi selleks, et olla proportsionaalne, piirduma minimaalselt vajalikuga, mida on abi saava tegevuse toimumiseks tarvis. Käsitletaval juhul leiab komisjon, et rahalised ettemaksed olid proportsionaalsed, sest need võimaldasid Beauvais’ lennujaamal pidada kinni oma kohestest maksetähtaegadest. Komisjon märgib ka, et need ettemaksed olid väikesed, mistõttu piirdus abi sellega, mis oli vajalik ühekordsete likviidsusvajaduste rahuldamiseks. Komisjon nendib veel, et CCIO lennujaamateenus hüvitas need kiiresti juba 2005. aastal. Järelikult piirdusid rahalised ettemaksed rangelt minimaalselt vajalikuga.

–   Konkurentsile ja kaubandusele avaldatava põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

Konkurentsile ja kaubandusele avaldatava põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (258) | Lõpuks, nagu on põhjenduses 240 jj märgitud: hoolimata sellest, et Beauvais’ lennujaama teeninduspiirkonnas on ka teisi lennujaamu, ei teenindanud mõned neist kommertslende. Lisaks ei saanud käsitletavas asjas antud tegevusabi väike summa avaldada negatiivset mõju kahe teise Pariisi lennujaama (Roissy ja Orly) arengule, mille suurust ja liiklusmahtu ei saanud Beauvais’ lennujaama omaga võrrelda. Pealegi anti lennujaamataristud mittediskrimineerivatel tingimustel kõikide lennuettevõtjate käsutusse. |
| --- | --- |

(258)

Lõpuks, nagu on põhjenduses 240 jj märgitud: hoolimata sellest, et Beauvais’ lennujaama teeninduspiirkonnas on ka teisi lennujaamu, ei teenindanud mõned neist kommertslende. Lisaks ei saanud käsitletavas asjas antud tegevusabi väike summa avaldada negatiivset mõju kahe teise Pariisi lennujaama (Roissy ja Orly) arengule, mille suurust ja liiklusmahtu ei saanud Beauvais’ lennujaama omaga võrrelda. Pealegi anti lennujaamataristud mittediskrimineerivatel tingimustel kõikide lennuettevõtjate käsutusse.

–   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (259) | Selle põhjal järeldab komisjon, et 2014. aasta suunistes sätestatud kokkusobivustingimusi järgiti ja seega kujutavad rahalised ettemaksed, mida CCIO üldosakond tegi nullmääraga sama üksuse lennujaamateenusele, endast siseturuga kokkusobivat riigiabi vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c niisugusena, nagu seda on tõlgendatud 2014. aasta suunistes. |
| --- | --- |

(259)

Selle põhjal järeldab komisjon, et 2014. aasta suunistes sätestatud kokkusobivustingimusi järgiti ja seega kujutavad rahalised ettemaksed, mida CCIO üldosakond tegi nullmääraga sama üksuse lennujaamateenusele, endast siseturuga kokkusobivat riigiabi vastavalt artikli 107 lõike 3 punktile c niisugusena, nagu seda on tõlgendatud 2014. aasta suunistes.

8.2.   Meetmed lennuettevõtjate kasuks

Meetmed lennuettevõtjate kasuks

| (260) | Nagu on märgitud põhjenduses 125, peab lennuettevõtja kasuks võetud meede selleks, et seda saaks käsitada riigiabina, vastama mitmele kumulatiivsele tingimusele. Eelkõige peab see andma lennuettevõtjale majandusliku eelise. Komisjon järeldas, et kõnesolevad meetmed lennuettevõtjate kasuks ei andnud neile majanduslikku eelist jaos 8.2.1 esitatud põhjustel. Seetõttu on käesolevas jaos piirdutud majandusliku eelise puudumise tõendamisega, ilma et oleks vaja uurida muid riigiabi olemasolu kriteeriume. |
| --- | --- |

(260)

Nagu on märgitud põhjenduses 125, peab lennuettevõtja kasuks võetud meede selleks, et seda saaks käsitada riigiabina, vastama mitmele kumulatiivsele tingimusele. Eelkõige peab see andma lennuettevõtjale majandusliku eelise. Komisjon järeldas, et kõnesolevad meetmed lennuettevõtjate kasuks ei andnud neile majanduslikku eelist jaos 8.2.1 esitatud põhjustel. Seetõttu on käesolevas jaos piirdutud majandusliku eelise puudumise tõendamisega, ilma et oleks vaja uurida muid riigiabi olemasolu kriteeriume.

8.2.1.   Majandusliku eelise puudumine

Majandusliku eelise puudumine

| (261) | Et teha kindlaks, kas lepingud, mille CCIO ja SAGEB lennuettevõtjatega sõlmisid, annavad lennuettevõtjatele eelise, peab komisjon uurima, kas sarnastel asjaoludel oleks eraettevõtja, kes lähtub prognoositavast kasumlikkuse võimalusest, sotsiaal-, regionaal- või valdkondliku poliitika kaalutlusi kõrvale jättes ning tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsedes sõlminud samalaadsed ärilepingud nagu Beauvais’ lennujaama käitaja (CCIO, seejärel SAGEB). Tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel antud riiklikke vahendeid ei loeta riigiabiks. |
| --- | --- |

(261)

Et teha kindlaks, kas lepingud, mille CCIO ja SAGEB lennuettevõtjatega sõlmisid, annavad lennuettevõtjatele eelise, peab komisjon uurima, kas sarnastel asjaoludel oleks eraettevõtja, kes lähtub prognoositavast kasumlikkuse võimalusest, sotsiaal-, regionaal- või valdkondliku poliitika kaalutlusi kõrvale jättes ning tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsedes sõlminud samalaadsed ärilepingud nagu Beauvais’ lennujaama käitaja (CCIO, seejärel SAGEB). Tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel antud riiklikke vahendeid ei loeta riigiabiks.

| (262) | Seega, mis puudutab lennujaamade riiklikku rahastamist, siis analüüs, mille käigus analüüsitakse vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele – mille kohaldatavus käsitletavas asjas tekitab vähe kahtlusi, sest tegemist on ärilepingutega, mida lennujaamal on vaja sageli oma äritegevuse raames sõlmida –, peab põhinema eelnevatel kasumlikkuse väljavaadetel, mis on rahastamist pakkuva üksuse jaoks rahuldavad. Selleks otstarbeks kasutatavad liiklusmahu prognoosid peavad olema realistlikud ning neid tuleb analüüsida mõistliku tundlikkusega. Käitamisplaani puudumine on märk sellest, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet võib-olla ei järgita (132). Niisuguse plaani puudumise korral võivad liikmesriigid esitada asjaomastelt riigiasutustelt või lennujaamadelt pärit analüüsi või sisedokumendid, mis tõendavad selgelt, et enne riiklike vahendite andmist tehtud analüüsist ilmneb, et turumajandustingimustes tegutseva isiku test on läbitud. |
| --- | --- |

(262)

Seega, mis puudutab lennujaamade riiklikku rahastamist, siis analüüs, mille käigus analüüsitakse vastavust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele – mille kohaldatavus käsitletavas asjas tekitab vähe kahtlusi, sest tegemist on ärilepingutega, mida lennujaamal on vaja sageli oma äritegevuse raames sõlmida –, peab põhinema eelnevatel kasumlikkuse väljavaadetel, mis on rahastamist pakkuva üksuse jaoks rahuldavad. Selleks otstarbeks kasutatavad liiklusmahu prognoosid peavad olema realistlikud ning neid tuleb analüüsida mõistliku tundlikkusega. Käitamisplaani puudumine on märk sellest, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet võib-olla ei järgita (132). Niisuguse plaani puudumise korral võivad liikmesriigid esitada asjaomastelt riigiasutustelt või lennujaamadelt pärit analüüsi või sisedokumendid, mis tõendavad selgelt, et enne riiklike vahendite andmist tehtud analüüsist ilmneb, et turumajandustingimustes tegutseva isiku test on läbitud.

132

8.2.1.1.   Äriplaanide rekonstruktsioon – CCIO ja SAGEB

Äriplaanide rekonstruktsioon – CCIO ja SAGEB

| (263) | Komisjon leiab, et eelmises põhjenduses nimetatud tehingud on turutingimustega kooskõlas, lähtudes nende äriplaanide rekonstruktsioonist, mille oleks koostanud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, et otsustada (või mitte) sõlmida lennuettevõtjatega lepingud (133). |
| --- | --- |

(263)

Komisjon leiab, et eelmises põhjenduses nimetatud tehingud on turutingimustega kooskõlas, lähtudes nende äriplaanide rekonstruktsioonist, mille oleks koostanud turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja, et otsustada (või mitte) sõlmida lennuettevõtjatega lepingud (133).

133

| (264) | Nagu on märgitud jaos 5.2, esitas Prantsusmaa tabelis 9 nimetatud lepingute kohta, mille CCIO oli allkirjastanud, (välja arvatud lepingud RYAN1 ja RYAN2 puhul) tagantjärele tehtud analüüsid, milles simuleeriti mõistlikke teadmisi ja oletusi, mis lennujaama käitajal oleksid võinud olla enne lepingute sõlmimist. SAGEB allkirjastatud lepingute puhul esitas Prantsusmaa enne lepingute allkirjastamist koostatud äriplaanid ja rekonstrueeris need, et arvutada välja nende lisapanus lennujaama käitaja kasumisse. |
| --- | --- |

(264)

Nagu on märgitud jaos 5.2, esitas Prantsusmaa tabelis 9 nimetatud lepingute kohta, mille CCIO oli allkirjastanud, (välja arvatud lepingud RYAN1 ja RYAN2 puhul) tagantjärele tehtud analüüsid, milles simuleeriti mõistlikke teadmisi ja oletusi, mis lennujaama käitajal oleksid võinud olla enne lepingute sõlmimist. SAGEB allkirjastatud lepingute puhul esitas Prantsusmaa enne lepingute allkirjastamist koostatud äriplaanid ja rekonstrueeris need, et arvutada välja nende lisapanus lennujaama käitaja kasumisse.

| (265) | Komisjon märgib, et Prantsusmaa ei ole piisavalt põhjendanud mitut eel- ja järelanalüüsis tehtud oletust. Üksikasjalik analüüs ei kinnita konkreetselt oletusi lennujaama käitaja lisakulude kohta. Muud oletused, näiteks lennukite täitumus või lennundusega seotud või mitteseotud tulud, on mõne analüüsi puhul vähe põhjendatud. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon märgib, et Prantsusmaa ei ole piisavalt põhjendanud mitut eel- ja järelanalüüsis tehtud oletust. Üksikasjalik analüüs ei kinnita konkreetselt oletusi lennujaama käitaja lisakulude kohta. Muud oletused, näiteks lennukite täitumus või lennundusega seotud või mitteseotud tulud, on mõne analüüsi puhul vähe põhjendatud.

| (266) | Et need oletused on finantsprognooside põhiparameetrid, otsustas komisjon kindlaks määrata oletused, mille oleks teinud tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama käitaja. Samuti otsustas komisjon rekonstrueerida äriplaanid niisugusena, nagu need oleks koostanud nende oletuste põhjal tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama käitaja enne, kui ta otsustas (või mitte) sõlmida lennuettevõtjatega lepingud. Kui äriplaani rekonstruktsioon näitab, et lepingu allkirjastamine võimaldab lennujaama käitajal saada lisakasumit, käitub lennujaama käitaja lepingu allkirjastamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. |
| --- | --- |

(266)

Et need oletused on finantsprognooside põhiparameetrid, otsustas komisjon kindlaks määrata oletused, mille oleks teinud tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama käitaja. Samuti otsustas komisjon rekonstrueerida äriplaanid niisugusena, nagu need oleks koostanud nende oletuste põhjal tavapärastes turumajanduse tingimustes tegutsev lennujaama käitaja enne, kui ta otsustas (või mitte) sõlmida lennuettevõtjatega lepingud. Kui äriplaani rekonstruktsioon näitab, et lepingu allkirjastamine võimaldab lennujaama käitajal saada lisakasumit, käitub lennujaama käitaja lepingu allkirjastamisel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana.

