# Jurnalul Oficial L 96/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 96 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 665 aprilie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 96

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 665 aprilie 2023

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2023/735 al Comisiei din 30 ianuarie 2023 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/760 în ceea ce privește cerința de a prezenta facturi în vederea stabilirii cantității de referință și de clarificare a unor aspecte referitoare la sistemul electronic de înregistrare și identificare a operatorilor cu licențe (LORI) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/736 al Comisiei din 31 martie 2023 privind definirea detaliilor tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare din Uniune decât TTF | 4 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/737 al Comisiei din 4 aprilie 2023 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, în urma hotărârii Tribunalului în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19 | 9 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/738 al Comisiei din 4 aprilie 2023 de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, în urma hotărârii Tribunalului în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19 | 45 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/739 al Comisiei din 4 aprilie 2023 de prevedere a unei măsuri de sprijin de urgență pentru sectorul cerealelor și cel al semințelor oleaginoase din Bulgaria, Polonia și România | 80 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/740 a Comisiei din 4 aprilie 2023 privind standardele armonizate pentru jucării elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului | 85 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2023/735 al Comisiei din 30 ianuarie 2023 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/760 în ceea ce privește cerința de a prezenta facturi în vederea stabilirii cantității de referință și de clarificare a unor aspecte referitoare la sistemul electronic de înregistrare și identificare a operatorilor cu licențe (LORI)

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/736 al Comisiei din 31 martie 2023 privind definirea detaliilor tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare din Uniune decât TTF

4

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/737 al Comisiei din 4 aprilie 2023 de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, în urma hotărârii Tribunalului în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19

9

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/738 al Comisiei din 4 aprilie 2023 de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, în urma hotărârii Tribunalului în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19

45

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/739 al Comisiei din 4 aprilie 2023 de prevedere a unei măsuri de sprijin de urgență pentru sectorul cerealelor și cel al semințelor oleaginoase din Bulgaria, Polonia și România

80

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2023/740 a Comisiei din 4 aprilie 2023 privind standardele armonizate pentru jucării elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului

85

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2023/334 al Comisiei din 2 februarie 2023 de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru clotianidin și tiametoxam din sau de pe anumite produse ( JO L 47, 15.2.2023 ) | 89 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2023/334 al Comisiei din 2 februarie 2023 de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru clotianidin și tiametoxam din sau de pe anumite produse ( JO L 47, 15.2.2023 )

( JO L 47, 15.2.2023 )

89

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2023/735 AL COMISIEI

din 30 ianuarie 2023

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2020/760 în ceea ce privește cerința de a prezenta facturi în vederea stabilirii cantității de referință și de clarificare a unor aspecte referitoare la sistemul electronic de înregistrare și identificare a operatorilor cu licențe (LORI)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 186,

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2020/760 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește normele referitoare la gestionarea contingentelor tarifare de import și export pentru produsele agricole care fac obiectul licențelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2020/760 al Comisiei (2) completează Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește normele referitoare la gestionarea contingentelor tarifare de import și export pentru produsele agricole care fac obiectul licențelor.

| (2) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2020/760, operatorii trebuie să prezinte o factură autorității care eliberează licențe, în vederea stabilirii cantității de referință. Până acum, cantitatea de referință era stabilită pe baza unei dispoziții tranzitorii prevăzute la articolul 26 primul paragraf din respectivul regulament delegat, iar dispoziția în cauză nu a fost aplicată. Deoarece alte aspecte legate de gestionarea contingentelor tarifare introduse prin respectivul regulament delegat s-au dovedit eficiente și pentru a se reduce sarcina administrativă pentru operatori și pentru autoritățile care eliberează licențe, este recomandată abolirea obligației operatorilor de a prezenta o factură autorității care eliberează licențe, în vederea stabilirii cantității de referință. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2020/760, operatorii trebuie să prezinte o factură autorității care eliberează licențe, în vederea stabilirii cantității de referință. Până acum, cantitatea de referință era stabilită pe baza unei dispoziții tranzitorii prevăzute la articolul 26 primul paragraf din respectivul regulament delegat, iar dispoziția în cauză nu a fost aplicată. Deoarece alte aspecte legate de gestionarea contingentelor tarifare introduse prin respectivul regulament delegat s-au dovedit eficiente și pentru a se reduce sarcina administrativă pentru operatori și pentru autoritățile care eliberează licențe, este recomandată abolirea obligației operatorilor de a prezenta o factură autorității care eliberează licențe, în vederea stabilirii cantității de referință.

| (3) | În temeiul articolului 13 alineatul (12) din Regulamentul delegat (UE) 2020/760, operatorii notifică autorității competente care eliberează licențe orice schimbare care are un impact asupra propriilor dosare LORI, în termen de 10 zile calendaristice de la data la care încep să producă efecte schimbările respective. Date fiind durata punerii în aplicare a schimbărilor respective și dificultățile pe care le întâmpină operatorii în ceea ce privește notificarea la timp a acelor schimbări, termenul-limită menționat trebuie prelungit. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 13 alineatul (12) din Regulamentul delegat (UE) 2020/760, operatorii notifică autorității competente care eliberează licențe orice schimbare care are un impact asupra propriilor dosare LORI, în termen de 10 zile calendaristice de la data la care încep să producă efecte schimbările respective. Date fiind durata punerii în aplicare a schimbărilor respective și dificultățile pe care le întâmpină operatorii în ceea ce privește notificarea la timp a acelor schimbări, termenul-limită menționat trebuie prelungit.

| (4) | În plus, trebuie clarificată discrepanța existentă la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 13 alineatul (13) din Regulamentul delegat (UE) 2020/760 între obligația și opțiunea referitoare la înregistrarea prealabilă a operatorilor în cazul suspendării cerinței privind cantitatea de referință în conformitate cu articolul 9 alineatul (9) din regulamentul delegat menționat. |
| --- | --- |

(4)

În plus, trebuie clarificată discrepanța existentă la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 13 alineatul (13) din Regulamentul delegat (UE) 2020/760 între obligația și opțiunea referitoare la înregistrarea prealabilă a operatorilor în cazul suspendării cerinței privind cantitatea de referință în conformitate cu articolul 9 alineatul (9) din regulamentul delegat menționat.

| (5) | Articolul 14 din Regulamentul delegat (UE) 2020/760 prevede norme referitoare la plângeri privind înregistrarea necuvenită a unui operator. Rolurile autorităților care eliberează licențe ale statului membru în care este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA operatorul controlat și ale statului membru care a primit o plângere trebuie să fie clarificate astfel încât controlul să trebuiască să fie efectuat de către statul membru în care este stabilit operatorul controlat. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 14 din Regulamentul delegat (UE) 2020/760 prevede norme referitoare la plângeri privind înregistrarea necuvenită a unui operator. Rolurile autorităților care eliberează licențe ale statului membru în care este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA operatorul controlat și ale statului membru care a primit o plângere trebuie să fie clarificate astfel încât controlul să trebuiască să fie efectuat de către statul membru în care este stabilit operatorul controlat.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2020/760 trebuie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2020/760 trebuie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări ale Regulamentului delegat (UE) 2020/760

Regulamentul delegat (UE) 2020/760 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Operatorul se asigură că un exemplar tipărit și certificat al declarației vamale pentru libera circulație în Uniune pe care îl folosește în vederea stabilirii cantității de referință conține numărul facturii menționate la articolul 145 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447.”
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Operatorul se asigură că un exemplar tipărit și certificat al declarației vamale pentru libera circulație în Uniune pe care îl folosește în vederea stabilirii cantității de referință conține numărul facturii menționate la articolul 145 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447.”

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Autoritățile care eliberează licențe compară informațiile din licențele de import și din declarațiile vamale. Documentele nu trebuie să conțină discrepanțe în ceea ce privește identitatea importatorului sau a declarantului și descrierea produsului. Verificările documentelor respective se efectuează pe baza analizelor de risc ale statelor membre.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Autoritățile care eliberează licențe compară informațiile din licențele de import și din declarațiile vamale. Documentele nu trebuie să conțină discrepanțe în ceea ce privește identitatea importatorului sau a declarantului și descrierea produsului. Verificările documentelor respective se efectuează pe baza analizelor de risc ale statelor membre.”

| (c) | alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se elimină.

| 2. | Articolul 13 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (12), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

  „Operatorul notifică autorității competente care eliberează licențe orice schimbare care are un impact asupra dosarului său LORI, în termen de 30 de zile calendaristice de la data la care schimbarea respectivă începe să producă efecte.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 13 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (12), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Operatorul notifică autorității competente care eliberează licențe orice schimbare care are un impact asupra dosarului său LORI, în termen de 30 de zile calendaristice de la data la care schimbarea respectivă începe să producă efecte.”;

| (b) | la alineatul (13), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Comisia suspendă cerința privind înregistrarea prealabilă a operatorilor în sistemul electronic LORI dacă cerința privind cantitatea de referință a fost suspendată în temeiul articolului 9 alineatul (9).” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (13), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia suspendă cerința privind înregistrarea prealabilă a operatorilor în sistemul electronic LORI dacă cerința privind cantitatea de referință a fost suspendată în temeiul articolului 9 alineatul (9).”

| 3. | Articolul 14 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   În cazul în care consideră că plângerea este întemeiată, autoritatea care eliberează licențe a statului membru în care este stabilit reclamantul efectuează controalele pe care le consideră adecvate. Dacă operatorul controlat este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA în alt stat membru decât cel al autorității care eliberează licențe care a primit plângerea, atunci respectiva autoritate care eliberează licențe furnizează asistența necesară autorității care eliberează licențe a statului membru în care este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA operatorul și care efectuează controlul în timp util. Autoritatea care eliberează licențe a statului membru în care este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA operatorul în cauză înregistrează rezultatul controlului în sistemul electronic LORI, ca parte a dosarului LORI al operatorului în cauză.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 14 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În cazul în care consideră că plângerea este întemeiată, autoritatea care eliberează licențe a statului membru în care este stabilit reclamantul efectuează controalele pe care le consideră adecvate. Dacă operatorul controlat este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA în alt stat membru decât cel al autorității care eliberează licențe care a primit plângerea, atunci respectiva autoritate care eliberează licențe furnizează asistența necesară autorității care eliberează licențe a statului membru în care este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA operatorul și care efectuează controlul în timp util. Autoritatea care eliberează licențe a statului membru în care este stabilit și înregistrat în scopuri de TVA operatorul în cauză înregistrează rezultatul controlului în sistemul electronic LORI, ca parte a dosarului LORI al operatorului în cauză.”

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 ianuarie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2020/760 al Comisiei din 17 decembrie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele referitoare la gestionarea contingentelor tarifare de import și de export care fac obiectul licențelor și de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește constituirea garanțiilor în cadrul gestionării contingentelor tarifare (JO L 185, 12.6.2020, p. 1).

2

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/4

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/736 AL COMISIEI

din 31 martie 2023

privind definirea detaliilor tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare din Uniune decât TTF

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului (1), în special articolul 9 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari („Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței”) instituie un mecanism temporar de corecție a pieței pentru ordinele plasate în scopul tranzacționării instrumentelor financiare derivate Title Transfer Facility (TTF) și a instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare (PVT) cu scadențe cuprinse între luna următoare și anul următor. Aceasta înseamnă că mecanismul de corecție a pieței se aplică oricărui instrument financiar derivat pe mărfuri, tranzacționat pe o piață reglementată, al cărui suport este o tranzacție cu gaze la orice PVT din Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari („Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței”) instituie un mecanism temporar de corecție a pieței pentru ordinele plasate în scopul tranzacționării instrumentelor financiare derivate Title Transfer Facility (TTF) și a instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare (PVT) cu scadențe cuprinse între luna următoare și anul următor. Aceasta înseamnă că mecanismul de corecție a pieței se aplică oricărui instrument financiar derivat pe mărfuri, tranzacționat pe o piață reglementată, al cărui suport este o tranzacție cu gaze la orice PVT din Uniune.

| (2) | În temeiul articolului 1 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței, mecanismul de corecție a pieței se aplică ordinelor plasate în scopul tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF și a instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare localizate în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 1 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței, mecanismul de corecție a pieței se aplică ordinelor plasate în scopul tranzacționării instrumentelor financiare derivate TTF și a instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare localizate în Uniune.

| (3) | Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței stabilește detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței numai în ceea ce privește ordinele plasate pentru instrumentele financiare derivate TTF, nu și în ceea ce privește ordinele plasate pentru instrumentele financiare derivate legate de alte PVT. Acest lucru s-a datorat necesității urgente de a aplica mecanismul de corecție a pieței instrumentelor financiare derivate TTF, văzute de obicei ca substituentele standard de preț pe piețele europene ale gazelor, precum și faptului că aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul ordinelor pentru instrumente financiare derivate legate de alte PVT a necesitat o pregătire suplimentară. În consecință, Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței împuternicește Comisia să adopte un act de punere în aplicare pentru a defini detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de aceste alte PVT, în special în ceea ce privește apariția unui eveniment de corecție a pieței și aplicarea unei limite dinamice de ofertare legate de aceste instrumente financiare derivate. Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței împuternicește totodată Comisia să excludă, cu titlu excepțional, anumite instrumente financiare derivate din cele legate de alte PVT. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței stabilește detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței numai în ceea ce privește ordinele plasate pentru instrumentele financiare derivate TTF, nu și în ceea ce privește ordinele plasate pentru instrumentele financiare derivate legate de alte PVT. Acest lucru s-a datorat necesității urgente de a aplica mecanismul de corecție a pieței instrumentelor financiare derivate TTF, văzute de obicei ca substituentele standard de preț pe piețele europene ale gazelor, precum și faptului că aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul ordinelor pentru instrumente financiare derivate legate de alte PVT a necesitat o pregătire suplimentară. În consecință, Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței împuternicește Comisia să adopte un act de punere în aplicare pentru a defini detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de aceste alte PVT, în special în ceea ce privește apariția unui eveniment de corecție a pieței și aplicarea unei limite dinamice de ofertare legate de aceste instrumente financiare derivate. Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței împuternicește totodată Comisia să excludă, cu titlu excepțional, anumite instrumente financiare derivate din cele legate de alte PVT.

| (4) | Definirea detaliilor tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte astfel de PVT, precum și posibila excludere din domeniul de aplicare al mecanismului de corecție a pieței a anumitor instrumente financiare derivate din cele legate de alte PVT trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței, și anume lichiditatea și disponibilitatea informațiilor referitoare la prețurile instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT și impactul pe care l-ar avea extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumente financiare derivate legate de alte PVT asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune, asupra siguranței aprovizionării și asupra stabilității piețelor financiare. Această definire și eventuala excludere trebuie, de asemenea, să se bazeze pe rapoartele de evaluare a efectelor întocmite de ACER și de ESMA, prezentate până la 1 martie 2023 în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(4)

Definirea detaliilor tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte astfel de PVT, precum și posibila excludere din domeniul de aplicare al mecanismului de corecție a pieței a anumitor instrumente financiare derivate din cele legate de alte PVT trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței, și anume lichiditatea și disponibilitatea informațiilor referitoare la prețurile instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT și impactul pe care l-ar avea extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumente financiare derivate legate de alte PVT asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune, asupra siguranței aprovizionării și asupra stabilității piețelor financiare. Această definire și eventuala excludere trebuie, de asemenea, să se bazeze pe rapoartele de evaluare a efectelor întocmite de ACER și de ESMA, prezentate până la 1 martie 2023 în temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței.

| (5) | Mecanismul de corecție a pieței pentru instrumentele financiare derivate TTF se activează atunci când intervine un eveniment de corecție a pieței, și anume atunci când prețul de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată, astfel cum este publicat de ICE Endex B.V., este mai mare de 180 EUR/MWh și este cu 35 EUR mai mare decât prețul de referință pentru trei zile lucrătoare. Mecanismul de corecție a pieței pentru instrumentele financiare derivate legate de alte PVT din Uniune trebuie activat în același moment în care intervine același eveniment de corecție a pieței. Există două motive principale pentru acest lucru. În primul rând, dacă, în comparație cu instrumentul financiar derivat TTF, multe dintre instrumentele financiare derivate legate de alte PVT decât TTF sunt mai puțin lichide. Dacă activarea mecanismului de corecție a pieței s-ar baza pe contracte futures nelichide, mecanismul ar putea fi vulnerabil la manipulare și s-ar putea ajunge la activări nenecesare sau întârziate. În al doilea rând, dacă mecanismul de corecție a pieței ar fi activat numai pentru anumite instrumente financiare derivate legate de PVT, tranzacționarea s-ar putea reorienta către instrumente financiare derivate legate de alte PVT, ceea ce ar putea conduce la denaturări pe piața energiei sau pe piețele financiare ale Uniunii, de exemplu prin arbitraj de către participanții la piață între instrumentele financiare derivate corectate și cele necorectate, în detrimentul consumatorilor. Această evaluare este împărtășită și de raportul de evaluare al ACER, în care se afirmă că și mecanismul de corecție a pieței pentru instrumente financiare derivate legate de alte PVT din Uniune trebuie activat pe baza prețului de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată, în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(5)

Mecanismul de corecție a pieței pentru instrumentele financiare derivate TTF se activează atunci când intervine un eveniment de corecție a pieței, și anume atunci când prețul de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată, astfel cum este publicat de ICE Endex B.V., este mai mare de 180 EUR/MWh și este cu 35 EUR mai mare decât prețul de referință pentru trei zile lucrătoare. Mecanismul de corecție a pieței pentru instrumentele financiare derivate legate de alte PVT din Uniune trebuie activat în același moment în care intervine același eveniment de corecție a pieței. Există două motive principale pentru acest lucru. În primul rând, dacă, în comparație cu instrumentul financiar derivat TTF, multe dintre instrumentele financiare derivate legate de alte PVT decât TTF sunt mai puțin lichide. Dacă activarea mecanismului de corecție a pieței s-ar baza pe contracte futures nelichide, mecanismul ar putea fi vulnerabil la manipulare și s-ar putea ajunge la activări nenecesare sau întârziate. În al doilea rând, dacă mecanismul de corecție a pieței ar fi activat numai pentru anumite instrumente financiare derivate legate de PVT, tranzacționarea s-ar putea reorienta către instrumente financiare derivate legate de alte PVT, ceea ce ar putea conduce la denaturări pe piața energiei sau pe piețele financiare ale Uniunii, de exemplu prin arbitraj de către participanții la piață între instrumentele financiare derivate corectate și cele necorectate, în detrimentul consumatorilor. Această evaluare este împărtășită și de raportul de evaluare al ACER, în care se afirmă că și mecanismul de corecție a pieței pentru instrumente financiare derivate legate de alte PVT din Uniune trebuie activat pe baza prețului de decontare TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată, în temeiul articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței.

| (6) | În momentul apariției unui eveniment de corecție a pieței, Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței stabilește o limită dinamică de ofertare, în funcție de care operatorii de piață nu trebuie să accepte, iar participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF nu trebuie să introducă ordine pentru instrumente financiare derivate TTF care urmează să expire în perioada cuprinsă între data de expirare a instrumentului financiar derivat TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată și data de expirare a instrumentului financiar derivat TTF cu scadența la un an cea mai apropiată cu prețuri care depășesc cu 35 EUR/MWh prețul de referință publicat de ACER în ziua anterioară. Această limită dinamică de ofertare este adecvată și pentru ordinele de instrumente financiare derivate legate de alte PVT și nu necesită să fie modificată. La fel ca și în cazul instrumentelor financiare derivate TTF, o primă de siguranță a aprovizionării de 35 EUR/MWh substituie diferența medie dintre prețul de referință și prețul contractelor futures pentru luna următoare pentru o serie de instrumente financiare derivate legate de alte PVT în vara anului 2022, iar acest lucru reflectă costurile eventualelor congestii ale infrastructurii implicate de deplasarea gazului de la terminalul GNL către Europa continentală în alte regiuni ale Uniunii. De asemenea, aplicarea aceluiași plafon de siguranță pentru toate instrumentele financiare derivate legate de PVT ar trebui să limiteze riscul reorientării în mod nejustificat a tranzacționării între PVT și riscul de distorsionare a condițiilor de concurență echitabile între diferite regiuni din Uniune în ceea ce privește atragerea GNL, ceea ce ar putea duce la fragmentarea piețelor din interiorul Uniunii. În raportul său de evaluare, ACER este de acord că limita dinamică de ofertare care se aplică ordinelor pentru instrumente financiare derivate TTF este adecvată și în cazul ordinelor pentru instrumente financiare derivate legate de alte PVT. |
| --- | --- |

(6)

În momentul apariției unui eveniment de corecție a pieței, Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței stabilește o limită dinamică de ofertare, în funcție de care operatorii de piață nu trebuie să accepte, iar participanții la piața instrumentelor financiare derivate TTF nu trebuie să introducă ordine pentru instrumente financiare derivate TTF care urmează să expire în perioada cuprinsă între data de expirare a instrumentului financiar derivat TTF cu scadența la o lună cea mai apropiată și data de expirare a instrumentului financiar derivat TTF cu scadența la un an cea mai apropiată cu prețuri care depășesc cu 35 EUR/MWh prețul de referință publicat de ACER în ziua anterioară. Această limită dinamică de ofertare este adecvată și pentru ordinele de instrumente financiare derivate legate de alte PVT și nu necesită să fie modificată. La fel ca și în cazul instrumentelor financiare derivate TTF, o primă de siguranță a aprovizionării de 35 EUR/MWh substituie diferența medie dintre prețul de referință și prețul contractelor futures pentru luna următoare pentru o serie de instrumente financiare derivate legate de alte PVT în vara anului 2022, iar acest lucru reflectă costurile eventualelor congestii ale infrastructurii implicate de deplasarea gazului de la terminalul GNL către Europa continentală în alte regiuni ale Uniunii. De asemenea, aplicarea aceluiași plafon de siguranță pentru toate instrumentele financiare derivate legate de PVT ar trebui să limiteze riscul reorientării în mod nejustificat a tranzacționării între PVT și riscul de distorsionare a condițiilor de concurență echitabile între diferite regiuni din Uniune în ceea ce privește atragerea GNL, ceea ce ar putea duce la fragmentarea piețelor din interiorul Uniunii. În raportul său de evaluare, ACER este de acord că limita dinamică de ofertare care se aplică ordinelor pentru instrumente financiare derivate TTF este adecvată și în cazul ordinelor pentru instrumente financiare derivate legate de alte PVT.

| (7) | Comisia este de părere că mecanismul de corecție a pieței trebuie să se aplice tuturor instrumente financiare derivate legate de alte PVT, fără excepție. În rapoartele privind evaluarea efectelor pe care le-au întocmit, ACER și ESMA au confirmat poziția Comisiei, și anume că includerea celorlalte PVT nu duce la efecte negative semnificative pe piețele financiare sau ale gazelor. Atât ACER, cât și ESMA au indicat că extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT poate produce beneficii suplimentare limitate, că majoritatea acestor instrumente financiare derivate nu au suficientă lichiditate și că unele contrapărți centrale de compensare (CCC) ar putea suporta costuri suplimentare pentru a-și modifica procesul de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată. În contextul implementării Regulamentului privind mecanismul de corecție a pieței, atât ACER, cât și ESMA au fost însă de acord cu concluzia Comisiei conform căreia aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul tuturor instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT nu determină producerea unor efecte negative semnificative pe piețele financiare sau ale gazelor. În evaluarea sa și în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței, Comisia a analizat în special criteriile prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(7)

Comisia este de părere că mecanismul de corecție a pieței trebuie să se aplice tuturor instrumente financiare derivate legate de alte PVT, fără excepție. În rapoartele privind evaluarea efectelor pe care le-au întocmit, ACER și ESMA au confirmat poziția Comisiei, și anume că includerea celorlalte PVT nu duce la efecte negative semnificative pe piețele financiare sau ale gazelor. Atât ACER, cât și ESMA au indicat că extinderea mecanismului de corecție a pieței la instrumentele financiare derivate legate de alte PVT poate produce beneficii suplimentare limitate, că majoritatea acestor instrumente financiare derivate nu au suficientă lichiditate și că unele contrapărți centrale de compensare (CCC) ar putea suporta costuri suplimentare pentru a-și modifica procesul de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată. În contextul implementării Regulamentului privind mecanismul de corecție a pieței, atât ACER, cât și ESMA au fost însă de acord cu concluzia Comisiei conform căreia aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul tuturor instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT nu determină producerea unor efecte negative semnificative pe piețele financiare sau ale gazelor. În evaluarea sa și în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței, Comisia a analizat în special criteriile prezentate în continuare.

| (8) | În primul rând, informațiile despre prețurile instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT reglementate prin prezentul act de punere în aplicare sunt ușor accesibile, întrucât aceste instrumente financiare derivate sunt tranzacționate pe piețe reglementate care furnizează regulat informații despre prețuri. |
| --- | --- |

(8)

În primul rând, informațiile despre prețurile instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT reglementate prin prezentul act de punere în aplicare sunt ușor accesibile, întrucât aceste instrumente financiare derivate sunt tranzacționate pe piețe reglementate care furnizează regulat informații despre prețuri.

| (9) | În al doilea rând, lipsa de lichiditate a anumitor instrumente financiare derivate legate de alte PVT nu duce la probleme semnificative de implementare în practică, întrucât Comisia a ales în mod deliberat contractele futures TTF pentru luna următoare cu grad mare de lichiditate ca element de declanșare a activării mecanismului de corecție a pieței pentru alte PVT. |
| --- | --- |

(9)

În al doilea rând, lipsa de lichiditate a anumitor instrumente financiare derivate legate de alte PVT nu duce la probleme semnificative de implementare în practică, întrucât Comisia a ales în mod deliberat contractele futures TTF pentru luna următoare cu grad mare de lichiditate ca element de declanșare a activării mecanismului de corecție a pieței pentru alte PVT.

| (10) | În al treilea rând, este improbabil ca extinderea la instrumentele financiare derivate legate de alte platforme să aibă vreun impact negativ semnificativ asupra siguranței aprovizionării. Acest lucru se datorează faptului că principalul instrument de prevenire a problemelor de siguranță a aprovizionării, „prima” inclusă în limita de ofertare (finanțarea suplimentară în raport cu prețurile de pe piața GNL sau „plafonul de siguranță”, astfel cum este menționat în considerentul 19 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței), se va aplica tuturor instrumentelor financiare derivate și va garanta că mecanismul de corecție a pieței nu afectează capacitatea Uniunii de a atrage GNL. Este, de asemenea, improbabil ca extinderea să aibă vreun impact negativ semnificativ asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune din cauza aplicării temporare a mecanismului de corecție a pieței și a faptului că fluxurile de gaze din interiorul Uniunii sunt rezultatul unui set complex de poziții care rezultă nu numai din contractele de instrumente financiare derivate, ci și din multe alte impacturi, neinfluențate de mecanismul de corecție a pieței, precum angajamentele de aprovizionare pe termen lung, tranzacțiile pe termen scurt și spot și tranzacțiile încheiate la nivel extrabursier. |
| --- | --- |

(10)

În al treilea rând, este improbabil ca extinderea la instrumentele financiare derivate legate de alte platforme să aibă vreun impact negativ semnificativ asupra siguranței aprovizionării. Acest lucru se datorează faptului că principalul instrument de prevenire a problemelor de siguranță a aprovizionării, „prima” inclusă în limita de ofertare (finanțarea suplimentară în raport cu prețurile de pe piața GNL sau „plafonul de siguranță”, astfel cum este menționat în considerentul 19 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței), se va aplica tuturor instrumentelor financiare derivate și va garanta că mecanismul de corecție a pieței nu afectează capacitatea Uniunii de a atrage GNL. Este, de asemenea, improbabil ca extinderea să aibă vreun impact negativ semnificativ asupra fluxurilor de gaze intra-Uniune din cauza aplicării temporare a mecanismului de corecție a pieței și a faptului că fluxurile de gaze din interiorul Uniunii sunt rezultatul unui set complex de poziții care rezultă nu numai din contractele de instrumente financiare derivate, ci și din multe alte impacturi, neinfluențate de mecanismul de corecție a pieței, precum angajamentele de aprovizionare pe termen lung, tranzacțiile pe termen scurt și spot și tranzacțiile încheiate la nivel extrabursier.

| (11) | În fine, nu este de așteptat niciun impact semnificativ asupra stabilității piețelor financiare în urma extinderii mecanismului de corecție a pieței, întrucât peste 90 % din instrumentele financiare derivate din sectorul gazelor naturale tranzacționate pe piețe reglementate din Uniune sunt instrumente financiare derivate TTF. În ceea ce privește posibilele costuri suplimentare cu care s-ar putea confrunta unele CCC pentru a-și modifica procesul de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată, ESMA a precizat că, la momentul publicării raportului său privind evaluarea efectelor, nicio CCC nu a furnizat informații din care să reiasă că ar fi nevoie de modificări semnificative din cauza Regulamentului privind mecanismul de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(11)

În fine, nu este de așteptat niciun impact semnificativ asupra stabilității piețelor financiare în urma extinderii mecanismului de corecție a pieței, întrucât peste 90 % din instrumentele financiare derivate din sectorul gazelor naturale tranzacționate pe piețe reglementate din Uniune sunt instrumente financiare derivate TTF. În ceea ce privește posibilele costuri suplimentare cu care s-ar putea confrunta unele CCC pentru a-și modifica procesul de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată, ESMA a precizat că, la momentul publicării raportului său privind evaluarea efectelor, nicio CCC nu a furnizat informații din care să reiasă că ar fi nevoie de modificări semnificative din cauza Regulamentului privind mecanismul de corecție a pieței.

| (12) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că niciun instrument financiar derivat legat de alte PVT nu ar trebui exclus în mod excepțional din sfera de aplicare a mecanismului de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că niciun instrument financiar derivat legat de alte PVT nu ar trebui exclus în mod excepțional din sfera de aplicare a mecanismului de corecție a pieței.

| (13) | Pentru a se menține buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate și a se permite participanților la piață să își gestioneze în mod adecvat expunerile la risc, este extrem de important ca prezentul regulament să nu interfereze cu contractele încheiate înainte de aplicarea sa. Din același motiv, participanții la piață trebuie să poată compensa în mod eficace pozițiile în ceea ce privește instrumentele financiare derivate legate de alte PVT deschise înainte de aplicarea prezentului regulament. Prin urmare, limita dinamică de ofertare nu trebuie să se aplice contractelor încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament și nici tranzacțiilor care le permit participanților la piață să compenseze sau să reducă pozițiile care rezultă din contracte cu instrumente financiare derivate legate de alte PVT încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. De asemenea, CCC joacă un rol-cheie în asigurarea bunei funcționări a piețelor pentru instrumentele financiare derivate TTF, prin diminuarea riscului de contraparte. Este deopotrivă de important să se garanteze că extinderea mecanismului la alte PVT nu expune riscului compensarea instrumentelor relevante de către CCC în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată de către un membru compensator. Aceste CCC trebuie să poată implementa procese de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată fără a se supune limitei de ofertare. În acest scop, limita dinamică de ofertare nu trebuie să se aplice tranzacțiilor executate ca parte dintr-un proces de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată organizat de o CCC. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se menține buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate și a se permite participanților la piață să își gestioneze în mod adecvat expunerile la risc, este extrem de important ca prezentul regulament să nu interfereze cu contractele încheiate înainte de aplicarea sa. Din același motiv, participanții la piață trebuie să poată compensa în mod eficace pozițiile în ceea ce privește instrumentele financiare derivate legate de alte PVT deschise înainte de aplicarea prezentului regulament. Prin urmare, limita dinamică de ofertare nu trebuie să se aplice contractelor încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament și nici tranzacțiilor care le permit participanților la piață să compenseze sau să reducă pozițiile care rezultă din contracte cu instrumente financiare derivate legate de alte PVT încheiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. De asemenea, CCC joacă un rol-cheie în asigurarea bunei funcționări a piețelor pentru instrumentele financiare derivate TTF, prin diminuarea riscului de contraparte. Este deopotrivă de important să se garanteze că extinderea mecanismului la alte PVT nu expune riscului compensarea instrumentelor relevante de către CCC în cazul neîndeplinirii obligațiilor de plată de către un membru compensator. Aceste CCC trebuie să poată implementa procese de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată fără a se supune limitei de ofertare. În acest scop, limita dinamică de ofertare nu trebuie să se aplice tranzacțiilor executate ca parte dintr-un proces de gestionare a situațiilor de neîndeplinire a obligațiilor de plată organizat de o CCC.

| (14) | Nu există niciun motiv posibil pentru a nu aplica alte caracteristici de concepere a mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT. Sunt incluse aici normele care reglementează suspendarea mecanismului de corecție a pieței. Trebuie, totodată, menționat că, în temeiul articolului 4 alineatul (8), în cazul unor indicații concrete că un eveniment de corecție a pieței este iminent, trebuie suspendată activarea mecanismului de corecție a pieței dacă aceasta ar produce perturbări nedorite ale pieței. Totodată, în temeiul articolului 6, mecanismul de corecție a pieței trebuie suspendat în orice moment dacă plafonul de siguranță dinamic ar duce la perturbări grave ale pieței, care ar afecta în mod substanțial siguranța aprovizionării, obiectivele de reducere obligatorie a cererii sau stabilitatea și buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate din sectorul energiei, fluxurile de gaze intra-Uniune, diferențele dintre prețurile de pe piața gazelor din interiorul Uniunii sau față de alte zone din lume ori validitatea contractelor existente de aprovizionare cu gaze. Evaluarea perturbărilor nedorite ale pieței trebuie să țină seama de impactul asupra pieței europene în ansamblu, dar și în mod specific asupra fiecărui PVT căruia i se aplică mecanismul de corecție a pieței; în cazul unei astfel de perturbări nedorite a pieței, decizia de suspendare s-ar aplica în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței. |
| --- | --- |

(14)

Nu există niciun motiv posibil pentru a nu aplica alte caracteristici de concepere a mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT. Sunt incluse aici normele care reglementează suspendarea mecanismului de corecție a pieței. Trebuie, totodată, menționat că, în temeiul articolului 4 alineatul (8), în cazul unor indicații concrete că un eveniment de corecție a pieței este iminent, trebuie suspendată activarea mecanismului de corecție a pieței dacă aceasta ar produce perturbări nedorite ale pieței. Totodată, în temeiul articolului 6, mecanismul de corecție a pieței trebuie suspendat în orice moment dacă plafonul de siguranță dinamic ar duce la perturbări grave ale pieței, care ar afecta în mod substanțial siguranța aprovizionării, obiectivele de reducere obligatorie a cererii sau stabilitatea și buna funcționare a piețelor instrumentelor financiare derivate din sectorul energiei, fluxurile de gaze intra-Uniune, diferențele dintre prețurile de pe piața gazelor din interiorul Uniunii sau față de alte zone din lume ori validitatea contractelor existente de aprovizionare cu gaze. Evaluarea perturbărilor nedorite ale pieței trebuie să țină seama de impactul asupra pieței europene în ansamblu, dar și în mod specific asupra fiecărui PVT căruia i se aplică mecanismul de corecție a pieței; în cazul unei astfel de perturbări nedorite a pieței, decizia de suspendare s-ar aplica în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței.

| (15) | Din cauza situației volatile și imprevizibile a pieței gazelor naturale, este important să se asigure că mecanismul de corecție a pieței poate fi aplicat instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT cât mai curând posibil, dacă sunt întrunite condițiile care justifică activarea sa. În consecință, detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT trebuie definite până la 31 martie 2023. Pentru a acorda însă societăților care operează cu alte PVT din Uniune decât TTF timpul să facă modificările necesare, prezentul act de punere în aplicare trebuie să se aplice doar de la 1 mai 2023. |
| --- | --- |

(15)

Din cauza situației volatile și imprevizibile a pieței gazelor naturale, este important să se asigure că mecanismul de corecție a pieței poate fi aplicat instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT cât mai curând posibil, dacă sunt întrunite condițiile care justifică activarea sa. În consecință, detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT trebuie definite până la 31 martie 2023. Pentru a acorda însă societăților care operează cu alte PVT din Uniune decât TTF timpul să facă modificările necesare, prezentul act de punere în aplicare trebuie să se aplice doar de la 1 mai 2023.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru mecanismul de corecție a pieței, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru mecanismul de corecție a pieței,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Domeniu de aplicare

Prezentul regulament definește detaliile tehnice ale aplicării mecanismului de corecție a pieței în cazul instrumentelor financiare derivate legate de alte puncte virtuale de tranzacționare (PVT) din Uniune decât Title Transfer Facility (TTF), în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2022/2578.