8.2.1.2.   Äriplaanide rekonstrueerimine komisjoni poolt – valitud oletused

Äriplaanide rekonstrueerimine komisjoni poolt – valitud oletused

| (267) | Tabelis 9 nimetatud lepingutel on igaühel väga eripärased jooned (vt tabel 10). Iga lepingu puhul rekonstrueeris komisjon äriplaani, milles võeti arvesse reisijate arvu, lennukite täitumuse, tulude ja kulude oletusi. Need rekonstruktsioonid võimaldavad kindlaks määrata lisakasumi (või lisakahjumi), mida lennujaama käitaja võib lepingu sõlmimisel oodata. Oletused olid järgmised: |
| --- | --- |

(267)

Tabelis 9 nimetatud lepingutel on igaühel väga eripärased jooned (vt tabel 10). Iga lepingu puhul rekonstrueeris komisjon äriplaani, milles võeti arvesse reisijate arvu, lennukite täitumuse, tulude ja kulude oletusi. Need rekonstruktsioonid võimaldavad kindlaks määrata lisakasumi (või lisakahjumi), mida lennujaama käitaja võib lepingu sõlmimisel oodata. Oletused olid järgmised:

Reisijate arv (liiklus)

Reisijate arv (liiklus)

| (268) | Mõned lepingud põhinevad liikluskohustustel, mis seisnevad reisijate arvus (nt leping RYAN4 põhineb kohustusel teha lisaks juba käitatavatele edasi-tagasi lendudele vähemalt kümme edasi-tagasi lendu nädalas). Teistes lepingutes on viidatud lennuettevõtja kavandatud liiklusele, kuid see ei kujuta endast siiski kindlat kohustust. Lõpuks tuleb märkida, et mõnes lepingus ei ole mainitud mingit liikluskohustust. |
| --- | --- |

(268)

Mõned lepingud põhinevad liikluskohustustel, mis seisnevad reisijate arvus (nt leping RYAN4 põhineb kohustusel teha lisaks juba käitatavatele edasi-tagasi lendudele vähemalt kümme edasi-tagasi lendu nädalas). Teistes lepingutes on viidatud lennuettevõtja kavandatud liiklusele, kuid see ei kujuta endast siiski kindlat kohustust. Lõpuks tuleb märkida, et mõnes lepingus ei ole mainitud mingit liikluskohustust.

| (269) | Kui lepingud sisaldavad liikluskohustust, võttis komisjon arvesse just seda liiklusmahtu. Kui mainitakse lennuliikluse mahtu, ilma et see viitaks lennuettevõtja kohustusele, kasutas komisjon nimetatud mahtu ja tegi tundlikkusanalüüsid, et kontrollida, kas suurem või väiksem maht viiks sama järelduseni, nimelt kas asjaomane leping tekitab lennujaama käitajale kasumit või kahjumit. Kui mahtu ei ole üldse mainitud, on komisjon teinud mitu lennuliikluse analüüsi, tagamaks, et lepingu kasumlikkuse kohta tehtud järeldused ei muutu olenevalt valitud lendude arvust. See analüüs on oluline eelkõige siis, kui lennujaama käitaja tulud varieeruvad olenevalt lendude arvust. Näiteks lepingu WIZZ1 puhul väheneb maandumistasudest saadav tulu 20 % võrra edasi-tagasi lennu kohta, kui päevas on rohkem kui neli edasi-tagasi lendu. Seepärast on vaja tagada, et kui igapäevaseid edasi-tagasi lende on üle nelja, jääb leping kasumlikuks. |
| --- | --- |

(269)

Kui lepingud sisaldavad liikluskohustust, võttis komisjon arvesse just seda liiklusmahtu. Kui mainitakse lennuliikluse mahtu, ilma et see viitaks lennuettevõtja kohustusele, kasutas komisjon nimetatud mahtu ja tegi tundlikkusanalüüsid, et kontrollida, kas suurem või väiksem maht viiks sama järelduseni, nimelt kas asjaomane leping tekitab lennujaama käitajale kasumit või kahjumit. Kui mahtu ei ole üldse mainitud, on komisjon teinud mitu lennuliikluse analüüsi, tagamaks, et lepingu kasumlikkuse kohta tehtud järeldused ei muutu olenevalt valitud lendude arvust. See analüüs on oluline eelkõige siis, kui lennujaama käitaja tulud varieeruvad olenevalt lendude arvust. Näiteks lepingu WIZZ1 puhul väheneb maandumistasudest saadav tulu 20 % võrra edasi-tagasi lennu kohta, kui päevas on rohkem kui neli edasi-tagasi lendu. Seepärast on vaja tagada, et kui igapäevaseid edasi-tagasi lende on üle nelja, jääb leping kasumlikuks.

Lennukite veomaht ja täituvuse määr

Lennukite veomaht ja täituvuse määr

| (270) | Lennuki tüüp, mida lennuettevõtja kasutab (ja seega selle veomaht), on lepingus mõnikord mainitud. Sellisel juhul tuleb arvesse võtta seda tüüpi lennuki mahutavust. Kui kasutatavat lennukitüüpi ei ole lepingus nimetatud, tugines komisjon Prantsusmaa esitatud teabele. Lennukite veomaht varieerub vahemikus 132–198 istekohta. |
| --- | --- |

(270)

Lennuki tüüp, mida lennuettevõtja kasutab (ja seega selle veomaht), on lepingus mõnikord mainitud. Sellisel juhul tuleb arvesse võtta seda tüüpi lennuki mahutavust. Kui kasutatavat lennukitüüpi ei ole lepingus nimetatud, tugines komisjon Prantsusmaa esitatud teabele. Lennukite veomaht varieerub vahemikus 132–198 istekohta.

| (271) | Mis puudutab täituvusmäära, siis komisjon valis määra, mida täheldati aastatel enne lepingu allkirjastamist. Ryanairi ja Wizz Airi puhul kasutati nende lennuettevõtjate poolt lepingu sõlmimisele eelnenud aastatel tehtud lendude konkreetseid täituvusmääri. Teiste lennuettevõtjate puhul, kelle kohta lennujaama käitajal puuduvad varasemad andmed, kasutati lennujaama (kõikide lennuettevõtjate) keskmisi andmeid. Täituvusmäärad jäävad vahemikku 70–80 %. |
| --- | --- |

(271)

Mis puudutab täituvusmäära, siis komisjon valis määra, mida täheldati aastatel enne lepingu allkirjastamist. Ryanairi ja Wizz Airi puhul kasutati nende lennuettevõtjate poolt lepingu sõlmimisele eelnenud aastatel tehtud lendude konkreetseid täituvusmääri. Teiste lennuettevõtjate puhul, kelle kohta lennujaama käitajal puuduvad varasemad andmed, kasutati lennujaama (kõikide lennuettevõtjate) keskmisi andmeid. Täituvusmäärad jäävad vahemikku 70–80 %.

Lennundusega seotud tulu

Lennundusega seotud tulu

| (272) | Lennundusega seotud tulu põhineb lepingutingimustel. See hõlmab tulu, mida saadakse maandumistasudest ja iga väljalendava reisija eest makstavatest tasudest. Paljudes lepingutes on maandumistasud järk-järgult kahanevad (nende määr väheneb sõltuvalt iganädalaste või igapäevaste edasi-tagasi lendude arvust) ja paljud lepingud ei sisalda reisijatasusid. Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul jäid maandumis- ja reisijatasud lepingu kestuse ajaks samale tasemele, sest lepingutes ei olnud ette nähtud tariifide tõstmise tingimust. |
| --- | --- |

(272)

Lennundusega seotud tulu põhineb lepingutingimustel. See hõlmab tulu, mida saadakse maandumistasudest ja iga väljalendava reisija eest makstavatest tasudest. Paljudes lepingutes on maandumistasud järk-järgult kahanevad (nende määr väheneb sõltuvalt iganädalaste või igapäevaste edasi-tagasi lendude arvust) ja paljud lepingud ei sisalda reisijatasusid. Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul jäid maandumis- ja reisijatasud lepingu kestuse ajaks samale tasemele, sest lepingutes ei olnud ette nähtud tariifide tõstmise tingimust.

Lennundusväline tulu

Lennundusväline tulu

| (273) | Lennundusväline tulu moodustab Beauvais’ lennujaama tuludest suurema osa ning selle lennundusvälise tulu hulgas on peamine tuluartikkel Pariisi ja lennujaama vahelisest bussiliinist saadav tulu. 2009. aastal moodustas bussiliini teenindamisest saadud tulu 49 % lennujaama tuludest ja muu lennundusväline tulu 16 % tuludest (lennundusega seotud tulu moodustasid 12 % tuludest ja julgestusmaks 23 %). |
| --- | --- |

(273)

Lennundusväline tulu moodustab Beauvais’ lennujaama tuludest suurema osa ning selle lennundusvälise tulu hulgas on peamine tuluartikkel Pariisi ja lennujaama vahelisest bussiliinist saadav tulu. 2009. aastal moodustas bussiliini teenindamisest saadud tulu 49 % lennujaama tuludest ja muu lennundusväline tulu 16 % tuludest (lennundusega seotud tulu moodustasid 12 % tuludest ja julgestusmaks 23 %).

| (274) | Komisjon lähtus bussiliini teenindamisest saadava tulu prognoosi puhul i) lepingute sõlmimise ajal kehtinud tariifidest (134) ja ii) bussi kasutavate reisijate osakaalust lepingu sõlmimisele eelnenud aastal (see osakaal oli aastatel 1997–2005 [55–60] % ja stabiliseerus aastatel 2006–2011 ligikaudu 50 % juures). Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul tõusid bussitariifid inflatsiooni tõttu 2 % võrra aastas. Et võtta arvesse lennujaama parkimistegevuse kasvu ning kohalike ja põhjapoolsete reisijate arvu eeldatavat kasvu, vähendas komisjon 10 aasta jooksul RYAN3 äriplaani rekonstrueerimisel ka bussi kasutavate reisijate osakaalu (mis vähenes 10 aasta jooksul 57 %-lt 48 %-le) ühe protsendipunkti võrra aastas. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon lähtus bussiliini teenindamisest saadava tulu prognoosi puhul i) lepingute sõlmimise ajal kehtinud tariifidest (134) ja ii) bussi kasutavate reisijate osakaalust lepingu sõlmimisele eelnenud aastal (see osakaal oli aastatel 1997–2005 [55–60] % ja stabiliseerus aastatel 2006–2011 ligikaudu 50 % juures). Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul tõusid bussitariifid inflatsiooni tõttu 2 % võrra aastas. Et võtta arvesse lennujaama parkimistegevuse kasvu ning kohalike ja põhjapoolsete reisijate arvu eeldatavat kasvu, vähendas komisjon 10 aasta jooksul RYAN3 äriplaani rekonstrueerimisel ka bussi kasutavate reisijate osakaalu (mis vähenes 10 aasta jooksul 57 %-lt 48 %-le) ühe protsendipunkti võrra aastas.

134

| (275) | Muu lennundusvälise tulu (parkimine, kauplused jne) prognoos põhineb lennujaama käitaja kasumiaruande analüüsil. Aastatel 2000–2001 oli see ligikaudu 1,50 eurot reisija kohta ja aastatel 2008–2009 oli see 2,20 eurot reisija kohta. Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul tõusis muu lennundusväline tulu inflatsiooni tõttu 2 % võrra aastas. |
| --- | --- |

(275)

Muu lennundusvälise tulu (parkimine, kauplused jne) prognoos põhineb lennujaama käitaja kasumiaruande analüüsil. Aastatel 2000–2001 oli see ligikaudu 1,50 eurot reisija kohta ja aastatel 2008–2009 oli see 2,20 eurot reisija kohta. Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul tõusis muu lennundusväline tulu inflatsiooni tõttu 2 % võrra aastas.

| (276) | Põhjendustes 274 ja 275 nimetatud lennundusvälist tulu on võetud arvesse kõikides äriplaanide rekonstruktsioonides. Teatavate erilepingute kajastamiseks võeti sihtotstarbeliselt arvesse ka muud liiki lennundusvälist tulu. Selle mõju on siiski endiselt tühine:






  a) | lepingute RYAN1, RYAN2 ja RYAN3 puhul võttis komisjon arvesse Ryanairiga sõlmitud lepingut, mille kohaselt saab lennujaama käitaja vahendustasu 5 % nende Ryanairi lennupiletite väärtusest, mille ta otse müüb. Prantsusmaa hindas kõnealuseks sissetulekuks 0,15 eurot reisija kohta 100 000 euro suuruse tulu alusel 2002. aastal; |
| --- | --- | --- |

(276)

Põhjendustes 274 ja 275 nimetatud lennundusvälist tulu on võetud arvesse kõikides äriplaanide rekonstruktsioonides. Teatavate erilepingute kajastamiseks võeti sihtotstarbeliselt arvesse ka muud liiki lennundusvälist tulu. Selle mõju on siiski endiselt tühine:

a)

lepingute RYAN1, RYAN2 ja RYAN3 puhul võttis komisjon arvesse Ryanairiga sõlmitud lepingut, mille kohaselt saab lennujaama käitaja vahendustasu 5 % nende Ryanairi lennupiletite väärtusest, mille ta otse müüb. Prantsusmaa hindas kõnealuseks sissetulekuks 0,15 eurot reisija kohta 100 000 euro suuruse tulu alusel 2002. aastal;

| b) | lepingute puhul, millega nähakse ette valikulised lisateenused seoses lennukite puhastamise ja muude teenustega, leidis komisjon, et lennuettevõtjad kasutavad neid teenuseid 5 % juhtudest. |
| --- | --- |

b)

lepingute puhul, millega nähakse ette valikulised lisateenused seoses lennukite puhastamise ja muude teenustega, leidis komisjon, et lennuettevõtjad kasutavad neid teenuseid 5 % juhtudest.

Lennujaama täiendavad tegevuskulud

Lennujaama täiendavad tegevuskulud

| (277) | Lennujaama täiendavad tegevuskulud kujutavad endast äriplaanide põhilist kuluartiklit. Need hõlmavad kõiki lennujaama tegevuskulusid (töötajad, varustuse ost jm), kuid ei hõlma lennujaamas tehtud investeeringuid ega riigi avaliku võimu eesõigustega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(277)

Lennujaama täiendavad tegevuskulud kujutavad endast äriplaanide põhilist kuluartiklit. Need hõlmavad kõiki lennujaama tegevuskulusid (töötajad, varustuse ost jm), kuid ei hõlma lennujaamas tehtud investeeringuid ega riigi avaliku võimu eesõigustega seotud kulusid.

| (278) | Täiendavate investeerimiskulude kohta tuleb märkida, et Prantsusmaa väitel ei olnud Beauvais' lennujaamas vaja teha ühtegi investeeringut konkreetse lepingu tõttu, mida käesolev uurimine käsitleb. Seega, arvestades et mitte ükski uurimismenetluse käigus ilmnenud asjaolu ei anna alust arvata, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks eeldanud teatavate investeeringute tegemist seoses käesoleva uurimismenetlusega hõlmatud ühe või mitme lepinguga, ei võetud käesoleva analüüsi tegemisel täiendavaid investeerimiskulusid arvesse. |
| --- | --- |

(278)

Täiendavate investeerimiskulude kohta tuleb märkida, et Prantsusmaa väitel ei olnud Beauvais' lennujaamas vaja teha ühtegi investeeringut konkreetse lepingu tõttu, mida käesolev uurimine käsitleb. Seega, arvestades et mitte ükski uurimismenetluse käigus ilmnenud asjaolu ei anna alust arvata, et turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks eeldanud teatavate investeeringute tegemist seoses käesoleva uurimismenetlusega hõlmatud ühe või mitme lepinguga, ei võetud käesoleva analüüsi tegemisel täiendavaid investeerimiskulusid arvesse.

| (279) | Täiendavad tegevuskulud hõlmavad nii lennundusega seotud tegevuse kui ka lennundusvälise tegevuse (bussid ja muu lennundusväline tegevus) kulusid. |
| --- | --- |

(279)

Täiendavad tegevuskulud hõlmavad nii lennundusega seotud tegevuse kui ka lennundusvälise tegevuse (bussid ja muu lennundusväline tegevus) kulusid.

| (280) | Täiendavad tegevuskulud ei hõlma kulusid, mis on seotud avaliku võimu kohustustega (ohutus ja julgestus) ning mille katab riik (ja mis ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses). |
| --- | --- |

(280)

Täiendavad tegevuskulud ei hõlma kulusid, mis on seotud avaliku võimu kohustustega (ohutus ja julgestus) ning mille katab riik (ja mis ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses).

| (281) | Tegevuskulude rekonstrueerimiseks võttis komisjon üle CCIO ja SAGEB kasumiaruannetes esitatud teabe. Iga-aastased tegevuskulud koosnevad kõigist tegevuskuludest, millest lahutatakse i) avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse kulud (ohutus ja julgestus – neid kulusid rahastatakse julgestustasust) ning ii) investeeringute amortisatsioon (mis koosneb amortisatsioonieraldistest ning uuendamise ja kapitaalremondiga seotud kattevaradest). |
| --- | --- |

(281)

Tegevuskulude rekonstrueerimiseks võttis komisjon üle CCIO ja SAGEB kasumiaruannetes esitatud teabe. Iga-aastased tegevuskulud koosnevad kõigist tegevuskuludest, millest lahutatakse i) avaliku võimu ainupädevusse kuuluva tegevuse kulud (ohutus ja julgestus – neid kulusid rahastatakse julgestustasust) ning ii) investeeringute amortisatsioon (mis koosneb amortisatsioonieraldistest ning uuendamise ja kapitaalremondiga seotud kattevaradest).

| (282) | Tegevuskulude muutumise analüüs olenevalt reisijate arvust võimaldab välja arvutada täiendavad tegevuskulud reisija kohta, nimelt täiendava reisija saabumisest tuleneva täiendava tegevuskulu. Graafik 1 ja graafik 2 näitavad, et muutused reisijate arvus ning tegevuskulud on omavahel tihedalt seotud. |
| --- | --- |

(282)

Tegevuskulude muutumise analüüs olenevalt reisijate arvust võimaldab välja arvutada täiendavad tegevuskulud reisija kohta, nimelt täiendava reisija saabumisest tuleneva täiendava tegevuskulu. Graafik 1 ja graafik 2 näitavad, et muutused reisijate arvus ning tegevuskulud on omavahel tihedalt seotud.

| (283) | Komisjon eristas kahte perioodi, mil tegevuskulude kasvul on erinevad tunnused. Ühest küljest oli aastatel 1997–2001 täiendav tegevuskulu 6,54 eurot reisija kohta 2001. aasta väärtuses. Enne 31. detsembrit 2001 sõlmitud lepingute puhul võttis komisjon täiendavate tegevuskulude arvutamisel aluseks selle arvu. Äriplaani rekonstrueerimiseks kasutatavat väärtust korrigeeritakse inflatsiooniga. Nii valis komisjon 1999. aastal allkirjastatud RYAN1 äriplaani puhul täiendava tegevuskulu 6,35 eurot, mis vastab väärtusele 6,54 eurot, mida on korrigeeritud inflatsiooniga ajavahemikul 1999–2001. Komisjoni analüüsi tulemus on esitatud graafikul 1.

  Graafik 1


  Tegevuskulud olenevalt reisijate arvust (1997–2001)







  Allikas: andmed Beauvais’ lennujaama kohta. Komisjoni analüüs |
| --- | --- |

(283)

Komisjon eristas kahte perioodi, mil tegevuskulude kasvul on erinevad tunnused. Ühest küljest oli aastatel 1997–2001 täiendav tegevuskulu 6,54 eurot reisija kohta 2001. aasta väärtuses. Enne 31. detsembrit 2001 sõlmitud lepingute puhul võttis komisjon täiendavate tegevuskulude arvutamisel aluseks selle arvu. Äriplaani rekonstrueerimiseks kasutatavat väärtust korrigeeritakse inflatsiooniga. Nii valis komisjon 1999. aastal allkirjastatud RYAN1 äriplaani puhul täiendava tegevuskulu 6,35 eurot, mis vastab väärtusele 6,54 eurot, mida on korrigeeritud inflatsiooniga ajavahemikul 1999–2001. Komisjoni analüüsi tulemus on esitatud graafikul 1.

Graafik 1

Graafik 1

Tegevuskulud olenevalt reisijate arvust (1997–2001)

Tegevuskulud olenevalt reisijate arvust (1997–2001)

Image 6

Allikas: andmed Beauvais’ lennujaama kohta. Komisjoni analüüs

Allikas:

| (284) | Graafik 1 on koostatud järgmise meetodiga:






  1) | graafiku iga punkt vastab ühele aastale ajavahemikus 1997–2001; |
| --- | --- | --- |

(284)

Graafik 1 on koostatud järgmise meetodiga:

1)

graafiku iga punkt vastab ühele aastale ajavahemikus 1997–2001;

| 2) | iga punkti puhul on abstsissteljel näidatud aasta jooksul veetud reisijate arv ja ordinaatteljel lennujaama aastased tegevuskulud kokku; |
| --- | --- |

2)

iga punkti puhul on abstsissteljel näidatud aasta jooksul veetud reisijate arv ja ordinaatteljel lennujaama aastased tegevuskulud kokku;

| 3) | sirge y = 6,5405x + 152944 ekstrapoleeritakse kõigist punktidest. Ekstrapoleeritud sirgjoone ja punktide vaheline korrelatsioon on väga suur, R2 on 0,9105, mis tähendab, et ekstrapoleeritud sirge on suurepärane asendaja punktiirjoone modelleerimiseks ning võimaldab teha kindlaks lineaarse seose lennujaama tegevuskulude ja veetavate reisijate arvu vahel. Ekstrapoleeritud sirge võrrand võimaldab seega kindlaks määrata tegevuskulude summa (y) olenevalt veetud reisijate arvust (x); |
| --- | --- |

3)

sirge y = 6,5405x + 152944 ekstrapoleeritakse kõigist punktidest. Ekstrapoleeritud sirgjoone ja punktide vaheline korrelatsioon on väga suur, R2 on 0,9105, mis tähendab, et ekstrapoleeritud sirge on suurepärane asendaja punktiirjoone modelleerimiseks ning võimaldab teha kindlaks lineaarse seose lennujaama tegevuskulude ja veetavate reisijate arvu vahel. Ekstrapoleeritud sirge võrrand võimaldab seega kindlaks määrata tegevuskulude summa (y) olenevalt veetud reisijate arvust (x);

2

| 4) | ühe veetava lisareisija puhul on täiendavad tegevuskulud 6,5405 eurot. |
| --- | --- |

4)

ühe veetava lisareisija puhul on täiendavad tegevuskulud 6,5405 eurot.

| (285) | Ühest küljest oli aastatel 2002–2009 täiendav tegevuskulu 8,47 eurot reisija kohta 2009. aasta väärtuses. Aastatel 2002–2010 sõlmitud lepingute puhul võttis komisjon täiendavate tegevuskulude arvutamisel aluseks selle arvu, lähtudes põhimõttest, et 2010. aastal võtab arukas ettevõtja aluseks kuni 2009. aastani teada olevad tegevuskulud. Äriplaani rekonstrueerimiseks kasutatavat väärtust korrigeeritakse inflatsiooniga. Nii valis komisjon 2006. aastal allkirjastatud FLYM1 äriplaani puhul täiendava tegevuskulu 8,05 eurot, mis vastab väärtusele 8,47 eurot, mida on korrigeeritud inflatsiooniga ajavahemikul 2006–2009. Komisjoni analüüsi tulemus on esitatud graafikul 2.