Title Transfer Facility

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Regulamentul (UE) 2022/2578.

Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:

| 1. | „instrument financiar derivat cu scadența la o lună cea mai apropiată legat de alte PVT” înseamnă un instrument financiar derivat legat de alte PVT a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de o lună tranzacționate pe o piață reglementată dată; |
| --- | --- |

1.

„instrument financiar derivat cu scadența la o lună cea mai apropiată legat de alte PVT” înseamnă un instrument financiar derivat legat de alte PVT a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de o lună tranzacționate pe o piață reglementată dată;

| 2. | „instrument financiar derivat cu scadența la un an cea mai apropiată legat de alte PVT” înseamnă un instrument financiar derivat legat de alte PVT a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de 12 luni tranzacționate pe o piață reglementată dată. |
| --- | --- |

2.

„instrument financiar derivat cu scadența la un an cea mai apropiată legat de alte PVT” înseamnă un instrument financiar derivat legat de alte PVT a cărui dată de expirare este cea mai apropiată dintre instrumentele financiare derivate cu o scadență de 12 luni tranzacționate pe o piață reglementată dată.

Articolul 3

Aplicarea mecanismului de corecție a pieței în cazul altor PVT

Prezentul regulament se aplică ordinelor plasate pentru tranzacționarea instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT localizate în Uniune decât TTF.

Articolul 4

Eveniment de corecție a pieței legat de alte PVT din Uniune

(1)   Un eveniment de corecție a pieței legat de instrumente financiare derivate legate de alte PVT intervine atunci când sunt întrunite condițiile definite la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2022/2578.

(2)   Limita dinamică de ofertare în temeiul articolului 4 alineatele (5) și (7) din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței se aplică instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT care urmează să expire în perioada cuprinsă între data expirării instrumentelor financiare derivate cu scadența la o lună cea mai apropiată și data expirării instrumentelor financiare derivate cu scadența la un an cea mai apropiată.

(3)   Operatorii de piață de pe piața instrumentelor financiare derivate legate de alte PVT și participanții la piața acestor instrumente financiare derivate trebuie să monitorizeze zilnic site-ul web al ACER.

Articolul 5

Suspendarea și dezactivarea mecanismului de corecție a pieței în legătură cu instrumente financiare derivate legate de alte PVT

Această suspendare și dezactivare a mecanismului de corecție a pieței în legătură cu instrumente financiare derivate legate de alte PVT se realizează în conformitate cu articolele 5 și 6 din Regulamentul privind mecanismul de corecție a pieței.

Articolul 6

Păstrarea drepturilor obținute

Prezentul regulament nu se aplică următoarelor:

| (a) | contractele de instrumente financiare derivate legate de alte PVT încheiate înaintea datei intrării în vigoare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

contractele de instrumente financiare derivate legate de alte PVT încheiate înaintea datei intrării în vigoare a prezentului regulament;

| (b) | achiziționarea și vânzarea de instrumente financiare derivate legate de alte PVT pentru a compensa sau a reduce contracte de instrumente financiare derivate legate de alte PVT încheiate înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea și vânzarea de instrumente financiare derivate legate de alte PVT pentru a compensa sau a reduce contracte de instrumente financiare derivate legate de alte PVT încheiate înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament;

| (c) | achiziționarea și vânzarea de contracte de instrumente financiare derivate legate de alte PVT ca parte a procedurii CCC de gestionare a neîndeplinirii obligațiilor de plată, inclusiv tranzacții extrabursiere înregistrate pe piața reglementată în scopul compensării. |
| --- | --- |

(c)

achiziționarea și vânzarea de contracte de instrumente financiare derivate legate de alte PVT ca parte a procedurii CCC de gestionare a neîndeplinirii obligațiilor de plată, inclusiv tranzacții extrabursiere înregistrate pe piața reglementată în scopul compensării.

Articolul 7

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 mai 2023.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 martie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/2578 al Consiliului din 22 decembrie 2022 de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii Uniunii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari (JO L 335, 29.12.2022, p. 45).

1

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/737 AL COMISIEI

din 4 aprilie 2023

de reinstituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, în urma hotărârii Tribunalului în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 14 alineatul (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 4 mai 2018, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a adoptat Regulamentul (UE) 2018/683 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121 (denumite în continuare „anvelope” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(1)

La 4 mai 2018, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a adoptat Regulamentul (UE) 2018/683 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121 (denumite în continuare „anvelope” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză.

2

| (2) | La 18 octombrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 (3) de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „regulamentul în litigiu”). |
| --- | --- |

(2)

La 18 octombrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 (3) de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză (denumit în continuare „regulamentul în litigiu”).

3

| (3) | La 9 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 (4) de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 [denumit în continuare „Regulamentul (UE) 2018/1690”]. |
| --- | --- |

(3)

La 9 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 (4) de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 [denumit în continuare „Regulamentul (UE) 2018/1690”].

4

2.   HOTĂRÂREA TRIBUNALULUI UNIUNII EUROPENE

HOTĂRÂREA TRIBUNALULUI UNIUNII EUROPENE

| (4) | Asociația industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – „CRIA”) și Camera de Comerț a importatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters – „CCCMC”) (denumite în continuare, împreună, „solicitanții”) au contestat regulamentul în litigiu în fața Tribunalului în numele unora dintre membrii lor enumerați în considerentele 9 și 10 (denumiți în continuare „producătorii-exportatori în cauză”). La 4 mai 2022, Tribunalul Uniunii Europene (denumit în continuare „Tribunalul”) a pronunțat hotărârea în cauzele T-30/19 și T-72/19 (5) (denumită în continuare „hotărârea”). |
| --- | --- |

(4)

Asociația industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – „CRIA”) și Camera de Comerț a importatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters – „CCCMC”) (denumite în continuare, împreună, „solicitanții”) au contestat regulamentul în litigiu în fața Tribunalului în numele unora dintre membrii lor enumerați în considerentele 9 și 10 (denumiți în continuare „producătorii-exportatori în cauză”). La 4 mai 2022, Tribunalul Uniunii Europene (denumit în continuare „Tribunalul”) a pronunțat hotărârea în cauzele T-30/19 și T-72/19 (5) (denumită în continuare „hotărârea”).

China Rubber Industry Association

Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

5

| (5) | În hotărârea sa, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

În hotărârea sa, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690.

| (6) | CRIA și CCCMC au exprimat mai multe obiecții împotriva regulamentul în litigiu, iar Tribunalul s-a pronunțat cu privire la două dintre acestea: (i) afirmația conform căreia Comisie nu ar fi efectuat o comparație echitabilă a prețurilor la calcularea subcotării prețurilor și a marjei de prejudiciu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză și (ii) anumite plângeri care susțineau, în esență, existența unor incoerențe și încălcarea dreptului la apărare în ceea ce privește indicatorii de prejudiciu și ponderarea datelor din eșantionul de producători din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

CRIA și CCCMC au exprimat mai multe obiecții împotriva regulamentul în litigiu, iar Tribunalul s-a pronunțat cu privire la două dintre acestea: (i) afirmația conform căreia Comisie nu ar fi efectuat o comparație echitabilă a prețurilor la calcularea subcotării prețurilor și a marjei de prejudiciu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză și (ii) anumite plângeri care susțineau, în esență, existența unor incoerențe și încălcarea dreptului la apărare în ceea ce privește indicatorii de prejudiciu și ponderarea datelor din eșantionul de producători din Uniune.

| (7) | În ceea ce privește calcularea marjelor de subcotare, Tribunalul a constatat că Comisia nu a realizat o comparație echitabilă atunci când a efectuat o ajustare a prețului de export (și anume, deducerea costurilor VAG ale importatorului afiliat și a unui profit teoretic) atunci când vânzările au avut loc prin intermediul unei entități de vânzare afiliate din Uniune. Tribunalul a observat că producătorii din Uniune au efectuat, de asemenea, unele vânzări prin intermediul unor entități de vânzare afiliate, iar prețurile lor de vânzare nu au fost ajustate în același fel. Tribunalul a concluzionat că calculul subcotării prețurilor efectuat de Comisie în regulamentul în litigiu a fost afectat de o eroare de drept și de o eroare vădită de apreciere și că, prin urmare, acest calcul a încălcat articolul 3 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”) precum și articolul 8 alineatul (1) și alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”). În plus, Tribunalul a constatat că erorile au avut un impact asupra constatărilor generale referitoare la prejudiciu, cauzalitate și marjele de prejudiciu, precum și că nu era posibil să se determine cu precizie în ce măsură taxele antidumping definitive au rămas în parte bine întemeiate. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește calcularea marjelor de subcotare, Tribunalul a constatat că Comisia nu a realizat o comparație echitabilă atunci când a efectuat o ajustare a prețului de export (și anume, deducerea costurilor VAG ale importatorului afiliat și a unui profit teoretic) atunci când vânzările au avut loc prin intermediul unei entități de vânzare afiliate din Uniune. Tribunalul a observat că producătorii din Uniune au efectuat, de asemenea, unele vânzări prin intermediul unor entități de vânzare afiliate, iar prețurile lor de vânzare nu au fost ajustate în același fel. Tribunalul a concluzionat că calculul subcotării prețurilor efectuat de Comisie în regulamentul în litigiu a fost afectat de o eroare de drept și de o eroare vădită de apreciere și că, prin urmare, acest calcul a încălcat articolul 3 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”) precum și articolul 8 alineatul (1) și alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”). În plus, Tribunalul a constatat că erorile au avut un impact asupra constatărilor generale referitoare la prejudiciu, cauzalitate și marjele de prejudiciu, precum și că nu era posibil să se determine cu precizie în ce măsură taxele antidumping definitive au rămas în parte bine întemeiate.

6

7

| (8) | În ceea ce privește al doilea aspect, Tribunalul a constatat că examinarea efectuată de Comisia nu a fost obiectivă [astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază], întrucât, prin faptul că nu a revizuit calculele tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea, și nu a prezentat cifrele revizuite în regulamentul în litigiu, Comisia nu a utilizat toate datele relevante de care dispunea. În plus, Tribunalul a constatat o încălcare a dreptului la apărare al solicitanților. În particular, Tribunalul nu a fost de acord cu faptul că unele informații care nu au fost divulgate părților interesate puteau fi considerate confidențiale și a constatat că toate datele în cauză erau „legate de constatările de fapt din regulamentul în litigiu”. Prin urmare, acestea erau „fapte și considerații esențiale” care ar fi trebuit să fie divulgate părților. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește al doilea aspect, Tribunalul a constatat că examinarea efectuată de Comisia nu a fost obiectivă [astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază], întrucât, prin faptul că nu a revizuit calculele tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea, și nu a prezentat cifrele revizuite în regulamentul în litigiu, Comisia nu a utilizat toate datele relevante de care dispunea. În plus, Tribunalul a constatat o încălcare a dreptului la apărare al solicitanților. În particular, Tribunalul nu a fost de acord cu faptul că unele informații care nu au fost divulgate părților interesate puteau fi considerate confidențiale și a constatat că toate datele în cauză erau „legate de constatările de fapt din regulamentul în litigiu”. Prin urmare, acestea erau „fapte și considerații esențiale” care ar fi trebuit să fie divulgate părților.

| (9) | Având în vedere cele de mai sus, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai jos).







  DENUMIREA SOCIETĂȚII | COD ADIȚIONAL TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (8) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (9) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (10) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Având în vedere cele de mai sus, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai jos).

DENUMIREA SOCIETĂȚII

DENUMIREA SOCIETĂȚII

COD ADIȚIONAL TARIC

COD ADIȚIONAL TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (8)

8

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (9)

9

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (10)

10

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | În plus, Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) 2018/1690 în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai sus) și de Zhongce Rubber Group Co., Ltd (cod adițional TARIC C379). |
| --- | --- |

(10)

În plus, Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) 2018/1690 în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai sus) și de Zhongce Rubber Group Co., Ltd (cod adițional TARIC C379).

3.   PUNEREA ÎN APLICARE A HOTĂRÂRII TRIBUNALULUI

PUNEREA ÎN APLICARE A HOTĂRÂRII TRIBUNALULUI

| (11) | În conformitate cu articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), instituțiile Uniunii sunt obligate să ia măsurile impuse de executarea hotărârilor Tribunalului. În caz de anulare a unui act adoptat de instituțiile Uniunii în contextul unei proceduri administrative, cum ar fi, în cazul de față, investigația antidumping, executarea hotărârii Tribunalului constă în înlocuirea actului anulat cu un nou act, în care este eliminată ilegalitatea identificată de către Tribunal (11). |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), instituțiile Uniunii sunt obligate să ia măsurile impuse de executarea hotărârilor Tribunalului. În caz de anulare a unui act adoptat de instituțiile Uniunii în contextul unei proceduri administrative, cum ar fi, în cazul de față, investigația antidumping, executarea hotărârii Tribunalului constă în înlocuirea actului anulat cu un nou act, în care este eliminată ilegalitatea identificată de către Tribunal (11).

11

| (12) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (12). Aceasta implică, în special, faptul că, într-o situație în care este anulat un act care încheie o procedură administrativă, anularea respectivă nu afectează în mod necesar actele pregătitoare, cum ar fi deschiderea procedurii antidumping. De exemplu, în cazul în care un regulament de instituire a unor măsuri antidumping definitive este anulat, procedura rămâne deschisă, deoarece numai actul de încheiere a procedurii a dispărut din ordinea juridică a Uniunii (13), cu excepția cazului în care ilegalitatea s-a produs în etapa de deschidere. Reluarea procedurii administrative prin reinstituirea de taxe antidumping asupra importurilor care au fost efectuate în perioada de aplicare a regulamentului anulat nu poate fi considerată contrară principiului neretroactivității (14). |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (12). Aceasta implică, în special, faptul că, într-o situație în care este anulat un act care încheie o procedură administrativă, anularea respectivă nu afectează în mod necesar actele pregătitoare, cum ar fi deschiderea procedurii antidumping. De exemplu, în cazul în care un regulament de instituire a unor măsuri antidumping definitive este anulat, procedura rămâne deschisă, deoarece numai actul de încheiere a procedurii a dispărut din ordinea juridică a Uniunii (13), cu excepția cazului în care ilegalitatea s-a produs în etapa de deschidere. Reluarea procedurii administrative prin reinstituirea de taxe antidumping asupra importurilor care au fost efectuate în perioada de aplicare a regulamentului anulat nu poate fi considerată contrară principiului neretroactivității (14).

12

13

14

| (13) | În cazul de față, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză pe motiv că Comisia a săvârșit o eroare atunci când a stabilit existența unei subcotări semnificative care a avut un efect asupra analizei legăturii de cauzalitate. Aceeași eroare metodologică a fost constatată la calcularea marjelor de prejudiciu ale exportatorilor în cauză. Tribunalul a identificat, de asemenea, erori atunci când nu s-au divulgat anumite informații: (i) indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte; (ii) indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării; (iii) anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția; și (iv) volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

În cazul de față, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză pe motiv că Comisia a săvârșit o eroare atunci când a stabilit existența unei subcotări semnificative care a avut un efect asupra analizei legăturii de cauzalitate. Aceeași eroare metodologică a fost constatată la calcularea marjelor de prejudiciu ale exportatorilor în cauză. Tribunalul a identificat, de asemenea, erori atunci când nu s-au divulgat anumite informații: (i) indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte; (ii) indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării; (iii) anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția; și (iv) volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii.

| (14) | Constatările din regulamentul în litigiu, care nu au fost contestate sau care au fost contestate, dar respinse de Tribunal sau care nu au fost examinate de Tribunal și, prin urmare, nu au condus la anularea regulamentului în litigiu, rămân pe deplin valabile și nu sunt afectate de prezenta redeschidere (15). |
| --- | --- |

(14)

Constatările din regulamentul în litigiu, care nu au fost contestate sau care au fost contestate, dar respinse de Tribunal sau care nu au fost examinate de Tribunal și, prin urmare, nu au condus la anularea regulamentului în litigiu, rămân pe deplin valabile și nu sunt afectate de prezenta redeschidere (15).

15

| (15) | În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-30/19 și T-72/19 din 4 mai 2022, Comisia a decis să redeschidă parțial investigațiile antidumping și antisubvenție privind importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și să reia investigația din punctul în care s-a produs neregula. Redeschiderea, prin intermediul unui aviz (16) (denumit în continuare „avizul de redeschidere”), a avut un domeniu de aplicare limitat la punerea în aplicare a hotărârii Tribunalului în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC și menționate în avizul de redeschidere. |
| --- | --- |

(15)

În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-30/19 și T-72/19 din 4 mai 2022, Comisia a decis să redeschidă parțial investigațiile antidumping și antisubvenție privind importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și să reia investigația din punctul în care s-a produs neregula. Redeschiderea, prin intermediul unui aviz (16) (denumit în continuare „avizul de redeschidere”), a avut un domeniu de aplicare limitat la punerea în aplicare a hotărârii Tribunalului în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC și menționate în avizul de redeschidere.

16

| (16) | La aceeași dată, Comisia a decis, de asemenea, să supună înregistrării importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, produse de aceste societăți și a solicitat autorităților vamale naționale să aștepte publicarea regulamentelor de punere în aplicare relevante ale Comisiei de reinstituire a taxelor înainte de a decide cu privire la eventualele cereri de rambursare și de remitere a taxelor antidumping în ceea ce privește importurile referitoare la aceste societăți (17) („regulamentul de înregistrare”). |
| --- | --- |

(16)

La aceeași dată, Comisia a decis, de asemenea, să supună înregistrării importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, produse de aceste societăți și a solicitat autorităților vamale naționale să aștepte publicarea regulamentelor de punere în aplicare relevante ale Comisiei de reinstituire a taxelor înainte de a decide cu privire la eventualele cereri de rambursare și de remitere a taxelor antidumping în ceea ce privește importurile referitoare la aceste societăți (17) („regulamentul de înregistrare”).

17

| (17) | Comisia a informat părțile interesate cu privire la redeschiderea investigației și le-a invitat să prezinte observații. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a informat părțile interesate cu privire la redeschiderea investigației și le-a invitat să prezinte observații.

4.   PERIOADA DE INVESTIGAȚIE

PERIOADA DE INVESTIGAȚIE

| (18) | Prezenta perioadă de investigație vizează intervalul cuprins între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(18)

Prezenta perioadă de investigație vizează intervalul cuprins între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”).

5.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (19) | La 10 ianuarie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să reinstituie măsurile antidumping în vigoare („comunicarea constatărilor”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(19)

La 10 ianuarie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să reinstituie măsurile antidumping în vigoare („comunicarea constatărilor”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor.

| (20) | S-au primit observații din partea Asociației industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – denumită în continuare „CRIA”), a grupului GITI (18) și a importatorului neafiliat Hämmerling The Tyre Company GmbH (denumit în continuare „Hämmerling”). Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Hämmerling și CRIA au solicitat și li s-au acordat audieri. |
| --- | --- |

(20)

S-au primit observații din partea Asociației industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – denumită în continuare „CRIA”), a grupului GITI (18) și a importatorului neafiliat Hämmerling The Tyre Company GmbH (denumit în continuare „Hämmerling”). Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Hämmerling și CRIA au solicitat și li s-au acordat audieri.

China Rubber Industry Association

18

| (21) | La cererea CRIA, în observațiile sale privind comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat ulterior următoarele elemente suplimentare („comunicarea constatărilor suplimentare”):






  — | La 30 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți. |
| --- | --- | --- |

(21)

La cererea CRIA, în observațiile sale privind comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat ulterior următoarele elemente suplimentare („comunicarea constatărilor suplimentare”):

—

La 30 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți.

| — | La 30 și 31 ianuarie 2023, Comisia a furnizat, de asemenea, grupului Hankook (19) și Aeolus/Pirelli (20) tranzacțiile de vânzare la export ale societăților în cauză, care au fost utilizate pentru a stabili calculele revizuite ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Aceste tranzacții de vânzare la export au fost aceleași cu cele deja comunicate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu. |
| --- | --- |

—

La 30 și 31 ianuarie 2023, Comisia a furnizat, de asemenea, grupului Hankook (19) și Aeolus/Pirelli (20) tranzacțiile de vânzare la export ale societăților în cauză, care au fost utilizate pentru a stabili calculele revizuite ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Aceste tranzacții de vânzare la export au fost aceleași cu cele deja comunicate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu.

19

20

| — | La 31 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a clarificat și a corectat nivelurile finale ale taxei pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în urma unei erori constatate în ceea ce privește calcularea prejudiciului pentru grupul Hankook și Aeolus/Pirelli. De asemenea, Comisia a furnizat clarificări suplimentare cu privire la situația juridică a Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

La 31 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a clarificat și a corectat nivelurile finale ale taxei pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în urma unei erori constatate în ceea ce privește calcularea prejudiciului pentru grupul Hankook și Aeolus/Pirelli. De asemenea, Comisia a furnizat clarificări suplimentare cu privire la situația juridică a Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (22) | Doar CRIA a prezentat observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, care au fost luate în considerare de Comisie, după caz. |
| --- | --- |

(22)

Doar CRIA a prezentat observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, care au fost luate în considerare de Comisie, după caz.

6.   DREPTUL LA APĂRARE AL CRIA

DREPTUL LA APĂRARE AL CRIA

| (23) | În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut că dreptul său la apărare a fost încălcat deoarece:






  — | CRIA nu a primit calculele privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative în ceea ce privește producătorii-exportatori de la care CRIA a primit o scrisoare de autorizare; |
| --- | --- | --- |

(23)

În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut că dreptul său la apărare a fost încălcat deoarece:

—

CRIA nu a primit calculele privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative în ceea ce privește producătorii-exportatori de la care CRIA a primit o scrisoare de autorizare;

| — | CRIA nu a beneficiat de o perioadă de timp suficientă pentru a formula observații cu privire la comunicarea constatărilor; |
| --- | --- |

—

CRIA nu a beneficiat de o perioadă de timp suficientă pentru a formula observații cu privire la comunicarea constatărilor;

| — | Comisia nu a organizat o audiere în termenul solicitat de CRIA; |
| --- | --- |

—

Comisia nu a organizat o audiere în termenul solicitat de CRIA;

| — | Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal. |
| --- | --- |

—

Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal.

| (24) | Astfel cum se menționează în considerentul 160 de mai jos, Comisia a recalculat taxele pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în special pentru producătorii-exportatori care au fost incluși în eșantion în regulamentul în litigiu și care au făcut obiectul hotărârii Tribunalului (și anume grupul GITI, grupul Hankook și Aeolus/Pirelli). Ar trebui reamintit faptul că marjele de prejudiciu ale producătorilor-exportatori în cauză incluși în eșantion au fost stabilite pe bază de date sensibile ale societății. În consecință, calculele nu au putut fi comunicate tuturor părților interesate, ci doar societăților în cauză. |
| --- | --- |

(24)

Astfel cum se menționează în considerentul 160 de mai jos, Comisia a recalculat taxele pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în special pentru producătorii-exportatori care au fost incluși în eșantion în regulamentul în litigiu și care au făcut obiectul hotărârii Tribunalului (și anume grupul GITI, grupul Hankook și Aeolus/Pirelli). Ar trebui reamintit faptul că marjele de prejudiciu ale producătorilor-exportatori în cauză incluși în eșantion au fost stabilite pe bază de date sensibile ale societății. În consecință, calculele nu au putut fi comunicate tuturor părților interesate, ci doar societăților în cauză.

| (25) | CRIA a susținut că societățile menționate în considerentul 10 au semnat scrisori de autorizare care includeau accesul la datele sensibile ale societății și, prin urmare, Comisia ar fi trebuit să comunice CRIA calculele individuale ale marjei de subcotare și de prejudiciu pentru aceste societăți. În plus, potrivit CRIA, conținutul scrisorilor de autorizare era identic cu cel al unei procuri obișnuite, care autorizează un consilier juridic să reprezinte o societate. |
| --- | --- |

(25)

CRIA a susținut că societățile menționate în considerentul 10 au semnat scrisori de autorizare care includeau accesul la datele sensibile ale societății și, prin urmare, Comisia ar fi trebuit să comunice CRIA calculele individuale ale marjei de subcotare și de prejudiciu pentru aceste societăți. În plus, potrivit CRIA, conținutul scrisorilor de autorizare era identic cu cel al unei procuri obișnuite, care autorizează un consilier juridic să reprezinte o societate.

| (26) | Comisia a analizat scrisorile de autorizare transmise de CRIA. Mai mulți producători chinezi care fac obiectul hotărârii Tribunalului au semnat astfel de scrisori de autorizare individuale. Comisia a observat că scrisorile de autorizare s-au bazat pe un text standard pentru toți producătorii (incluși în eșantion sau nu) și nu au specificat dacă societatea respectivă a autorizat CRIA să primească date confidențiale privind societatea. În plus, nu toți producătorii-exportatori incluși în eșantion vizați de investigația actuală au fost de acord să ofere CRIA acces la datele lor confidențiale. De asemenea, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia scrisorile de autorizare în cauză ar fi identice cu o procură, Comisia a considerat că diferența materială dintre o procură și o scrisoare de autorizare adresată unei asociații este entitatea care este autorizată să primească datele. În cazul unei procuri, consilierul juridic este obligat să respecte normele de etică ale baroului juridic în care este înregistrat avocatul, care, printre altele, îi impune să nu divulge datele confidențiale ale societăților. Prin urmare, faptul că o procură nu conține o dispoziție specifică privind astfel de date nu scutește avocatul (avocații) în cauză de a respecta cele mai înalte norme etice în această privință și de a asigura confidențialitatea datelor primite. În schimb, este excepțional ca asociațiile să beneficieze de un acces nelimitat la datele confidențiale ale societăților membrilor săi, fapt care poate, printre altele, să încalce normele de concurență respective în vigoare. În consecință, Comisia a considerat că scrisorile de autorizare semnate de societăți nu erau suficient de specifice și de explicite cu privire la aspectul dacă societățile în cauză autorizau accesul asociației la informațiile lor confidențiale. |
| --- | --- |

(26)

Comisia a analizat scrisorile de autorizare transmise de CRIA. Mai mulți producători chinezi care fac obiectul hotărârii Tribunalului au semnat astfel de scrisori de autorizare individuale. Comisia a observat că scrisorile de autorizare s-au bazat pe un text standard pentru toți producătorii (incluși în eșantion sau nu) și nu au specificat dacă societatea respectivă a autorizat CRIA să primească date confidențiale privind societatea. În plus, nu toți producătorii-exportatori incluși în eșantion vizați de investigația actuală au fost de acord să ofere CRIA acces la datele lor confidențiale. De asemenea, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia scrisorile de autorizare în cauză ar fi identice cu o procură, Comisia a considerat că diferența materială dintre o procură și o scrisoare de autorizare adresată unei asociații este entitatea care este autorizată să primească datele. În cazul unei procuri, consilierul juridic este obligat să respecte normele de etică ale baroului juridic în care este înregistrat avocatul, care, printre altele, îi impune să nu divulge datele confidențiale ale societăților. Prin urmare, faptul că o procură nu conține o dispoziție specifică privind astfel de date nu scutește avocatul (avocații) în cauză de a respecta cele mai înalte norme etice în această privință și de a asigura confidențialitatea datelor primite. În schimb, este excepțional ca asociațiile să beneficieze de un acces nelimitat la datele confidențiale ale societăților membrilor săi, fapt care poate, printre altele, să încalce normele de concurență respective în vigoare. În consecință, Comisia a considerat că scrisorile de autorizare semnate de societăți nu erau suficient de specifice și de explicite cu privire la aspectul dacă societățile în cauză autorizau accesul asociației la informațiile lor confidențiale.

| (27) | Pe baza analizei de mai sus și a obligației de diligență a Comisiei în ceea ce privește gestionarea informațiilor confidențiale ale societăților aflate la dispoziția sa, Comisia a decis să divulge datele confidențiale ale societăților direct producătorilor-exportatori în cauză, și nu CRIA, pentru a proteja confidențialitatea acestor date. Prin urmare, setul de date a fost trimis reprezentantului legal al grupului GITI și reprezentantului societății Hankook la 10 ianuarie 2023. Întrucât nici Aeolus/Pirelli, nici vreunul dintre producătorii-exportatori în cauză din grupul respectiv nu au fost înregistrați ca părți interesate, Comisia a identificat persoanele de contact din cadrul Aeolus/Pirelli și le-a furnizat comunicarea constatărilor specifice privind producătorii-exportatori respectivi la 17 ianuarie 2023. Acestora li s-a acordat ca termen-limită pentru a formula observații data de 31 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(27)

Pe baza analizei de mai sus și a obligației de diligență a Comisiei în ceea ce privește gestionarea informațiilor confidențiale ale societăților aflate la dispoziția sa, Comisia a decis să divulge datele confidențiale ale societăților direct producătorilor-exportatori în cauză, și nu CRIA, pentru a proteja confidențialitatea acestor date. Prin urmare, setul de date a fost trimis reprezentantului legal al grupului GITI și reprezentantului societății Hankook la 10 ianuarie 2023. Întrucât nici Aeolus/Pirelli, nici vreunul dintre producătorii-exportatori în cauză din grupul respectiv nu au fost înregistrați ca părți interesate, Comisia a identificat persoanele de contact din cadrul Aeolus/Pirelli și le-a furnizat comunicarea constatărilor specifice privind producătorii-exportatori respectivi la 17 ianuarie 2023. Acestora li s-a acordat ca termen-limită pentru a formula observații data de 31 ianuarie 2023.

| (28) | La 16 ianuarie 2023, CRIA a solicitat să primească calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale societăților în cauză, pe baza scrisorilor de autorizare semnate. Drept răspuns, din motivele explicate în considerentele 26 și 27, Comisia a invitat CRIA să contacteze aceste societăți și să obțină datele direct de la acestea. |
| --- | --- |

(28)

La 16 ianuarie 2023, CRIA a solicitat să primească calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale societăților în cauză, pe baza scrisorilor de autorizare semnate. Drept răspuns, din motivele explicate în considerentele 26 și 27, Comisia a invitat CRIA să contacteze aceste societăți și să obțină datele direct de la acestea.

| (29) | La data de 19 ianuarie 2023, Aeolus Tyre Co., Ltd s-a făcut cunoscut și a autorizat în mod explicit comunicarea constatărilor specifice către CRIA de către Comisie. În aceeași zi, Comisia a comunicat CRIA calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale Aeolus/Pirelli. În ceea ce privește tranzacțiile de vânzare detaliate, Comisia a comunicat societăților Aeolus Tyre Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd, în mod separat, numai propriul lor set de date. Acest lucru s-a datorat faptului că CRIA a prezentat o scrisoare de autorizare semnată numai de Aeolus Tyre Co., Ltd., dar nu și de Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

La data de 19 ianuarie 2023, Aeolus Tyre Co., Ltd s-a făcut cunoscut și a autorizat în mod explicit comunicarea constatărilor specifice către CRIA de către Comisie. În aceeași zi, Comisia a comunicat CRIA calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale Aeolus/Pirelli. În ceea ce privește tranzacțiile de vânzare detaliate, Comisia a comunicat societăților Aeolus Tyre Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd, în mod separat, numai propriul lor set de date. Acest lucru s-a datorat faptului că CRIA a prezentat o scrisoare de autorizare semnată numai de Aeolus Tyre Co., Ltd., dar nu și de Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (30) | În ceea ce privește grupul Hankook, Comisia nu a primit o autorizație explicită de a partaja datele acestuia cu CRIA. Cu toate acestea, CRIA a susținut în observațiile sale privind comunicarea constatărilor că grupul a furnizat asociației comunicarea constatărilor specifice proprii. |
| --- | --- |

(30)

În ceea ce privește grupul Hankook, Comisia nu a primit o autorizație explicită de a partaja datele acestuia cu CRIA. Cu toate acestea, CRIA a susținut în observațiile sale privind comunicarea constatărilor că grupul a furnizat asociației comunicarea constatărilor specifice proprii.