  Graafik 2


  Tegevuskulud olenevalt reisijate arvust (2002–2009)







  Allikas: andmed Beauvais’ lennujaama kohta. Komisjoni analüüs |
| --- | --- |

(285)

Ühest küljest oli aastatel 2002–2009 täiendav tegevuskulu 8,47 eurot reisija kohta 2009. aasta väärtuses. Aastatel 2002–2010 sõlmitud lepingute puhul võttis komisjon täiendavate tegevuskulude arvutamisel aluseks selle arvu, lähtudes põhimõttest, et 2010. aastal võtab arukas ettevõtja aluseks kuni 2009. aastani teada olevad tegevuskulud. Äriplaani rekonstrueerimiseks kasutatavat väärtust korrigeeritakse inflatsiooniga. Nii valis komisjon 2006. aastal allkirjastatud FLYM1 äriplaani puhul täiendava tegevuskulu 8,05 eurot, mis vastab väärtusele 8,47 eurot, mida on korrigeeritud inflatsiooniga ajavahemikul 2006–2009. Komisjoni analüüsi tulemus on esitatud graafikul 2.

Graafik 2

Graafik 2

Tegevuskulud olenevalt reisijate arvust (2002–2009)

Tegevuskulud olenevalt reisijate arvust (2002–2009)

Image 7

Allikas: andmed Beauvais’ lennujaama kohta. Komisjoni analüüs

Allikas:

| (286) | Graafik 2 on koostatud järgmise meetodiga:






  1) | graafiku iga punkt vastab ühele aastale ajavahemikus 2002–2009; |
| --- | --- | --- |

(286)

Graafik 2 on koostatud järgmise meetodiga:

1)

graafiku iga punkt vastab ühele aastale ajavahemikus 2002–2009;

| 2) | iga punkti puhul on abstsissteljel näidatud aasta jooksul veetud reisijate arv ja ordinaatteljel lennujaama aastased tegevuskulud kokku; |
| --- | --- |

2)

iga punkti puhul on abstsissteljel näidatud aasta jooksul veetud reisijate arv ja ordinaatteljel lennujaama aastased tegevuskulud kokku;

| 3) | sirge y = 8,4719x + 1E + 06 ekstrapoleeritakse kõigist punktidest. Ekstrapoleeritud sirgjoone ja punktide vaheline korrelatsioon on väga suur, R2 on 0,9271, mis tähendab, et ekstrapoleeritud sirge on suurepärane asendaja punktiirjoone modelleerimiseks ning võimaldab teha kindlaks lineaarse seose lennujaama tegevuskulude ja veetavate reisijate arvu vahel. Ekstrapoleeritud sirge võrrand võimaldab seega kindlaks määrata tegevuskulude summa (y) olenevalt veetud reisijate arvust (x); |
| --- | --- |

3)

sirge y = 8,4719x + 1E + 06 ekstrapoleeritakse kõigist punktidest. Ekstrapoleeritud sirgjoone ja punktide vaheline korrelatsioon on väga suur, R2 on 0,9271, mis tähendab, et ekstrapoleeritud sirge on suurepärane asendaja punktiirjoone modelleerimiseks ning võimaldab teha kindlaks lineaarse seose lennujaama tegevuskulude ja veetavate reisijate arvu vahel. Ekstrapoleeritud sirge võrrand võimaldab seega kindlaks määrata tegevuskulude summa (y) olenevalt veetud reisijate arvust (x);

E

2

| 4) | ühe veetava lisareisija puhul on täiendavad tegevuskulud 8,4719 eurot. |
| --- | --- |

4)

ühe veetava lisareisija puhul on täiendavad tegevuskulud 8,4719 eurot.

| (287) | Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul määratakse täiendavad tegevuskulud kindlaks lepingu esimesel aastal vastavalt põhjendustes 285 ja 286 kirjeldatud metoodikale ning seejärel suurenevad kulud inflatsiooni tõttu 2 % võrra aastas. |
| --- | --- |

(287)

Komisjon leidis, et mitut aastat hõlmavate lepingute puhul määratakse täiendavad tegevuskulud kindlaks lepingu esimesel aastal vastavalt põhjendustes 285 ja 286 kirjeldatud metoodikale ning seejärel suurenevad kulud inflatsiooni tõttu 2 % võrra aastas.

Turunduskulud ja stimuleerimismeetodid

Turunduskulud ja stimuleerimismeetodid

| (288) | Lepingud RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 ja CENT1 sisaldavad klausleid, mille järgi kohustub lennujaama käitaja maksma lennuettevõtjale rahalist toetust vastavalt liiklusele, mille see lennuettevõtja kaasa toob. Selline rahastamine kujutab endast lennujaama käitaja kulusid ja on võetud arvesse komisjoni rekonstrueeritud äriplaanides. Teised lepingud selliseid klausleid ei sisalda. |
| --- | --- |

(288)

Lepingud RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 ja CENT1 sisaldavad klausleid, mille järgi kohustub lennujaama käitaja maksma lennuettevõtjale rahalist toetust vastavalt liiklusele, mille see lennuettevõtja kaasa toob. Selline rahastamine kujutab endast lennujaama käitaja kulusid ja on võetud arvesse komisjoni rekonstrueeritud äriplaanides. Teised lepingud selliseid klausleid ei sisalda.

8.2.1.3.   Äriplaanide rekonstrueerimine komisjoni poolt – tulemused

Äriplaanide rekonstrueerimine komisjoni poolt – tulemused

| (289) | Kõigi lepingute puhul, mille CCIO ja SAGEB sõlmisid ning mida käesolev otsus käsitleb, toovad komisjoni rekonstrueeritud äriplaanid lennujaama käitajale täiendavat kasumit, mis kinnitab Prantsusmaa järeldusi, et CCIO ja SAGEB sõlmitud lepingud on lepingud, mille allkirjastas lennujaama käitaja, kes tegutseb tavapärastes turumajanduse tingimustes. |
| --- | --- |

(289)

Kõigi lepingute puhul, mille CCIO ja SAGEB sõlmisid ning mida käesolev otsus käsitleb, toovad komisjoni rekonstrueeritud äriplaanid lennujaama käitajale täiendavat kasumit, mis kinnitab Prantsusmaa järeldusi, et CCIO ja SAGEB sõlmitud lepingud on lepingud, mille allkirjastas lennujaama käitaja, kes tegutseb tavapärastes turumajanduse tingimustes.

| (290) | Järelikult ei andnud lepingud, mille CCIO ja SAGEB lennuettevõtjatega sõlmis, lennuettevõtjatele eeliseid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seega ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(290)

Järelikult ei andnud lepingud, mille CCIO ja SAGEB lennuettevõtjatega sõlmis, lennuettevõtjatele eeliseid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seega ei kujuta endast riigiabi.

8.2.1.4.   SAGEB aktsionäride leping ja eraaktsionäri mõju

SAGEB aktsionäride leping ja eraaktsionäri mõju

| (291) | Lisaks punktis 8.2.1.3 esitatud analüüsile leiab komisjon teise võimalusena, et SAGEB ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute sõlmimise otsused on kooskõlas turutingimustega, sest need on ühiselt kinnitanud SAGEB kaks aktsionäri (CCIO kui avalik-õiguslik üksus ja Véolia Transport kui eraettevõtja), kes saavad nendest tehingutest ühtemoodi kasu ja kelle kanda jääb ühtemoodi nende tehingutega seotud risk. SAGEB allkirjastas lepingud RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 (vt põhjendus 51). |
| --- | --- |

(291)

Lisaks punktis 8.2.1.3 esitatud analüüsile leiab komisjon teise võimalusena, et SAGEB ja lennuettevõtjate vaheliste lennujaamateenuste osutamise lepingute sõlmimise otsused on kooskõlas turutingimustega, sest need on ühiselt kinnitanud SAGEB kaks aktsionäri (CCIO kui avalik-õiguslik üksus ja Véolia Transport kui eraettevõtja), kes saavad nendest tehingutest ühtemoodi kasu ja kelle kanda jääb ühtemoodi nende tehingutega seotud risk. SAGEB allkirjastas lepingud RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 (vt põhjendus 51).

| (292) | Komisjoni teatises riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on märgitud, et tehingu vastavust turutingimustele saab otseselt kindlaks teha, kui avaliku sektori asutused ja eraettevõtjad teevad n-ö samaväärse tehingu (135). |
| --- | --- |

(292)

Komisjoni teatises riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on märgitud, et tehingu vastavust turutingimustele saab otseselt kindlaks teha, kui avaliku sektori asutused ja eraettevõtjad teevad n-ö samaväärse tehingu (135).

135

| (293) | Käsitletaval juhul peab komisjon analüüsima lennujaama käitava SAGEB tegevust, mitte SAGEB ja teiste avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate ühist tegevust. Seetõttu analüüsis komisjon otsustusprotsessi SAGEBs, mis puudutab lepingute sõlmimist lennuettevõtjatega ja SAGEB aktsionäride (51 % CCIO ja ettevõtja Véolia Transport 49 %) vastavaid rolle. |
| --- | --- |

(293)

Käsitletaval juhul peab komisjon analüüsima lennujaama käitava SAGEB tegevust, mitte SAGEB ja teiste avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate ühist tegevust. Seetõttu analüüsis komisjon otsustusprotsessi SAGEBs, mis puudutab lepingute sõlmimist lennuettevõtjatega ja SAGEB aktsionäride (51 % CCIO ja ettevõtja Véolia Transport 49 %) vastavaid rolle.

| (294) | CCIO ja Véolia Transporti rolli ja volitusi SAGEBs reguleerivad SAGEB põhikiri ning aktsionäride leping, mille CCIO ja Véolia Transport on allkirjastanud. |
| --- | --- |

(294)

CCIO ja Véolia Transporti rolli ja volitusi SAGEBs reguleerivad SAGEB põhikiri ning aktsionäride leping, mille CCIO ja Véolia Transport on allkirjastanud.

| (295) | SAGEBs koosneb aktsionäride komitee kümnest aktsionäride esindajast. Iga aktsionär määrab esindajate arvu proportsionaalselt oma osalusega (ümardatuna lähima täisarvuni) (136). CCIO nimetab seega viis esindajat ja Véolia Transport viis esindajat. |
| --- | --- |

(295)

SAGEBs koosneb aktsionäride komitee kümnest aktsionäride esindajast. Iga aktsionär määrab esindajate arvu proportsionaalselt oma osalusega (ümardatuna lähima täisarvuni) (136). CCIO nimetab seega viis esindajat ja Véolia Transport viis esindajat.

136

| (296) | SAGEB president (kes tegutseb lennujaama direktorina) ja asepresident (kes asendab presidenti, kui viimane ei saa koosolekul osaleda) nimetatakse ametisse aktsionäride komitee kvalifitseeritud häälteenamusega (75 % aktsionäride häältest) ning presidendi puhul enamusaktsionäri ettepanekul ja asepresidendi puhul Véolia Transporti ettepanekul (137). Nii CCIO-l kui ka Véolia Transportil on nende kahe ametisse nimetamise puhul blokeeriv vähemus, mistõttu on vaja kahe aktsionäri konsensust. President ja asepresident on mõlemad aktsionäride komitee liikmed. Tegevdirektori (Véolia Transporti ettepanekul), tehnikadirektori ning raamatupidamis- ja finantsdirektori ametisse nimetamise kinnitab aktsionäride komitee kvalifitseeritud häälteenamusega (138). Kõigi lennujaama käitamise põhifunktsioonide puhul on CCIO-l ja Véolia Transportil seega blokeeriv vähemus ning otsused tuleb vastu võtta kahe aktsionäri konsensusega. |
| --- | --- |

(296)

SAGEB president (kes tegutseb lennujaama direktorina) ja asepresident (kes asendab presidenti, kui viimane ei saa koosolekul osaleda) nimetatakse ametisse aktsionäride komitee kvalifitseeritud häälteenamusega (75 % aktsionäride häältest) ning presidendi puhul enamusaktsionäri ettepanekul ja asepresidendi puhul Véolia Transporti ettepanekul (137). Nii CCIO-l kui ka Véolia Transportil on nende kahe ametisse nimetamise puhul blokeeriv vähemus, mistõttu on vaja kahe aktsionäri konsensust. President ja asepresident on mõlemad aktsionäride komitee liikmed. Tegevdirektori (Véolia Transporti ettepanekul), tehnikadirektori ning raamatupidamis- ja finantsdirektori ametisse nimetamise kinnitab aktsionäride komitee kvalifitseeritud häälteenamusega (138). Kõigi lennujaama käitamise põhifunktsioonide puhul on CCIO-l ja Véolia Transportil seega blokeeriv vähemus ning otsused tuleb vastu võtta kahe aktsionäri konsensusega.

137

138

| (297) | Otsused lennuettevõtjatega lepingute sõlmimise kohta esitatakse aktsionäride komiteele kinnitamiseks kvalifitseeritud häälteenamusega (139). Eelkõige on tegemist järgmiste otsustega:






  a) | aastaeelarve vastuvõtmine ja kinnitamine; |
| --- | --- | --- |

(297)

Otsused lennuettevõtjatega lepingute sõlmimise kohta esitatakse aktsionäride komiteele kinnitamiseks kvalifitseeritud häälteenamusega (139). Eelkõige on tegemist järgmiste otsustega:

139

a)

aastaeelarve vastuvõtmine ja kinnitamine;

| b) | äriplaanide ajakohastamise heakskiitmine; |
| --- | --- |

b)

äriplaanide ajakohastamise heakskiitmine;

| c) | iga otsus, leping või kokkulepe kestusega üle aasta või mis toob SAGEB-le kaasa kohustuse summas üle 100 000 euro, mida ei ole aastaeelarves ette nähtud; |
| --- | --- |

c)

iga otsus, leping või kokkulepe kestusega üle aasta või mis toob SAGEB-le kaasa kohustuse summas üle 100 000 euro, mida ei ole aastaeelarves ette nähtud;

| d) | iga otsus, mis võib mõjutada SAGEB käivet suuremas summas kui 100 000 eurot (nagu see on lepingutega RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3); |
| --- | --- |

d)

iga otsus, mis võib mõjutada SAGEB käivet suuremas summas kui 100 000 eurot (nagu see on lepingutega RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3);

| e) | iga dokument, kohustus või otsus, mis võib mõjutada enam kui 4 % võrra lendude koguarvu lennujaamas (nagu see on lepingutega RYAN5 ja WIZZ3, mis mõjutavad vastavalt 5,3 % ja 11,3 % liiklusest). |
| --- | --- |

e)

iga dokument, kohustus või otsus, mis võib mõjutada enam kui 4 % võrra lendude koguarvu lennujaamas (nagu see on lepingutega RYAN5 ja WIZZ3, mis mõjutavad vastavalt 5,3 % ja 11,3 % liiklusest).

| (298) | Otsused lepingute sõlmimise kohta lennuettevõtjatega teevad need kaks aktsionäri, kes on sarnases olukorras, samadel tingimustel. Komisjon jõuab sellele järeldusele, täheldades eelkõige, et:






  a) | otsused lepingute sõlmimise kohta lennuettevõtjatega, eelkõige lepingute RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 allkirjastamise kohta, teevad mõlemad aktsionärid ühiselt ning need nõuavad mõlema aktsionäri kinnitamist; |
| --- | --- | --- |

(298)

Otsused lepingute sõlmimise kohta lennuettevõtjatega teevad need kaks aktsionäri, kes on sarnases olukorras, samadel tingimustel. Komisjon jõuab sellele järeldusele, täheldades eelkõige, et:

a)

otsused lepingute sõlmimise kohta lennuettevõtjatega, eelkõige lepingute RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 allkirjastamise kohta, teevad mõlemad aktsionärid ühiselt ning need nõuavad mõlema aktsionäri kinnitamist;

| b) | mõlema aktsionäri kanda jäävad lennujaama käitamisega seotud riskid ning mõlemad saavad sellest kasumit samadel tingimustel ja proportsionaalselt nende osalusega SAGEBs, milleks on 51 % CCIO ja 49 % Véolia Transporti puhul; |
| --- | --- |

b)

mõlema aktsionäri kanda jäävad lennujaama käitamisega seotud riskid ning mõlemad saavad sellest kasumit samadel tingimustel ja proportsionaalselt nende osalusega SAGEBs, milleks on 51 % CCIO ja 49 % Véolia Transporti puhul;

| c) | Véolia Transporti osalusel on seega tegelik majanduslik tähtsus (140) ning aktsionäride lepingut arvesse võttes on tema otsused sama olulised nagu CCIO otsused; |
| --- | --- |

c)

Véolia Transporti osalusel on seega tegelik majanduslik tähtsus (140) ning aktsionäride lepingut arvesse võttes on tema otsused sama olulised nagu CCIO otsused;

140

| d) | CCIO ja Véolia Transporti seisukohad on tehinguküsimuses sarnased. Kuigi CCIO oli Beauvais’ lennujaama käitaja enne SAGEBd, piirdub CCIO kokkupuude lennujaama tulemustega tema rolliga SAGEBs ega kuulu mingil juhul SAGEB-eelse käitaja rolli hulka. SMABT ja SAGEB vahel sõlmitud delegeerimislepingus ei ole seega mainitud CCIO kohustusi, mis on seotud temapoolse lennujaama käitamisega enne 1. juunit 2008 (kuupäev, mil SAGEB lennujaama käitama hakkas). |
| --- | --- |

d)

CCIO ja Véolia Transporti seisukohad on tehinguküsimuses sarnased. Kuigi CCIO oli Beauvais’ lennujaama käitaja enne SAGEBd, piirdub CCIO kokkupuude lennujaama tulemustega tema rolliga SAGEBs ega kuulu mingil juhul SAGEB-eelse käitaja rolli hulka. SMABT ja SAGEB vahel sõlmitud delegeerimislepingus ei ole seega mainitud CCIO kohustusi, mis on seotud temapoolse lennujaama käitamisega enne 1. juunit 2008 (kuupäev, mil SAGEB lennujaama käitama hakkas).

| (299) | Komisjon järeldab, et i) CCIO ja Véolia Transport teevad lennuettevõtjatega n-ö samaväärse tehingu; ii) kuna eksisteerib aktsionäride leping CCIOga, suudab Véolia Transport tagada, et lepingute allkirjastamine SAGEB poolt lennuettevõtjatega on kooskõlas tema huvidega; ning iii) seega teeb need tehingud turumajanduse tingimustes tegutsev eraõiguslik ettevõtja kooskõlas turutingimustega. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon järeldab, et i) CCIO ja Véolia Transport teevad lennuettevõtjatega n-ö samaväärse tehingu; ii) kuna eksisteerib aktsionäride leping CCIOga, suudab Véolia Transport tagada, et lepingute allkirjastamine SAGEB poolt lennuettevõtjatega on kooskõlas tema huvidega; ning iii) seega teeb need tehingud turumajanduse tingimustes tegutsev eraõiguslik ettevõtja kooskõlas turutingimustega.

| (300) | Komisjon märgib selle järelduse kinnituseks ka, et SAGEB tegi enne lepingute RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 allkirjastamist majandusanalüüsid veendumaks nende lepingute kasumlikkuses ning et need analüüsid kinnitas aktsionäride komitee. Lisaks märgib komisjon oma järelduse kinnituseks, et SAGEB teenis aastatel 2008–2011 lennujaama käitamisest kasumit, mis näitab SAGEB usaldusväärset juhtimist. |
| --- | --- |

(300)

Komisjon märgib selle järelduse kinnituseks ka, et SAGEB tegi enne lepingute RYAN4, RYAN5 ja WIZZ3 allkirjastamist majandusanalüüsid veendumaks nende lepingute kasumlikkuses ning et need analüüsid kinnitas aktsionäride komitee. Lisaks märgib komisjon oma järelduse kinnituseks, et SAGEB teenis aastatel 2008–2011 lennujaama käitamisest kasumit, mis näitab SAGEB usaldusväärset juhtimist.

| (301) | Kokkuvõttes kinnitab SAGEB põhikirja ja SAGEB aktsionäride lepingu analüüs põhjenduses 290 esitatud järeldust, et SAGEB ja lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingud ei anna nendele lennuettevõtjatele eeliseid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ega kujuta endast seega riigiabi. |
| --- | --- |

(301)

Kokkuvõttes kinnitab SAGEB põhikirja ja SAGEB aktsionäride lepingu analüüs põhjenduses 290 esitatud järeldust, et SAGEB ja lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingud ei anna nendele lennuettevõtjatele eeliseid ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ega kujuta endast seega riigiabi.

8.2.2.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (302) | Komisjon järeldab, et CCIO ja SAGEB sõlmitud lennujaamateenuste lepingud, mis on loetletud tabelis 9, ei andnud lennuettevõtjatele majanduslikku eelist, sest need sõlmiti turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku ettevõtja põhimõtet järgides. |
| --- | --- |

(302)

Komisjon järeldab, et CCIO ja SAGEB sõlmitud lennujaamateenuste lepingud, mis on loetletud tabelis 9, ei andnud lennuettevõtjatele majanduslikku eelist, sest need sõlmiti turumajanduse tingimustes tegutseva eraõigusliku ettevõtja põhimõtet järgides.

| (303) | Seega ei kujuta lennujaamateenuste lepingud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(303)

Seega ei kujuta lennujaamateenuste lepingud endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Investeerimistoetused, mida Oise'i departemang, Beauvaisis' kommuunide ühendus ja Picardie’ piirkond andsid Oise'i kaubandus-tööstuskojale 2001. aastal summas 1 110 669 eurot ja 2006. aastal summas 567 782 eurot Beauvais' lennujaama riiklike ülesannetega seotud kulude katmiseks, ning investeerimistoetused, mida Syndicat mixte de l'airport de l'Beauvais-Tillé andis Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais'le 2008. aastal summas 14,5 miljonit eurot, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Investeerimistoetused, mida Oise'i departemang, Beauvaisis' kommuunide ühendus ja Picardie’ piirkond andsid Oise'i kaubandus-tööstuskojale 2001. aastal summas 3,2 miljonit eurot ja 2006. aastal summas 6,23 miljonit eurot, kujutab endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seda riigiabi andis Prantsusmaa ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

3.   Oise’i kaubandus-tööstuskojale antud tegevustoetused ning Oise’i kaubandus-tööstuskoja üldosakonna poolt tema lennujaamateenustele enne 12. detsembrit 2000 tehtud rahalised ettemaksed ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.   Oise’i kaubandus-tööstuskoja üldosakonna poolt tema lennujaamateenustele ajavahemikul 2001–2004 tehtud rahalised ettemaksed kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Seda riigiabi andis Prantsusmaa ebaseaduslikult, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3.