| (31) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, CRIA a informat Comisia că grupul GITI și-a retras scrisoarea de autorizare adresată CRIA. Ulterior, la 3 februarie 2023, grupul GITI a transmis o nouă scrisoare de autorizare pentru CRIA, autorizând în mod explicit asociația să primească constatările specifice societății primite la 10 ianuarie 2023. În urma acestei scrisori și la cererea CRIA, la 8 februarie 2023, Comisia a pus la dispoziția CRIA comunicarea constatărilor specifice în cauză. |
| --- | --- |

(31)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, CRIA a informat Comisia că grupul GITI și-a retras scrisoarea de autorizare adresată CRIA. Ulterior, la 3 februarie 2023, grupul GITI a transmis o nouă scrisoare de autorizare pentru CRIA, autorizând în mod explicit asociația să primească constatările specifice societății primite la 10 ianuarie 2023. În urma acestei scrisori și la cererea CRIA, la 8 februarie 2023, Comisia a pus la dispoziția CRIA comunicarea constatărilor specifice în cauză.

| (32) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a considerat că dreptul la apărare al producătorilor-exportatori incluși în eșantion și al tuturor celorlalți producători-exportatori în cauză, precum și dreptul la apărare al CRIA nu au fost încălcate. Societățile în cauză au fost informate cu privire la calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative și li s-a acordat suficient timp pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(32)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a considerat că dreptul la apărare al producătorilor-exportatori incluși în eșantion și al tuturor celorlalți producători-exportatori în cauză, precum și dreptul la apărare al CRIA nu au fost încălcate. Societățile în cauză au fost informate cu privire la calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative și li s-a acordat suficient timp pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor.

| (33) | CRIA a susținut că Comisia nu a luat în considerare circumstanțele excepționale, și anume Anul Nou chinezesc, care a avut loc în perioada 21-29 ianuarie 2023, atunci când a respins cererea sa de prelungire a termenului de prezentare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor și de organizare a unei audieri la mult timp după încheierea Anului Nou chinezesc. Echipa juridică a CRIA a susținut că Anul Nou chinezesc i-a împiedicat să primească instrucțiuni sau contribuții adecvate din partea CRIA pentru observații. În plus, în pofida unei cereri de intervenție din partea consilierului-auditor, nu s-a acordat nicio prelungire semnificativă, iar consilierul-auditor nu a organizat o audiere pentru a răspunde acestei cereri. |
| --- | --- |

(33)

CRIA a susținut că Comisia nu a luat în considerare circumstanțele excepționale, și anume Anul Nou chinezesc, care a avut loc în perioada 21-29 ianuarie 2023, atunci când a respins cererea sa de prelungire a termenului de prezentare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor și de organizare a unei audieri la mult timp după încheierea Anului Nou chinezesc. Echipa juridică a CRIA a susținut că Anul Nou chinezesc i-a împiedicat să primească instrucțiuni sau contribuții adecvate din partea CRIA pentru observații. În plus, în pofida unei cereri de intervenție din partea consilierului-auditor, nu s-a acordat nicio prelungire semnificativă, iar consilierul-auditor nu a organizat o audiere pentru a răspunde acestei cereri.

| (34) | Comisia a consemnat că cererea de prelungire a fost depusă până la 6 februarie 2023, care a fost excepțional de lungă, și anume o prelungire cu 14 zile. Pentru a nu împiedica încheierea investigației în timp util, deși acordase deja 13 zile pentru a prezenta observații, Comisia a acordat o prelungire cu două zile lucrătoare suplimentare, și anume până la 25 ianuarie 2023. În ceea ce privește cererea de audiere, Comisia a propus inițial organizarea audierii la 18 ianuarie 2023, prin urmare, înainte de Anul Nou chinezesc. CRIA a propus ulterior organizarea audierii după perioada de sărbătorire a Anului Nou chinezesc, în mod ideal, în februarie. Comisia a fost de acord și a acceptat să organizeze o audiere la 31 ianuarie 2023, deci după Anul Nou chinezesc și termenul prelungit pentru prezentarea de observații. |
| --- | --- |

(34)

Comisia a consemnat că cererea de prelungire a fost depusă până la 6 februarie 2023, care a fost excepțional de lungă, și anume o prelungire cu 14 zile. Pentru a nu împiedica încheierea investigației în timp util, deși acordase deja 13 zile pentru a prezenta observații, Comisia a acordat o prelungire cu două zile lucrătoare suplimentare, și anume până la 25 ianuarie 2023. În ceea ce privește cererea de audiere, Comisia a propus inițial organizarea audierii la 18 ianuarie 2023, prin urmare, înainte de Anul Nou chinezesc. CRIA a propus ulterior organizarea audierii după perioada de sărbătorire a Anului Nou chinezesc, în mod ideal, în februarie. Comisia a fost de acord și a acceptat să organizeze o audiere la 31 ianuarie 2023, deci după Anul Nou chinezesc și termenul prelungit pentru prezentarea de observații.

| (35) | Comisia a consemnat că termenul legal pentru prezentarea de observații de către părți este de 10 zile calendaristice, în conformitate cu articolul 20 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. Termenul-limită stabilit pentru CRIA și toate celelalte părți interesate, ca urmare a prelungirii termenului, a depășit cu mult cele 10 zile calendaristice, CRIA având la dispoziție chiar 15 zile. În plus, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat informații suplimentare și a acordat părților interesate o perioadă suplimentară de 4 zile pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, și anume până la 3 februarie 2023. De asemenea, contrar afirmațiilor CRIA, nu există nicio cerință privind comunicarea constatărilor provizorii în redeschiderea investigațiilor. |
| --- | --- |

(35)

Comisia a consemnat că termenul legal pentru prezentarea de observații de către părți este de 10 zile calendaristice, în conformitate cu articolul 20 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. Termenul-limită stabilit pentru CRIA și toate celelalte părți interesate, ca urmare a prelungirii termenului, a depășit cu mult cele 10 zile calendaristice, CRIA având la dispoziție chiar 15 zile. În plus, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat informații suplimentare și a acordat părților interesate o perioadă suplimentară de 4 zile pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, și anume până la 3 februarie 2023. De asemenea, contrar afirmațiilor CRIA, nu există nicio cerință privind comunicarea constatărilor provizorii în redeschiderea investigațiilor.

| (36) | În cele din urmă, ar fi discriminatoriu față de toate celelalte părți interesate înregistrate în cadrul prezentei investigații de redeschidere să se acorde doar CRIA o prelungire cu mai mult de două săptămâni suplimentare. |
| --- | --- |

(36)

În cele din urmă, ar fi discriminatoriu față de toate celelalte părți interesate înregistrate în cadrul prezentei investigații de redeschidere să se acorde doar CRIA o prelungire cu mai mult de două săptămâni suplimentare.

| (37) | În ceea ce privește observația potrivit căreia Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal, Comisia a abordat deja acest aspect în considerentul 65 de mai jos și nu au fost furnizate argumente noi. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește observația potrivit căreia Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal, Comisia a abordat deja acest aspect în considerentul 65 de mai jos și nu au fost furnizate argumente noi. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

6.1.   Intervenția consilierului-auditor

Intervenția consilierului-auditor

| (38) | CRIA a solicitat intervenția consilierului-auditor în temeiul articolelor 12, 13 și 16 din mandatul consilierului-auditor din cauza extinderii inadecvate a observațiilor privind comunicarea constatărilor, a calendarului nerezonabil al audierii propuse cu Comisia ca urmare a comunicării constatărilor și a nedivulgării anumitor informații. |
| --- | --- |

(38)

CRIA a solicitat intervenția consilierului-auditor în temeiul articolelor 12, 13 și 16 din mandatul consilierului-auditor din cauza extinderii inadecvate a observațiilor privind comunicarea constatărilor, a calendarului nerezonabil al audierii propuse cu Comisia ca urmare a comunicării constatărilor și a nedivulgării anumitor informații.

| (39) | Consilierul-auditor a consemnat faptul că CRIA a obținut o prelungire a termenului până la 25 ianuarie 2023. Ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice prezentate și de constrângerile de timp ale procedurii în cauză și după consultarea serviciilor Comisiei responsabile cu investigația, consilierul-auditor a fost de acord cu prelungirea termenului acordat și a respins prelungirile suplimentare. În ceea ce privește fondul comunicării constatărilor, consilierul-auditor a recomandat ca CRIA și serviciile Comisiei să organizeze mai întâi o audiere înainte de a se adresa consilierului-auditor. |
| --- | --- |

(39)

Consilierul-auditor a consemnat faptul că CRIA a obținut o prelungire a termenului până la 25 ianuarie 2023. Ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice prezentate și de constrângerile de timp ale procedurii în cauză și după consultarea serviciilor Comisiei responsabile cu investigația, consilierul-auditor a fost de acord cu prelungirea termenului acordat și a respins prelungirile suplimentare. În ceea ce privește fondul comunicării constatărilor, consilierul-auditor a recomandat ca CRIA și serviciile Comisiei să organizeze mai întâi o audiere înainte de a se adresa consilierului-auditor.

| (40) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a considerat că CRIA și-ar putea exercita pe deplin dreptul la apărare, în termenele stabilite și prelungite, luând în considerare, de asemenea, fondul comunicării constatărilor și informațiile suplimentare puse la dispoziția părților interesate, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor. În urma audierii care a avut loc cu serviciile Comisiei la 31 ianuarie 2023, CRIA nu a solicitat o audiere de către consilierul-auditor cu privire la niciunul dintre aspectele menționate anterior. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a considerat că CRIA și-ar putea exercita pe deplin dreptul la apărare, în termenele stabilite și prelungite, luând în considerare, de asemenea, fondul comunicării constatărilor și informațiile suplimentare puse la dispoziția părților interesate, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor. În urma audierii care a avut loc cu serviciile Comisiei la 31 ianuarie 2023, CRIA nu a solicitat o audiere de către consilierul-auditor cu privire la niciunul dintre aspectele menționate anterior.

7.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (41) | Comisia a primit observații din partea industriei Uniunii, CRIA, a grupului GITI, Hämmerling și Opoltrans sp. z o.o. (denumit în continuare „Opoltrans”). |
| --- | --- |

(41)

Comisia a primit observații din partea industriei Uniunii, CRIA, a grupului GITI, Hämmerling și Opoltrans sp. z o.o. (denumit în continuare „Opoltrans”).

| (42) | CRIA a transmis Comisiei scrisori de autorizare semnate de mai mulți producători-exportatori pentru care regulamentul în litigiu a fost anulat de Tribunal, inclusiv de producătorii-exportatori în cauză care au fost incluși în eșantion în cursul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu, în special grupul GITI, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd și Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(42)

CRIA a transmis Comisiei scrisori de autorizare semnate de mai mulți producători-exportatori pentru care regulamentul în litigiu a fost anulat de Tribunal, inclusiv de producătorii-exportatori în cauză care au fost incluși în eșantion în cursul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu, în special grupul GITI, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd și Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (43) | CRIA și grupul GITI s-au opus deciziei Comisiei de a înregistra importurile, întrucât în acest caz regulamentele antidumping și antisubvenție de bază nu autorizează în mod explicit o astfel de autorizare. Aceste două părți au reiterat pretenția lor după comunicarea constatărilor. Industria Uniunii a considerat că înregistrarea a fost lăsată la discreția Comisiei. |
| --- | --- |

(43)

CRIA și grupul GITI s-au opus deciziei Comisiei de a înregistra importurile, întrucât în acest caz regulamentele antidumping și antisubvenție de bază nu autorizează în mod explicit o astfel de autorizare. Aceste două părți au reiterat pretenția lor după comunicarea constatărilor. Industria Uniunii a considerat că înregistrarea a fost lăsată la discreția Comisiei.

| (44) | În ceea ce privește această afirmație, Comisia a considerat că hotărârea Tribunalului conform căreia Comisia are competența de a solicita autorităților naționale să ia măsurile adecvate pentru a înregistra importurile are o aplicabilitate generală, astfel cum se arată în titlul „Dispoziții generale” de la articolul 14 din regulamentul antidumping de bază din 2016. Pe de altă parte, articolul 14 alineatul (5) din regulamentul respectiv nu este supus niciunei restricții în ceea ce privește împrejurările în care Comisia este abilitată să solicite autorităților vamale naționale înregistrarea mărfurilor (21). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește această afirmație, Comisia a considerat că hotărârea Tribunalului conform căreia Comisia are competența de a solicita autorităților naționale să ia măsurile adecvate pentru a înregistra importurile are o aplicabilitate generală, astfel cum se arată în titlul „Dispoziții generale” de la articolul 14 din regulamentul antidumping de bază din 2016. Pe de altă parte, articolul 14 alineatul (5) din regulamentul respectiv nu este supus niciunei restricții în ceea ce privește împrejurările în care Comisia este abilitată să solicite autorităților vamale naționale înregistrarea mărfurilor (21). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

21

| (45) | În plus, grupul GITI a susținut că hotărârea putea fi atacată în continuare la momentul respectiv și, prin urmare, nu a oferit un temei juridic valabil pentru a proceda la înregistrare. Comisia a considerat că hotărârea nu a fost atacată, iar înregistrarea a fost măsura adecvată care trebuie luată pentru a se garanta că taxele pot fi reinstituite la nivelul corect, dacă este cazul, și pentru a solicita autorităților vamale să aștepte publicarea prezentului regulament (22). |
| --- | --- |

(45)

În plus, grupul GITI a susținut că hotărârea putea fi atacată în continuare la momentul respectiv și, prin urmare, nu a oferit un temei juridic valabil pentru a proceda la înregistrare. Comisia a considerat că hotărârea nu a fost atacată, iar înregistrarea a fost măsura adecvată care trebuie luată pentru a se garanta că taxele pot fi reinstituite la nivelul corect, dacă este cazul, și pentru a solicita autorităților vamale să aștepte publicarea prezentului regulament (22).

22

| (46) | CRIA, grupul GITI, Hämmerling și Opoltrans au susținut că Comisia nu poate solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze și/sau să nu restituie taxele care au fost colectate în temeiul regulamentului în litigiu. O astfel de rambursare trebuie să aibă loc imediat și integral. Acestea au susținut, de asemenea, că situația din prezenta cauză este diferită de cea din hotărârea Deichmann (23), întrucât, potrivit părților, neevaluarea cererilor de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și a tratamentului individual în cauza respectivă nu a avut un impact asupra nivelului taxelor. Părțile au susținut, de asemenea, că taxele nu pot fi reinstituite cu efect retroactiv. Potrivit părților, regulamentul în litigiu a fost anulat în întregime, ceea ce înseamnă că a fost eliminat din ordinea juridică a Uniunii cu efect retroactiv, în timp ce, în hotărârea Deichmann, nu exista niciun element „de natură să afecteze validitatea regulamentului definitiv”. În plus, părțile au susținut că ilegalitatea constatată în ceea ce privește analiza subcotării prețurilor are ca rezultat invalidarea întregii analize a Comisiei referitoare la legătura de cauzalitate. În opinia părților, aceasta înseamnă că taxele, în integralitatea lor, nu ar fi trebuit să fie nici instituite, nici reinstituite, întrucât întreaga analiză a prejudiciului și a legăturii de cauzalitate a fost viciată. |
| --- | --- |

(46)

CRIA, grupul GITI, Hämmerling și Opoltrans au susținut că Comisia nu poate solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze și/sau să nu restituie taxele care au fost colectate în temeiul regulamentului în litigiu. O astfel de rambursare trebuie să aibă loc imediat și integral. Acestea au susținut, de asemenea, că situația din prezenta cauză este diferită de cea din hotărârea Deichmann (23), întrucât, potrivit părților, neevaluarea cererilor de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și a tratamentului individual în cauza respectivă nu a avut un impact asupra nivelului taxelor. Părțile au susținut, de asemenea, că taxele nu pot fi reinstituite cu efect retroactiv. Potrivit părților, regulamentul în litigiu a fost anulat în întregime, ceea ce înseamnă că a fost eliminat din ordinea juridică a Uniunii cu efect retroactiv, în timp ce, în hotărârea Deichmann, nu exista niciun element „de natură să afecteze validitatea regulamentului definitiv”. În plus, părțile au susținut că ilegalitatea constatată în ceea ce privește analiza subcotării prețurilor are ca rezultat invalidarea întregii analize a Comisiei referitoare la legătura de cauzalitate. În opinia părților, aceasta înseamnă că taxele, în integralitatea lor, nu ar fi trebuit să fie nici instituite, nici reinstituite, întrucât întreaga analiză a prejudiciului și a legăturii de cauzalitate a fost viciată.

23

| (47) | După comunicarea constatărilor, grupul GITI a susținut că decizia Comisiei de a solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze taxele încalcă principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „CDFUE”). Comisia ar trebui mai degrabă să permită rambursarea taxelor, astfel cum a fost cazul atunci când amenzile colectate pentru încălcarea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene au fost anulate de Tribunal (24). În special, grupul GITI a făcut trimitere la constatările Curții de Justiție, conform căreia „în cazul în care Tribunalul declară nulitatea unui regulament de instituire de taxe antidumping [...], acestea trebuie considerate ca nefiind vreodată datorate legal în sensul articolului 236 din Codul vamal și trebuie, în principiu, să fie rambursate de autoritățile vamale naționale în condițiile prevăzute în acest scop” (25). În plus, potrivit grupului GITI, o întârziere a rambursării taxelor are implicații practice importante care afectează negativ situația financiară a societăților în cauză și randamentul investițiilor acestora. |
| --- | --- |

(47)

După comunicarea constatărilor, grupul GITI a susținut că decizia Comisiei de a solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze taxele încalcă principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „CDFUE”). Comisia ar trebui mai degrabă să permită rambursarea taxelor, astfel cum a fost cazul atunci când amenzile colectate pentru încălcarea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene au fost anulate de Tribunal (24). În special, grupul GITI a făcut trimitere la constatările Curții de Justiție, conform căreia „în cazul în care Tribunalul declară nulitatea unui regulament de instituire de taxe antidumping [...], acestea trebuie considerate ca nefiind vreodată datorate legal în sensul articolului 236 din Codul vamal și trebuie, în principiu, să fie rambursate de autoritățile vamale naționale în condițiile prevăzute în acest scop” (25). În plus, potrivit grupului GITI, o întârziere a rambursării taxelor are implicații practice importante care afectează negativ situația financiară a societăților în cauză și randamentul investițiilor acestora.

24

în cazul în care Tribunalul declară nulitatea unui regulament de instituire de taxe antidumping [...], acestea trebuie considerate ca nefiind vreodată datorate legal în sensul articolului 236 din Codul vamal și trebuie, în principiu, să fie rambursate de autoritățile vamale naționale în condițiile prevăzute în acest scop

25

| (48) | Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia poate ordona autorităților vamale naționale să aștepte stabilirea de către Comisie a nivelurilor la care ar fi trebuit să fie stabilite aceste taxe, în conformitate cu o hotărâre a instanțelor Uniunii, înainte de a se pronunța cu privire la cererile de rambursare depuse de operatorii care au plătit astfel de taxe (26). Tribunalul a statuat, de asemenea, că acoperirea exactă a unei declarații de nevaliditate pronunțate de Tribunal într-o hotărâre și, în consecință, a obligațiilor care decurg din aceasta trebuie să fie determinată în fiecare caz concret, ținând seama nu numai de dispozitivul acestei hotărâri, ci și de motivele care constituie temeiul său esențial (27). |
| --- | --- |

(48)

Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia poate ordona autorităților vamale naționale să aștepte stabilirea de către Comisie a nivelurilor la care ar fi trebuit să fie stabilite aceste taxe, în conformitate cu o hotărâre a instanțelor Uniunii, înainte de a se pronunța cu privire la cererile de rambursare depuse de operatorii care au plătit astfel de taxe (26). Tribunalul a statuat, de asemenea, că acoperirea exactă a unei declarații de nevaliditate pronunțate de Tribunal într-o hotărâre și, în consecință, a obligațiilor care decurg din aceasta trebuie să fie determinată în fiecare caz concret, ținând seama nu numai de dispozitivul acestei hotărâri, ci și de motivele care constituie temeiul său esențial (27).

26

27

| (49) | În speță, Tribunalul a pus sub semnul întrebării metoda de calcul al subcotării și impactul acesteia asupra legăturii de cauzalitate, precum și impactul aceleiași erori asupra marjei de prejudiciu a societăților care fac obiectul hotărârii Tribunalului (28). De asemenea, Tribunalul a solicitat Comisiei să revizuiască și să comunice anumite informații privind indicatorii de prejudiciu. Cu toate acestea, elementele respective nu au pus sub semnul întrebării validitatea tuturor celorlalte constatări din regulamentul în litigiu. În plus, Tribunalul a statuat că, în urma reluării procedurii, Comisia poate adopta o măsură care să înlocuiască măsura anulată și, în consecință, să reinstituie o taxă antidumping definitivă prin remedierea, în acest context, a ilegalităților specifice constatate (29). În acest context, este irelevant dacă ilegalitățile privesc sau nu nivelul taxelor. În orice caz, chiar dacă constatările investigației redeschise ar fi că nu ar trebui reinstituite taxe antidumping, autoritățile vamale ar avea posibilitatea de a rambursa întreaga valoare a taxelor percepute de la adoptarea regulamentului în litigiu, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În plus, această rambursare ar include, de asemenea, dobânda corespunzătoare, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În consecință, contrar afirmațiilor grupului GITI, societățile ar fi compensate în mod corespunzător pentru plata taxelor în cauză. |
| --- | --- |

(49)

În speță, Tribunalul a pus sub semnul întrebării metoda de calcul al subcotării și impactul acesteia asupra legăturii de cauzalitate, precum și impactul aceleiași erori asupra marjei de prejudiciu a societăților care fac obiectul hotărârii Tribunalului (28). De asemenea, Tribunalul a solicitat Comisiei să revizuiască și să comunice anumite informații privind indicatorii de prejudiciu. Cu toate acestea, elementele respective nu au pus sub semnul întrebării validitatea tuturor celorlalte constatări din regulamentul în litigiu. În plus, Tribunalul a statuat că, în urma reluării procedurii, Comisia poate adopta o măsură care să înlocuiască măsura anulată și, în consecință, să reinstituie o taxă antidumping definitivă prin remedierea, în acest context, a ilegalităților specifice constatate (29). În acest context, este irelevant dacă ilegalitățile privesc sau nu nivelul taxelor. În orice caz, chiar dacă constatările investigației redeschise ar fi că nu ar trebui reinstituite taxe antidumping, autoritățile vamale ar avea posibilitatea de a rambursa întreaga valoare a taxelor percepute de la adoptarea regulamentului în litigiu, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În plus, această rambursare ar include, de asemenea, dobânda corespunzătoare, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În consecință, contrar afirmațiilor grupului GITI, societățile ar fi compensate în mod corespunzător pentru plata taxelor în cauză.

28

29

| (50) | Curtea de Justiție a statuat în mod constant că articolul 10 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază nu se opune reinstituirii unor taxe antidumping asupra importurilor efectuate în perioada de aplicare a regulamentelor declarate nule (30). |
| --- | --- |

(50)

Curtea de Justiție a statuat în mod constant că articolul 10 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază nu se opune reinstituirii unor taxe antidumping asupra importurilor efectuate în perioada de aplicare a regulamentelor declarate nule (30).

30

| (51) | Spre deosebire de înregistrarea care a avut loc în perioada anterioară adoptării măsurilor provizorii, condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (4) din regulamentul antidumping de bază nu sunt aplicabile în cazul de față. Scopul înregistrării în contextul punerii în aplicare a constatărilor Tribunalului nu este de a permite eventuala percepere retroactivă a măsurilor de apărare comercială, astfel cum se prevede în dispozițiile respective. Scopul este mai degrabă acela de a proteja eficacitatea măsurilor în vigoare, fără întreruperi necuvenite, începând de la data intrării în vigoare a regulamentului în litigiu și până la reinstituirea taxelor corectate, după caz, asigurându-se că, în viitor, este posibilă perceperea măsurilor în cuantumul corect. În consecință, astfel cum se explică în considerentul 20 din regulamentul de înregistrare, reluarea procedurii administrative și eventuala reinstituire a taxelor nu pot fi considerate contrare principiului neretroactivității. În plus, după cum au recunoscut părțile, aceeași abordare a fost confirmată recent de Tribunal în hotărârea sa din cauza T-440/20 (31). Prin urmare, afirmația conform căreia taxele nu pot fi reinstituite, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(51)

Spre deosebire de înregistrarea care a avut loc în perioada anterioară adoptării măsurilor provizorii, condițiile prevăzute la articolul 10 alineatul (4) din regulamentul antidumping de bază nu sunt aplicabile în cazul de față. Scopul înregistrării în contextul punerii în aplicare a constatărilor Tribunalului nu este de a permite eventuala percepere retroactivă a măsurilor de apărare comercială, astfel cum se prevede în dispozițiile respective. Scopul este mai degrabă acela de a proteja eficacitatea măsurilor în vigoare, fără întreruperi necuvenite, începând de la data intrării în vigoare a regulamentului în litigiu și până la reinstituirea taxelor corectate, după caz, asigurându-se că, în viitor, este posibilă perceperea măsurilor în cuantumul corect. În consecință, astfel cum se explică în considerentul 20 din regulamentul de înregistrare, reluarea procedurii administrative și eventuala reinstituire a taxelor nu pot fi considerate contrare principiului neretroactivității. În plus, după cum au recunoscut părțile, aceeași abordare a fost confirmată recent de Tribunal în hotărârea sa din cauza T-440/20 (31). Prin urmare, afirmația conform căreia taxele nu pot fi reinstituite, a fost respinsă.

31

| (52) | În ceea ce privește principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din TFUE, potrivit unei jurisprudențe constante, principiul protecției jurisdicționale nu poate împiedica o instituție a Uniunii, al cărei act a fost anulat anterior, să adopte, în temeiul unor motive diferite, un nou act care lezează aceeași persoană (32). În cazul de față, constatările făcute sunt întemeiate pe motive diferite de cele pe baza cărora a fost anulat regulamentul în litigiu. În consecință, în conformitate cu constatările Tribunalului (33), Comisia nu a încălcat principiul protecției jurisdicționale efective pe motiv că, prin actualul regulament, a reinstituit o taxă antidumping definitivă în urma anulării de către Tribunal a regulamentului în litigiu. |
| --- | --- |

(52)

În ceea ce privește principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din TFUE, potrivit unei jurisprudențe constante, principiul protecției jurisdicționale nu poate împiedica o instituție a Uniunii, al cărei act a fost anulat anterior, să adopte, în temeiul unor motive diferite, un nou act care lezează aceeași persoană (32). În cazul de față, constatările făcute sunt întemeiate pe motive diferite de cele pe baza cărora a fost anulat regulamentul în litigiu. În consecință, în conformitate cu constatările Tribunalului (33), Comisia nu a încălcat principiul protecției jurisdicționale efective pe motiv că, prin actualul regulament, a reinstituit o taxă antidumping definitivă în urma anulării de către Tribunal a regulamentului în litigiu.

32

33

| (53) | CRIA a susținut că, deoarece „nu s-au generat datorii vamale”, reinstituirea taxelor „ar depăși perioada legală în care autoritățile vamale naționale au dreptul să perceapă taxe având în vedere limitarea de trei ani (...)”. Grupul GITI a susținut că „reinstituirea retroactivă (...) chiar și după termenul de trei ani riscă să intervină (implicând faptul că taxele pot fi colectate după acest termen de trei ani) în acest proces decizional autonom de către autoritățile vamale naționale și, prin urmare, riscă să perturbe repartizarea atent calibrată a competențelor între Comisie și statele membre ale UE, astfel cum se prevede în tratatele UE.” După comunicarea constatărilor, grupul GITI și-a reiterat afirmația. |
| --- | --- |

(53)

CRIA a susținut că, deoarece „nu s-au generat datorii vamale”, reinstituirea taxelor „ar depăși perioada legală în care autoritățile vamale naționale au dreptul să perceapă taxe având în vedere limitarea de trei ani (...)”. Grupul GITI a susținut că „reinstituirea retroactivă (...) chiar și după termenul de trei ani riscă să intervină (implicând faptul că taxele pot fi colectate după acest termen de trei ani) în acest proces decizional autonom de către autoritățile vamale naționale și, prin urmare, riscă să perturbe repartizarea atent calibrată a competențelor între Comisie și statele membre ale UE, astfel cum se prevede în tratatele UE.” După comunicarea constatărilor, grupul GITI și-a reiterat afirmația.

ar depăși perioada legală în care autoritățile vamale naționale au dreptul să perceapă taxe având în vedere limitarea de trei ani (...)

reinstituirea retroactivă (...) chiar și după termenul de trei ani riscă să intervină (implicând faptul că taxele pot fi colectate după acest termen de trei ani) în acest proces decizional autonom de către autoritățile vamale naționale și, prin urmare, riscă să perturbe repartizarea atent calibrată a competențelor între Comisie și statele membre ale UE, astfel cum se prevede în tratatele UE

| (54) | Comisia a considerat că ambele argumentații trebuie respinse. În primul rând, Tribunalul a afirmat că termenele „nu sunt de natură să împiedice Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a taxelor antidumping sau, a fortiori, să deschidă sau să reia procedura înainte de adoptarea unui astfel de regulament” (34). În mod similar, Tribunalul a afirmat că „[articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii] se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare. În consecință, aceasta nu împiedică Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive” (35). În ceea ce privește afirmația potrivit căreia reinstituirea interferează cu repartizarea competențelor între Comisie și statele membre, Comisia a observat că grupul GITI nu a precizat care dispoziție din tratate ar fi încălcată. Tribunalul a susținut în mod constant că Comisia are dreptul să reinstituie taxe atunci când corectează erorile constatate de Tribunal (36). În plus, prezentul regulament a făcut în întregime obiectul procedurii de examinare prevăzute la articolul 15 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. În consecință, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(54)

Comisia a considerat că ambele argumentații trebuie respinse. În primul rând, Tribunalul a afirmat că termenele „nu sunt de natură să împiedice Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a taxelor antidumping sau, a fortiori, să deschidă sau să reia procedura înainte de adoptarea unui astfel de regulament” (34). În mod similar, Tribunalul a afirmat că „[articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii] se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare. În consecință, aceasta nu împiedică Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive” (35). În ceea ce privește afirmația potrivit căreia reinstituirea interferează cu repartizarea competențelor între Comisie și statele membre, Comisia a observat că grupul GITI nu a precizat care dispoziție din tratate ar fi încălcată. Tribunalul a susținut în mod constant că Comisia are dreptul să reinstituie taxe atunci când corectează erorile constatate de Tribunal (36). În plus, prezentul regulament a făcut în întregime obiectul procedurii de examinare prevăzute la articolul 15 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. În consecință, afirmațiile au fost respinse.

nu sunt de natură să împiedice Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a taxelor antidumping sau, a fortiori, să deschidă sau să reia procedura înainte de adoptarea unui astfel de regulament

34

[articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii] se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare. În consecință, aceasta nu împiedică Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive

35

36

| (55) | Grupul GITI a susținut că o reinstituire retroactivă a taxelor antidumping și compensatorii (revizuite) ar fi, de asemenea, disproporționată și contrară principiului proporționalității prevăzut la articolul 5 alineatele (1) și (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. De asemenea, grupul GITI a susținut că reinstituirea retroactivă a taxelor nu oferă și nu poate oferi nicio protecție „suplimentară” industriei Uniunii sau împiedica noi importuri. Prin urmare, aceasta ar încălca principiul proporționalității. După comunicarea constatărilor, grupul GITI a reiterat această afirmație. |
| --- | --- |

(55)

Grupul GITI a susținut că o reinstituire retroactivă a taxelor antidumping și compensatorii (revizuite) ar fi, de asemenea, disproporționată și contrară principiului proporționalității prevăzut la articolul 5 alineatele (1) și (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. De asemenea, grupul GITI a susținut că reinstituirea retroactivă a taxelor nu oferă și nu poate oferi nicio protecție „suplimentară” industriei Uniunii sau împiedica noi importuri. Prin urmare, aceasta ar încălca principiul proporționalității. După comunicarea constatărilor, grupul GITI a reiterat această afirmație.

| (56) | Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia nu a încălcat principiul proporționalității atunci când, pentru a pune în aplicare o hotărâre, a reinstituit o taxă definitivă la o rată adecvată și de la data intrării în vigoare a măsurilor definitive. Ea a considerat, de asemenea, că este proporțional ca nivelurile taxelor reinstituite să fie reduse și ca diferența să fie rambursată sau remisă (37). În sfârșit, în ceea ce privește argumentul potrivit căruia nu ar fi proporțional ca industria Uniunii să beneficieze de o protecție suplimentară pentru trecut, Tribunalul a constatat că această afirmație „nu este de natură să stabilească cerința legală standard conform căreia reinstituirea unei taxe antidumping definitive care este redusă substanțial prin regulamentul în litigiu ar fi disproporționată în cazul de față” (38). În consecință, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(56)

Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia nu a încălcat principiul proporționalității atunci când, pentru a pune în aplicare o hotărâre, a reinstituit o taxă definitivă la o rată adecvată și de la data intrării în vigoare a măsurilor definitive. Ea a considerat, de asemenea, că este proporțional ca nivelurile taxelor reinstituite să fie reduse și ca diferența să fie rambursată sau remisă (37). În sfârșit, în ceea ce privește argumentul potrivit căruia nu ar fi proporțional ca industria Uniunii să beneficieze de o protecție suplimentară pentru trecut, Tribunalul a constatat că această afirmație „nu este de natură să stabilească cerința legală standard conform căreia reinstituirea unei taxe antidumping definitive care este redusă substanțial prin regulamentul în litigiu ar fi disproporționată în cazul de față” (38). În consecință, afirmațiile au fost respinse.

37

nu este de natură să stabilească cerința legală standard conform căreia reinstituirea unei taxe antidumping definitive care este redusă substanțial prin regulamentul în litigiu ar fi disproporționată în cazul de față

38

| (57) | Hämmerling a susținut că situația economică actuală trebuie luată în considerare. De atunci, sectorul economic în cauză a trebuit să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19, creșterii globale a prețurilor care afectează întregul lanț de aprovizionare (inclusiv transporturile și logistica) și crizei economice aferente iar, în prezent, unor probleme precum creșterea costului energiei electrice, rata ridicată a inflației etc. cauzate inclusiv de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei. Prin urmare, nu ar fi corect să se reinstituie taxele în cauză într-un sector, într-o piață, în situații microeconomice și macroeconomice complet diferite de cele examinate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu. |
| --- | --- |

(57)

Hämmerling a susținut că situația economică actuală trebuie luată în considerare. De atunci, sectorul economic în cauză a trebuit să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19, creșterii globale a prețurilor care afectează întregul lanț de aprovizionare (inclusiv transporturile și logistica) și crizei economice aferente iar, în prezent, unor probleme precum creșterea costului energiei electrice, rata ridicată a inflației etc. cauzate inclusiv de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei. Prin urmare, nu ar fi corect să se reinstituie taxele în cauză într-un sector, într-o piață, în situații microeconomice și macroeconomice complet diferite de cele examinate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu.

| (58) | Astfel cum se explică în considerentul 11, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (39). În cazul de față, ilegalitatea identificată de Tribunal a avut loc în regulamentul de instituire a unor măsuri antidumping definitive. În consecință, Comisia nu poate lua în considerare, atunci când remediază ilegalitățile constatate de Tribunal, evoluțiile recente care nu privesc perioada de investigație și perioada examinată. În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul antidumping de bază, în cazul în care faptele stabilite definitiv arată existența dumpingului și a unui prejudiciu care rezultă din acesta, iar interesul Uniunii necesită o intervenție în conformitate cu articolul 21, se „impune” o taxă antidumping definitivă. În consecință, investigația redeschisă ar putea conduce la nereinstituirea taxelor antidumping numai în cazul în care Comisia constată că nu a existat în perioada de investigație nicio considerație referitoare la dumping, prejudiciul rezultat sau la interesul Uniunii care să fie contrară taxelor (40). |
| --- | --- |

(58)

Astfel cum se explică în considerentul 11, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (39). În cazul de față, ilegalitatea identificată de Tribunal a avut loc în regulamentul de instituire a unor măsuri antidumping definitive. În consecință, Comisia nu poate lua în considerare, atunci când remediază ilegalitățile constatate de Tribunal, evoluțiile recente care nu privesc perioada de investigație și perioada examinată. În conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul antidumping de bază, în cazul în care faptele stabilite definitiv arată existența dumpingului și a unui prejudiciu care rezultă din acesta, iar interesul Uniunii necesită o intervenție în conformitate cu articolul 21, se „impune” o taxă antidumping definitivă. În consecință, investigația redeschisă ar putea conduce la nereinstituirea taxelor antidumping numai în cazul în care Comisia constată că nu a existat în perioada de investigație nicio considerație referitoare la dumping, prejudiciul rezultat sau la interesul Uniunii care să fie contrară taxelor (40).

39

40

| (59) | Grupul GITI a susținut că redeschiderea ar trebui să se limiteze strict la aspectele abordate de Tribunal. Prin urmare, Comisiei nu i se permite să înlocuiască analiza subcotării prețurilor cu o analiză de blocare a prețurilor pentru a realiza efectul asupra prețurilor, deoarece metodologia adoptată de Comisie rămâne valabilă și, prin urmare, nu face obiectul redeschiderii. Efectele unei analize de blocare a prețurilor nu a fost abordat de Tribunal și, prin urmare, nu a făcut obiectul prezentei redeschideri. |
| --- | --- |

(59)

Grupul GITI a susținut că redeschiderea ar trebui să se limiteze strict la aspectele abordate de Tribunal. Prin urmare, Comisiei nu i se permite să înlocuiască analiza subcotării prețurilor cu o analiză de blocare a prețurilor pentru a realiza efectul asupra prețurilor, deoarece metodologia adoptată de Comisie rămâne valabilă și, prin urmare, nu face obiectul redeschiderii. Efectele unei analize de blocare a prețurilor nu a fost abordat de Tribunal și, prin urmare, nu a făcut obiectul prezentei redeschideri.

| (60) | Comisia a observat că Tribunalul a pus sub semnul întrebării analiza subcotării prețurilor efectuată de Comisie în ceea ce privește comparația echitabilă între prețurile de export și prețurile industriei Uniunii. În consecință, metodologia subcotării ca atare a fost pusă sub semnul întrebării. În plus, nimic nu a împiedicat Comisia să ia în considerare orice alte posibile efecte asupra prețurilor ale importurilor care fac obiectul unui dumping în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. În cauza Deichmann, Tribunalul a statuat că Comisia dispune de o largă putere de apreciere: numai caracterul vădit inadecvat al acestor măsuri, având în vedere obiectivul urmărit, poate afecta legalitatea acestora (41). În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a observat că Tribunalul a pus sub semnul întrebării analiza subcotării prețurilor efectuată de Comisie în ceea ce privește comparația echitabilă între prețurile de export și prețurile industriei Uniunii. În consecință, metodologia subcotării ca atare a fost pusă sub semnul întrebării. În plus, nimic nu a împiedicat Comisia să ia în considerare orice alte posibile efecte asupra prețurilor ale importurilor care fac obiectul unui dumping în sensul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. În cauza Deichmann, Tribunalul a statuat că Comisia dispune de o largă putere de apreciere: numai caracterul vădit inadecvat al acestor măsuri, având în vedere obiectivul urmărit, poate afecta legalitatea acestora (41). În consecință, afirmația a fost respinsă.

41

| (61) | Grupul GITI a susținut că Comisia nu poate stabili o nouă abordare atunci când stabilește subcotarea prețurilor. În special, Comisia nu ar trebui să introducă o nouă structură NCP, și anume prin adăugarea tipului de client, atunci când (re)calculează marjele de subcotare și de prejudiciu (42). |
| --- | --- |

(61)

Grupul GITI a susținut că Comisia nu poate stabili o nouă abordare atunci când stabilește subcotarea prețurilor. În special, Comisia nu ar trebui să introducă o nouă structură NCP, și anume prin adăugarea tipului de client, atunci când (re)calculează marjele de subcotare și de prejudiciu (42).

42

| (62) | Fără a aduce atingere dreptului Comisiei de a introduce sau nu elemente noi în structura NCP, Comisia a reamintit că calculele subcotării prețurilor descrise la punctul 4.1 de mai jos nu au introdus niciun element nou în structura NCP. În consecință, această afirmație a rămas fără obiect. |
| --- | --- |

(62)

Fără a aduce atingere dreptului Comisiei de a introduce sau nu elemente noi în structura NCP, Comisia a reamintit că calculele subcotării prețurilor descrise la punctul 4.1 de mai jos nu au introdus niciun element nou în structura NCP. În consecință, această afirmație a rămas fără obiect.

| (63) | CRIA a susținut, atât la deschiderea investigației, cât și după comunicarea constatărilor, că trebuie luate în considerare acțiunile în justiție formulate, dar care nu au fost încă soluționate de Tribunal, și că Comisia ar trebui să ia în considerare în mod activ afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal. |
| --- | --- |

(63)

CRIA a susținut, atât la deschiderea investigației, cât și după comunicarea constatărilor, că trebuie luate în considerare acțiunile în justiție formulate, dar care nu au fost încă soluționate de Tribunal, și că Comisia ar trebui să ia în considerare în mod activ afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal.

| (64) | Opoltrans a susținut că nu au existat elemente de probă privind dumpingul importurilor din China la momentul investigației și, printre altele, că utilizarea SUA ca țară analogă nu a fost adecvată, că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu, că nu există nicio legătură de cauzalitate între situația industriei Uniunii și importurile din China și că nu este în interesul utilizatorilor să se reinstituie taxe. |
| --- | --- |

(64)

Opoltrans a susținut că nu au existat elemente de probă privind dumpingul importurilor din China la momentul investigației și, printre altele, că utilizarea SUA ca țară analogă nu a fost adecvată, că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu, că nu există nicio legătură de cauzalitate între situația industriei Uniunii și importurile din China și că nu este în interesul utilizatorilor să se reinstituie taxe.

| (65) | După cum Comisia a explicat în avizul de redeschidere, constatările formulate în cadrul regulamentului în litigiu care nu au fost contestate sau care au fost contestate dar respinse de hotărârea Tribunalului sau nu au fost examinate de acesta și, prin urmare, nu au dus la anularea regulamentului în litigiu, rămân valabile în totalitate (43). Aceasta a inclus aspectele indicate de CRIA și Opoltrans. Prin urmare, Comisia nu a avut obligația de a analiza acuzațiile privind aspecte care depășesc ceea ce Tribunalul a considerat că este ilegal. |
| --- | --- |

(65)

După cum Comisia a explicat în avizul de redeschidere, constatările formulate în cadrul regulamentului în litigiu care nu au fost contestate sau care au fost contestate dar respinse de hotărârea Tribunalului sau nu au fost examinate de acesta și, prin urmare, nu au dus la anularea regulamentului în litigiu, rămân valabile în totalitate (43). Aceasta a inclus aspectele indicate de CRIA și Opoltrans. Prin urmare, Comisia nu a avut obligația de a analiza acuzațiile privind aspecte care depășesc ceea ce Tribunalul a considerat că este ilegal.

43

8.   REEXAMINAREA EFECTELOR ASUPRA PREȚURILOR ALE IMPORTURILOR DIN RPC ȘI LEGĂTURA DE CAUZALITATE

REEXAMINAREA EFECTELOR ASUPRA PREȚURILOR ALE IMPORTURILOR DIN RPC ȘI LEGĂTURA DE CAUZALITATE

8.1.   Determinarea subcotării

Determinarea subcotării

| (66) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 5-7, Tribunalul a constatat că Comisia nu a efectuat o comparație echitabilă atunci când a calculat marjele de subcotare a prețurilor, deoarece a ajustat prețul de export al producătorilor-exportatori prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, în timp ce industria Uniunii a efectuat, de asemenea, vânzări prin intermediul entităților de vânzare afiliate, iar vânzările lor nu au fost ajustate. |
| --- | --- |

(66)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 5-7, Tribunalul a constatat că Comisia nu a efectuat o comparație echitabilă atunci când a calculat marjele de subcotare a prețurilor, deoarece a ajustat prețul de export al producătorilor-exportatori prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, în timp ce industria Uniunii a efectuat, de asemenea, vânzări prin intermediul entităților de vânzare afiliate, iar vânzările lor nu au fost ajustate.

| (67) | De asemenea, la punctul 163 din hotărârea Tribunalului, s-a constatat că, dacă nu ar fi fost efectuată nicio ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, „o astfel de metodă ar fi permis o comparație echitabilă a prețurilor în cazurile în care atât produsul în cauză, cât și produsul similar sunt vândute prin entități de vânzări afiliate”. La punctul 190 din hotărâre, Tribunalul a constatat de asemenea că astfel de comparații „nu permit neutralizarea
  eventualelor
  efecte ale erorii constând în compararea prețurilor de vânzare reale practicate direct către clienții din Uniune de către producătorii-exportatori chinezi, pe de o parte, cu prețurile de revânzare practicate de entități de vânzări afiliate producătorilor din Uniune, pe de altă parte” (subliniere adăugată). În sfârșit, la punctul 134 din hotărâre, Tribunalul a precizat că, „indiferent de legalitatea și de relevanța stadiului comercial ales de Comisie în privința producătorilor-exportatori sau în privința producătorilor din Uniune, comparația prețurilor efectuată de această instituție trebuie să aibă mereu un caracter echitabil și, pentru aceasta, trebuie să privească prețuri care se situează, toate, în același stadiu comercial”. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, la punctul 163 din hotărârea Tribunalului, s-a constatat că, dacă nu ar fi fost efectuată nicio ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, „o astfel de metodă ar fi permis o comparație echitabilă a prețurilor în cazurile în care atât produsul în cauză, cât și produsul similar sunt vândute prin entități de vânzări afiliate”. La punctul 190 din hotărâre, Tribunalul a constatat de asemenea că astfel de comparații „nu permit neutralizarea
  eventualelor
  efecte ale erorii constând în compararea prețurilor de vânzare reale practicate direct către clienții din Uniune de către producătorii-exportatori chinezi, pe de o parte, cu prețurile de revânzare practicate de entități de vânzări afiliate producătorilor din Uniune, pe de altă parte” (subliniere adăugată). În sfârșit, la punctul 134 din hotărâre, Tribunalul a precizat că, „indiferent de legalitatea și de relevanța stadiului comercial ales de Comisie în privința producătorilor-exportatori sau în privința producătorilor din Uniune, comparația prețurilor efectuată de această instituție trebuie să aibă mereu un caracter echitabil și, pentru aceasta, trebuie să privească prețuri care se situează, toate, în același stadiu comercial”.

nu permit neutralizarea

eventualelor

efecte ale erorii constând în compararea prețurilor de vânzare reale practicate direct către clienții din Uniune de către producătorii-exportatori chinezi, pe de o parte, cu prețurile de revânzare practicate de entități de vânzări afiliate producătorilor din Uniune, pe de altă parte

indiferent de legalitatea și de relevanța stadiului comercial ales de Comisie în privința producătorilor-exportatori sau în privința producătorilor din Uniune, comparația prețurilor efectuată de această instituție trebuie să aibă mereu un caracter echitabil și, pentru aceasta, trebuie să privească prețuri care se situează, toate, în același stadiu comercial

| (68) | Astfel cum se explică la punctul 150 din hotărârea Tribunalului, procentul vânzărilor producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion prin intermediul entităților de vânzare afiliate este de 0 % pentru grupul Xingyuan, 34 % pentru grupul GITI, 19 % pentru Aeolus/Pirelli și 98,6 % pentru grupul Hankook. În plus, în răspunsul său la o măsură de organizare a procedurii Tribunalului, Comisia a precizat că procentul de vânzări efectuate prin intermediul entităților de vânzări afiliate a fost de 46,9 % din producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și de 87 % din producătorii din Uniune incluși în eșantion. Prin urmare, proporția vânzărilor realizate prin intermediul entităților de vânzare afiliate a fost ridicată până la foarte ridicată în ceea ce privește fiecare dintre cele două eșantioane. |
| --- | --- |

(68)

Astfel cum se explică la punctul 150 din hotărârea Tribunalului, procentul vânzărilor producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion prin intermediul entităților de vânzare afiliate este de 0 % pentru grupul Xingyuan, 34 % pentru grupul GITI, 19 % pentru Aeolus/Pirelli și 98,6 % pentru grupul Hankook. În plus, în răspunsul său la o măsură de organizare a procedurii Tribunalului, Comisia a precizat că procentul de vânzări efectuate prin intermediul entităților de vânzări afiliate a fost de 46,9 % din producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și de 87 % din producătorii din Uniune incluși în eșantion. Prin urmare, proporția vânzărilor realizate prin intermediul entităților de vânzare afiliate a fost ridicată până la foarte ridicată în ceea ce privește fiecare dintre cele două eșantioane.

| (69) | Astfel cum se explică în considerentul 149 din regulamentul provizoriu, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de investigație comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs și pe segment, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(69)

Astfel cum se explică în considerentul 149 din regulamentul provizoriu, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de investigație comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs și pe segment, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs și pe segment, ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și pentru costurile ulterioare importului (denumit în continuare „prețul CIF franco vămuit”). |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs și pe segment, ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și pentru costurile ulterioare importului (denumit în continuare „prețul CIF franco vămuit”).

| (70) | Pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în cazul în care vânzările au fost efectuate prin intermediul comercianților afiliați, prețurile de export nu au mai fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază prin analogie. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”) ale importatorului afiliat și profitul unui eșantion de importatori neafiliați au fost, prin urmare, adăugate la prețul de export. |
| --- | --- |

(70)

Pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în cazul în care vânzările au fost efectuate prin intermediul comercianților afiliați, prețurile de export nu au mai fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază prin analogie. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”) ale importatorului afiliat și profitul unui eșantion de importatori neafiliați au fost, prin urmare, adăugate la prețul de export.

| (71) | În plus, Comisia a evaluat dacă au existat alte probleme potențiale legate de stadiul comercial care ar trebui abordate în scopul unei comparații echitabile în cazurile în care producătorii-exportatori au vândut direct clienților din Uniune, dar producătorii din Uniune incluși în eșantion au vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate clienților din Uniune. În acest scop, Comisia a efectuat o analiză detaliată a prețurilor tuturor vânzărilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a determina modelele de preț ale vânzărilor directe din fabrică și ale vânzărilor indirecte prin intermediul entităților de vânzări afiliate. Comparația a arătat variații considerabile ale prețurilor în cadrul unui singur tip de produs, însă fără niciun model evident de preț. Deși, în principiu, entitățile de vânzare afiliate ar trebui să suporte costuri de marketing atunci când vând către clienți din Uniune, s-a constatat că aceste costuri nu au fost transferate în mod consecvent în prețurile finale. |
| --- | --- |

(71)

În plus, Comisia a evaluat dacă au existat alte probleme potențiale legate de stadiul comercial care ar trebui abordate în scopul unei comparații echitabile în cazurile în care producătorii-exportatori au vândut direct clienților din Uniune, dar producătorii din Uniune incluși în eșantion au vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate clienților din Uniune. În acest scop, Comisia a efectuat o analiză detaliată a prețurilor tuturor vânzărilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a determina modelele de preț ale vânzărilor directe din fabrică și ale vânzărilor indirecte prin intermediul entităților de vânzări afiliate. Comparația a arătat variații considerabile ale prețurilor în cadrul unui singur tip de produs, însă fără niciun model evident de preț. Deși, în principiu, entitățile de vânzare afiliate ar trebui să suporte costuri de marketing atunci când vând către clienți din Uniune, s-a constatat că aceste costuri nu au fost transferate în mod consecvent în prețurile finale.

| (72) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că vânzarea directă de către producători sau vânzarea prin intermediul entităților de vânzări afiliate producătorilor nu a avut niciun impact perceptibil asupra nivelului prețurilor unor astfel de vânzări către client. În special, s-a constatat că vânzarea prin intermediul unei entități afiliate nu a condus la prețuri mai mari decât vânzările efectuate direct de producător. Prin urmare, Comisia nu a identificat efecte potențiale asupra nivelurilor prețurilor care trebuiau compensate, astfel cum a considerat Tribunalul la punctul 190 din hotărâre. Prin urmare, o comparație între prețurile reale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru vânzările directe sau efectuate prin intermediul entităților de vânzare afiliate și prețurile de export ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion a fost justificată în acest caz. |
| --- | --- |

(72)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că vânzarea directă de către producători sau vânzarea prin intermediul entităților de vânzări afiliate producătorilor nu a avut niciun impact perceptibil asupra nivelului prețurilor unor astfel de vânzări către client. În special, s-a constatat că vânzarea prin intermediul unei entități afiliate nu a condus la prețuri mai mari decât vânzările efectuate direct de producător. Prin urmare, Comisia nu a identificat efecte potențiale asupra nivelurilor prețurilor care trebuiau compensate, astfel cum a considerat Tribunalul la punctul 190 din hotărâre. Prin urmare, o comparație între prețurile reale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru vânzările directe sau efectuate prin intermediul entităților de vânzare afiliate și prețurile de export ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion a fost justificată în acest caz.

| (73) | De asemenea, Comisia a efectuat o analiză detaliată a modelelor de prețuri pe canal de vânzări utilizate de industria Uniunii. În acest sens, industria Uniunii a vândut utilizatorilor, distribuitorilor, comercianților cu amănuntul și „altora” în diferite proporții. Vânzările către toți clienții, cu excepția „altora”, au fost reprezentative pentru toate tipurile de produse. Comisia a observat că, adesea, prețurile de vânzare către utilizatorii aceluiași tip de produs erau mai mici decât cele practicate de distribuitori și de comercianții cu amănuntul, dar s-a putut observa și contrariul. Diferențele de preț față de diferiții clienți nu depindeau neapărat nici de volumele totale vândute unui anumit client. În consecință, Comisia a concluzionat că nu exista o tendință aparentă a prețurilor practicate față de diferite tipuri de clienți și că nu erau necesare ajustări suplimentare pentru a asigura o comparație echitabilă, astfel cum a stabilit Tribunalul. |
| --- | --- |

(73)

De asemenea, Comisia a efectuat o analiză detaliată a modelelor de prețuri pe canal de vânzări utilizate de industria Uniunii. În acest sens, industria Uniunii a vândut utilizatorilor, distribuitorilor, comercianților cu amănuntul și „altora” în diferite proporții. Vânzările către toți clienții, cu excepția „altora”, au fost reprezentative pentru toate tipurile de produse. Comisia a observat că, adesea, prețurile de vânzare către utilizatorii aceluiași tip de produs erau mai mici decât cele practicate de distribuitori și de comercianții cu amănuntul, dar s-a putut observa și contrariul. Diferențele de preț față de diferiții clienți nu depindeau neapărat nici de volumele totale vândute unui anumit client. În consecință, Comisia a concluzionat că nu exista o tendință aparentă a prețurilor practicate față de diferite tipuri de clienți și că nu erau necesare ajustări suplimentare pentru a asigura o comparație echitabilă, astfel cum a stabilit Tribunalul.

| (74) | Comisia a reamintit că, prin intermediul unei note la dosar din data de 30 ianuarie 2023, a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți. |
| --- | --- |

(74)

Comisia a reamintit că, prin intermediul unei note la dosar din data de 30 ianuarie 2023, a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți.

| (75) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA nu a fost de acord cu constatarea Comisiei potrivit căreia nu a putut fi identificat niciun tipar de preț în ceea ce privește vânzările producătorilor din Uniune. Comisia a consemnat că CRIA nu și-a justificat afirmația și nu a furnizat niciun element de probă care să arate că analiza Comisiei a fost eronată. În consecință, a respins afirmația. |
| --- | --- |

(75)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA nu a fost de acord cu constatarea Comisiei potrivit căreia nu a putut fi identificat niciun tipar de preț în ceea ce privește vânzările producătorilor din Uniune. Comisia a consemnat că CRIA nu și-a justificat afirmația și nu a furnizat niciun element de probă care să arate că analiza Comisiei a fost eronată. În consecință, a respins afirmația.

| (76) | Marja medie ponderată revizuită a subcotării prețurilor pe baza importurilor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, stabilită astfel, a fost de 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Marja medie ponderată revizuită a subcotării prețurilor pe baza importurilor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, stabilită astfel, a fost de 14,7 %.

8.2.   Blocarea prețurilor

Blocarea prețurilor

| (77) | În orice caz, chiar dacă marja de subcotare revizuită ar fi considerată marginală sau inadecvată, Comisia a considerat că importurile care fac obiectul investigației vor avea în continuare efecte negative asupra prețurilor de vânzare din Uniune. |
| --- | --- |

(77)

În orice caz, chiar dacă marja de subcotare revizuită ar fi considerată marginală sau inadecvată, Comisia a considerat că importurile care fac obiectul investigației vor avea în continuare efecte negative asupra prețurilor de vânzare din Uniune.

| (78) | Importurile care fac obiectul unui dumping pot avea un impact semnificativ asupra unei pieței pe care sensibilitatea la prețuri este importantă. Astfel cum se indică în considerentul 134 din regulamentul provizoriu, piața anvelopelor pentru camioane și autobuze din Uniune este o piață foarte competitivă, în care diferențele de preț pot avea un impact major asupra pieței. |
| --- | --- |

(78)

Importurile care fac obiectul unui dumping pot avea un impact semnificativ asupra unei pieței pe care sensibilitatea la prețuri este importantă. Astfel cum se indică în considerentul 134 din regulamentul provizoriu, piața anvelopelor pentru camioane și autobuze din Uniune este o piață foarte competitivă, în care diferențele de preț pot avea un impact major asupra pieței.

| (79) | În cursul perioadei examinate, astfel cum reiese din tabelele 7-10 din regulamentul provizoriu, prețul mediu al industriei Uniunii a scăzut cu 8 %, în timp ce costul unitar de producție a scăzut cu 6 %. Situația cea mai gravă a fost înregistrată în nivelul 3, unde prețul de vânzare a scăzut cu 5 %, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 1 %. În cele din urmă, societățile din nivelul 3 au fost obligate, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping, să vândă la un preț egal cu costul lor de producție și, prin urmare, să vândă fără niciun profit și, prin urmare, în pierdere. În consecință, importurile din China au exercitat o blocare a prețurilor din cauza volumelor lor (creștere cu 32 %) și a prețurilor (scădere cu 11 %) în cursul perioadei examinate, ceea ce nu a permis industriei Uniunii să își adapteze în sens ascendent prețurile pentru a ține seama de creșterea costului unitar de producție. |
| --- | --- |

(79)

În cursul perioadei examinate, astfel cum reiese din tabelele 7-10 din regulamentul provizoriu, prețul mediu al industriei Uniunii a scăzut cu 8 %, în timp ce costul unitar de producție a scăzut cu 6 %. Situația cea mai gravă a fost înregistrată în nivelul 3, unde prețul de vânzare a scăzut cu 5 %, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 1 %. În cele din urmă, societățile din nivelul 3 au fost obligate, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping, să vândă la un preț egal cu costul lor de producție și, prin urmare, să vândă fără niciun profit și, prin urmare, în pierdere. În consecință, importurile din China au exercitat o blocare a prețurilor din cauza volumelor lor (creștere cu 32 %) și a prețurilor (scădere cu 11 %) în cursul perioadei examinate, ceea ce nu a permis industriei Uniunii să își adapteze în sens ascendent prețurile pentru a ține seama de creșterea costului unitar de producție.

| (80) | În consecință, Comisia a concluzionat că, chiar dacă ar fi contestată existența unei subcotări, în cazul de față ar exista o blocare a prețurilor exercitată de importurile vizate. |
| --- | --- |

(80)

În consecință, Comisia a concluzionat că, chiar dacă ar fi contestată existența unei subcotări, în cazul de față ar exista o blocare a prețurilor exercitată de importurile vizate.

8.3.   Legătura de cauzalitate

Legătura de cauzalitate

| (81) | Comisia a examinat dacă ar exista în continuare o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, având în vedere marjele de subcotare revizuite pentru importurile provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și constatările privind blocarea prețurilor. |
| --- | --- |

(81)

Comisia a examinat dacă ar exista în continuare o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, având în vedere marjele de subcotare revizuite pentru importurile provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și constatările privind blocarea prețurilor.

| (82) | În pofida reducerii marjei de subcotare pentru toți exportatorii chinezi incluși în eșantion, dar pentru grupul Xingyuan, acest lucru nu a modificat faptul că importurile de la exportatorii chinezi incluși în eșantion au subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. Astfel, marjele de subcotare revizuite nu au modificat constatarea inițială efectuată de Comisie cu privire la existența legăturii de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în secțiunea 5.1 din regulamentul provizoriu și confirmată în secțiunea 5.1 din regulamentul în litigiu. Marjele de subcotare revizuite, precum și constatările suplimentare privind blocarea prețurilor în cazul de față, nu au modificat nici analiza și constatările privind alte cauze ale prejudiciului, astfel cum sunt prezentate la punctul 5.2 din regulamentul provizoriu și la punctul 5.2 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(82)

În pofida reducerii marjei de subcotare pentru toți exportatorii chinezi incluși în eșantion, dar pentru grupul Xingyuan, acest lucru nu a modificat faptul că importurile de la exportatorii chinezi incluși în eșantion au subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. Astfel, marjele de subcotare revizuite nu au modificat constatarea inițială efectuată de Comisie cu privire la existența legăturii de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, în secțiunea 5.1 din regulamentul provizoriu și confirmată în secțiunea 5.1 din regulamentul în litigiu. Marjele de subcotare revizuite, precum și constatările suplimentare privind blocarea prețurilor în cazul de față, nu au modificat nici analiza și constatările privind alte cauze ale prejudiciului, astfel cum sunt prezentate la punctul 5.2 din regulamentul provizoriu și la punctul 5.2 din regulamentul în litigiu.

| (83) | Prin urmare, Comisia și-a menținut concluzia potrivit căreia prejudiciul important adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și că ceilalți factori, examinați în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura cauzală dintre prejudiciu și importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(83)

Prin urmare, Comisia și-a menținut concluzia potrivit căreia prejudiciul important adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și că ceilalți factori, examinați în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura cauzală dintre prejudiciu și importurile care fac obiectul unui dumping.

9.   REEXAMINAREA MARJELOR DE PREJUDICIU ALE SOCIETĂȚILOR CARE FAC OBIECTUL REDESCHIDERII

REEXAMINAREA MARJELOR DE PREJUDICIU ALE SOCIETĂȚILOR CARE FAC OBIECTUL REDESCHIDERII

| (84) | La punctul 179 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că „calculul marjei de prejudiciu constă în compararea prețurilor la import utilizate la calcularea subcotării prețurilor, pe de o parte, cu prețurile neprejudiciabile ale produsului similar, care include un profit țintă ce reflectă condițiile normale ale pieței, pe de altă parte. În consecință, o eroare privind stadiul comercial la care se efectuează comparația prețurilor poate avea un impact atât asupra calculului subcotării prețurilor, cât și asupra calculului marjei de prejudiciu”. |
| --- | --- |

(84)

La punctul 179 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că „calculul marjei de prejudiciu constă în compararea prețurilor la import utilizate la calcularea subcotării prețurilor, pe de o parte, cu prețurile neprejudiciabile ale produsului similar, care include un profit țintă ce reflectă condițiile normale ale pieței, pe de altă parte. În consecință, o eroare privind stadiul comercial la care se efectuează comparația prețurilor poate avea un impact atât asupra calculului subcotării prețurilor, cât și asupra calculului marjei de prejudiciu”.

calculul marjei de prejudiciu constă în compararea prețurilor la import utilizate la calcularea subcotării prețurilor, pe de o parte, cu prețurile neprejudiciabile ale produsului similar, care include un profit țintă ce reflectă condițiile normale ale pieței, pe de altă parte. În consecință, o eroare privind stadiul comercial la care se efectuează comparația prețurilor poate avea un impact atât asupra calculului subcotării prețurilor, cât și asupra calculului marjei de prejudiciu

| (85) | Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a recalculat nivelul de eliminare a prejudiciului pentru toate societățile care fac obiectul redeschiderii. |
| --- | --- |

(85)

Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a recalculat nivelul de eliminare a prejudiciului pentru toate societățile care fac obiectul redeschiderii.

| (86) | În cadrul investigației inițiale, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului în cursul perioadei de investigație, comparând:






  — | prețul neprejudiciabil mediu ponderat, pe tip de produs, al celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, facturat clienților independenți de pe piața din Uniune, ajustat la un nivel franco fabrică; |
| --- | --- | --- |

(86)

În cadrul investigației inițiale, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului în cursul perioadei de investigație, comparând:

—

prețul neprejudiciabil mediu ponderat, pe tip de produs, al celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, facturat clienților independenți de pe piața din Uniune, ajustat la un nivel franco fabrică;

| — | același preț de export stabilit în considerentul 69 al doilea alineat de mai sus. |
| --- | --- |

—

același preț de export stabilit în considerentul 69 al doilea alineat de mai sus.

| (87) | Prețul neprejudiciabil al industriei Uniunii se bazează, în mod normal, pe costul de producție per tip de produs, incluzând costurile VAG, la care se adaugă un profit rezonabil și se stabilește la nivel franco fabrică. Cu toate acestea, în cazul de față, Comisia nu a dispus de informații suficient de detaliate și verificate privind costurile de producție pe baza NCP, ceea ce este necesar pentru calcularea marjei de prejudiciu descrise mai sus. Având în vedere circumstanțele speciale din acest caz și observând că nu a existat un model clar în ceea ce privește diferențele de preț în funcție de canalul de vânzări utilizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion, prețul neprejudiciabil s-a bazat pe prețul de vânzare final pe tip de produs, vândut direct sau prin intermediul entităților de vânzare afiliate și facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, astfel cum se descrie în considerentul 86 prima liniuță de mai sus, din care s-a dedus profitul real și s-a adăugat apoi un profit rezonabil. Având în vedere aceste circumstanțe speciale și pentru a se conforma hotărârii, s-a considerat adecvat să se compare prețul respectiv cu prețul final de vânzare al producătorilor-exportatori în mod simetric, și anume la nivelul importatorilor afiliați, ajustat, de asemenea, numai pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului, astfel cum se descrie în considerentul 69 al doilea alineat de mai sus, dar incluzând costurile VAG și profitul importatorilor afiliați ai producătorilor-exportatori cu sediul în Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Prețul neprejudiciabil al industriei Uniunii se bazează, în mod normal, pe costul de producție per tip de produs, incluzând costurile VAG, la care se adaugă un profit rezonabil și se stabilește la nivel franco fabrică. Cu toate acestea, în cazul de față, Comisia nu a dispus de informații suficient de detaliate și verificate privind costurile de producție pe baza NCP, ceea ce este necesar pentru calcularea marjei de prejudiciu descrise mai sus. Având în vedere circumstanțele speciale din acest caz și observând că nu a existat un model clar în ceea ce privește diferențele de preț în funcție de canalul de vânzări utilizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion, prețul neprejudiciabil s-a bazat pe prețul de vânzare final pe tip de produs, vândut direct sau prin intermediul entităților de vânzare afiliate și facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, astfel cum se descrie în considerentul 86 prima liniuță de mai sus, din care s-a dedus profitul real și s-a adăugat apoi un profit rezonabil. Având în vedere aceste circumstanțe speciale și pentru a se conforma hotărârii, s-a considerat adecvat să se compare prețul respectiv cu prețul final de vânzare al producătorilor-exportatori în mod simetric, și anume la nivelul importatorilor afiliați, ajustat, de asemenea, numai pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului, astfel cum se descrie în considerentul 69 al doilea alineat de mai sus, dar incluzând costurile VAG și profitul importatorilor afiliați ai producătorilor-exportatori cu sediul în Uniune.

| (88) | În plus, având în vedere constatările Tribunalului de la punctul 190 din hotărârea sa, Comisia a analizat cu atenție dacă au existat alte aspecte legate de stadiul comercial, care ar necesita o compensare în scopul efectuării unei comparații echitabile, având în vedere faptul că 87 % din eșantionul de producători din Uniune vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate și mulți producători-exportatori au efectuat, de asemenea, vânzări directe către clienți finali. Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 87, la calcularea marjei de prejudiciu au fost utilizate prețurile finale de vânzare pe tip de produs ale industriei Uniunii. În consecință, astfel cum a subliniat Tribunalul la punctul 179 din hotărârea sa, constatările efectuate cu privire la calcularea subcotării au fost pe deplin valabile și pentru calcularea marjei de prejudiciu, în ceea ce privește o comparație echitabilă. Astfel cum s-a explicat în considerentele 71 și 72 de mai sus, Comisia nu a detectat niciun alt aspect legat de stadiul comercial care ar necesita o ajustare în scopul efectuării unei comparații echitabile. |
| --- | --- |

(88)

În plus, având în vedere constatările Tribunalului de la punctul 190 din hotărârea sa, Comisia a analizat cu atenție dacă au existat alte aspecte legate de stadiul comercial, care ar necesita o compensare în scopul efectuării unei comparații echitabile, având în vedere faptul că 87 % din eșantionul de producători din Uniune vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate și mulți producători-exportatori au efectuat, de asemenea, vânzări directe către clienți finali. Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 87, la calcularea marjei de prejudiciu au fost utilizate prețurile finale de vânzare pe tip de produs ale industriei Uniunii. În consecință, astfel cum a subliniat Tribunalul la punctul 179 din hotărârea sa, constatările efectuate cu privire la calcularea subcotării au fost pe deplin valabile și pentru calcularea marjei de prejudiciu, în ceea ce privește o comparație echitabilă. Astfel cum s-a explicat în considerentele 71 și 72 de mai sus, Comisia nu a detectat niciun alt aspect legat de stadiul comercial care ar necesita o ajustare în scopul efectuării unei comparații echitabile.

| (89) | Marjele de prejudiciu revizuite astfel stabilite au fost următoarele:






  Societate | Nivel de eliminare a prejudiciului (%) |
| --- | --- | --- |
| Grupul Xingyuan | 55,07 |
| Grupul GITI | 28,51 |
| Grupul Hankook | 10,31 |
| Aeolus/Pirelli | 27,56 |
| Societățile care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping | 23,15 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44) | 55,07 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45) | 55,07 |

(89)

Marjele de prejudiciu revizuite astfel stabilite au fost următoarele:

Societate

Nivel de eliminare a prejudiciului (%)

Grupul Xingyuan

55,07

Grupul GITI

28,51

Grupul Hankook

10,31

Aeolus/Pirelli

27,56

Societățile care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping

23,15

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44)

44

55,07

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45)

45

55,07

10.   COMUNICAREA DATELOR SPECIFICATE DE INSTANȚĂ PENTRU A PERMITE SOLICITANȚILOR SĂ ÎȘI EXERCITE DREPTUL LA APĂRARE

COMUNICAREA DATELOR SPECIFICATE DE INSTANȚĂ PENTRU A PERMITE SOLICITANȚILOR SĂ ÎȘI EXERCITE DREPTUL LA APĂRARE

| (90) | Tribunalul a arătat, la punctul 33 din hotărârea sa, că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat niciuna dintre datele menționate la punctul 244 din aceeași hotărâre. |
| --- | --- |

(90)

Tribunalul a arătat, la punctul 33 din hotărârea sa, că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat niciuna dintre datele menționate la punctul 244 din aceeași hotărâre.

| (91) | Tribunalul a enumerat datele în cauză (punctul 244 din hotărâre):






  — | indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte; |
| --- | --- | --- |

(91)

Tribunalul a enumerat datele în cauză (punctul 244 din hotărâre):

—

indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte;

| — | indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării; |
| --- | --- |

—

indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării;

| — | anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția; |
| --- | --- |

—

anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția;

| — | volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii.