5.   Asjaolu, et Syndicat mixte de l’aéroport de Beauvais-Tillé võttis enda kanda turismi arengukava elluviimisega seotud kulud, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.   Käesoleva artikli lõigetes 2 ja 4 nimetatud riigiabi on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c järgi siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

1.   Oise'i kaubandus-tööstuskoja ja Ryanairi vahel vastavalt 8. septembril 1998, 16. märtsil 2001 ja 12. veebruaril 2002 sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepingud ning lennujaamateenuste osutamise lepingud, mille Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais sõlmis Ryanairiga 4. veebruaril 2010 ja 27. juulil 2010, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Oise'i kaubandus-tööstuskoja ja Wizz Airi vahel vastavalt 11. juunil 2004 ja 1. juulil 2005 sõlmitud lennujaamateenuste osutamise lepingud ning lennujaamateenuste osutamise leping, mille Société aéroportuaire de gestion et d'exploitation de Beauvais sõlmis Wizz Airiga 1. juunil 2009, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   Lennujaamateenuste osutamise lepingud, mille Oise'i kaubandus-tööstuskoda sõlmis Goodjetiga 14. detsembril 2001, Ciaoflyga 24. aprillil 2002, Berlin Jetiga 30. jaanuaril 2003, Volarega 13. veebruaril 2003, Sterlinguga 15. juulil 2004, Norwegian Air Shuttle'iga 7. aprillil 2005, Air Horizoniga 12. juulil 2004, Air Poloniaga 20. oktoobril 2004, Blue Airiga 11. oktoobril 2005 ja 28. augustil 2007, Flymega 30. märtsil 2006 ning Centralwingsiga 18. veebruaril 2007, ei kujuta endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 26. juuli 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 279, 14.9.2012, lk 23.

1

(2)  
  Rapport d'observations définitives sur la gestion de la Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise (aruanne, mis sisaldab lõplikke seisukohti Oise'i kaubandus-tööstuskoja haldamise kohta), mis on saadaval veebiaadressil http://www.ccomptes.fr/fr/CRC20/documents/ROD/PIR200714.pdf.

2

Rapport d'observations définitives sur la gestion de la Chambre de commerce et d'industrie de l'Oise

(3)  
  ELT C 279, 14.9.2012, lk 23.

3

(4)  
  30. mai 2012. aasta, 15. juuni 2012. aasta, 3. mai 2013. aasta, 9. jaanuari 2014. aasta, 23. jaanuari 2014. aasta, 4. veebruari 2014. aasta, 2. juuli 2014. aasta, 12. septembri 2014. aasta, 16. detsembri 2015. aasta ja 17. mai 2019. aasta kirjadega.

4

(5)  Komisjoni 20. veebruari 2014. aasta otsus (EL) 2016/1698 meetmete SA.22932 (2011/C) (ex NN 37/2007) kohta, mida Prantsusmaa võttis Marseille Provence'i lennujaama ja seda lennujaama kasutavate lennuettevõtjate kasuks (ELT L 260, 27.9.2016, lk 1).

5

(6)  Komisjoni teatis „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta“ (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

6

(7)  
  ELT C 113, 15.4.2014, lk 30.

7

(8)  Prantsusmaa ametiasutuste 31. jaanuari 2012. aasta kirja lisade kohaselt.

8

(9)  Eelarvekontrolli eesmärk on tagada kohalike omavalitsuste ja nende avalik-õiguslike asutuste eelarvete koostamise, vastuvõtmise ja täitmise suhtes kohaldatavate õigusnormide järgimine. Seda kontrolli teeb üksnes prefekt kooskõlas kohalike omavalitsuste üldseadustiku (edaspidi „CGCT“) artiklitega L.1612–1–L1612–20 ja Prantsuse Vabariigi põhiseaduse artikliga 72 koos piirkondlike kontrollikodadega. Ainult prefektil on õigus oma asendusvolituste raames eelarvedokumente ümber teha, mis võimaldab tal automaatselt arveldada ja muuta eelarve täitmisele pööratavaks. Eelarvekontroll hõlmab eelarve vastuvõtmise kuupäeva, tegelikku eelarvetasakaalu, kontode sulgemist ja halduskonto puudujääki ning kohustuslike kulude automaatset kirjendamist ja volitamist.

9

(10)  
  30. detsembri 2006. aasta parandav rahandusseadus 2006. aastaks (loi de finances rectificatives pour 2006), artikkel 58.

10

loi de finances rectificatives pour

(11)  Prantsusmaa ametiasutuste 31. jaanuari 2012. aasta teave. Pariisi-Beauvais' bussiliin alustas tegevust 1997. aasta mais. Prantsusmaa sõnul vähenes kasum 2004. aastal seetõttu, et eraldised kasutada antud põhivara uuendamise kattevarasse (5 216 500 eurot) ja kapitaalremonditööde kattevarasse (590 000 eurot) olid eriti suured. Varad, mida uuenduskava hõlmas, olid eelkõige seotud peamise lennuraja, õhusõiduki parkla ja ruleerimisteede, teede, kütte-, elektri- ja sanitaarseadmete taastamisega.

11

(12)  Ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. maini 2008.

12

(13)  SMABT 25. veebruari 2008. aasta otsus.

13

(14)  Delegeerimismenetluse üksikasjalikum kirjeldus on esitatud põhjenduses 159 jj.

14

(15)  Ettevõtja Veolia Environnement kapital jagati 2008. aastal asutuse Caisse des dépôts et consignations (avalik-õiguslik) (10 %), Groupama (5,55 %), Capital Research and Management Company (5,04 %), EDFi (3,87 %), Veolia Environnementi (3,17 %) ning eraisikute ja muude erainvestorite vahel aktsiatena (72,37 %) (https://www.veolia.com/sites/g/files/dvc2491/files/imported-documents/2016/11/Rapport_financier_annuel_-_Document_de_reference_2008_20090406_0.pdf).

15

Caisse des dépôts et consignations

(16)  
  1. oktoobri 1997. aasta ajutise loa andmise dekreedi artiklid 1 ja 6.

16

(17)  Ajutise loa artiklis 8 on viidatud lennujuhtimisteenustele ja meteoroloogilisele abile, mida antakse aeronavigatsioonile.

17

(18)  Ajutise loa artikkel 9.

18

(19)  Ajutise loa artikkel 34.

19

(20)  Ajutise loa artikkel 10.

20

(21)  Vt 29. mai 1997. aasta dekreet nr 97–547, millega kiidetakse heaks hanke tüüptingimused ja kontsessioonileping, mida kohaldatakse riigi poolt lennuväljade ehitamiseks, hooldamiseks ja käitamiseks antavate kontsessioonide suhtes (muudetud 6. septembri 1999. aasta dekreediga nr 99–780).

21

(22)  Hanketingimuste artikli 16 kohaselt (millele on viidatud 2002. aasta kontsessioonilepingu artiklis 7) hõlmasid need teenused seega lennuliiklusteenuste osutamiseks vajalike seadmete ostmist, hooldust ja paigaldamist, sealhulgas valgustuse juhtimisseade, raadioelektriliste maandumise abiseadmete ost ning võimalike visuaalsete lähenemise kalde indikaatorite ostmine, hooldamine ja paigaldamine.

22

(23)  Kontsessioonilepingu artikkel 7.2.

23

(24)  Kontsessioonilepingu artiklid 8 ja 9.

24

(25)  Kontsessioonilepingu artiklid 11 ja 13.

25

(26)  Kontsessioonilepingu artiklid 8 ja 9.

26

(27)  
  19. märtsi 2008. aasta avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artikkel 1. Tuleb siiski täpsustada, et bussiliini käitas üksnes SAGEB.

27

(28)  
  19. märtsi 2008. aasta avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artiklid 6 ja 7.

28

(29)  Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artikli 27 kohaselt on need teenused eelkõige julgestus- ja tuletõrjeteenused, loomadega seotud ohtude ärahoidmine, lennuvälja töötajatele juurdepääsetavale alale juurdepääsu kontroll, turvakontrolli läbiviimise ülesanded jms.

29

(30)  Julgestus- ja tuletõrjeteenistuste ülesannete ning loomadega seotud ohtude ennetamise puhul.

30

(31)  Kõigi muude avaliku teenindamise delegeerimislepingu artiklis 27 osutatud ohutus- ja julgestusülesannete puhul.

31

(32)  Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artikkel 9. Investeeringute loetelu on esitatud otsuses tagapool.

32

(33)  Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu artiklid 11 ja 79.

33

(34)  Oise'i departemangu ja CCIO vahel 23. juulil 2002 sõlmitud rahastamislepinguga.

34

(35)  Picardie’ piirkonna ja CCIO vahel 13. detsembril 2002 sõlmitud rahastamislepinguga.

35

(36)  CCB ja CCIO vahel 8. oktoobril 2002 sõlmitud rahastamislepinguga.

36

(37)  Oise’i departemang ja Picardie’ piirkond eraldasid kumbki 2 060 000 eurot ja CCB 191 395 eurot.

37

(38)  CCIO kavatses rahastada oma osa rahastamises omafinantseeringu (lennujaamateenus) ja laenu abil.

38

(39)  
  23. juuli 2002. aasta rahastamislepingu 10. augusti 2005. aasta lepingu lisa nr 1 preambul.

39

(40)  Investeeringute ajakavas on eristatud rahastamise kolme etappi: ajavahemik 1. juunist 2008 kuni 31. detsembrini 2012, mil investeeriti 49,9 miljonit eurot; ajavahemik 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2017, mil oli ette nähtud teha investeeringuid 7,8 miljoni euro ulatuses, ning viimane, 10,5 miljoni euro suuruse investeeringu etapp, mis tuleb ellu viia aastatel 2018–2023.

40

(41)  Turismi arengukava oli eelnevalt vastu võtnud SMABT 24. jaanuari 2008. aasta otsuses. See lisati avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingule.

41

(42)  Vt 24. oktoobri 2008. aasta eesmärkide ja vahendite lepingu artikkel 8.

42

(43)  Euroopa Kohtu 24. juuli 2003. aasta kohtuotsus Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

43

Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg

(44)  Prantsusmaa 14. augusti 2012. aasta märkused.

44

(45)  Prantsusmaa 14. augusti 2012. aasta märkused.

45

(46)  Vt tabel 4. Prantsusmaa märgib oma märkustes täpsemalt, et need summad moodustavad kogusumma 920 425 eurot. Pärast seda, kui komisjon oli põhjalikult uurinud Prantsusmaa esitatud arveid, osutusid nimetatud kuluartiklitega seotud kulud tegelikult suuremaks kui Prantsusmaa näidatud kulud.

46

(47)  Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

47

(48)  Esimese Astme Kohtu 12. detsembri 2000. aasta kohtuotsus Aéroports de Paris vs. komisjon, T-128/98, EU:T:2000:290.

48

Aéroports de Paris

komisjon

(49)  Meenutuseks tuleb märkida, et Roissy lennujaam asub Beauvais’ lennujaamast 80 km kaugusel ja Orly lennujaam 115 km kaugusel.

49

(50)  Uuringu kohaselt (mis põhineb tsiviillennunduse peadirektoraadi andmetel) registreeriti 2011. aastal Roissy lennujaamas kokku 60,7 miljonit reisijat ja Orly lennujaamas 27,1 miljonit reisijat.

50

(51)  Need sihtkohad on Dublin, Barcelona, Milano, Rooma ja Stockholm. Need viis lennuliini on kõige tihedama liiklusega lennuliinid väljumisega Beauvais’ lennujaamast aastatel 2002–2010, moodustades kuni 77 % Beauvais’ kogu reisijateveost, ja seega võib nendel liinidel olla märkimisväärne mõju teistele Pariisi lennujaamadele.

51

(52)  Reisijate arv Roissy lennujaamas Pariisi-Barcelona liinil vähenes ligi 1,2 miljonilt reisijalt 2008. aastal vähem kui 800 000 reisijale 2010. aastal, samas kui Orlys lennujaamas suurenes see 2008. aastal umbes 550 000 reisija võrra ja 2010. aastal peaaegu 800 000 reisija võrra. Beauvais’ lennujaama turuosa jäi 2008.–2010. aastal 300 000 reisija tasemele.

52

(53)  Uuringus on nimelt märgitud, et Pariisi Beauvais’ lennujaama sõiduks bussi, auto või rongiga kulub rohkem kui üks tund, Orly ja Roissy puhul aga alla ühe tunni või isegi pool tundi.

53

(54)  Uuringu kohaselt ei saa Beauvais' lennujaama lennupakkumised Pariisi kesklinnast sinna jõudmiseks kuluva aja tõttu kujutada endast usaldusväärset alternatiivi mitut transpordiliiki (peamiselt lisaks raudteed) kasutavatele reisijatele, kes tulevad Pariisist. Uuringus on jõutud järeldusele, et kuigi kohaliku nõudluse, s.t nõudluse jaoks Beauvais’ lennujaama vahetus läheduses, võib see lennujaam asendada rongi Prantsusmaa sihtkohtade puhul, ei saa Beauvais' lennupakkumine Pariisi nõudluse puhul asendada rongiliikluspakkumist.

54

(55)  Ryanair tugineb eelkõige 3. juuli 2003. aasta kohtuotsusele liidetud kohtuasjades C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P: Chronopost SA, ECLI:EU:C:2003:388.

55

Chronopost SA

(56)  Oxera 11. septembri 2014. aasta uuring, mille Ryanair esitas oma 12. septembri 2014. aasta märkustes.

56

(57)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus Prantsusmaa vs. komisjon, C-482/99, EU:C:2002:294, punkt 45.

57

vs.

(58)  Wizz Air tugineb eelkõige 3. juuli 2003. aasta kohtuotsusele liidetud kohtuasjades C-83/01 P, C-93/01 P ja C-94/01 P: Chronopost SA, ECLI:EU:C:2003:388.

58

Chronopost SA

(59)  Selle argumendi kinnituseks esitab Wizz Air Oxera 26. oktoobril 2012 koostatud uuringu, millest ilmneb, et Doncasteri, Liverpooli, Memmingeni, Prestwicki ja Stockholm-Skavsta lennujaamad on võrreldavad Beauvais’ga.

59

(60)  Oxera 3. novembri 2014. aasta uuring, mille Wizz Air esitas oma 4. novembri 2014. aasta märkustes.

60

(61)  Euroopa Kohtu 4. mai 1988. aasta kohtuotsus Bodson, 30/87, ECLI:EU:C:1988:225, punkt 18.

61

Bodson

(62)  Vt eelkõige Euroopa Kohtu 19. jaanuari 1994. aasta kohtuotsus SAT vs. Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, punkt 30.

62

SAT vs. Eurocontrol

(63)  2014. aasta suuniste punktid 35–37.

63

(64)  Euroopa Kohtu 26. märtsi 2009. aasta kohtuotsus Selex Sistemi Integrati vs. komisjon, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, punkt 71.

64

Selex Sistemi Integrati vs. komisjon

(65)  Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta otsus riigiabi SA.32820 (2011/NN) kohta – Ühendkuningriik – abi teenuseosutajale Forensic Science Services (ELT C 29, 2.2.2012, lk 4), põhjendus 8.

65

(66)  Vt komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2015/1227, riigiabi SA.22614 (C 53/07) kohta, mida Prantsusmaa on andnud Pau-Béarni kaubandus-tööstuskojale ning ettevõtjatele Ryanair, Airport Marketing Services ja Transavia lennujaam (ELT L 201, 30.7.2015, lk 109), põhjendused 101 ja 495, ning komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2016/633 riigiabi SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) kohta, mida Prantsusmaa andis Nîmes – Uzès – Le Vigani kaubandus- ja tööstuskojale, ettevõtjale Veolia Transport Aéroport de Nîmes, ettevõtjale Ryanair Limited ja ettevõtjale Airport Marketing Services Limited (ELT L 113, 27.4 2016, lk 32), põhjendus 567.

66

(67)  Euroopa Kohtu 3. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C-172/03: Wolfgang Heiser vs. Finanzamt Innsbruck, ECLI:EU:C:2005:130, punkt 36.

67

Wolfgang Heiser vs. Finanzamt Innsbruck,

(68)  Tuleb meenutada, et need investeeringud puudutasid julgestusteenuste ja tuletõrjeruumide ehitamist, samuti registreeritud pagasi ja juurdepääsu kontrollimise süsteemide tegemist, reisijatevoo eraldamise käigu, ohutuspiirete, inspekteerimis-/filtreerimispunktide, tollikabiinide ja loomadega seotud ohtude ennetamiseks mõeldud laserpeletite ehitamist, samuti nende investeeringutega seotud tasusid.

68

(69)  Vt otsus (EL) 2015/1227, põhjendused 101 ja 495 ning otsus (EL) 2016/633, põhjendus 567.

69

(70)  Vt tabel 6 (rida „Turvaseadmete soetamine“).

70

(71)  Meede põhines maksul, lennujaamamaksul ja täiendaval kaval (lennujaamade ja õhutranspordi abifond) kuni 2008. aastani, mil riik asendas täiendava kava lennujaamamaksu suurendamisega.

71

(72)  Vt otsus (EL) 2016/633, põhjendused 32–42.

72

(73)  See summa on seotud avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus ette nähtud investeerimiskavas nimetatud prognoossummaga.

73

(74)  Üldkohtu 25. jaanuari 2018. aasta kohtuotsus BSCA vs. komisjon, T-818/14, EU:T:2018:33, punkt 102.

74

BSCA vs. komisjon

(75)  Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta kohtuotsus T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH, EU:T:2011:117 punkt 95.

75

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(76)  Üldkohtu 12. mai 2011. aasta kohtuotsus liidetud kohtuasjades T-267/08 ja T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, EU:T:2011:209, punkt 108.

76

Région Nord-Pas-de-Calais

(77)  SMABT on avalik-õiguslik asutus, mis koosneb üksnes kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest, kes panustavad oma rahastamisse kahe kolmandiku ulatuses, ning mille juhtliikmed on pärit samadest omavalitsustest ning tegutsevad nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste nimel.

77

(78)  Üldkohtu 12. mai 2011. aasta kohtuotsus liidetud kohtuasjades T-267/08 ja T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, EU:T:2011:209, punkt 109.

78

Région Nord-Pas-de-Calais

(79)  Euroopa Kohtu 5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10 P: EDF, EU:C:2012:318, punktid 80 ja 81.

79

EDF

(80)  Euroopa Kohtu 7. mai 2020. aasta otsus kohtuasjas C-148/19 P, BTB Holding Investments ja Duferco Participations Holding vs. komisjon, EU:C:2020:354, punkt 46.

80

BTB Holding Investments ja Duferco Participations Holding vs. komisjon

(81)  Vt põhjendus 61.

81

(82)  Üldkohtu 16. jaanuari 2018. aasta otsus kohtuasjas T-747/15: EDF, ECLI:EU:T:2018:6, punktid 240–242; Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus kohtuasjas Arriva Italia Srl, C-385/18, ECLI:EU:C:2019:1121, punkt 73.

82

EDF

Arriva Italia Srl

(83)  See abi anti nende kolme rahastamislepingu sõlmimise ajal, st Oise'i departemang andis oma toetused 23. juulil 2002, Picardie’ piirkond oma toetused 12. detsembril 2002 ja CCB oma toetused 8. oktoobril 2002.

83

(84)  Vt jaotis 3.1.2.1.

84

(85)  See tuleneb 2002. aastal kolme kohaliku või piirkondliku omavalitsuse ja CCIO vahel sõlmitud rahastamislepingute preambulist ning nende poolte vahel 2006. aastal sõlmitud rahastamislepingutest.

85

(86)  Euroopa Kohtu 19. detsembri 2019. aasta otsus kohtuasjas C-385/18: Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, punkt 73.

86

Arriva Italia Srl

(87)  Vt põhjendus 27.

87

(88)  Vt põhjendus 131.

88

(89)  Vt põhjendused 17 ja 39.

89

(90)  See ilmneb iga eespool nimetatud rahastamislepingu preambulist.

90

(91)  Vt jaotis 3.1.1.2.

91

(92)  Vt põhjendus 131.

92

(93)  Vt avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu 14. lisa.

93

(94)  Lepingu 14. lisas on nimelt sätestatud, et „vastutasuks selle eest, et SMABT osaleb lennujaama taristu rahastamises, kohustub kontsessionäär maksma SMABT-le tasu, mille puhul võetakse arvesse täiendavat kasumlikkust võrreldes prognoositava 10 % sisemise tulumääraga“.

94

(95)  Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu 14. lisa järgi tekib õigus tasule aastal n, kui puhastulem on positiivne (saadakse kasumit), kui aastate 1 kuni n kumulatiivne puhastulem on positiivne ja kui nõnda arvestatud sisemine tulumäär on üle 10 %. Tasumääraks on määratud 50 % täiendavast kasumlikkusest.

95

(96)  Avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingu 14. lisa.

96

(97)  Üldkohtu 13. mai 2020. aasta kohtuotsus easyJet Airline Co. Ltd., T-8/18, ECLI:EU:T:2020:182, punkt 201.

97

easyJet Airline Co. Ltd

(98)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1), punkt 89 ja seal viidatud kohtupraktika.

98

(99)  Vt pakkumise reeglid, 7. peatükk.

99

(100)  Need olid eelkõige täidetud eelarved; 2007. aasta esialgne eelarve; sõltumatu ekspertiisibüroo 2007. aasta augustis koostatud analüüs, milles esitati ajakohastatud teave kontsessiooni majandus- ja finantsandmete kohta; bilansis näidatud kohustuste ja varade elemendid; maksudeklaratsioonid; kulumitabelid või ka finantskohustuste saldod.

100

(101)  Vt Tribunal administratif d’Amiens' (Amiens' halduskohus) 25. veebruari 2008. aasta otsus (nr 0800277) ja 17. märtsi 2008. aasta otsus (nr 0800506).

101

(102)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, punkt 96.

102

(103)  See summa on prognoositav summa, mis on sätestatud avaliku teenuse osutamise delegeerimise lepingus esitatud investeerimiskavas.

103

(104)  Üldkohtu 13. detsembri 2018. aasta kohtuotsus Ryanair DAC, T-53/16, ECLI:EU:T:2018:943, punkt 162.

104

Ryanair DAC

(105)  Euroopa Kohtu 4. juuni 2015. aasta kohtuotsus MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, punkt 60.

105

MOL

(106)  Vt põhjendus 129.

106

(107)  https://www.senat.fr/rap/l02-068-318/l02-068-31827.html#toc310.

107

(108)  2014. aasta suuniste punktid 28 ja 29.

108

(109)  Vt eelkõige kohalike omavalitsuste üldseadustiku (Code général des collectivités territoriales) artikkel L.1111–4.

109

Code général des collectivités territoriales

(110)  Kohalike omavalitsuste üldseadustiku artiklis L2224–8 oli sätestatud, et „kommuunid peavad kandma kollektiivsete kanalisatsioonisüsteemide, eelkõige reoveepuhastite ja enda tekitatavate reoveesetete kõrvaldamise kulud, samuti kulud, mis on seotud mittekollektiivsete kanalisatsioonisüsteemide seirega“. Käsitletaval juhul tegi CCIO tööd seoses kollektiivse võrgustikuga (paviljonide ühendamine kollektiivse võrguga), mis oli seega Tillé kommuuni ülesanne.

110

(111)  Vt tabel 8.