10.1.   Indicatori de prejudiciu, cu și fără ponderare, și pentru IMM-uri și întreprinderile mari, separat

Indicatori de prejudiciu, cu și fără ponderare, și pentru IMM-uri și întreprinderile mari, separat

| (92) | La punctele 215-235 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că, în urma modificărilor ponderii efectuate în etapa definitivă (a se vedea considerentele 188-195 din regulamentul în litigiu), Comisia a calculat și a arătat în mod corect profitabilitatea vânzărilor în Uniune în ceea ce privește industria Uniunii, în ansamblu (tabelul 5 din regulamentul în litigiu) și în nivelul 3 (tabelul 6 din regulamentul în litigiu). Cu toate acestea, astfel cum a arătat Tribunalul la punctul 227 din hotărârea sa, era necesar să se recalculeze toți indicatorii microeconomici, alții decât profitabilitatea, ca urmare a modificării metodei de ponderare. Prin faptul că nu a procedat astfel, Comisia nu a examinat în mod obiectiv impactul importurilor care fac obiectul unui dumping, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază. |
| --- | --- |

(92)

La punctele 215-235 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că, în urma modificărilor ponderii efectuate în etapa definitivă (a se vedea considerentele 188-195 din regulamentul în litigiu), Comisia a calculat și a arătat în mod corect profitabilitatea vânzărilor în Uniune în ceea ce privește industria Uniunii, în ansamblu (tabelul 5 din regulamentul în litigiu) și în nivelul 3 (tabelul 6 din regulamentul în litigiu). Cu toate acestea, astfel cum a arătat Tribunalul la punctul 227 din hotărârea sa, era necesar să se recalculeze toți indicatorii microeconomici, alții decât profitabilitatea, ca urmare a modificării metodei de ponderare. Prin faptul că nu a procedat astfel, Comisia nu a examinat în mod obiectiv impactul importurilor care fac obiectul unui dumping, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din regulamentul antidumping de bază.

| (93) | În consecință, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în secțiunile următoare, Comisia a analizat impactul aplicării ponderării stabilite în etapa definitivă asupra tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea și profitabilitatea globală a nivelului 3 (denumită în continuare „ponderarea revizuită”). Astfel cum se arată mai jos, aplicarea acestei ponderi nu a modificat în mod substanțial niciuna dintre constatările făcute de Comisie cu privire la indicatorii microeconomici. În consecință, existența unui prejudiciu important în cursul perioadei examinate a fost confirmată. |
| --- | --- |

(93)

În consecință, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în secțiunile următoare, Comisia a analizat impactul aplicării ponderării stabilite în etapa definitivă asupra tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea și profitabilitatea globală a nivelului 3 (denumită în continuare „ponderarea revizuită”). Astfel cum se arată mai jos, aplicarea acestei ponderi nu a modificat în mod substanțial niciuna dintre constatările făcute de Comisie cu privire la indicatorii microeconomici. În consecință, existența unui prejudiciu important în cursul perioadei examinate a fost confirmată.

| (94) | În plus, la punctul 244 din hotărârea sa, Tribunalul a arătat că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat indicatorii de prejudiciu brut, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte. Cu toate acestea, Tribunalul nu a solicitat Comisiei să își restabilească constatările privind prejudiciul fără aplicarea unor ajustări de ponderare. Dimpotrivă, Tribunalul s-a limitat să statueze că acești indicatori de prejudiciu brut, înainte de aplicarea oricărei ajustări de ponderare, ar fi trebuit să fie divulgați părților în cauză. |
| --- | --- |

(94)

În plus, la punctul 244 din hotărârea sa, Tribunalul a arătat că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat indicatorii de prejudiciu brut, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte. Cu toate acestea, Tribunalul nu a solicitat Comisiei să își restabilească constatările privind prejudiciul fără aplicarea unor ajustări de ponderare. Dimpotrivă, Tribunalul s-a limitat să statueze că acești indicatori de prejudiciu brut, înainte de aplicarea oricărei ajustări de ponderare, ar fi trebuit să fie divulgați părților în cauză.

| (95) | Având în vedere cele de mai sus, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, Comisia a arătat, în secțiunile următoare, indicatorii microeconomici stabiliți: (1) în etapa provizorie cuprinsă în regulamentul provizoriu, (2) în etapa definitivă după revizuirea ponderării (denumită „ponderare revizuită” în toate tabelele de mai jos), (3) fără nicio ajustare a ponderării și (4) în cadrul nivelului 3: (4a) indicatori numai pentru IMM-uri și (4b) indicatori numai pentru întreprinderile mari. |
| --- | --- |

(95)

Având în vedere cele de mai sus, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, Comisia a arătat, în secțiunile următoare, indicatorii microeconomici stabiliți: (1) în etapa provizorie cuprinsă în regulamentul provizoriu, (2) în etapa definitivă după revizuirea ponderării (denumită „ponderare revizuită” în toate tabelele de mai jos), (3) fără nicio ajustare a ponderării și (4) în cadrul nivelului 3: (4a) indicatori numai pentru IMM-uri și (4b) indicatori numai pentru întreprinderile mari.

10.1.1.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

Observații preliminare

Observații preliminare

| (96) | Astfel cum se explică în considerentele 185-192 din regulamentul în litigiu, Comisia a considerat că indicatorii microeconomici nu au putut reflecta situația reală a industriei Uniunii, deoarece societățile mari incluse în eșantion au avut un impact mai mare asupra datelor globale decât IMM-urile incluse în eșantion, în timp ce ponderea acestora din urmă în totalul vânzărilor industriei Uniunii a fost de aproximativ 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Astfel cum se explică în considerentele 185-192 din regulamentul în litigiu, Comisia a considerat că indicatorii microeconomici nu au putut reflecta situația reală a industriei Uniunii, deoarece societățile mari incluse în eșantion au avut un impact mai mare asupra datelor globale decât IMM-urile incluse în eșantion, în timp ce ponderea acestora din urmă în totalul vânzărilor industriei Uniunii a fost de aproximativ 13 %.

| (97) | Prin urmare, Comisia a decis să mărească ponderea IMM-urilor incluse în eșantion. Ponderea de mai jos a fost aplicată în regulamentul în litigiu în etapa definitivă. În primul rând, Comisia a stabilit procentele de vânzări ale IMM-urilor și ale societăților mari din totalul vânzărilor în Uniune. În al doilea rând, Comisia a exprimat vânzările IMM-urilor incluse în eșantion și ale marilor producători incluși în eșantion, cu volumul lor respectiv în totalul vânzărilor din Uniune. În cele din urmă, au fost comparate procentele, iar datele privind IMM-urile au fost majorate pentru a reflecta același procent ca și societățile mari incluse în eșantion. Acest lucru este explicat, de asemenea, în considerentul 138 de mai jos. În etapa provizorie, Comisia a utilizat, de asemenea, o ajustare suplimentară (și anume, pentru a reflecta proporția fiecărui nivel în vânzările din Uniune în cadrul datelor incluse în eșantion). Cu toate acestea, astfel cum se explică în regulamentul în litigiu, această ajustare a fost redusă în etapa definitivă, întrucât părțile interesate au contestat utilizarea unei rate fixe în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(97)

Prin urmare, Comisia a decis să mărească ponderea IMM-urilor incluse în eșantion. Ponderea de mai jos a fost aplicată în regulamentul în litigiu în etapa definitivă. În primul rând, Comisia a stabilit procentele de vânzări ale IMM-urilor și ale societăților mari din totalul vânzărilor în Uniune. În al doilea rând, Comisia a exprimat vânzările IMM-urilor incluse în eșantion și ale marilor producători incluși în eșantion, cu volumul lor respectiv în totalul vânzărilor din Uniune. În cele din urmă, au fost comparate procentele, iar datele privind IMM-urile au fost majorate pentru a reflecta același procent ca și societățile mari incluse în eșantion. Acest lucru este explicat, de asemenea, în considerentul 138 de mai jos. În etapa provizorie, Comisia a utilizat, de asemenea, o ajustare suplimentară (și anume, pentru a reflecta proporția fiecărui nivel în vânzările din Uniune în cadrul datelor incluse în eșantion). Cu toate acestea, astfel cum se explică în regulamentul în litigiu, această ajustare a fost redusă în etapa definitivă, întrucât părțile interesate au contestat utilizarea unei rate fixe în cursul perioadei examinate.

| (98) | Ajustarea de ponderare a avut un impact asupra rezultatului microindicatorilor generali, dar și asupra nivelului 3, deoarece atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile erau active la acest nivel. Tendințele de la nivelurile 1 și 2 nu au fost afectate, deoarece doar întreprinderile mari își desfășurau activitatea la aceste niveluri. Astfel cum s-a subliniat în considerentul 93, ajustarea de ponderare a avut un impact limitat asupra indicatorilor microeconomici generali, deoarece vânzările IMM-urilor în cursul perioadei de investigație au fost estimate la aproximativ 13 % din totalul vânzărilor din Uniune efectuate în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(98)

Ajustarea de ponderare a avut un impact asupra rezultatului microindicatorilor generali, dar și asupra nivelului 3, deoarece atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile erau active la acest nivel. Tendințele de la nivelurile 1 și 2 nu au fost afectate, deoarece doar întreprinderile mari își desfășurau activitatea la aceste niveluri. Astfel cum s-a subliniat în considerentul 93, ajustarea de ponderare a avut un impact limitat asupra indicatorilor microeconomici generali, deoarece vânzările IMM-urilor în cursul perioadei de investigație au fost estimate la aproximativ 13 % din totalul vânzărilor din Uniune efectuate în cursul perioadei de investigație.

10.1.1.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (99) | Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează.

  Tabelul 1


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție











  Pe baza: | În EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 7 din regulamentul provizoriu | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Ponderare revizuită | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Fără ponderare | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Tabelul 7 din regulamentul provizoriu | Costul mediu de producție | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Ponderare revizuită | Costul mediu de producție | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Fără ponderare | Costul mediu de producție | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(99)

Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează.

Tabelul 1

Tabelul 1

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție

Pe baza:

În EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 7 din regulamentul provizoriu

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

237

225

216

218

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Ponderare revizuită

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

239

228

219

220

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Fără ponderare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

252

238

226

228

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Tabelul 7 din regulamentul provizoriu

Costul mediu de producție

200

188

183

188

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Ponderare revizuită

Costul mediu de producție

202

189

185

190

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Fără ponderare

Costul mediu de producție

209

192

188

192

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (100) | În pofida diferenței nominale dintre prețul de vânzare unitar mediu stabilit în cadrul diferitelor opțiuni pentru perioada examinată, în ceea ce privește tendința generală, nu s-a constatat nicio diferență între ponderea utilizată în etapa provizorie și cea utilizată în etapa definitivă. Fără nicio ponderare, prețul de vânzare unitar mediu a scăzut cu 2 puncte procentuale mai mult decât în celelalte două scenarii. Aceeași concluzie ar putea fi trasă și în ceea ce privește tendințele observate în ceea ce privește costurile medii de producție. |
| --- | --- |

(100)

În pofida diferenței nominale dintre prețul de vânzare unitar mediu stabilit în cadrul diferitelor opțiuni pentru perioada examinată, în ceea ce privește tendința generală, nu s-a constatat nicio diferență între ponderea utilizată în etapa provizorie și cea utilizată în etapa definitivă. Fără nicio ponderare, prețul de vânzare unitar mediu a scăzut cu 2 puncte procentuale mai mult decât în celelalte două scenarii. Aceeași concluzie ar putea fi trasă și în ceea ce privește tendințele observate în ceea ce privește costurile medii de producție.

| (101) | Ponderarea sau, mai degrabă, absența acesteia nu a avut niciun impact asupra concluziei pentru nivelurile 1 și 2. În ceea ce privește nivelul 3, astfel cum se arată în tabelele 2, 3 și 4 de mai jos, Comisia a examinat impactul ponderării și al neaplicării sale pentru trei seturi de date: pentru nivelul general 3, pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea pe acel nivel și pentru IMM-uri.

  Tabelul 2


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3











  Pe baza: | În EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 10 din regulamentul provizoriu | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Ponderare revizuită | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Fără ponderare | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Tabelul 10 din regulamentul provizoriu | Costul mediu de producție | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Ponderare revizuită | Costul mediu de producție | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Fără ponderare | Costul mediu de producție | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(101)

Ponderarea sau, mai degrabă, absența acesteia nu a avut niciun impact asupra concluziei pentru nivelurile 1 și 2. În ceea ce privește nivelul 3, astfel cum se arată în tabelele 2, 3 și 4 de mai jos, Comisia a examinat impactul ponderării și al neaplicării sale pentru trei seturi de date: pentru nivelul general 3, pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea pe acel nivel și pentru IMM-uri.

Tabelul 2

Tabelul 2

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3

Pe baza:

În EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 10 din regulamentul provizoriu

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

181

176

172

172

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Ponderare revizuită

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

180

176

172

171

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Fără ponderare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

201

191

182

180

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Tabelul 10 din regulamentul provizoriu

Costul mediu de producție

170

175

167

172

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Ponderare revizuită

Costul mediu de producție

170

175

167

172

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Fără ponderare

Costul mediu de producție

182

181

170

173

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (102) | Pentru nivelul 3, tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție nu a fost afectată de revizuirea ponderării în etapa definitivă. În absența oricărei ponderări, tendințele prețului unitar de vânzare și ale costului de producție unitar au arătat o scădere mai pronunțată pentru ambii indicatori, cu cel puțin 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Aceste tendințe au reflectat în principal tendința observată mai jos pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. |
| --- | --- |

(102)

Pentru nivelul 3, tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție nu a fost afectată de revizuirea ponderării în etapa definitivă. În absența oricărei ponderări, tendințele prețului unitar de vânzare și ale costului de producție unitar au arătat o scădere mai pronunțată pentru ambii indicatori, cu cel puțin 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Aceste tendințe au reflectat în principal tendința observată mai jos pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3.

| (103) | Astfel cum se poate observa în tabelul 3 de mai jos, pentru societățile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3, tendința a fost semnificativ mai gravă în comparație cu tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție.

  Tabelul 3


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai întreprinderile mari










  Pe baza EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Costul mediu de producție | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(103)

Astfel cum se poate observa în tabelul 3 de mai jos, pentru societățile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3, tendința a fost semnificativ mai gravă în comparație cu tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție.

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai întreprinderile mari

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai întreprinderile mari

Pe baza EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

207

195

184

183

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Costul mediu de producție

186

183

171

174

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (104) | Tabelul 4 de mai jos a arătat că, pentru IMM-urile care erau active doar în nivelul 3, evoluția costului unitar de producție s-a deteriorat în cursul perioadei examinate, cu o creștere a costurilor de 7 %. În paralel, prețul unitar a scăzut cu 2 %.

  Tabelul 4


  Prețurile de vânzare din Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai IMM-uri










  În EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Costul mediu de producție | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(104)

Tabelul 4 de mai jos a arătat că, pentru IMM-urile care erau active doar în nivelul 3, evoluția costului unitar de producție s-a deteriorat în cursul perioadei examinate, cu o creștere a costurilor de 7 %. În paralel, prețul unitar a scăzut cu 2 %.

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețurile de vânzare din Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai IMM-uri

Prețurile de vânzare din Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai IMM-uri

În EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

164

164

162

161

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Costul mediu de producție

159

170

164

171

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

10.1.1.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (105) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Costurile medii cu forța de muncă pe angajat | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 11 din regulamentul provizoriu | Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Ponderare revizuită | Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Fără ponderare | Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(105)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 11 din regulamentul provizoriu

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Ponderare revizuită

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Fără ponderare

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (106) | Costul mediu cu forța de muncă a crescut în cursul perioadei examinate cu 6 % în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 5 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. |
| --- | --- |

(106)

Costul mediu cu forța de muncă a crescut în cursul perioadei examinate cu 6 % în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 5 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare.

10.1.1.3.   Stocurile

Stocurile

| (107) | Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 6


  Stocurile | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 12 din regulamentul provizoriu | Stocuri finale (indice 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Stocuri finale, ca procentaj din producție | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Ponderare revizuită | Stocuri finale (indice 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Stocuri finale, ca procentaj din producție | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Fără ponderare | Stocuri finale (indice 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Stocuri finale, ca procentaj din producție | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(107)

Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Stocurile

Stocurile

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 12 din regulamentul provizoriu

Stocuri finale (indice 2014 = 100)

indice 2014 = 100

100

100

81

81

100

100

144

144

Stocuri finale, ca procentaj din producție

7  %

6  %

7  %

9  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Ponderare revizuită

Stocuri finale (indice 2014 = 100)

100

82

99

146

Stocuri finale, ca procentaj din producție

7  %

6  %

7  %

9  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Fără ponderare

Stocuri finale (indice 2014 = 100)

indice 2014 = 100

100

100

84

84

100

100

148

148

Stocuri finale, ca procentaj din producție

6  %

5  %

6  %

8  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (108) | Stocurile au crescut 44 %/46 % în cursul perioadei examinate în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 48 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Stocurile finale au ajuns la aproximativ 9 % din producția anuală în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 8 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Această situație a avut un impact negativ asupra situației financiare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(108)

Stocurile au crescut 44 %/46 % în cursul perioadei examinate în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 48 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Stocurile finale au ajuns la aproximativ 9 % din producția anuală în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 8 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Această situație a avut un impact negativ asupra situației financiare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

10.1.1.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (109) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 7


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 13 din regulamentul provizoriu | Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Tabelul 5 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Fără ponderare | Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Tabelul 13 din regulamentul provizoriu | Flux de lichidități (milioane EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Ponderare revizuită | Flux de lichidități (milioane EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Fără ponderare | Flux de lichidități (milioane EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Tabelul 13 din regulamentul provizoriu | Investiții (milioane EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Ponderare revizuită | Investiții (milioane EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Fără ponderare | Investiții (milioane EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Tabelul 13 din regulamentul provizoriu | Randamentul investițiilor | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Ponderare revizuită | Randamentul investițiilor | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Fără ponderare | Randamentul investițiilor | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(109)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 13 din regulamentul provizoriu

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Tabelul 5 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Fără ponderare

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Tabelul 13 din regulamentul provizoriu

Flux de lichidități (milioane EUR)

309

312

292

272

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Ponderare revizuită

Flux de lichidități (milioane EUR)

272

281

264

244

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Fără ponderare

Flux de lichidități (milioane EUR)

264

277

255

246

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Tabelul 13 din regulamentul provizoriu

Investiții (milioane EUR)

86

63

59

65

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Ponderare revizuită

Investiții (milioane EUR)

78

55

53

58

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Fără ponderare

Investiții (milioane EUR)

72

52

50

56

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Tabelul 13 din regulamentul provizoriu

Randamentul investițiilor

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Ponderare revizuită

Randamentul investițiilor

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Fără ponderare

Randamentul investițiilor

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (110) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. |
| --- | --- |

(110)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective.

| (111) | Pe baza celor două tipuri de ponderare, tendința profitabilității globale a fost similară, cu o scădere de la 15,6 %/15,4 % în 2014 la 13,7 % în perioada de investigație. Aceasta a fost calculată pe baza ponderii fiecăruia dintre niveluri în totalul vânzărilor. Fără nicio ponderare, profitabilitatea globală a scăzut de la 16,9 % în 2014 la 15,6 %. |
| --- | --- |

(111)

Pe baza celor două tipuri de ponderare, tendința profitabilității globale a fost similară, cu o scădere de la 15,6 %/15,4 % în 2014 la 13,7 % în perioada de investigație. Aceasta a fost calculată pe baza ponderii fiecăruia dintre niveluri în totalul vânzărilor. Fără nicio ponderare, profitabilitatea globală a scăzut de la 16,9 % în 2014 la 15,6 %.

| (112) | Scăderea profitabilității pentru cele trei metodologii a fost rezultatul unei diferențe de 2 puncte procentuale între prețuri și costuri. |
| --- | --- |

(112)

Scăderea profitabilității pentru cele trei metodologii a fost rezultatul unei diferențe de 2 puncte procentuale între prețuri și costuri.

| (113) | Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus, profitabilitatea globală a fost deja comunicată în regulamentul definitiv și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate. La aplicarea celor trei metodologii diferite, profitabilitatea globală a fost influențată de profitabilitatea de la nivelul 1 și de la nivelul 2, în timp ce profitabilitatea de la nivelul 3 fără ponderare a scăzut cu aproximativ 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în tabelul 9 de mai jos. În plus, tendința relativă a profitabilității pentru întreaga industrie a Uniunii a fost și ea descrescătoare. |
| --- | --- |

(113)

Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 93 de mai sus, profitabilitatea globală a fost deja comunicată în regulamentul definitiv și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate. La aplicarea celor trei metodologii diferite, profitabilitatea globală a fost influențată de profitabilitatea de la nivelul 1 și de la nivelul 2, în timp ce profitabilitatea de la nivelul 3 fără ponderare a scăzut cu aproximativ 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în tabelul 9 de mai jos. În plus, tendința relativă a profitabilității pentru întreaga industrie a Uniunii a fost și ea descrescătoare.

| (114) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități arată o scădere cu 7-12 % atunci când este exprimată fără ponderare sau cu ponderarea provizorie. |
| --- | --- |

(114)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități arată o scădere cu 7-12 % atunci când este exprimată fără ponderare sau cu ponderarea provizorie.

| (115) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pentru cele trei metodologii, de aproximativ 15 puncte procentuale, în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(115)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pentru cele trei metodologii, de aproximativ 15 puncte procentuale, în cursul perioadei examinate.

| (116) | În ceea ce privește nivelul 2, revizuirea ponderării între ponderarea provizorie și cea definitivă a avut un impact asupra valorilor, dar nu și asupra tendinței generale observate. Prin urmare, s-au confirmat considerentele 196 și 197 din regulamentul provizoriu.

  Tabelul 8


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor Nivelul 2











  Pe baza: | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 15 din regulamentul provizoriu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Ponderare revizuită | Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Tabelul 15 din regulamentul provizoriu | Flux de lichidități (milioane EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Ponderare revizuită | Flux de lichidități (milioane EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Tabelul 15 din regulamentul provizoriu | Investiții (milioane EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Ponderare revizuită | Investiții (milioane EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Tabelul 15 din regulamentul provizoriu | Randamentul investițiilor | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Ponderare revizuită | Randamentul investițiilor | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(116)

În ceea ce privește nivelul 2, revizuirea ponderării între ponderarea provizorie și cea definitivă a avut un impact asupra valorilor, dar nu și asupra tendinței generale observate. Prin urmare, s-au confirmat considerentele 196 și 197 din regulamentul provizoriu.

Tabelul 8

Tabelul 8

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor Nivelul 2

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor Nivelul 2

Pe baza:

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 15 din regulamentul provizoriu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Ponderare revizuită

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Tabelul 15 din regulamentul provizoriu

Flux de lichidități (milioane EUR)

88

76

65

69

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Ponderare revizuită

Flux de lichidități (milioane EUR)

53

46

39

41

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Tabelul 15 din regulamentul provizoriu

Investiții (milioane EUR)

18

16

15

17

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Ponderare revizuită

Investiții (milioane EUR)

10

10

9

10

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Tabelul 15 din regulamentul provizoriu

Randamentul investițiilor

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Ponderare revizuită

Randamentul investițiilor

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (117) | O analiză specifică bazată pe aceeași metodologie precum cea descrisă a fost efectuată pentru nivelul 3, pentru IMM-urile active în nivelul 3 și pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. |
| --- | --- |

(117)

O analiză specifică bazată pe aceeași metodologie precum cea descrisă a fost efectuată pentru nivelul 3, pentru IMM-urile active în nivelul 3 și pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3.

| (118) | Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 93, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost deja comunicată în regulamentul în litigiu și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate. |
| --- | --- |

(118)

Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 93, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost deja comunicată în regulamentul în litigiu și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate.

| (119) | Pentru nivelul general 3, tendința profitabilității pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare a fost considerată similară. Acest lucru se datorează faptului că pierderile raportate de IMM-uri au avut o pondere mai mare în calculul global, deoarece pierderile pentru IMM-uri au fost deosebit de pronunțate (-6,1 % în perioada de investigație). Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost apropiată de profitabilitatea raportată de societățile mari care își desfășoară activitatea în acel nivel. Profitabilitatea întreprinderilor mari din nivelul 3 s-a redus la jumătate din 2014 până la perioada de investigație, de la 10 % la 4,8 %. |
| --- | --- |

(119)

Pentru nivelul general 3, tendința profitabilității pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare a fost considerată similară. Acest lucru se datorează faptului că pierderile raportate de IMM-uri au avut o pondere mai mare în calculul global, deoarece pierderile pentru IMM-uri au fost deosebit de pronunțate (-6,1 % în perioada de investigație). Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost apropiată de profitabilitatea raportată de societățile mari care își desfășoară activitatea în acel nivel. Profitabilitatea întreprinderilor mari din nivelul 3 s-a redus la jumătate din 2014 până la perioada de investigație, de la 10 % la 4,8 %.

| (120) | În ceea ce privește nivelul 3, fluxul net de lichidități a scăzut semnificativ cu aproximativ 60 % pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 35 % fără ponderare. Randamentul investițiilor a scăzut cu aproximativ 66 puncte procentuale pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 48 puncte procentuale fără ponderare în cursul perioadei examinate. Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a reflectat profitabilitatea societăților mari din nivelul 3, astfel cum se preconizează în considerentul 198 din regulamentul provizoriu.

  Tabelul 9


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor Nivelul 3











  Pe baza: | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 16 din regulamentul provizoriu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | -0,4  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | -7 |
| Tabelul 6 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | -0,7  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | -12 |
| Fără ponderare | Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Tabelul 16 din regulamentul provizoriu | Flux de lichidități (milioane EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Ponderare revizuită | Flux de lichidități (milioane EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Fără ponderare | Flux de lichidități (milioane EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Tabelul 16 din regulamentul provizoriu | Investiții (milioane EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Ponderare revizuită | Investiții (milioane EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Fără ponderare | Investiții (milioane EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Tabelul 16 din regulamentul provizoriu | Randamentul investițiilor | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Ponderare revizuită | Randamentul investițiilor | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Fără ponderare | Randamentul investițiilor | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indice 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(120)

În ceea ce privește nivelul 3, fluxul net de lichidități a scăzut semnificativ cu aproximativ 60 % pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 35 % fără ponderare. Randamentul investițiilor a scăzut cu aproximativ 66 puncte procentuale pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 48 puncte procentuale fără ponderare în cursul perioadei examinate. Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a reflectat profitabilitatea societăților mari din nivelul 3, astfel cum se preconizează în considerentul 198 din regulamentul provizoriu.

Tabelul 9

Tabelul 9

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor Nivelul 3

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor Nivelul 3

Pe baza:

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 16 din regulamentul provizoriu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

-0,4  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

-7

-7

Tabelul 6 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

-0,7  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

-12

-12

Fără ponderare

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Tabelul 16 din regulamentul provizoriu

Flux de lichidități (milioane EUR)

28

17

26

11

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Ponderare revizuită

Flux de lichidități (milioane EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Fără ponderare

Flux de lichidități (milioane EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Tabelul 16 din regulamentul provizoriu

Investiții (milioane EUR)

14

10

10

10

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Ponderare revizuită

Investiții (milioane EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Fără ponderare

Investiții (milioane EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Tabelul 16 din regulamentul provizoriu

Randamentul investițiilor

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Ponderare revizuită

Randamentul investițiilor

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Fără ponderare

Randamentul investițiilor

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (121) | În ceea ce privește societățile mari din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor.

  Tabelul 10


  Societăți mari – profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Flux de lichidități (milioane EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investiții (milioane EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Randamentul investițiilor | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(121)

În ceea ce privește societățile mari din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor.

Tabelul 10

Tabelul 10

Societăți mari – profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3

Societăți mari – profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Flux de lichidități (milioane EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investiții (milioane EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Randamentul investițiilor

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indice 2014 = 100

Indice 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (122) | În ceea ce privește IMM-urile din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor. Pierderile raportate în cursul perioadei de investigație au fost raportate în considerentul 198 din regulamentul provizoriu.

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 – IMM-uri | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 2,71  % | -3,55  % | -1,31  % | -6,13  % |
| Indice 2014 = 100 | 100 | - 131 | -48 | - 226 |
| Flux de lichidități (milioane EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | -0,2 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | -30 |
| Investiții (milioane EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indice 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Randamentul investițiilor | 5,0  % | -0,3  % | 2,2  % | -1,2  % |
| Indice 2014 = 100 | 100 | -6 | 44 | -23 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(122)

În ceea ce privește IMM-urile din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor. Pierderile raportate în cursul perioadei de investigație au fost raportate în considerentul 198 din regulamentul provizoriu.

Tabelul 11

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 – IMM-uri

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 – IMM-uri

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

2,71  %

-3,55  %

-1,31  %

-6,13  %

Indice 2014 = 100

100

- 131

-48

- 226

Flux de lichidități (milioane EUR)

0,8

0,4

0,9

-0,2

Indice 2014 = 100

100

48

109

-30

Investiții (milioane EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indice 2014 = 100

100

61

48

24

Randamentul investițiilor

5,0  %

-0,3  %

2,2  %

-1,2  %

Indice 2014 = 100

100

-6

44

-23

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (123) | Comisia a considerat că indicatorii microeconomici, bazați pe ponderarea revizuită, au confirmat considerentul 196 din regulamentul în litigiu și, în consecință, că concluziile bazate pe tendințele stabilite în regulamentul provizoriu au rămas valabile. |
| --- | --- |

(123)

Comisia a considerat că indicatorii microeconomici, bazați pe ponderarea revizuită, au confirmat considerentul 196 din regulamentul în litigiu și, în consecință, că concluziile bazate pe tendințele stabilite în regulamentul provizoriu au rămas valabile.

| (124) | În plus, s-a constatat pe baza absenței ponderării că indicatorii microeconomici au fost, de asemenea, în concordanță cu indicatorii microeconomici bazați pe cele două tipuri de metodologii de ponderare. Absența ponderării a avut impact mai ales asupra nivelului 3. Mai precis, profitabilitatea globală a nivelului 3 fără ponderare a reflectat profitabilitatea întreprinderilor mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. Considerentul 198 din regulamentul provizoriu a arătat marja de profit a societăților mari în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(124)

În plus, s-a constatat pe baza absenței ponderării că indicatorii microeconomici au fost, de asemenea, în concordanță cu indicatorii microeconomici bazați pe cele două tipuri de metodologii de ponderare. Absența ponderării a avut impact mai ales asupra nivelului 3. Mai precis, profitabilitatea globală a nivelului 3 fără ponderare a reflectat profitabilitatea întreprinderilor mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. Considerentul 198 din regulamentul provizoriu a arătat marja de profit a societăților mari în cursul perioadei de investigație.

| (125) | Întreprinderile mari active în nivelul 3 s-au confruntat cu o scădere semnificativă a marjei lor de profit și a randamentului investițiilor, care a scăzut până la valori negative, precum și a fluxului de lichidități. În ceea ce privește IMM-urile, pierderile acestora au fost deosebit de pronunțate (-6,1 %) în perioada de investigație. Concluzii similare ar putea fi trase în ceea ce privește fluxul de lichidități și randamentul investițiilor care au avut rezultate negative. Prin urmare, concluzia privind situația IMM-urilor a rămas valabilă, iar tendințele semnalate în regulamentul provizoriu și în regulamentul în litigiu au fost confirmate. |
| --- | --- |

(125)

Întreprinderile mari active în nivelul 3 s-au confruntat cu o scădere semnificativă a marjei lor de profit și a randamentului investițiilor, care a scăzut până la valori negative, precum și a fluxului de lichidități. În ceea ce privește IMM-urile, pierderile acestora au fost deosebit de pronunțate (-6,1 %) în perioada de investigație. Concluzii similare ar putea fi trase în ceea ce privește fluxul de lichidități și randamentul investițiilor care au avut rezultate negative. Prin urmare, concluzia privind situația IMM-urilor a rămas valabilă, iar tendințele semnalate în regulamentul provizoriu și în regulamentul în litigiu au fost confirmate.

| (126) | Deși, în acest caz, tendințele indicatorilor microeconomici, stabilite pe baza ponderării revizuite, au fost similare cu indicatorii microeconomici fără ponderare, Comisia a considerat că metodologia de ponderare aplicată în etapa definitivă a fost exactă într-o situație de piață în care industria Uniunii era formată atât din societăți mari, cât și din numeroase IMM-uri. Comisia a observat, de asemenea, că această metodologie ca atare nu a fost pusă sub semnul întrebării de Tribunal. |
| --- | --- |

(126)

Deși, în acest caz, tendințele indicatorilor microeconomici, stabilite pe baza ponderării revizuite, au fost similare cu indicatorii microeconomici fără ponderare, Comisia a considerat că metodologia de ponderare aplicată în etapa definitivă a fost exactă într-o situație de piață în care industria Uniunii era formată atât din societăți mari, cât și din numeroase IMM-uri. Comisia a observat, de asemenea, că această metodologie ca atare nu a fost pusă sub semnul întrebării de Tribunal.

10.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

| (127) | În ceea ce privește indicatorii macroeconomici, Tribunalul a considerat că, astfel cum susțin CRIA și CCCMC, Comisia nu a furnizat informații suplimentare cu privire la sursele datelor utilizate. De asemenea, în etapa definitivă, CRIA și CCCMC au susținut că au îndoieli cu privire la fiabilitatea anumitor informații pe care s-a bazat, astfel cum se indică în considerentul 201 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește indicatorii macroeconomici, Tribunalul a considerat că, astfel cum susțin CRIA și CCCMC, Comisia nu a furnizat informații suplimentare cu privire la sursele datelor utilizate. De asemenea, în etapa definitivă, CRIA și CCCMC au susținut că au îndoieli cu privire la fiabilitatea anumitor informații pe care s-a bazat, astfel cum se indică în considerentul 201 din regulamentul în litigiu.

| (128) | Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a solicitat informații suplimentare și a primit clarificări suplimentare în cursul unei reuniuni cu reprezentanții Asociației producătorilor europeni de cauciucuri de anvelope (ETRMA). ETRMA a furnizat informații detaliate cu privire la metodologia utilizată de asociație pentru agregarea datelor de piață. O versiune deschisă consultării a procesului-verbal al reuniunii a fost pusă la dispoziția tuturor părților interesate, împreună cu mai multe anexe. Anexele descriu în detaliu modul în care datele au fost elaborate de ETRMA, cu ajutorul guvernanței sale afiliate Europol, care a elaborat datele macroeconomice în numele său. Comisia a reiterat faptul că datele macroeconomice furnizate de ETRMA nu au fost contestate ca atare în cadrul comunicării constatărilor definitive de către unii dintre producătorii-exportatori (cum ar fi grupul Hankook și Aeolus/Pirelli) care erau membri ai ETRMA. |
| --- | --- |

(128)

Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a solicitat informații suplimentare și a primit clarificări suplimentare în cursul unei reuniuni cu reprezentanții Asociației producătorilor europeni de cauciucuri de anvelope (ETRMA). ETRMA a furnizat informații detaliate cu privire la metodologia utilizată de asociație pentru agregarea datelor de piață. O versiune deschisă consultării a procesului-verbal al reuniunii a fost pusă la dispoziția tuturor părților interesate, împreună cu mai multe anexe. Anexele descriu în detaliu modul în care datele au fost elaborate de ETRMA, cu ajutorul guvernanței sale afiliate Europol, care a elaborat datele macroeconomice în numele său. Comisia a reiterat faptul că datele macroeconomice furnizate de ETRMA nu au fost contestate ca atare în cadrul comunicării constatărilor definitive de către unii dintre producătorii-exportatori (cum ar fi grupul Hankook și Aeolus/Pirelli) care erau membri ai ETRMA.

| (129) | Pe această bază, Comisia a considerat că a respectat constatările Tribunalului cu privire la problema surselor de date macroeconomice, astfel cum sunt prezentate la punctul 244 din hotărârea sa. |
| --- | --- |

(129)

Pe această bază, Comisia a considerat că a respectat constatările Tribunalului cu privire la problema surselor de date macroeconomice, astfel cum sunt prezentate la punctul 244 din hotărârea sa.

10.3.   IMM-urile din industria Uniunii care și-au încetat producția

IMM-urile din industria Uniunii care și-au încetat producția

| (130) | Tribunalul a arătat că solicitanții au susținut în mod întemeiat în ședință că comunicarea denumirilor celor 85 IMM-uri care încetaseră producția, astfel cum a fost furnizată de opt furnizori diferiți de bandă de rulare, nu permitea identificarea unor relații comerciale individuale între un furnizor și un client și că, în consecință, aceste denumiri nu priveau date susceptibile să fie confidențiale. În aceste condiții, Comisia nu a demonstrat că lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția era confidențială (a se vedea punctul 253 din hotărâre). |
| --- | --- |

(130)

Tribunalul a arătat că solicitanții au susținut în mod întemeiat în ședință că comunicarea denumirilor celor 85 IMM-uri care încetaseră producția, astfel cum a fost furnizată de opt furnizori diferiți de bandă de rulare, nu permitea identificarea unor relații comerciale individuale între un furnizor și un client și că, în consecință, aceste denumiri nu priveau date susceptibile să fie confidențiale. În aceste condiții, Comisia nu a demonstrat că lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția era confidențială (a se vedea punctul 253 din hotărâre).

| (131) | Comisia a considerat că, în principiu, denumirea unei societăți nu ar trebui comunicată altor părți interesate fără acordul explicit al societății în cauză. În plus, eliminarea legăturii dintre furnizorul benzii de rulare și clientul său ar putea să nu fie suficientă pentru a permite divulgarea acestor informații. O listă de clienți este unul dintre principalele active ale unei societăți și, prin urmare, nu există niciun interes ca un furnizor de bandă de rulare să divulge acest tip de informații concurenților săi. În plus, unele dintre IMM-urile în cauză nu erau axate în proporție de 100 % pe activitatea de reșapare, ci aceasta era una dintre diversele lor activități (de exemplu, vânzarea de anvelope noi sau activitatea de atelier pentru marile companii de camioane de mare tonaj). În cele din urmă, faptul că o societate a raportat că un client a încetat să achiziționeze materiale pentru benzi de rulare nu înseamnă neapărat că această societate a intrat în faliment sau a fost dizolvată. Astfel, furnizarea acestor informații ar dezvălui informații comerciale sensibile. |
| --- | --- |

(131)

Comisia a considerat că, în principiu, denumirea unei societăți nu ar trebui comunicată altor părți interesate fără acordul explicit al societății în cauză. În plus, eliminarea legăturii dintre furnizorul benzii de rulare și clientul său ar putea să nu fie suficientă pentru a permite divulgarea acestor informații. O listă de clienți este unul dintre principalele active ale unei societăți și, prin urmare, nu există niciun interes ca un furnizor de bandă de rulare să divulge acest tip de informații concurenților săi. În plus, unele dintre IMM-urile în cauză nu erau axate în proporție de 100 % pe activitatea de reșapare, ci aceasta era una dintre diversele lor activități (de exemplu, vânzarea de anvelope noi sau activitatea de atelier pentru marile companii de camioane de mare tonaj). În cele din urmă, faptul că o societate a raportat că un client a încetat să achiziționeze materiale pentru benzi de rulare nu înseamnă neapărat că această societate a intrat în faliment sau a fost dizolvată. Astfel, furnizarea acestor informații ar dezvălui informații comerciale sensibile.

| (132) | Deși agregarea datelor privind volumele sau valorile provenite de la mai multe părți poate fi dezvăluită fără probleme de confidențialitate, mai ales dacă datele agregate se încadrează în același interval, nu se poate spune același lucru în privința unei denumiri de societate. În plus, o parte cooperantă nu poate divulga o astfel de informație fără autorizația părții a cărei denumire este divulgată. În consecință, pentru divulgarea unei astfel de liste de clienți, fiecare furnizor de bandă de rulare ar fi trebuit să solicite fiecăruia dintre clienții săi autorizația de a-i divulga denumirea către alte părți interesate. |
| --- | --- |

(132)

Deși agregarea datelor privind volumele sau valorile provenite de la mai multe părți poate fi dezvăluită fără probleme de confidențialitate, mai ales dacă datele agregate se încadrează în același interval, nu se poate spune același lucru în privința unei denumiri de societate. În plus, o parte cooperantă nu poate divulga o astfel de informație fără autorizația părții a cărei denumire este divulgată. În consecință, pentru divulgarea unei astfel de liste de clienți, fiecare furnizor de bandă de rulare ar fi trebuit să solicite fiecăruia dintre clienții săi autorizația de a-i divulga denumirea către alte părți interesate.

| (133) | La momentul regulamentului în litigiu, numai denumirile societăților declarate falimentare sau lichidate ar fi putut fi comunicate părților interesate. Cu toate acestea, Comisia nu dispunea de detalii cu privire la societatea care a dat faliment sau a fost lichidată sau pur și simplu și-a încetat producția. În nota sa la dosar din 19 iulie 2019, Comisia a furnizat explicații detaliate cu privire la metodologia utilizată pentru stabilirea listei menționate mai sus. La momentul regulamentului în litigiu, Comisia a contactat 8 furnizori de bandă de rulare pentru a obține informații privind lista lor de clienți și vânzările lor în perioada examinată (1 ianuarie 2014-30 iunie 2017). Întrucât reșapatorii pot avea mai mulți furnizori, datele transmise de furnizori au fost agregate per client pentru a identifica societățile care au încetat să achiziționeze material de rulare în cursul perioadei examinate. Pe baza acestei baze de date, Comisia a fost în măsură să identifice reșapatorii care au trecut de la un furnizor la altul. Comisia a afirmat, de asemenea, în considerentul 244 din regulamentul în litigiu că cel puțin 85 de IMM-uri și-au încetat producția, făcând trimitere la considerentul 202 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(133)

La momentul regulamentului în litigiu, numai denumirile societăților declarate falimentare sau lichidate ar fi putut fi comunicate părților interesate. Cu toate acestea, Comisia nu dispunea de detalii cu privire la societatea care a dat faliment sau a fost lichidată sau pur și simplu și-a încetat producția. În nota sa la dosar din 19 iulie 2019, Comisia a furnizat explicații detaliate cu privire la metodologia utilizată pentru stabilirea listei menționate mai sus. La momentul regulamentului în litigiu, Comisia a contactat 8 furnizori de bandă de rulare pentru a obține informații privind lista lor de clienți și vânzările lor în perioada examinată (1 ianuarie 2014-30 iunie 2017). Întrucât reșapatorii pot avea mai mulți furnizori, datele transmise de furnizori au fost agregate per client pentru a identifica societățile care au încetat să achiziționeze material de rulare în cursul perioadei examinate. Pe baza acestei baze de date, Comisia a fost în măsură să identifice reșapatorii care au trecut de la un furnizor la altul. Comisia a afirmat, de asemenea, în considerentul 244 din regulamentul în litigiu că cel puțin 85 de IMM-uri și-au încetat producția, făcând trimitere la considerentul 202 din regulamentul provizoriu.

| (134) | Comisia nu dispunea de informații cu privire la statutul juridic al fiecărui reșapator. Mai precis, Comisia nu a fost în măsură să identifice societățile falimentare sau dizolvate și, prin urmare, să raporteze acest lucru părților interesate. |
| --- | --- |

(134)

Comisia nu dispunea de informații cu privire la statutul juridic al fiecărui reșapator. Mai precis, Comisia nu a fost în măsură să identifice societățile falimentare sau dizolvate și, prin urmare, să raporteze acest lucru părților interesate.

| (135) | În cursul acestei investigații, Comisia a contactat furnizorii cooperanți de bandă de rulare pentru a obține statutul juridic real al societăților care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare. Pe baza acestei cereri din partea Comisiei, furnizorii de bandă de rulare și-au dat acordul pentru divulgarea acestor denumiri, dar cu condiția ca denumirea lor comercială să fie disociată de numele clienților. Comisia a constatat că majoritatea societăților de pe listă erau inactive. Prin urmare, Comisia a decis să divulge lista IMM-urilor care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare de la părțile interesate. Denumirile acestora au fost menționate în dosarul neconfidențial al cauzei. |
| --- | --- |

(135)

În cursul acestei investigații, Comisia a contactat furnizorii cooperanți de bandă de rulare pentru a obține statutul juridic real al societăților care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare. Pe baza acestei cereri din partea Comisiei, furnizorii de bandă de rulare și-au dat acordul pentru divulgarea acestor denumiri, dar cu condiția ca denumirea lor comercială să fie disociată de numele clienților. Comisia a constatat că majoritatea societăților de pe listă erau inactive. Prin urmare, Comisia a decis să divulge lista IMM-urilor care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare de la părțile interesate. Denumirile acestora au fost menționate în dosarul neconfidențial al cauzei.

10.4.   Informații privind proporția IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii

Informații privind proporția IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii

| (136) | Tribunalul a considerat că Comisia nu a divulgat informații referitoare la proporția IMM-urilor în industria Uniunii (a se vedea punctele 244-266 din hotărâre). |
| --- | --- |

(136)

Tribunalul a considerat că Comisia nu a divulgat informații referitoare la proporția IMM-urilor în industria Uniunii (a se vedea punctele 244-266 din hotărâre).

| (137) | Cu toate acestea, Comisia a furnizat proporția exactă a IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii în tabelul 4 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(137)

Cu toate acestea, Comisia a furnizat proporția exactă a IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii în tabelul 4 din regulamentul în litigiu.

| (138) | Astfel cum se indică în tabelul 4 din regulamentul în litigiu, metodologia revizuită de ponderare nu s-a bazat pe volumul raportat de societățile cooperante, ci pe volumul total al vânzărilor IMM-urilor și ale societăților mari, astfel cum se arată în tabelul de mai jos. Datele subiacente specifice utilizate sunt prezentate în tabelul 12 de mai jos.

  Tabelul 12


  Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune (în %) | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în Uniune, prezentat în tabelul 8 din regulamentul în litigiu unități) | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune, indicată în tabelul 4 din regulamentul în litigiu | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Cota vânzărilor societăților mari din totalul vânzărilor în Uniune | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion (articole) | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % IMM-urilor incluse în eșantion în comparație cu volumul total al vânzărilor IMM-urilor | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % societăților mari incluse în eșantion în comparație cu volumul total al societăților mari | [20 -45 ] | [20 -45 ] | [20 -45 ] | [20 -45 ] |
| Factorul de ponderare aplicat | [4,5 -11,3 ] | [4,3 -11,0 ] | [4,0 -10,3 ] | [4,2 -10,6 ] |
| Factorul de ponderare
  = (% societăților mari incluse în eșantion x volumul total al vânzărilor IMM-urilor)/(volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion) – 1 |

(138)

Astfel cum se indică în tabelul 4 din regulamentul în litigiu, metodologia revizuită de ponderare nu s-a bazat pe volumul raportat de societățile cooperante, ci pe volumul total al vânzărilor IMM-urilor și ale societăților mari, astfel cum se arată în tabelul de mai jos. Datele subiacente specifice utilizate sunt prezentate în tabelul 12 de mai jos.

Tabelul 12

Tabelul 12

Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune (în %)

Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune (în %)

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Volumul vânzărilor în Uniune, prezentat în tabelul 8 din regulamentul în litigiu unități)

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune, indicată în tabelul 4 din regulamentul în litigiu

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Cota vânzărilor societăților mari din totalul vânzărilor în Uniune

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion (articole)

91 700

84 500

79 300

74 600

% IMM-urilor incluse în eșantion în comparație cu volumul total al vânzărilor IMM-urilor

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% societăților mari incluse în eșantion în comparație cu volumul total al societăților mari

[20 -45 ]

[20 -45 ]

[20 -45 ]

[20 -45 ]

Factorul de ponderare aplicat

[4,5 -11,3 ]

[4,3 -11,0 ]

[4,0 -10,3 ]

[4,2 -10,6 ]

Factorul de ponderare

= (% societăților mari incluse în eșantion x volumul total al vânzărilor IMM-urilor)/(volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion) – 1

10.5.   Volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație

Volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație

| (139) | Comisia a reamintit că, în urma primirii de cereri justificate în mod corespunzător, a acordat anonimatul tuturor solicitanților pe parcursul investigațiilor. În plus, în vederea protejării în continuare a anonimatului, rata utilizată pentru stabilirea valorilor de ponderare revizuite s-a bazat numai pe vânzările totale în Uniune, inclusiv vânzările totale ale IMM-urilor, și nu pe volumul vânzărilor efectuate exclusiv de IMM-urile cooperante. În consecință, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante ca atare nu a constituit un fapt sau un considerent esențial pe baza căruia Comisia a stabilit indicatorii de prejudiciu ai industriei Uniunii. Cu toate acestea, Tribunalul a considerat, la punctul 256 din hotărârea sa, că Comisia nu a explicat în mod concret modul în care divulgarea unei cifre agregate ar fi de natură să dezvăluie identitatea anumitor reclamanți. |
| --- | --- |

(139)

Comisia a reamintit că, în urma primirii de cereri justificate în mod corespunzător, a acordat anonimatul tuturor solicitanților pe parcursul investigațiilor. În plus, în vederea protejării în continuare a anonimatului, rata utilizată pentru stabilirea valorilor de ponderare revizuite s-a bazat numai pe vânzările totale în Uniune, inclusiv vânzările totale ale IMM-urilor, și nu pe volumul vânzărilor efectuate exclusiv de IMM-urile cooperante. În consecință, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante ca atare nu a constituit un fapt sau un considerent esențial pe baza căruia Comisia a stabilit indicatorii de prejudiciu ai industriei Uniunii. Cu toate acestea, Tribunalul a considerat, la punctul 256 din hotărârea sa, că Comisia nu a explicat în mod concret modul în care divulgarea unei cifre agregate ar fi de natură să dezvăluie identitatea anumitor reclamanți.

| (140) | Comisia a considerat că, în anumite cazuri, este posibil ca divulgarea cifrelor agregate să nu dezvăluie identitatea reclamanților. Acesta ar fi cazul, de exemplu, unei industrii în care volumul vânzărilor societăților este repartizat inegal, cu o cotă de piață redusă a fiecărui operator. Cu toate acestea, în cazul de față, industria Uniunii a fost împărțită între câteva grupuri mari de societăți, pe de o parte, și peste 380 de IMM-uri, pe de altă parte. Grupurile mari de societăți au reprezentat aproximativ 85 % din vânzările Uniunii, astfel cum se explică în considerentul 129 din regulamentul provizoriu. În consecință, dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) IMM-urilor ar fi permis celorlalte părți să concluzioneze care a fost cota reclamanților care sunt mari producători din Uniune și, în cele din urmă, ar fi putut conduce la identificarea producătorilor mari din Uniune care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu. În consecință, după o reexaminare atentă a datelor de care dispune, Comisia a concluzionat că dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) de vânzări ale IMM-urilor care au cooperat la investigație ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților. |
| --- | --- |

(140)

Comisia a considerat că, în anumite cazuri, este posibil ca divulgarea cifrelor agregate să nu dezvăluie identitatea reclamanților. Acesta ar fi cazul, de exemplu, unei industrii în care volumul vânzărilor societăților este repartizat inegal, cu o cotă de piață redusă a fiecărui operator. Cu toate acestea, în cazul de față, industria Uniunii a fost împărțită între câteva grupuri mari de societăți, pe de o parte, și peste 380 de IMM-uri, pe de altă parte. Grupurile mari de societăți au reprezentat aproximativ 85 % din vânzările Uniunii, astfel cum se explică în considerentul 129 din regulamentul provizoriu. În consecință, dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) IMM-urilor ar fi permis celorlalte părți să concluzioneze care a fost cota reclamanților care sunt mari producători din Uniune și, în cele din urmă, ar fi putut conduce la identificarea producătorilor mari din Uniune care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu. În consecință, după o reexaminare atentă a datelor de care dispune, Comisia a concluzionat că dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) de vânzări ale IMM-urilor care au cooperat la investigație ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților.

| (141) | În urma comunicării constatărilor, CRIA și-a reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar fi trebuit să furnizeze volumul exact al vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(141)

În urma comunicării constatărilor, CRIA și-a reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar fi trebuit să furnizeze volumul exact al vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu.

| (142) | Comisia a considerat că volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație a fost disponibil în cursul investigației care a condus la regulamentul în litigiu, prin intermediul formularelor de eșantionare depuse de toate societățile cooperante și puse la dispoziție în dosarul deschis consultării. În consecință, formularele de eșantionare au fost accesibile tuturor părților interesate. În plus, astfel cum se indică în considerentul 139, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante nu a fost luat în considerare la stabilirea ponderii IMM-urilor; mai degrabă, pentru a stabili valorile de ponderare revizuite, Comisia a utilizat doar vânzările totale în Uniune. Astfel, volumul exact al IMM-urilor cooperante nu a făcut parte din considerațiile esențiale utilizate pentru stabilirea valorilor revizuite. În cele din urmă, astfel cum se explică în considerentul 140 de mai sus, divulgarea acestor date ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(142)

Comisia a considerat că volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație a fost disponibil în cursul investigației care a condus la regulamentul în litigiu, prin intermediul formularelor de eșantionare depuse de toate societățile cooperante și puse la dispoziție în dosarul deschis consultării. În consecință, formularele de eșantionare au fost accesibile tuturor părților interesate. În plus, astfel cum se indică în considerentul 139, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante nu a fost luat în considerare la stabilirea ponderii IMM-urilor; mai degrabă, pentru a stabili valorile de ponderare revizuite, Comisia a utilizat doar vânzările totale în Uniune. Astfel, volumul exact al IMM-urilor cooperante nu a făcut parte din considerațiile esențiale utilizate pentru stabilirea valorilor revizuite. În cele din urmă, astfel cum se explică în considerentul 140 de mai sus, divulgarea acestor date ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților. În consecință, afirmația a fost respinsă.

11.   MĂSURI DEFINITIVE

MĂSURI DEFINITIVE

| (143) | Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se reinstituie o taxă antidumping definitivă la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai mic dintre marjele de dumping și de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, pentru toți producătorii-exportatori în cauză, nivelul taxei antidumping definitive ar trebui să fie stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de prejudiciu constatate. |
| --- | --- |

(143)

Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se reinstituie o taxă antidumping definitivă la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai mic dintre marjele de dumping și de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, pentru toți producătorii-exportatori în cauză, nivelul taxei antidumping definitive ar trebui să fie stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de prejudiciu constatate.

| (144) | Se observă că în paralel cu ancheta antidumping s-a efectuat o anchetă antisubvenție. În temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037, în vederea utilizării regulii celei mai mici taxe și a faptului că ratele subvenției definitive sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, este necesar să se instituie o taxă compensatorie definitivă la nivelul ratelor subvenției definitive stabilite și ulterior să se instituie o taxă antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(144)

Se observă că în paralel cu ancheta antidumping s-a efectuat o anchetă antisubvenție. În temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037, în vederea utilizării regulii celei mai mici taxe și a faptului că ratele subvenției definitive sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, este necesar să se instituie o taxă compensatorie definitivă la nivelul ratelor subvenției definitive stabilite și ulterior să se instituie o taxă antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului.

| (145) | Astfel cum se explică în considerentele 335-343 din regulamentul în litigiu, Comisia a decis că forma adecvată a măsurilor era taxe fixe. |
| --- | --- |

(145)

Astfel cum se explică în considerentele 335-343 din regulamentul în litigiu, Comisia a decis că forma adecvată a măsurilor era taxe fixe.

| (146) | În urma comunicării constatărilor și a comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a utilizat valori CIF inconsecvente ca numitor la stabilirea marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Ambele marje ar fi trebuit stabilite pe baza numitorului utilizat pentru calcularea marjei de subcotare. |
| --- | --- |

(146)

În urma comunicării constatărilor și a comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a utilizat valori CIF inconsecvente ca numitor la stabilirea marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Ambele marje ar fi trebuit stabilite pe baza numitorului utilizat pentru calcularea marjei de subcotare.

| (147) | Astfel cum s-a arătat de către Comisie în secțiunea 9 de mai sus, prețul de export utilizat pentru calcularea marjei de subcotare a fost stabilit prin eliminarea din prețul de vânzare către primii clienți independenți ai producătorilor-exportatori incluși în eșantion a tuturor costurilor suportate în Uniune (care depindeau de codul Incoterms al fiecărei tranzacții) pentru a stabili valoarea la frontiera Uniunii. De exemplu, au fost scăzute costurile de transport în Uniune. La această valoare au fost adăugate, după caz, taxe vamale și costuri ulterioare importului. Rezultatul a fost așa-numitul „preț CIF franco vămuit”, care a fost comparat cu prețul de vânzare al producătorilor din Uniune, ajustat în mod similar, pentru a stabili marja de subcotare, care a fost exprimată ca procent din prețul de vânzare din Uniune. |
| --- | --- |

(147)

Astfel cum s-a arătat de către Comisie în secțiunea 9 de mai sus, prețul de export utilizat pentru calcularea marjei de subcotare a fost stabilit prin eliminarea din prețul de vânzare către primii clienți independenți ai producătorilor-exportatori incluși în eșantion a tuturor costurilor suportate în Uniune (care depindeau de codul Incoterms al fiecărei tranzacții) pentru a stabili valoarea la frontiera Uniunii. De exemplu, au fost scăzute costurile de transport în Uniune. La această valoare au fost adăugate, după caz, taxe vamale și costuri ulterioare importului. Rezultatul a fost așa-numitul „preț CIF franco vămuit”, care a fost comparat cu prețul de vânzare al producătorilor din Uniune, ajustat în mod similar, pentru a stabili marja de subcotare, care a fost exprimată ca procent din prețul de vânzare din Uniune.

| (148) | Marja de subcotare a prețurilor indicative a fost stabilită după cum urmează pentru fiecare tip de produs:






  — | Numărătorul a fost calculat prin compararea aceluiași preț CIF franco vămuit (utilizat pentru calcularea marjei de subcotare) cu prețul indicativ al industriei Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(148)

Marja de subcotare a prețurilor indicative a fost stabilită după cum urmează pentru fiecare tip de produs:

—

Numărătorul a fost calculat prin compararea aceluiași preț CIF franco vămuit (utilizat pentru calcularea marjei de subcotare) cu prețul indicativ al industriei Uniunii;

| — | Numitorul a fost valoarea CIF în vamă a Uniunii, astfel cum a fost raportată de producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

—

Numitorul a fost valoarea CIF în vamă a Uniunii, astfel cum a fost raportată de producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (149) | Valoarea numitorului utilizată pentru stabilirea marjei de subcotare a prețurilor indicative și a marjei de dumping ar trebui să fie aceeași valoare în scopul comparării pentru aplicarea regulii taxei celei mai mici, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scopul acestei comparații este de a determina procentul cu care prețul de import declarat la vamă trebuie majorat prin intermediul taxelor antidumping pentru a elimina efectele valorilor de subcotare sau de dumping calculate anterior. În mod evident, întrucât taxa se va aplica valorii CIF în vamă declarate în Uniune, ea trebuie exprimată matematic ca procent din același preț CIF menționat anterior care, astfel cum s-a explicat anterior, constituie baza pentru aplicarea taxei vamale. Ar fi ilogic și eronat din punct de vedere matematic să se calculeze un procent pe baza unei valori utilizate ca numitor pentru a aplica apoi procentul rezultat la o valoare diferită. |
| --- | --- |

(149)

Valoarea numitorului utilizată pentru stabilirea marjei de subcotare a prețurilor indicative și a marjei de dumping ar trebui să fie aceeași valoare în scopul comparării pentru aplicarea regulii taxei celei mai mici, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scopul acestei comparații este de a determina procentul cu care prețul de import declarat la vamă trebuie majorat prin intermediul taxelor antidumping pentru a elimina efectele valorilor de subcotare sau de dumping calculate anterior. În mod evident, întrucât taxa se va aplica valorii CIF în vamă declarate în Uniune, ea trebuie exprimată matematic ca procent din același preț CIF menționat anterior care, astfel cum s-a explicat anterior, constituie baza pentru aplicarea taxei vamale. Ar fi ilogic și eronat din punct de vedere matematic să se calculeze un procent pe baza unei valori utilizate ca numitor pentru a aplica apoi procentul rezultat la o valoare diferită.

| (150) | În urma observațiilor formulate, Comisia a reexaminat calculele care au fost comunicate și a confirmat că metodologia utilizată pentru stabilirea valorilor numitorului a fost corectă. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia valorile CIF utilizate au fost inconsecvente și că prețul CIF franco vămuit, care a fost comparat cu prețul din Uniune în scopul calculării subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, pe de o parte, și valoarea CIF utilizată ca numitor pentru a stabili atât marja de subcotare a prețurilor indicative, cât și marja de dumping, pe de altă parte, ar trebui să fie aceleași. |
| --- | --- |

(150)

În urma observațiilor formulate, Comisia a reexaminat calculele care au fost comunicate și a confirmat că metodologia utilizată pentru stabilirea valorilor numitorului a fost corectă. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia valorile CIF utilizate au fost inconsecvente și că prețul CIF franco vămuit, care a fost comparat cu prețul din Uniune în scopul calculării subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, pe de o parte, și valoarea CIF utilizată ca numitor pentru a stabili atât marja de subcotare a prețurilor indicative, cât și marja de dumping, pe de altă parte, ar trebui să fie aceleași.

| (151) | CRIA a susținut că Comisia a utilizat o metodologie eronată la stabilirea taxei fixe, întrucât procentul marjei de prejudiciu a fost extrapolat într-o taxă pe anvelopă pe baza volumului global al importurilor, în loc să utilizeze numai volumul tipurilor de produse corespondente care fusese utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu calculate inițial. |
| --- | --- |

(151)

CRIA a susținut că Comisia a utilizat o metodologie eronată la stabilirea taxei fixe, întrucât procentul marjei de prejudiciu a fost extrapolat într-o taxă pe anvelopă pe baza volumului global al importurilor, în loc să utilizeze numai volumul tipurilor de produse corespondente care fusese utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu calculate inițial.

| (152) | Comisia a utilizat aceeași metodologie ca în regulamentul în litigiu, care nu a fost invalidată de Tribunal. În orice caz, Comisia a consemnat că măsurile antidumping trebuie să aibă un efect corectiv echivalent, indiferent de forma pe care o îmbracă. Nu se contestă faptul că, în cazul în care taxa ar fi luat forma unei măsuri ad valorem, taxa ad valorem s-ar aplica tuturor importurilor și tuturor tipurilor de produs în cauză, indiferent dacă un anumit tip a fost luat în considerare la stabilirea valorii de subcotare sau de dumping. Prin urmare, în circumstanțe în care se decide exprimarea taxei ca valoare specifică, această taxă specifică trebuie să se bazeze pe vânzările tuturor importurilor produsului în cauză în cursul perioadei de investigație relevante, deoarece se va aplica tuturor importurilor tuturor tipurilor de produse în același mod ca o taxă ad valorem echivalentă. În consecință, Comisia a considerat că este oportun să se ia în considerare volumul total al importurilor, astfel cum ar fi făcut dacă ar fi aplicat o taxă ad valorem. Prin urmare, a respins afirmația. |
| --- | --- |

(152)

Comisia a utilizat aceeași metodologie ca în regulamentul în litigiu, care nu a fost invalidată de Tribunal. În orice caz, Comisia a consemnat că măsurile antidumping trebuie să aibă un efect corectiv echivalent, indiferent de forma pe care o îmbracă. Nu se contestă faptul că, în cazul în care taxa ar fi luat forma unei măsuri ad valorem, taxa ad valorem s-ar aplica tuturor importurilor și tuturor tipurilor de produs în cauză, indiferent dacă un anumit tip a fost luat în considerare la stabilirea valorii de subcotare sau de dumping. Prin urmare, în circumstanțe în care se decide exprimarea taxei ca valoare specifică, această taxă specifică trebuie să se bazeze pe vânzările tuturor importurilor produsului în cauză în cursul perioadei de investigație relevante, deoarece se va aplica tuturor importurilor tuturor tipurilor de produse în același mod ca o taxă ad valorem echivalentă. În consecință, Comisia a considerat că este oportun să se ia în considerare volumul total al importurilor, astfel cum ar fi făcut dacă ar fi aplicat o taxă ad valorem. Prin urmare, a respins afirmația.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (153) | Ca urmare a comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Ca urmare a comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (154) | În nota la dosar din 31 ianuarie 2023, Comisia a clarificat faptul că a luat în considerare nivelul de eliminare a prejudiciului de 32,39 % aplicabil societății Zhongce Rubber Group Co., Ltd în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului de instituire a taxelor compensatorii (de la 8 mai 2018 până la 12 noiembrie 2018). Prin urmare, taxa fixă corespunzătoare a fost de 49,31 EUR/unitate pentru perioada respectivă. Cu toate acestea, începând cu 13 noiembrie 2018, când Regulamentul (UE) 2018/1690 a intrat în vigoare și a modificat în consecință regulamentul în litigiu, Comisia a inclus societatea Zhongce Rubber Group Co., Ltd printre societățile cu marjă de prejudiciu mai ridicată, de 55,07 %, în contextul investigației privind subvențiile, deoarece societatea a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta a condus la o marjă de dumping zero și la o rată a subvenției de 51,8 %, reprezentând o taxă compensatorie fixă de 57,28 EUR/articol. CRIA nu a primit observații cu privire la această explicație. Prin urmare, afirmația CRIA potrivit căreia Comisia a săvârșit o eroare în ceea ce privește calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului pentru această societate a fost respinsă. |
| --- | --- |