111

(112)  Vt otsuse (EL) 2016/633 põhjendused 255–274, mida kinnitab näiteks Üldkohus oma 13. detsembri 2018. aasta kohtuotsuses Ryanair vs. komisjon, ECLI:EU:T:2018:943.

112

(113)  Ajal, mil CCIO neid ettemakseid tegi, olid kaubandus-tööstuskojad seaduse alusel asutatud avalik-õiguslikud asutused, mida juhtisid riigi järelevalve all tegutsevad ettevõtjate valitud juhid. Lisaks anti neile kui riigi vahendavale organile ja seega riigi avalik-õiguslikele asutustele seadusega üldist huvi pakkuvad ülesanded. Lisaks nägi abi andmise ajal kehtinud äriseadustiku (Code de commerce) artikkel L710–1 ette kaubandus-tööstuskodade rahastamise erikorra, mille vahendid saadi eelkõige maksutulust (sel ajal kehtinud üldise maksuseadustiku artikliga 1600 kehtestatud kaubandus- ja tööstuskodade kulude katmise maks), toetustest või koolitus- ja transporditaristu haldamise tegevusest tulenevatest vahenditest.

113

Code de commerce

(114)  Vt põhjendus 183.

114

(115)  Euroopa Kohtu 4. juuni 2015. aasta kohtuotsus MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, punkt 60.

115

MOL

(116)  Vt 2005. aasta suuniste punkt 55.

116

(117)  Need tasud olid seotud nii riiklike investeeringutega (55 669 eurot) kui ka taristu ehitamisega seotud investeeringutega.

117

(118)  
  1 110 669 euro suurune toetus kava 1 riiklike kulude katmiseks ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on märgitud põhjenduses 131.

118

(119)  Need tasud olid seotud nii riiklike investeeringute (86 085 eurot) kui ka taristu ehitamisega seotud investeeringutega.

119

(120)  
  1 110 669 euro suurune toetus kava 2 riiklike kulude katmiseks ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, nagu on märgitud põhjenduses 131.

120

(121)  Euroopa Kohtu (suurkoda) 22. septembri 2020. aasta otsus kohtuasjas C-594/18 P: Austria Vabariik vs. komisjon, ECLI:EU:C:2020:742, punkt 20.

121

vs.

(122)  See laiendamine ei olnud muide tegelikkuses piisav, sest Beauvais’ lennujaam lasi paigaldada ajutised konstruktsioonid (saalid, moodulid jm), et reisijavooga toime tulla.

122

(123)  
  800 000 – 1 000 000 reisijat.

123

(124)  CCIO märgib oma investeerimistaotluse dokumentides, et Euroopa odavlennuturg on teinud läbi plahvatusliku kasvu, turumaht suurenes 400 miljonilt USA dollarilt 1996. aastal 1,5 miljardi USA dollarini 2000. aastal.

124

(125)  Lennujaama teenindusaegu, mille võib aastas anda, on 250 000, samas kui 2013. aastal oli 229 654 lendu.

125

(126)  Vt CCIO üldkoosoleku 25. juuni 2001. aasta otsus Beauvais’ lennujaama ajakohastamise kava ja selle rahastamise kohta.

126

(127)  CCIOga sõlmitud kontsessioon pidi lõppema 2007. aastal. Seejärel kaalusid riik ja investeerimiskava rahastavad kohalikud omavalitsused hankemenetluse korraldamist, et kontsessiooni pikendada.

127

(128)  Vt tabel 1. Beauvais’ lennujaama tegelik aastane reisijateliiklus oli 1999.–2002. aastal 200 000 – 700 000 reisijat aastas. 2003. aastal ületas see 700 000 reisija piiri.

128

(129)  Vt tabel 2 ning põhjendused 217 ja 220.

129

(130)  Tuleb märkida, et Beauvais’ lennujaam palus muuseas kohalikelt omavalitsustelt abi rahuldamaks kiireloomuline vajadus muuta taristud ohutuks (põhjendused 37 ja 40).

130

(131)  Vt tabel 2.

131

(132)  Euroopa Kohtu (suurkoda) 5. juuni 2012. aasta otsus kohtuasjas C-124/10 P: komisjon vs. Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, punktid 84, 85 ja 105.

132

komisjon vs. Électricité de France (EDF)

(133)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1) punktid 101-105 ja seal viidatud kohtupraktika.

133

(134)  Tariifid tõusid 5,78 eurolt reisi kohta 1997. aastal 14,22 euroni reisi kohta 2011. aastal.

134

(135)  Komisjoni teatis riigiabi mõiste kohta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (ELT C 262, 19.7.2016, lk 1), punkt 101.

135

(136)  SAGEB aktsionäride lepingu artikli 3.3 punkt a.

136

(137)  SAGEB aktsionäride lepingu artikkel 3.1.

137

(138)  SAGEB aktsionäride lepingu artikkel 3.2.

138

(139)  SAGEB aktsionäride lepingu artikli 3.3 punkt f.

139

(140)  leping WIZZ3 mõjutab kogu Wizz Airi liiklust, samas kui leping RYAN5 käsitleb täiendavate liinide arendamist; leping RYAN4 käsitleb täiendavate teede arendamist ja mõjutab 2,5 % lennujaama liiklusest;

140

---

| 13.1.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/84

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/106,

11. jaanuar 2023,

millega kehtestatakse koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks liikmesriikidele antava liidu toetuse soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (1) eriti selle artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklis 23a on sätestatud liidule kui tervikule koolikava alusel kooliaasta kohta antava liidu toetuse kogusumma ja objektiivsed kriteeriumid kõnealuse kogusumma jaotamiseks liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (2) artiklis 23a on sätestatud liidule kui tervikule koolikava alusel kooliaasta kohta antava liidu toetuse kogusumma ja objektiivsed kriteeriumid kõnealuse kogusumma jaotamiseks liikmesriikide vahel.

| (2) | Määruse (EL) nr 1370/2013 I lisas on sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks antava liidu toetuse soovituslikud eraldised liikmesriikide kaupa ajavahemikuks 1. augustist 2017 kuni 31. juulini 2023. Pärast kõnealust kuueaastast üleminekuperioodi kehtestab komisjon alates 1. augustist 2023 liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriumide alusel. Soovituslike eraldiste kehtestamisel tuleb arvesse võtta liidu toetuse miinimumsummat, millele liikmesriikidel on õigus, et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid rakendada kulutõhusat kava. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1370/2013 I lisas on sätestatud koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks antava liidu toetuse soovituslikud eraldised liikmesriikide kaupa ajavahemikuks 1. augustist 2017 kuni 31. juulini 2023. Pärast kõnealust kuueaastast üleminekuperioodi kehtestab komisjon alates 1. augustist 2023 liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriumide alusel. Soovituslike eraldiste kehtestamisel tuleb arvesse võtta liidu toetuse miinimumsummat, millele liikmesriikidel on õigus, et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid rakendada kulutõhusat kava.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikele 8 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 (3) artikli 2 lõikele 3 peavad liikmesriigid koostama oma strateegiad, mis hõlmavad kuueaastast perioodi 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029, ja teatama neist komisjonile 30. aprilliks 2023. Et liikmesriigid saaksid tõhusalt planeerida kava rakendamist oma strateegiatega hõlmatud ajavahemikul, peaksid liidu toetuse soovituslikud eraldised hõlmama sama ajavahemikku. Kõnealused soovituslikud eraldised ei piira tulevasi otsuseid, mis on seotud liidu mitmeaastase finantsraamistikuga 2027. aastale järgnevaks perioodiks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 23 lõikele 8 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/40 (3) artikli 2 lõikele 3 peavad liikmesriigid koostama oma strateegiad, mis hõlmavad kuueaastast perioodi 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029, ja teatama neist komisjonile 30. aprilliks 2023. Et liikmesriigid saaksid tõhusalt planeerida kava rakendamist oma strateegiatega hõlmatud ajavahemikul, peaksid liidu toetuse soovituslikud eraldised hõlmama sama ajavahemikku. Kõnealused soovituslikud eraldised ei piira tulevasi otsuseid, mis on seotud liidu mitmeaastase finantsraamistikuga 2027. aastale järgnevaks perioodiks.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Koolipuuvilja ja -köögivilja ning koolipiima jaoks igale liikmesriigile kooliaasta kohta antava liidu toetuse soovituslikud eraldised ajavahemikuks 1. augustist 2023 kuni 31. juulini 2029 on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

2

(3)  Komisjoni 3. novembri 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/40, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses liidu toetusega, mida antakse haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ja piima pakkumiseks, ning muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 907/2014 (ELT L 5, 10.1.2017, lk 11).

3

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD LIIDU TOETUSE SOOVITUSLIKUD ERALDISED KOOLIAASTA KOHTA AJAVAHEMIKUL 1. AUGUSTIST 2023 KUNI 31. JUULINI 2029

| Liikmesriik | Soovituslikud eraldised koolipuuvilja ja-köögivilja jaoks
  eurodes | Soovituslikud eraldised koolipiima jaoks
  eurodes |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 3 648 727 | 1 600 475 |
| Bulgaaria | 2 110 411 | 1 800 090 |
| Tšehhi | 3 349 886 | 3 048 057 |
| Taani | 1 671 583 | 1 632 431 |
| Saksamaa | 20 373 277 | 8 910 720 |
| Eesti | 396 340 | 754 955 |
| Iirimaa | 1 889 775 | 826 537 |
| Kreeka | 3 149 503 | 1 464 086 |
| Hispaania | 13 407 407 | 6 023 462 |
| Prantsusmaa | 22 720 501 | 9 979 209 |
| Horvaatia | 1 278 964 | 610 533 |
| Itaalia | 15 293 816 | 6 910 347 |
| Küpros | 290 000 | 252 652 |
| Läti | 649 309 | 868 581 |
| Leedu | 891 870 | 1 236 781 |
| Luksemburg | 290 000 | 193 000 |
| Ungari | 2 894 429 | 2 970 122 |
| Malta | 290 000 | 193 000 |
| Madalmaad | 4 977 290 | 2 176 932 |
| Austria | 2 320 736 | 1 015 027 |
| Poola | 12 138 186 | 12 791 591 |
| Portugal | 2 804 412 | 1 301 261 |
| Rumeenia | 6 178 236 | 11 303 390 |
| Sloveenia | 665 306 | 305 638 |
| Slovakkia | 1 851 325 | 1 659 402 |
| Soome | 1 672 943 | 2 731 455 |
| Rootsi | 3 404 234 | 7 635 935 |
| Kokku | 130 608 466 | 90 195 669 |

Liikmesriik

Soovituslikud eraldised koolipuuvilja ja-köögivilja jaoks

eurodes

Soovituslikud eraldised koolipiima jaoks

eurodes

Belgia

3 648 727

1 600 475

Bulgaaria

2 110 411

1 800 090

Tšehhi

3 349 886

3 048 057

Taani

1 671 583

1 632 431

Saksamaa

20 373 277

8 910 720

Eesti

396 340

754 955

Iirimaa

1 889 775

826 537

Kreeka

3 149 503

1 464 086

Hispaania

13 407 407

6 023 462

Prantsusmaa

22 720 501

9 979 209

Horvaatia

1 278 964

610 533

Itaalia

15 293 816

6 910 347

Küpros

290 000

252 652

Läti

649 309

868 581

Leedu

891 870

1 236 781

Luksemburg

290 000

193 000

Ungari

2 894 429

2 970 122

Malta

290 000

193 000

Madalmaad

4 977 290

2 176 932

Austria

2 320 736

1 015 027

Poola

12 138 186

12 791 591

Portugal

2 804 412

1 301 261

Rumeenia

6 178 236

11 303 390

Sloveenia

665 306

305 638

Slovakkia

1 851 325

1 659 402

Soome

1 672 943

2 731 455

Rootsi

3 404 234

7 635 935

Kokku

130 608 466

90 195 669

---