(154)

În nota la dosar din 31 ianuarie 2023, Comisia a clarificat faptul că a luat în considerare nivelul de eliminare a prejudiciului de 32,39 % aplicabil societății Zhongce Rubber Group Co., Ltd în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului de instituire a taxelor compensatorii (de la 8 mai 2018 până la 12 noiembrie 2018). Prin urmare, taxa fixă corespunzătoare a fost de 49,31 EUR/unitate pentru perioada respectivă. Cu toate acestea, începând cu 13 noiembrie 2018, când Regulamentul (UE) 2018/1690 a intrat în vigoare și a modificat în consecință regulamentul în litigiu, Comisia a inclus societatea Zhongce Rubber Group Co., Ltd printre societățile cu marjă de prejudiciu mai ridicată, de 55,07 %, în contextul investigației privind subvențiile, deoarece societatea a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta a condus la o marjă de dumping zero și la o rată a subvenției de 51,8 %, reprezentând o taxă compensatorie fixă de 57,28 EUR/articol. CRIA nu a primit observații cu privire la această explicație. Prin urmare, afirmația CRIA potrivit căreia Comisia a săvârșit o eroare în ceea ce privește calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului pentru această societate a fost respinsă.

| (155) | În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut, de asemenea, că nivelul taxei pentru trei societăți, și anume Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, și Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ar trebui, de asemenea, să fie redus, deoarece Comisia nu a pus în aplicare în mod adecvat punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului. |
| --- | --- |

(155)

În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut, de asemenea, că nivelul taxei pentru trei societăți, și anume Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, și Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ar trebui, de asemenea, să fie redus, deoarece Comisia nu a pus în aplicare în mod adecvat punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului.

| (156) | Astfel cum se explică în considerentul 70 de mai sus, pe lângă ajustarea efectuată prin adăugarea, după caz, a costurilor VAG și a profitului la prețul de export al producătorilor-exportatori eliminat anterior prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit că nu sunt necesare ajustări suplimentare. Într-adevăr, astfel cum s-a subliniat în considerentele 72, 73 și 88 de mai sus, Comisia a stabilit că nu există nicio problemă de comparație echitabilă între vânzările indirecte și cele directe sau între diferite tipuri de clienți. Prin urmare, în mod similar cu metodologia aplicată în regulamentul în litigiu, vânzările directe ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate, pe tip de produs, cu vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a stabili marjele de prejudiciu. Acest procedeu s-a aplicat, de asemenea, la calcularea taxei reziduale, care s-a bazat pe marja de prejudiciu de 55,1 % pentru grupul Xingyuan, care a avut doar vânzări directe. Pe această bază, Comisia a stabilit că taxele antidumping și compensatorii reziduale aplicabile societăților Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd și Hefei Wanli Tire Co., Ltd și taxa compensatorie reziduală aplicabilă societății Weifang Yueling ar trebui să rămână neschimbate. În consecință, Comisia a considerat că constatările sale au fost în conformitate cu punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(156)

Astfel cum se explică în considerentul 70 de mai sus, pe lângă ajustarea efectuată prin adăugarea, după caz, a costurilor VAG și a profitului la prețul de export al producătorilor-exportatori eliminat anterior prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit că nu sunt necesare ajustări suplimentare. Într-adevăr, astfel cum s-a subliniat în considerentele 72, 73 și 88 de mai sus, Comisia a stabilit că nu există nicio problemă de comparație echitabilă între vânzările indirecte și cele directe sau între diferite tipuri de clienți. Prin urmare, în mod similar cu metodologia aplicată în regulamentul în litigiu, vânzările directe ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate, pe tip de produs, cu vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a stabili marjele de prejudiciu. Acest procedeu s-a aplicat, de asemenea, la calcularea taxei reziduale, care s-a bazat pe marja de prejudiciu de 55,1 % pentru grupul Xingyuan, care a avut doar vânzări directe. Pe această bază, Comisia a stabilit că taxele antidumping și compensatorii reziduale aplicabile societăților Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd și Hefei Wanli Tire Co., Ltd și taxa compensatorie reziduală aplicabilă societății Weifang Yueling ar trebui să rămână neschimbate. În consecință, Comisia a considerat că constatările sale au fost în conformitate cu punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului și a respins afirmația.

| (157) | În urma comunicării constatărilor, Comisia a constatat o eroare în ceea ce privește taxa fixă pe baza marjei de prejudiciu stabilite pentru Aeolus/Pirelli. Marja de prejudiciu a fost corectată de la 29,79 % la 27,56 % și toate părțile au fost informate în consecință. |
| --- | --- |

(157)

În urma comunicării constatărilor, Comisia a constatat o eroare în ceea ce privește taxa fixă pe baza marjei de prejudiciu stabilite pentru Aeolus/Pirelli. Marja de prejudiciu a fost corectată de la 29,79 % la 27,56 % și toate părțile au fost informate în consecință.

| (158) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru grupul Hankook. |
| --- | --- |

(158)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru grupul Hankook.

| (159) | După analizarea afirmației, Comisia a constatat, într-adevăr, o eroare materială și a corectat marja de prejudiciu a grupului Hankook de la 11,18 % la 10,31 %. |
| --- | --- |

(159)

După analizarea afirmației, Comisia a constatat, într-adevăr, o eroare materială și a corectat marja de prejudiciu a grupului Hankook de la 11,18 % la 10,31 %.

| (160) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping definitive ar trebui să fie următoarele:













  Societate | Marjă de dumping | Rata de subvenționare | Marjă de prejudiciu | Taxă compensatorie | Taxă antidumping | Taxă compensatorie fixă | Taxă antidumping fixă (46) | Fixă Taxă antidumping (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupul GITI | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Grupul Hankook | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Alte societăți care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping definitive ar trebui să fie următoarele:

Societate

Marjă de dumping

Rata de subvenționare

Marjă de prejudiciu

Taxă compensatorie

Taxă antidumping

Taxă compensatorie fixă

Taxă antidumping fixă (46)

46

Fixă Taxă antidumping (47)

47

Grupul GITI

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Grupul Hankook

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Alte societăți care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Nivelul revizuit al taxelor antidumping se aplică fără întrerupere de la intrarea în vigoare a regulamentului provizoriu (și anume începând cu 8 mai 2018). |
| --- | --- |

(161)

Nivelul revizuit al taxelor antidumping se aplică fără întrerupere de la intrarea în vigoare a regulamentului provizoriu (și anume începând cu 8 mai 2018).

| (162) | De asemenea, este necesar să se aplice un nivel diferit al taxelor antidumping în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului antisubvenție definitiv (și anume, în perioada 8 mai 2018-12 noiembrie 2018). Taxa aplicabilă în această perioadă este egală cu marja de prejudiciu stabilită pentru toate societățile în cauză. |
| --- | --- |

(162)

De asemenea, este necesar să se aplice un nivel diferit al taxelor antidumping în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului antisubvenție definitiv (și anume, în perioada 8 mai 2018-12 noiembrie 2018). Taxa aplicabilă în această perioadă este egală cu marja de prejudiciu stabilită pentru toate societățile în cauză.

| (163) | Cu toate că numai Aeolus Tyre Co., Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd au fost solicitanți în cauzele T-30/19 și T-72/19, Comisia a considerat că taxa corectată este aplicabilă tuturor grupurilor respective Pentru grupul Aeolus, producătorii-exportatori în cauză sunt: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd,; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd. Pentru Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd producătorii-exportatori în cauză sunt: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd și Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Cu toate că numai Aeolus Tyre Co., Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd au fost solicitanți în cauzele T-30/19 și T-72/19, Comisia a considerat că taxa corectată este aplicabilă tuturor grupurilor respective Pentru grupul Aeolus, producătorii-exportatori în cauză sunt: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd,; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd. Pentru Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd producătorii-exportatori în cauză sunt: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd și Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (164) | Autorităților vamale le revine sarcina de a percepe suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și de a rambursa orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. |
| --- | --- |

(164)

Autorităților vamale le revine sarcina de a percepe suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și de a rambursa orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

| (165) | Prezentul regulament nu modifică nivelurile taxei pentru producătorii-exportatori care nu au fost vizați de avizul de redeschidere și nici de regulamentul de înregistrare. Prin urmare, taxele lor au rămas neschimbate și, în consecință, aceste societăți nu au fost identificate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(165)

Prezentul regulament nu modifică nivelurile taxei pentru producătorii-exportatori care nu au fost vizați de avizul de redeschidere și nici de regulamentul de înregistrare. Prin urmare, taxele lor au rămas neschimbate și, în consecință, aceste societăți nu au fost identificate în prezentul regulament.

| (166) | După comunicarea constatărilor, Hämmerling a susținut că, întrucât Comisia intenționa să reinstituie taxele după expirarea termenului de prescripție de trei ani prevăzut în Codul vamal al Uniunii, ea ar trebui să precizeze, de asemenea, că diferența dintre taxele reinstituite și cele aplicabile anterior ar trebui, de asemenea, să fie rambursată după expirarea termenului de prescripție de trei ani. |
| --- | --- |

(166)

După comunicarea constatărilor, Hämmerling a susținut că, întrucât Comisia intenționa să reinstituie taxele după expirarea termenului de prescripție de trei ani prevăzut în Codul vamal al Uniunii, ea ar trebui să precizeze, de asemenea, că diferența dintre taxele reinstituite și cele aplicabile anterior ar trebui, de asemenea, să fie rambursată după expirarea termenului de prescripție de trei ani.

| (167) | Comisia a reamintit mai întâi că, potrivit unei jurisprudențe constante, Codul vamal al Uniunii nu împiedică Comisia să adopte un regulament de reinstituire a unei taxe antidumping sau compensatorii definitive pentru o perioadă mai mare de trei ani (50). |
| --- | --- |

(167)

Comisia a reamintit mai întâi că, potrivit unei jurisprudențe constante, Codul vamal al Uniunii nu împiedică Comisia să adopte un regulament de reinstituire a unei taxe antidumping sau compensatorii definitive pentru o perioadă mai mare de trei ani (50).

50

| (168) | În plus, astfel cum s-a explicat în considerentul 164, autoritățile vamale trebuie să perceapă suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și de a rambursa orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Tribunalul a clarificat în cauza T-440/20 că legislația vamală aplicabilă este, printre altele, articolul 101 alineatul (1), articolul 102 alineatul (1) primul paragraf, articolul 103 alineatul (1) și articolul 104 alineatul (2) din Codul vamal al Uniunii. În temeiul acestor dispoziții, valoarea taxelor datorate este stabilită de autoritățile vamale competente, care sunt responsabile cu notificarea datoriilor vamale, cu excepția cazului în care a expirat un termen de trei ani de la data la care a luat naștere această datorie. Tribunalul a precizat în continuare că „Rezultă că norma prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii are într-adevăr ca efect nu numai să împiedice notificarea cuantumului taxelor vamale către debitor după expirarea unui termen de trei ani de la data la care a luat naștere datoria sa vamală, ci și să determine ca această datorie vamală să devină ea însăși prescrisă la expirarea acestui termen. Totuși, această regulă se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare.”
   (51). În consecință, Comisia a confirmat că termenul de prescripție de trei ani pentru rambursare s-a aplicat în cazul de față și a respins cererea. |
| --- | --- |

(168)

În plus, astfel cum s-a explicat în considerentul 164, autoritățile vamale trebuie să perceapă suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și de a rambursa orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Tribunalul a clarificat în cauza T-440/20 că legislația vamală aplicabilă este, printre altele, articolul 101 alineatul (1), articolul 102 alineatul (1) primul paragraf, articolul 103 alineatul (1) și articolul 104 alineatul (2) din Codul vamal al Uniunii. În temeiul acestor dispoziții, valoarea taxelor datorate este stabilită de autoritățile vamale competente, care sunt responsabile cu notificarea datoriilor vamale, cu excepția cazului în care a expirat un termen de trei ani de la data la care a luat naștere această datorie. Tribunalul a precizat în continuare că „Rezultă că norma prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii are într-adevăr ca efect nu numai să împiedice notificarea cuantumului taxelor vamale către debitor după expirarea unui termen de trei ani de la data la care a luat naștere datoria sa vamală, ci și să determine ca această datorie vamală să devină ea însăși prescrisă la expirarea acestui termen. Totuși, această regulă se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare.”
   (51). În consecință, Comisia a confirmat că termenul de prescripție de trei ani pentru rambursare s-a aplicat în cazul de față și a respins cererea.

Rezultă că norma prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii are într-adevăr ca efect nu numai să împiedice notificarea cuantumului taxelor vamale către debitor după expirarea unui termen de trei ani de la data la care a luat naștere datoria sa vamală, ci și să determine ca această datorie vamală să devină ea însăși prescrisă la expirarea acestui termen. Totuși, această regulă se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare.”

51

12.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (169) | Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (52), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(169)

Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (52), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

52

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (170) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu opinia comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(170)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu opinia comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, încadrate în prezent la codurile NC 4011 20 90 și ex 4012 12 00 (codul TARIC 4012120010) și originare din Republica Populară Chineză, în ceea ce privește societățile enumerate la alineatele (2) și (3).

(2)   Taxele antidumping definitive, aplicabile în EUR per unitate de produs descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate în continuare, sunt următoarele, în perioada cuprinsă între 8 mai 2018 și 12 noiembrie 2018:

| Societate | Taxă antidumping | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 46,81 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 21,12 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Alte societăți care fac obiectul prezentei reinstituiri și care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă | 37,98 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd. | 49,31 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 61,76 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 61,76 | C876 |

Societate

Taxă antidumping

Cod adițional TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

46,81

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

21,12

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Alte societăți care fac obiectul prezentei reinstituiri și care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

49,31

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

61,76

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

61,76

C876

(3)   Taxele antidumping definitive, aplicabile în EUR per unitate produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, sunt următoarele, începând cu data de 13 noiembrie 2018.

| Societate | Taxă antidumping | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 35,74 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 17,37 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 0 | C877 (54) |
| Alte societăți care fac obiectul prezentei reinstituiri și care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă | 10,29 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd. | 0 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 4,48 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 4,48 | C876 |

Societate

Taxă antidumping

Cod adițional TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

35,74

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

17,37

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

0

C877 (54)

Alte societăți care fac obiectul prezentei reinstituiri și care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă

10,29

Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

0

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

4,48

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

4,48

C876

Articolul 2

Orice taxă antidumping definitivă plătită de producătorii-exportatori menționați la articolul 1 alineatele (2) și (3) în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei, care depășește taxa antidumping definitivă stabilită la articolul 1, se rambursează sau se remite.

Rambursarea sau remiterea se solicită autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Orice rambursare care a avut loc în urma hotărârii Tribunalului în cauzele T-30/19 și T-72/19 China Rubber Industry Association (CRIA) și Camera de comerț a importatorilor și exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (CCCMC)/Comisia Europeană se recuperează de către autoritățile care au efectuat rambursarea până la cuantumul prevăzut la articolul 1 alineatele (2) și (3).

Articolul 3

Taxa antidumping definitivă instituită prin articolul 1 se percepe, de asemenea, la importurile înregistrate în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1175 de supunere la înregistrare a importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârilor din 4 mai 2022 în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690.

Articolul 4

Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1175, care se abrogă prin prezentul regulament.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 aprilie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/683 al Comisiei din 4 mai 2018 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 116, 7.5.2018, p. 8).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei din 18 octombrie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 263, 22.10.2018, p. 3).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei din 9 noiembrie 2018 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 283, 12.11.2018, p. 1).

4

(5)  Hotărârea Tribunalului (Camera a zecea extinsă) din 4 mai 2022, Asociația industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – CRIA) și Camera de comerț a importatorilor și exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters – CCCMC)/Comisia Europeană, T-30/19 și T-72/19, EU:T:2022:226.

5

China Rubber Industry Association

China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

(6)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 55).

7

(8)  În regulamentul în litigiu, codul adițional TARIC C333 identifică următorii producători-exportatori:

8

Aeolus Tyre Co., Ltd;

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

Pirelli Tyre Co., Ltd.

Un nou cod adițional TARIC a fost atribuit societății Aeolus Tyre Co., Ltd prin regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 de mai jos.

(9)  În regulamentul în litigiu, societatea Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd este asociată codului adițional TARIC C999.

9

(10)  În regulamentul în litigiu, codul adițional TARIC C371 identifică următorii producători-exportatori:

10

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Un nou cod adițional TARIC este atribuit societății Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co. Ltd prin regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 de mai jos.

(11)  Cauzele conexate 97, 193, 99 și 215/86 Asteris AE și alții și Republica Elenă/Comisia, Rec. 1988, p. 2181, punctele 27 și 28; și cauza T-440/20 Jindal Saw/Comisia Europeană, EU:T:2022:318, punctul 115.

11

(12)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec. p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, Rec., 2000, p. I-8147, punctele 80-85; Cauza T-301/01 Alitalia/Comisia, Rec., 2008, p. II-1753, punctele 99 și 142; Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Comisia, [2011] ECLI:EU:T:2011:209, punctul 83.

12

(13)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec. p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, [2000] Rec. p. I-8147, punctele 80-85.

13

(14)  Cauza C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, punctul 79 și cauza C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, hotărârea din 19 iunie 2019, punctul 58.

14

(15)  Cauza T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, punctele 333-342.

15

(16)  
  JO C 263, 8.7.2022, p. 15.

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1175 al Comisiei din 7 iulie 2022 de supunere la înregistrare a importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârilor din 4 mai 2022 în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 (JO L 183, 8.7.2022, p. 43).

17

(18)  Grupul GITI a fost format din următorii producători-exportatori: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai); GITI Tire (Anhui) Co., Ltd; (Hefei); GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin); GITI Tire (Fujian) Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd și un exportator afiliat din Singapore.

18

(19)  Grupul Hankook a fost format din următorii producători-exportatori: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd și Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

19

(20)  Aeolus/Pirelli a inclus următorii producători-exportatori: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd and Pirelli Tyre Co., Ltd. În Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 s-a constatat că toți acești producători-exportatori făceau parte din China National Tire Group. În plus, Pirelli Tyre Co., Ltd a fost considerată ca făcând parte din China National Tire Group, deoarece era afiliată cu China National Tire & Rubber Co., Ltd printr-o participație de peste 5 % în cursul perioadei de investigație, în conformitate cu articolul 127 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii.

20

(21)  Hotărârile din 1 iunie 2022, Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia, T-440/20, și T-441/20, punctul 156.

21

(22)  A se vedea, pentru un raționament similar, hotărârea în cauza Jindal Saw citată în nota de subsol 18 de mai sus, punctul 158.

22

(23)  A se vedea Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, cauza C-256/16, hotărârea Tribunalului din 15 martie 2018 și C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, cauza C-612/16, hotărârea Tribunalului (Camera a opta) din 19 iunie 2019.

23

(24)  A se consulta Printeous/Comisia, cauza T-95/15, hotărârea Tribunalului din 13 decembrie 2016.

24

(25)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 62.

25

(26)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 59.

26

(27)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 63 și jurisprudența citată.

27

(28)  A se vedea punctele 176, 192 și 201-207 din hotărâre. Regulamentul în litigiu a rămas în vigoare în ceea ce privește alți producători-exportatori care nu l-au contestat.

28

(29)  A se consulta hotărârile din 1 iunie 2022, Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia, T-440/20, și T-441/20, punctul 44 și din 19 iunie 2019, C &J Clark International, C-612/16, nepublicată, EU:C:2019:508, punctul 43; din 3 decembrie 2020, Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo și alții, C-461/18 P, EU:C:2020:979, punctul 97 și din 9 iunie 2021, Roland/Comisia, T-132/18, nepublicată, EU:T:2021:329, punctul 76.

29

(30)  C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, punctele 77 și 78 și C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, hotărârea din 19 iunie 2019, punctul 57.

30

(31)  Hotărârile din 1 iunie 2022, Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia, T-440/20, și T-441/20.

31

(32)  A se consulta, în acest sens, hotărârea din 29 noiembrie 2018, Bank Tejarat/Consiliul, C-248/17 P, EU:C:2018:967, punctele 80 și 81 și jurisprudența citată.

32

(33)  Hotărârea T-441/20 citată în nota de subsol 18, punctele 118-123.

33

(34)  Hotărârea citată în nota de subsol 27 de mai sus, punctul 83.

34

(35)  Hotărârea citată în nota de subsol 28 de mai sus, punctul 134.

35

(36)  A se consulta în acest sens hotărârile citate în notele de subsol 27-28.

36

(37)  Hotărârea citată în nota de subsol 28 de mai sus, punctele 97-103.

37

(38)  Hotărârea citată în nota de subsol 28 de mai sus, punctul 104.

38

(39)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec. p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, Rec., 2000, p. I-8147, punctele 80-85; Cauza T-301/01 Alitalia/Comisia, Rec., 2008, p. II-1753, punctele 99 și 142; Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Comisia, [2011] ECLI:EU:T:2011:209, punctul 83.

39

(40)  Cauza C-507/21 P, Puma și alții/Comisia, EU:C:2022:649, punctul 87.

40

(41)  A se vedea Hotărârea Deichmann, punctul 88.

41

(42)  A se vedea Région Nord-Pas-de-Calais/Comisia Europeană, cauzele conexate T-267/08 și T-279/08, hotărârea Tribunalului din 12 mai 2011, punctul 83.

42

Région Nord-Pas-de-Calais/Comisia Europeană

(43)  Cauza T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, EU:T:2019:644, punctele 333-342.

43

(44)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta este singura societate enumerată în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1690 afectată de anularea Regulamentului (UE) 2018/1690, dar nu și de anularea regulamentului în litigiu. Prin urmare, regulamentul în litigiu nu a fost anulat pentru această societate, ci doar modificările introduse prin Regulamentul (UE) 2018/1690 în Regulamentul (UE) 2018/1579. În consecință, Zhongce Rubber Group Co., Ltd continuă să facă obiectul taxelor instituite prin regulamentul în litigiu.

44

(45)  Aceste două societăți nu au cooperat nici la investigația antidumping, nici la investigația antisubvenție. Prin urmare, acestea sunt supuse taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

45

(46)  Pentru perioada ulterioară datei de 13 noiembrie 2018.

46

(47)  Pentru perioada cuprinsă între 8 mai 2018 și 12 noiembrie 2018.

47

(48)  A se vedea nota 1 de la considerentul 89 pentru detalii cu privire la situația acestei societăți

48

(49)  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd și Hefei Wanli Tire Co., Ltd nu au cooperat nici la investigația antidumping, nici la investigația antisubvenție. Prin urmare, acestea sunt supuse taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. În cadrul redeschiderii investigației actuale, această taxă se aplică numai acestor două societăți.

49

(50)  A se vedea cauza T-440/20 Jindal Saw/Comisia Europeană, EU:T:2022:318, punctele 134 și 135 și hotărârea citată.

50

(51)  Hotărârea citată în nota de subsol 41 de mai sus, punctele 133-134.

51

(52)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

52

(53)  Codul TARIC C333 încetează să existe și codul C877 se aplică întregului grup.

53

(54)  Codul TARIC C333 încetează să existe și codul C877 se aplică întregului grup.

54

---

ANEXĂ

Societăți care au cooperat atât în cadrul investigației antisubvenție, cât și al investigației antidumping care fac obiectul prezentei reinstituiri:

| DENUMIREA SOCIETĂȚII | COD ADIȚIONAL TARIC |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd. | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

DENUMIREA SOCIETĂȚII

COD ADIȚIONAL TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd.

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  În regulamentul în litigiu, codul adițional TARIC C371 identifică următorii producători-exportatori:

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Un nou cod adițional TARIC a fost atribuit societății Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co. Ltd în regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 din prezentul regulament.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/45

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/738 AL COMISIEI

din 4 aprilie 2023

de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, în urma hotărârii Tribunalului în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1), în special articolul 15 și articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 4 mai 2018, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a adoptat Regulamentul (UE) 2018/683 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121 (denumite în continuare „anvelope” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(1)

La 4 mai 2018, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a adoptat Regulamentul (UE) 2018/683 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121 (denumite în continuare „anvelope” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză.

2

| (2) | La 18 octombrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 (3) de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(2)

La 18 octombrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 (3) de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză.

3

| (3) | La 9 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 (4) de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 (denumit în continuare „regulamentul în litigiu”). |
| --- | --- |

(3)

La 9 noiembrie 2018, Comisia a adoptat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 (4) de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 (denumit în continuare „regulamentul în litigiu”).

4

1.1.   Hotărârea Tribunalului Uniunii Europene

Hotărârea Tribunalului Uniunii Europene

| (4) | Asociația industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – „CRIA”) și Camera de Comerț a importatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters – „CCCMC”) (denumite în continuare, împreună, „solicitanții”) au contestat regulamentul în litigiu în fața Tribunalului în numele unora dintre membrii lor enumerați în considerentele 9 și 10 (denumiți în continuare „producătorii-exportatori în cauză”). La 4 mai 2022, Tribunalul Uniunii Europene (denumit în continuare „Tribunalul”) a pronunțat hotărârea în cauzele T-30/19 și T-72/19 (5) (denumită în continuare „hotărârea”). |
| --- | --- |

(4)

Asociația industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – „CRIA”) și Camera de Comerț a importatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters – „CCCMC”) (denumite în continuare, împreună, „solicitanții”) au contestat regulamentul în litigiu în fața Tribunalului în numele unora dintre membrii lor enumerați în considerentele 9 și 10 (denumiți în continuare „producătorii-exportatori în cauză”). La 4 mai 2022, Tribunalul Uniunii Europene (denumit în continuare „Tribunalul”) a pronunțat hotărârea în cauzele T-30/19 și T-72/19 (5) (denumită în continuare „hotărârea”).

China Rubber Industry Association

Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

5

| (5) | În hotărârea sa, Tribunalul a anulat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei din 18 octombrie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 [„Regulamentul (UE) 2018/1579”] și regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(5)

În hotărârea sa, Tribunalul a anulat Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei din 18 octombrie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 [„Regulamentul (UE) 2018/1579”] și regulamentul în litigiu.

| (6) | CRIA și CCCMC au exprimat mai multe obiecții împotriva regulamentul în litigiu, iar Tribunalul s-a pronunțat cu privire la două dintre acestea: (i) afirmația conform căreia Comisie nu ar fi efectuat o comparație echitabilă a prețurilor la calcularea subcotării prețurilor și a marjei de prejudiciu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză și (ii) anumite plângeri care susțineau, în esență, existența unor incoerențe și încălcarea dreptului la apărare în ceea ce privește indicatorii de prejudiciu și ponderarea datelor din eșantionul de producători din Uniune. |
| --- | --- |

(6)

CRIA și CCCMC au exprimat mai multe obiecții împotriva regulamentul în litigiu, iar Tribunalul s-a pronunțat cu privire la două dintre acestea: (i) afirmația conform căreia Comisie nu ar fi efectuat o comparație echitabilă a prețurilor la calcularea subcotării prețurilor și a marjei de prejudiciu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză și (ii) anumite plângeri care susțineau, în esență, existența unor incoerențe și încălcarea dreptului la apărare în ceea ce privește indicatorii de prejudiciu și ponderarea datelor din eșantionul de producători din Uniune.

| (7) | În ceea ce privește calcularea marjelor de subcotare, Tribunalul a constatat că Comisia nu a realizat o comparație echitabilă atunci când a efectuat o ajustare a prețului de export (și anume, deducerea costurilor VAG ale importatorului afiliat și a unui profit teoretic) atunci când vânzările au avut loc prin intermediul unei entități de vânzare afiliate din Uniune. Tribunalul a observat că producătorii din Uniune au efectuat, de asemenea, unele vânzări prin intermediul unor entități de vânzare afiliate, iar prețurile lor de vânzare nu au fost ajustate în același fel. Tribunalul a concluzionat că calculul subcotării prețurilor efectuat de Comisie în regulamentul în litigiu a fost afectat de o eroare de drept și de o eroare vădită de apreciere și că, prin urmare, acest calcul a încălcat articolul 3 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază” (6)) precum și articolul 8 alineatul (1) și alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”). În plus, Tribunalul a constatat că erorile au avut un impact asupra constatărilor generale referitoare la prejudiciu, cauzalitate și marjele de prejudiciu, precum și că nu era posibil să se determine cu precizie în ce măsură taxele compensatorii definitive au rămas în parte bine întemeiate. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește calcularea marjelor de subcotare, Tribunalul a constatat că Comisia nu a realizat o comparație echitabilă atunci când a efectuat o ajustare a prețului de export (și anume, deducerea costurilor VAG ale importatorului afiliat și a unui profit teoretic) atunci când vânzările au avut loc prin intermediul unei entități de vânzare afiliate din Uniune. Tribunalul a observat că producătorii din Uniune au efectuat, de asemenea, unele vânzări prin intermediul unor entități de vânzare afiliate, iar prețurile lor de vânzare nu au fost ajustate în același fel. Tribunalul a concluzionat că calculul subcotării prețurilor efectuat de Comisie în regulamentul în litigiu a fost afectat de o eroare de drept și de o eroare vădită de apreciere și că, prin urmare, acest calcul a încălcat articolul 3 alineatul (2) și alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază” (6)) precum și articolul 8 alineatul (1) și alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul antisubvenție de bază”). În plus, Tribunalul a constatat că erorile au avut un impact asupra constatărilor generale referitoare la prejudiciu, cauzalitate și marjele de prejudiciu, precum și că nu era posibil să se determine cu precizie în ce măsură taxele compensatorii definitive au rămas în parte bine întemeiate.

6

| (8) | În ceea ce privește al doilea aspect, Tribunalul a constatat că examinarea efectuată de Comisia nu a fost obiectivă [astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază], întrucât, prin faptul că nu a revizuit calculele tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea, și nu a prezentat cifrele revizuite în regulamentul în litigiu, Comisia nu a utilizat toate datele relevante de care dispunea. În plus, Tribunalul a constatat o încălcare a dreptului la apărare al solicitanților. În particular, Tribunalul nu a fost de acord cu faptul că unele informații care nu au fost divulgate părților interesate puteau fi considerate confidențiale și a constatat că toate datele în cauză erau „legate de constatările de fapt din regulamentul în litigiu”. Prin urmare, acestea erau „fapte și considerații esențiale” care ar fi trebuit să fie divulgate părților. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește al doilea aspect, Tribunalul a constatat că examinarea efectuată de Comisia nu a fost obiectivă [astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul antidumping de bază și la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază], întrucât, prin faptul că nu a revizuit calculele tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea, și nu a prezentat cifrele revizuite în regulamentul în litigiu, Comisia nu a utilizat toate datele relevante de care dispunea. În plus, Tribunalul a constatat o încălcare a dreptului la apărare al solicitanților. În particular, Tribunalul nu a fost de acord cu faptul că unele informații care nu au fost divulgate părților interesate puteau fi considerate confidențiale și a constatat că toate datele în cauză erau „legate de constatările de fapt din regulamentul în litigiu”. Prin urmare, acestea erau „fapte și considerații esențiale” care ar fi trebuit să fie divulgate părților.

| (9) | Având în vedere cele de mai sus, Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) 2018/1579 în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai jos).






  DENUMIREA SOCIETĂȚII | COD ADIȚIONAL TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877  (7) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875  (8) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878  (9) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Având în vedere cele de mai sus, Tribunalul a anulat Regulamentul (UE) 2018/1579 în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai jos).

DENUMIREA SOCIETĂȚII

COD ADIȚIONAL TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877  (7)

7

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875  (8)

8

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878  (9)

9

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | În plus, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai sus) și de Zhongce Rubber Group Co., Ltd (cod adițional TARIC C379). |
| --- | --- |

(10)

În plus, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC (enumerate în tabelul de mai sus) și de Zhongce Rubber Group Co., Ltd (cod adițional TARIC C379).

1.2.   Punerea în aplicare a hotărârii Tribunalului

Punerea în aplicare a hotărârii Tribunalului

| (11) | În conformitate cu articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), instituțiile Uniunii sunt obligate să ia măsurile impuse de executarea hotărârilor Tribunalului. În caz de anulare a unui act adoptat de instituțiile Uniunii în contextul unei proceduri administrative, cum ar fi, în cazul de față, investigația antisubvenție, executarea hotărârii Tribunalului constă în înlocuirea actului anulat cu un nou act, în care este eliminată ilegalitatea identificată de către Tribunal (10). |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”), instituțiile Uniunii sunt obligate să ia măsurile impuse de executarea hotărârilor Tribunalului. În caz de anulare a unui act adoptat de instituțiile Uniunii în contextul unei proceduri administrative, cum ar fi, în cazul de față, investigația antisubvenție, executarea hotărârii Tribunalului constă în înlocuirea actului anulat cu un nou act, în care este eliminată ilegalitatea identificată de către Tribunal (10).

10

| (12) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (11). Aceasta implică, în special, faptul că, într-o situație în care este anulat un act care încheie o procedură administrativă, anularea respectivă nu afectează în mod necesar actele pregătitoare, cum ar fi deschiderea procedurii antisubvenție. De exemplu, în cazul în care un regulament de instituire a unor măsuri compensatorii definitive este anulat, procedura rămâne deschisă, deoarece numai actul de încheiere a procedurii a dispărut din ordinea juridică a Uniunii (12), cu excepția cazului în care ilegalitatea s-a produs în etapa de deschidere. Reluarea procedurii administrative prin reinstituirea de taxe compensatorii asupra importurilor care au fost efectuate în perioada de aplicare a regulamentului anulat nu poate fi considerată contrară principiului neretroactivității (13). |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (11). Aceasta implică, în special, faptul că, într-o situație în care este anulat un act care încheie o procedură administrativă, anularea respectivă nu afectează în mod necesar actele pregătitoare, cum ar fi deschiderea procedurii antisubvenție. De exemplu, în cazul în care un regulament de instituire a unor măsuri compensatorii definitive este anulat, procedura rămâne deschisă, deoarece numai actul de încheiere a procedurii a dispărut din ordinea juridică a Uniunii (12), cu excepția cazului în care ilegalitatea s-a produs în etapa de deschidere. Reluarea procedurii administrative prin reinstituirea de taxe compensatorii asupra importurilor care au fost efectuate în perioada de aplicare a regulamentului anulat nu poate fi considerată contrară principiului neretroactivității (13).

11

12

13

| (13) | În cazul de față, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză pe motiv că Comisia a săvârșit o eroare atunci când a stabilit existența unei subcotări semnificative care a avut un efect asupra analizei legăturii de cauzalitate. Aceeași eroare metodologică a fost constatată la calcularea marjelor de prejudiciu ale exportatorilor în cauză. Tribunalul a identificat, de asemenea, erori atunci când nu s-au divulgat anumite informații: (i) indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte; (ii) indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării; (iii) anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția; și (iv) volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

În cazul de față, Tribunalul a anulat regulamentul în litigiu în ceea ce privește producătorii-exportatori în cauză pe motiv că Comisia a săvârșit o eroare atunci când a stabilit existența unei subcotări semnificative care a avut un efect asupra analizei legăturii de cauzalitate. Aceeași eroare metodologică a fost constatată la calcularea marjelor de prejudiciu ale exportatorilor în cauză. Tribunalul a identificat, de asemenea, erori atunci când nu s-au divulgat anumite informații: (i) indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte; (ii) indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării; (iii) anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția; și (iv) volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii.

| (14) | Constatările din regulamentul în litigiu, care nu au fost contestate sau care au fost contestate, dar respinse de Tribunal sau care nu au fost examinate de Tribunal și, prin urmare, nu au condus la anularea regulamentului în litigiu, rămân pe deplin valabile și nu sunt afectate de prezenta redeschidere (14). |
| --- | --- |

(14)

Constatările din regulamentul în litigiu, care nu au fost contestate sau care au fost contestate, dar respinse de Tribunal sau care nu au fost examinate de Tribunal și, prin urmare, nu au condus la anularea regulamentului în litigiu, rămân pe deplin valabile și nu sunt afectate de prezenta redeschidere (14).

14

| (15) | În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-30/19 și T-72/19 din 4 mai 2022, Comisia a decis să redeschidă parțial investigațiile antidumping și antisubvenție privind importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și să reia investigația din punctul în care s-a produs neregula. Redeschiderea, prin intermediul unui aviz (15) (denumit în continuare „avizul de redeschidere”), a avut un domeniu de aplicare limitat la punerea în aplicare a hotărârii Tribunalului în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC și menționate în avizul de redeschidere. |
| --- | --- |

(15)

În urma hotărârilor Tribunalului în cauzele T-30/19 și T-72/19 din 4 mai 2022, Comisia a decis să redeschidă parțial investigațiile antidumping și antisubvenție privind importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și să reia investigația din punctul în care s-a produs neregula. Redeschiderea, prin intermediul unui aviz (15) (denumit în continuare „avizul de redeschidere”), a avut un domeniu de aplicare limitat la punerea în aplicare a hotărârii Tribunalului în ceea ce privește societățile reprezentate de CRIA și CCCMC și menționate în avizul de redeschidere.

15

| (16) | La aceeași dată, Comisia a decis, de asemenea, să supună înregistrării importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, produse de aceste societăți și a solicitat autorităților vamale naționale să aștepte publicarea regulamentelor de punere în aplicare relevante ale Comisiei de reinstituire a taxelor înainte de a decide cu privire la eventualele cereri de rambursare și de remitere a taxelor compensatorii în ceea ce privește importurile referitoare la aceste societăți (16) („regulamentul de înregistrare”). |
| --- | --- |

(16)

La aceeași dată, Comisia a decis, de asemenea, să supună înregistrării importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, produse de aceste societăți și a solicitat autorităților vamale naționale să aștepte publicarea regulamentelor de punere în aplicare relevante ale Comisiei de reinstituire a taxelor înainte de a decide cu privire la eventualele cereri de rambursare și de remitere a taxelor compensatorii în ceea ce privește importurile referitoare la aceste societăți (16) („regulamentul de înregistrare”).

16

| (17) | Comisia a informat părțile interesate cu privire la redeschiderea investigației și le-a invitat să prezinte observații. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a informat părțile interesate cu privire la redeschiderea investigației și le-a invitat să prezinte observații.

2.   PERIOADA DE INVESTIGAȚIE

PERIOADA DE INVESTIGAȚIE

| (18) | Prezenta perioadă de investigație vizează intervalul cuprins între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”). |
| --- | --- |

(18)

Prezenta perioadă de investigație vizează intervalul cuprins între 1 iulie 2016 și 30 iunie 2017 (denumită în continuare „perioada de investigație”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și sfârșitul perioadei de investigație (denumită în continuare „perioada examinată”).

3.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (19) | La 10 ianuarie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să reinstituie măsurile antidumping în vigoare („comunicarea constatărilor”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(19)

La 10 ianuarie 2023, Comisia a comunicat faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să reinstituie măsurile antidumping în vigoare („comunicarea constatărilor”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care să poată formula observații cu privire la comunicarea constatărilor.

| (20) | S-au primit observații din partea Asociației industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – denumită în continuare „CRIA”), a grupului GITI (17) și a importatorului neafiliat Hämmerling The Tyre Company GmbH (denumit în continuare „Hämmerling”). Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Hämmerling și CRIA au solicitat și li s-au acordat audieri. |
| --- | --- |

(20)

S-au primit observații din partea Asociației industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – denumită în continuare „CRIA”), a grupului GITI (17) și a importatorului neafiliat Hämmerling The Tyre Company GmbH (denumit în continuare „Hämmerling”). Observațiile au fost examinate de Comisie și au fost luate în considerare, după caz. Hämmerling și CRIA au solicitat și li s-au acordat audieri.

China Rubber Industry Association

17

| (21) | La cererea CRIA, în observațiile sale privind comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat ulterior următoarele elemente suplimentare („comunicarea constatărilor suplimentare”): |
| --- | --- |

(21)

La cererea CRIA, în observațiile sale privind comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat ulterior următoarele elemente suplimentare („comunicarea constatărilor suplimentare”):

| (22) | La 30 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți. |
| --- | --- |

(22)

La 30 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți.

| (23) | La 30 și 31 ianuarie 2023, Comisia a furnizat, de asemenea, grupului Hankook (18) și Aeolus/Pirelli (19) tranzacțiile de vânzare la export ale societăților în cauză, care au fost utilizate pentru a stabili calculele revizuite ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Aceste tranzacții de vânzare la export au fost aceleași cu cele deja comunicate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu. |
| --- | --- |

(23)

La 30 și 31 ianuarie 2023, Comisia a furnizat, de asemenea, grupului Hankook (18) și Aeolus/Pirelli (19) tranzacțiile de vânzare la export ale societăților în cauză, care au fost utilizate pentru a stabili calculele revizuite ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Aceste tranzacții de vânzare la export au fost aceleași cu cele deja comunicate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu.

18

19

| (24) | La 31 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a clarificat și a corectat nivelurile finale ale taxei pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în urma unei erori constatate în ceea ce privește calcularea prejudiciului pentru grupul Hankook și Aeolus/Pirelli. De asemenea, Comisia a furnizat clarificări suplimentare cu privire la situația juridică a Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

La 31 ianuarie 2023, prin intermediul unei note la dosar, Comisia a clarificat și a corectat nivelurile finale ale taxei pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în urma unei erori constatate în ceea ce privește calcularea prejudiciului pentru grupul Hankook și Aeolus/Pirelli. De asemenea, Comisia a furnizat clarificări suplimentare cu privire la situația juridică a Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (25) | Doar CRIA a prezentat observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, care au fost luate în considerare de Comisie, după caz. |
| --- | --- |

(25)

Doar CRIA a prezentat observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, care au fost luate în considerare de Comisie, după caz.

4.   DREPTUL LA APĂRARE AL CRIA

DREPTUL LA APĂRARE AL CRIA

| (26) | În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut că dreptul său la apărare a fost încălcat deoarece: |
| --- | --- |

(26)

În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut că dreptul său la apărare a fost încălcat deoarece:

| (27) | CRIA nu a primit calculele privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative în ceea ce privește producătorii-exportatori de la care CRIA a primit o scrisoare de autorizare; |
| --- | --- |

(27)

CRIA nu a primit calculele privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative în ceea ce privește producătorii-exportatori de la care CRIA a primit o scrisoare de autorizare;

| (28) | CRIA nu a beneficiat de o perioadă de timp suficientă pentru a formula observații cu privire la comunicarea constatărilor; |
| --- | --- |

(28)

CRIA nu a beneficiat de o perioadă de timp suficientă pentru a formula observații cu privire la comunicarea constatărilor;

| (29) | Comisia nu a organizat o audiere în termenul solicitat de CRIA; |
| --- | --- |

(29)

Comisia nu a organizat o audiere în termenul solicitat de CRIA;

| (30) | Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal. |
| --- | --- |

(30)

Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal.

| (31) | Astfel cum se menționează în considerentul 171 de mai jos, Comisia a recalculat taxele pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în special pentru producătorii-exportatori care au fost incluși în eșantion în regulamentul în litigiu și care au făcut obiectul hotărârii Tribunalului (și anume grupul GITI, grupul Hankook și Aeolus/Pirelli). Ar trebui reamintit faptul că marjele de prejudiciu ale producătorilor-exportatori în cauză incluși în eșantion au fost stabilite pe bază de date sensibile ale societății. În consecință, calculele nu au putut fi comunicate tuturor părților interesate, ci doar societăților în cauză. |
| --- | --- |

(31)

Astfel cum se menționează în considerentul 171 de mai jos, Comisia a recalculat taxele pentru toți producătorii-exportatori în cauză, în special pentru producătorii-exportatori care au fost incluși în eșantion în regulamentul în litigiu și care au făcut obiectul hotărârii Tribunalului (și anume grupul GITI, grupul Hankook și Aeolus/Pirelli). Ar trebui reamintit faptul că marjele de prejudiciu ale producătorilor-exportatori în cauză incluși în eșantion au fost stabilite pe bază de date sensibile ale societății. În consecință, calculele nu au putut fi comunicate tuturor părților interesate, ci doar societăților în cauză.

| (32) | CRIA a susținut că societățile menționate în considerentul 10 au semnat scrisori de autorizare care includeau accesul la datele sensibile ale societății și, prin urmare, Comisia ar fi trebuit să comunice CRIA calculele individuale ale marjei de subcotare și de prejudiciu pentru aceste societăți. În plus, potrivit CRIA, conținutul scrisorilor de autorizare era identic cu cel al unei procuri obișnuite, care autorizează un consilier juridic să reprezinte o societate. |
| --- | --- |

(32)

CRIA a susținut că societățile menționate în considerentul 10 au semnat scrisori de autorizare care includeau accesul la datele sensibile ale societății și, prin urmare, Comisia ar fi trebuit să comunice CRIA calculele individuale ale marjei de subcotare și de prejudiciu pentru aceste societăți. În plus, potrivit CRIA, conținutul scrisorilor de autorizare era identic cu cel al unei procuri obișnuite, care autorizează un consilier juridic să reprezinte o societate.

| (33) | Comisia a analizat scrisorile de autorizare transmise de CRIA. Mai mulți producători chinezi care fac obiectul hotărârii Tribunalului au semnat astfel de scrisori de autorizare individuale. Comisia a observat că scrisorile de autorizare s-au bazat pe un text standard pentru toți producătorii (incluși în eșantion sau nu) și nu a specificat dacă societatea respectivă a autorizat CRIA să primească date confidențiale privind societatea. În plus, nu toți producătorii-exportatori incluși în eșantion vizați de investigația actuală au fost de acord să ofere CRIA acces la datele lor confidențiale. De asemenea, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia scrisorile de autorizare în cauză ar fi identice cu o procură, Comisia a considerat că diferența materială dintre o procură și o scrisoare de autorizare adresată unei asociații este entitatea care este autorizată să primească datele. În cazul unei procuri, consilierul juridic este obligat să respecte normele de etică ale Baroului în care este înregistrat avocatul, care, printre altele, îi impune să nu divulge datele confidențiale ale societăților. Prin urmare, faptul că o procură nu conține o dispoziție specifică privind astfel de date nu scutește avocatul (avocații) în cauză de a respecta cele mai înalte norme etice în această privință și de a asigura confidențialitatea datelor primite. În schimb, este excepțional ca asociațiile să beneficieze de un acces nelimitat la datele confidențiale ale societăților membrilor săi, fapt care poate, printre altele, să încalce normele de concurență respective în vigoare. În consecință, Comisia a considerat că scrisorile de autorizare semnate de societăți nu erau suficient de specifice și de explicite cu privire la aspectul dacă societățile în cauză autorizau accesul asociației la informațiile lor confidențiale. |
| --- | --- |

(33)

Comisia a analizat scrisorile de autorizare transmise de CRIA. Mai mulți producători chinezi care fac obiectul hotărârii Tribunalului au semnat astfel de scrisori de autorizare individuale. Comisia a observat că scrisorile de autorizare s-au bazat pe un text standard pentru toți producătorii (incluși în eșantion sau nu) și nu a specificat dacă societatea respectivă a autorizat CRIA să primească date confidențiale privind societatea. În plus, nu toți producătorii-exportatori incluși în eșantion vizați de investigația actuală au fost de acord să ofere CRIA acces la datele lor confidențiale. De asemenea, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia scrisorile de autorizare în cauză ar fi identice cu o procură, Comisia a considerat că diferența materială dintre o procură și o scrisoare de autorizare adresată unei asociații este entitatea care este autorizată să primească datele. În cazul unei procuri, consilierul juridic este obligat să respecte normele de etică ale Baroului în care este înregistrat avocatul, care, printre altele, îi impune să nu divulge datele confidențiale ale societăților. Prin urmare, faptul că o procură nu conține o dispoziție specifică privind astfel de date nu scutește avocatul (avocații) în cauză de a respecta cele mai înalte norme etice în această privință și de a asigura confidențialitatea datelor primite. În schimb, este excepțional ca asociațiile să beneficieze de un acces nelimitat la datele confidențiale ale societăților membrilor săi, fapt care poate, printre altele, să încalce normele de concurență respective în vigoare. În consecință, Comisia a considerat că scrisorile de autorizare semnate de societăți nu erau suficient de specifice și de explicite cu privire la aspectul dacă societățile în cauză autorizau accesul asociației la informațiile lor confidențiale.

| (34) | Pe baza analizei de mai sus și a obligației de diligență a Comisiei în ceea ce privește gestionarea informațiilor confidențiale ale societăților aflate la dispoziția sa, Comisia a decis să divulge datele confidențiale ale societăților direct producătorilor-exportatori în cauză, și nu CRIA, pentru a proteja confidențialitatea acestor date. Prin urmare, setul de date a fost trimis reprezentantului legal al grupului GITI și reprezentantului societății Hankook la 10 ianuarie 2023. Întrucât nici Aeolus/Pirelli, nici vreunul dintre producătorii-exportatori în cauză din grupul respectiv nu au fost înregistrați ca părți interesate, Comisia a identificat persoanele de contact din cadrul Aeolus/Pirelli și le-a furnizat comunicarea constatărilor specifice privind producătorii-exportatori respectivi la 17 ianuarie 2023. Acestora li s-a acordat ca termen-limită pentru a formula observații data de 31 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

(34)

Pe baza analizei de mai sus și a obligației de diligență a Comisiei în ceea ce privește gestionarea informațiilor confidențiale ale societăților aflate la dispoziția sa, Comisia a decis să divulge datele confidențiale ale societăților direct producătorilor-exportatori în cauză, și nu CRIA, pentru a proteja confidențialitatea acestor date. Prin urmare, setul de date a fost trimis reprezentantului legal al grupului GITI și reprezentantului societății Hankook la 10 ianuarie 2023. Întrucât nici Aeolus/Pirelli, nici vreunul dintre producătorii-exportatori în cauză din grupul respectiv nu au fost înregistrați ca părți interesate, Comisia a identificat persoanele de contact din cadrul Aeolus/Pirelli și le-a furnizat comunicarea constatărilor specifice privind producătorii-exportatori respectivi la 17 ianuarie 2023. Acestora li s-a acordat ca termen-limită pentru a formula observații data de 31 ianuarie 2023.

| (35) | La 16 ianuarie 2023, CRIA a solicitat să primească calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale societăților în cauză, pe baza scrisorilor de autorizare semnate. Drept răspuns, din motivele explicate în considerentele 33 și 34, Comisia a invitat CRIA să contacteze aceste societăți și să obțină datele direct de la acestea. |
| --- | --- |

(35)

La 16 ianuarie 2023, CRIA a solicitat să primească calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale societăților în cauză, pe baza scrisorilor de autorizare semnate. Drept răspuns, din motivele explicate în considerentele 33 și 34, Comisia a invitat CRIA să contacteze aceste societăți și să obțină datele direct de la acestea.

| (36) | La data de 19 ianuarie 2023, Aeolus Tyre Co., Ltd s-a făcut cunoscut și a autorizat în mod explicit comunicarea constatărilor specifice către CRIA de către Comisie. În aceeași zi, Comisia a comunicat CRIA calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale grupului Aeolus/Pirelli. În ceea ce privește tranzacțiile de vânzare detaliate, Comisia a comunicat societăților Aeolus Tyre Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd, în mod separat, numai propriul lor set de date. Acest lucru s-a datorat faptului că CRIA a prezentat o scrisoare de autorizare semnată numai de Aeolus Tyre Co., Ltd., dar nu și de Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

La data de 19 ianuarie 2023, Aeolus Tyre Co., Ltd s-a făcut cunoscut și a autorizat în mod explicit comunicarea constatărilor specifice către CRIA de către Comisie. În aceeași zi, Comisia a comunicat CRIA calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative ale grupului Aeolus/Pirelli. În ceea ce privește tranzacțiile de vânzare detaliate, Comisia a comunicat societăților Aeolus Tyre Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd, în mod separat, numai propriul lor set de date. Acest lucru s-a datorat faptului că CRIA a prezentat o scrisoare de autorizare semnată numai de Aeolus Tyre Co., Ltd., dar nu și de Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (37) | În ceea ce privește grupul Hankook, Comisia nu a primit o autorizație explicită de a partaja datele acestuia cu CRIA. Cu toate acestea, CRIA a susținut în observațiile sale privind comunicarea constatărilor că grupul a furnizat asociației comunicarea constatărilor specifice proprii. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește grupul Hankook, Comisia nu a primit o autorizație explicită de a partaja datele acestuia cu CRIA. Cu toate acestea, CRIA a susținut în observațiile sale privind comunicarea constatărilor că grupul a furnizat asociației comunicarea constatărilor specifice proprii.

| (38) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, CRIA a informat Comisia că grupul GITI și-a retras scrisoarea de autorizare adresată CRIA. Ulterior, la 3 februarie 2023, grupul GITI a transmis o nouă scrisoare de autorizare pentru CRIA, autorizând în mod explicit asociația să primească constatările specifice societății primite la 10 ianuarie 2023. În urma acestei scrisori și la cererea CRIA, la 8 februarie 2023, Comisia a pus la dispoziția CRIA comunicarea constatărilor specifice în cauză. |
| --- | --- |

(38)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, CRIA a informat Comisia că grupul GITI și-a retras scrisoarea de autorizare adresată CRIA. Ulterior, la 3 februarie 2023, grupul GITI a transmis o nouă scrisoare de autorizare pentru CRIA, autorizând în mod explicit asociația să primească constatările specifice societății primite la 10 ianuarie 2023. În urma acestei scrisori și la cererea CRIA, la 8 februarie 2023, Comisia a pus la dispoziția CRIA comunicarea constatărilor specifice în cauză.

| (39) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a considerat că dreptul la apărare al producătorilor-exportatori incluși în eșantion și al tuturor celorlalți producători-exportatori în cauză, precum și dreptul la apărare al CRIA nu au fost încălcate. Societățile în cauză au fost informate cu privire la calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative și li s-a acordat suficient timp pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a considerat că dreptul la apărare al producătorilor-exportatori incluși în eșantion și al tuturor celorlalți producători-exportatori în cauză, precum și dreptul la apărare al CRIA nu au fost încălcate. Societățile în cauză au fost informate cu privire la calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative și li s-a acordat suficient timp pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor.

| (40) | CRIA a susținut că Comisia nu a luat în considerare circumstanțele excepționale, și anume Anul Nou chinezesc, care a avut loc în perioada 21-29 ianuarie 2023, atunci când a respins cererea sa de prelungire a termenului de prezentare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor și de organizare a unei audieri la mult timp după încheierea Anului Nou chinezesc. Echipa juridică a CRIA a susținut că Anul Nou chinezesc i-a împiedicat să primească instrucțiuni sau contribuții adecvate din partea CRIA pentru observații. În plus, în pofida unei cereri de intervenție din partea consilierului-auditor, nu s-a acordat nicio prelungire semnificativă, iar consilierul-auditor nu a organizat o audiere pentru a răspunde acestei cereri. |
| --- | --- |

(40)

CRIA a susținut că Comisia nu a luat în considerare circumstanțele excepționale, și anume Anul Nou chinezesc, care a avut loc în perioada 21-29 ianuarie 2023, atunci când a respins cererea sa de prelungire a termenului de prezentare a observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor și de organizare a unei audieri la mult timp după încheierea Anului Nou chinezesc. Echipa juridică a CRIA a susținut că Anul Nou chinezesc i-a împiedicat să primească instrucțiuni sau contribuții adecvate din partea CRIA pentru observații. În plus, în pofida unei cereri de intervenție din partea consilierului-auditor, nu s-a acordat nicio prelungire semnificativă, iar consilierul-auditor nu a organizat o audiere pentru a răspunde acestei cereri.

| (41) | Comisia a consemnat că cererea de prelungire era până la 6 februarie 2023, ceea ce constituia o prelungire excepțional de lungă, și anume o prelungire cu 14 zile. Pentru a nu împiedica încheierea investigației în timp util, deși acordase deja 13 zile pentru a prezenta observații, Comisia a acordat o prelungire cu două zile lucrătoare suplimentare, și anume până la 25 ianuarie 2023. În ceea ce privește cererea de audiere, Comisia a propus inițial organizarea audierii la 18 ianuarie 2023, prin urmare, înainte de Anul Nou chinezesc. CRIA a propus ulterior organizarea audierii după perioada de sărbătorire a Anului Nou chinezesc, în mod ideal, în februarie. Comisia a fost de acord și a acceptat să organizeze o audiere la 31 ianuarie 2023, deci după Anul Nou chinezesc și termenul prelungit pentru prezentarea de observații. |
| --- | --- |

(41)

Comisia a consemnat că cererea de prelungire era până la 6 februarie 2023, ceea ce constituia o prelungire excepțional de lungă, și anume o prelungire cu 14 zile. Pentru a nu împiedica încheierea investigației în timp util, deși acordase deja 13 zile pentru a prezenta observații, Comisia a acordat o prelungire cu două zile lucrătoare suplimentare, și anume până la 25 ianuarie 2023. În ceea ce privește cererea de audiere, Comisia a propus inițial organizarea audierii la 18 ianuarie 2023, prin urmare, înainte de Anul Nou chinezesc. CRIA a propus ulterior organizarea audierii după perioada de sărbătorire a Anului Nou chinezesc, în mod ideal, în februarie. Comisia a fost de acord și a acceptat să organizeze o audiere la 31 ianuarie 2023, deci după Anul Nou chinezesc și termenul prelungit pentru prezentarea de observații.

| (42) | Comisia a consemnat că termenul legal pentru prezentarea de observații de către părți este de 10 zile calendaristice, în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. Termenul-limită stabilit pentru CRIA și toate celelalte părți interesate, ca urmare a prelungirii termenului, a depășit cu mult cele 10 zile calendaristice, CRIA având la dispoziție chiar 15 zile. În plus, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat informații suplimentare și a acordat părților interesate o perioadă suplimentară de 4 zile pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, și anume până la 3 februarie 2023. De asemenea, contrar afirmațiilor CRIA, nu există nicio cerință privind comunicarea constatărilor provizorii în redeschiderea investigațiilor. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a consemnat că termenul legal pentru prezentarea de observații de către părți este de 10 zile calendaristice, în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. Termenul-limită stabilit pentru CRIA și toate celelalte părți interesate, ca urmare a prelungirii termenului, a depășit cu mult cele 10 zile calendaristice, CRIA având la dispoziție chiar 15 zile. În plus, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor, Comisia a comunicat informații suplimentare și a acordat părților interesate o perioadă suplimentară de 4 zile pentru a prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare, și anume până la 3 februarie 2023. De asemenea, contrar afirmațiilor CRIA, nu există nicio cerință privind comunicarea constatărilor provizorii în redeschiderea investigațiilor.

| (43) | În cele din urmă, ar fi discriminatoriu față de toate celelalte părți interesate înregistrate în cadrul prezentei investigații de redeschidere să se acorde doar CRIA o prelungire cu mai mult de două săptămâni suplimentare. |
| --- | --- |

(43)

În cele din urmă, ar fi discriminatoriu față de toate celelalte părți interesate înregistrate în cadrul prezentei investigații de redeschidere să se acorde doar CRIA o prelungire cu mai mult de două săptămâni suplimentare.

| (44) | În ceea ce privește observația potrivit căreia Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal, Comisia a abordat deja acest aspect în considerentul 72 de mai jos și nu au fost furnizate argumente noi. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește observația potrivit căreia Comisia nu a abordat toate afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal, Comisia a abordat deja acest aspect în considerentul 72 de mai jos și nu au fost furnizate argumente noi. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

4.1.   Intervenția consilierului-auditor

Intervenția consilierului-auditor

| (45) | CRIA a solicitat intervenția consilierului-auditor în temeiul articolelor 12, 13 și 16 din mandatul consilierului-auditor din cauza extinderii inadecvate a observațiilor privind comunicarea constatărilor, a calendarului nerezonabil al audierii propuse cu Comisia ca urmare a comunicării constatărilor și a nedivulgării anumitor informații. |
| --- | --- |

(45)

CRIA a solicitat intervenția consilierului-auditor în temeiul articolelor 12, 13 și 16 din mandatul consilierului-auditor din cauza extinderii inadecvate a observațiilor privind comunicarea constatărilor, a calendarului nerezonabil al audierii propuse cu Comisia ca urmare a comunicării constatărilor și a nedivulgării anumitor informații.

| (46) | Consilierul-auditor a consemnat faptul că CRIA a obținut o prelungire a termenului până la 25 ianuarie 2023. Ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice prezentate și de constrângerile de timp ale procedurii în cauză și după consultarea serviciilor Comisiei responsabile cu investigația, consilierul-auditor a fost de acord cu prelungirea termenului acordat și a respins prelungirile suplimentare. În ceea ce privește fondul comunicării constatărilor, consilierul-auditor a recomandat ca CRIA și serviciile Comisiei să organizeze mai întâi o audiere înainte de a se adresa consilierului-auditor. |
| --- | --- |

(46)

Consilierul-auditor a consemnat faptul că CRIA a obținut o prelungire a termenului până la 25 ianuarie 2023. Ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice prezentate și de constrângerile de timp ale procedurii în cauză și după consultarea serviciilor Comisiei responsabile cu investigația, consilierul-auditor a fost de acord cu prelungirea termenului acordat și a respins prelungirile suplimentare. În ceea ce privește fondul comunicării constatărilor, consilierul-auditor a recomandat ca CRIA și serviciile Comisiei să organizeze mai întâi o audiere înainte de a se adresa consilierului-auditor.

| (47) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a considerat că CRIA și-ar putea exercita pe deplin dreptul la apărare, în termenele stabilite și prelungite, luând în considerare, de asemenea, fondul comunicării constatărilor și informațiile suplimentare puse la dispoziția părților interesate, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor. În urma audierii care a avut loc cu serviciile Comisiei la 31 ianuarie 2023, CRIA nu a solicitat o audiere de către consilierul-auditor cu privire la niciunul dintre aspectele menționate anterior. |
| --- | --- |

(47)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a considerat că CRIA și-ar putea exercita pe deplin dreptul la apărare, în termenele stabilite și prelungite, luând în considerare, de asemenea, fondul comunicării constatărilor și informațiile suplimentare puse la dispoziția părților interesate, în urma observațiilor formulate după comunicarea constatărilor. În urma audierii care a avut loc cu serviciile Comisiei la 31 ianuarie 2023, CRIA nu a solicitat o audiere de către consilierul-auditor cu privire la niciunul dintre aspectele menționate anterior.

5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (48) | Comisia a primit observații din partea industriei Uniunii, CRIA, a grupului GITI, Hämmerling și Opoltrans sp. z o.o. (denumit în continuare „Opoltrans”). |
| --- | --- |

(48)

Comisia a primit observații din partea industriei Uniunii, CRIA, a grupului GITI, Hämmerling și Opoltrans sp. z o.o. (denumit în continuare „Opoltrans”).

| (49) | CRIA a transmis Comisiei scrisori de autorizare semnate de mai mulți producători-exportatori pentru care regulamentul în litigiu a fost anulat de Tribunal, inclusiv de producătorii-exportatori în cauză care au fost incluși în eșantion în cursul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu, în special grupul GITI, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd și Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

CRIA a transmis Comisiei scrisori de autorizare semnate de mai mulți producători-exportatori pentru care regulamentul în litigiu a fost anulat de Tribunal, inclusiv de producătorii-exportatori în cauză care au fost incluși în eșantion în cursul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu, în special grupul GITI, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd și Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (50) | CRIA și grupul GITI s-au opus deciziei Comisiei de a înregistra importurile, întrucât în acest caz regulamentele antidumping și antisubvenție de bază nu autorizează în mod explicit o astfel de autorizare. Aceste două părți au reiterat pretenția lor după comunicarea constatărilor. Industria Uniunii a considerat că înregistrarea a fost lăsată la discreția Comisiei. |
| --- | --- |

(50)

CRIA și grupul GITI s-au opus deciziei Comisiei de a înregistra importurile, întrucât în acest caz regulamentele antidumping și antisubvenție de bază nu autorizează în mod explicit o astfel de autorizare. Aceste două părți au reiterat pretenția lor după comunicarea constatărilor. Industria Uniunii a considerat că înregistrarea a fost lăsată la discreția Comisiei.

| (51) | În ceea ce privește această afirmație, Comisia a considerat că hotărârea Tribunalului conform căreia Comisia are competența de a solicita autorităților naționale să ia măsurile adecvate pentru a înregistra importurile are o aplicabilitate generală, astfel cum se arată în titlul „Dispoziții generale” de la articolul 24 din regulamentul antisubvenție de bază din 2016. Pe de altă parte, articolul 24 alineatul (5) din regulamentul respectiv nu este supus niciunei restricții în ceea ce privește împrejurările în care Comisia este abilitată să solicite autorităților vamale naționale înregistrarea mărfurilor (20). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(51)

În ceea ce privește această afirmație, Comisia a considerat că hotărârea Tribunalului conform căreia Comisia are competența de a solicita autorităților naționale să ia măsurile adecvate pentru a înregistra importurile are o aplicabilitate generală, astfel cum se arată în titlul „Dispoziții generale” de la articolul 24 din regulamentul antisubvenție de bază din 2016. Pe de altă parte, articolul 24 alineatul (5) din regulamentul respectiv nu este supus niciunei restricții în ceea ce privește împrejurările în care Comisia este abilitată să solicite autorităților vamale naționale înregistrarea mărfurilor (20). Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

20

| (52) | În plus, grupul GITI a susținut că hotărârea putea fi atacată în continuare la momentul respectiv și, prin urmare, nu a oferit un temei juridic valabil pentru a proceda la înregistrare. Comisia a considerat că hotărârea nu a fost atacată, iar înregistrarea a fost măsura adecvată care trebuie luată pentru a se garanta că taxele pot fi reinstituite la nivelul corect, dacă este cazul, și pentru a solicita autorităților vamale să aștepte publicarea prezentului regulament (21). |
| --- | --- |

(52)

În plus, grupul GITI a susținut că hotărârea putea fi atacată în continuare la momentul respectiv și, prin urmare, nu a oferit un temei juridic valabil pentru a proceda la înregistrare. Comisia a considerat că hotărârea nu a fost atacată, iar înregistrarea a fost măsura adecvată care trebuie luată pentru a se garanta că taxele pot fi reinstituite la nivelul corect, dacă este cazul, și pentru a solicita autorităților vamale să aștepte publicarea prezentului regulament (21).

21

| (53) | CRIA, grupul GITI, Hämmerling și Opoltrans au susținut că Comisia nu poate solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze și/sau să nu restituie taxele care au fost colectate în temeiul regulamentului în litigiu. O astfel de rambursare trebuie să aibă loc imediat și integral. Acestea au susținut, de asemenea, că situația din prezenta cauză este diferită de cea din hotărârea Deichmann (22), întrucât, potrivit părților, neevaluarea cererilor de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și a tratamentului individual în cauza respectivă nu a avut un impact asupra nivelului taxelor. Părțile au susținut, de asemenea, că taxele nu pot fi reinstituite cu efect retroactiv. Potrivit părților, regulamentul în litigiu a fost anulat în întregime, ceea ce înseamnă că a fost eliminat din ordinea juridică a Uniunii cu efect retroactiv, în timp ce, în hotărârea Deichmann, nu exista niciun element „de natură să afecteze validitatea regulamentului definitiv”. În plus, părțile au susținut că ilegalitatea constatată în ceea ce privește analiza subcotării prețurilor are ca rezultat invalidarea întregii analize a Comisiei referitoare la legătura de cauzalitate. În opinia părților, aceasta înseamnă că taxele, în integralitatea lor, nu ar fi trebuit să fie nici instituite, nici reinstituite, întrucât întreaga analiză a prejudiciului și a legăturii de cauzalitate a fost viciată. |
| --- | --- |

(53)

CRIA, grupul GITI, Hämmerling și Opoltrans au susținut că Comisia nu poate solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze și/sau să nu restituie taxele care au fost colectate în temeiul regulamentului în litigiu. O astfel de rambursare trebuie să aibă loc imediat și integral. Acestea au susținut, de asemenea, că situația din prezenta cauză este diferită de cea din hotărârea Deichmann (22), întrucât, potrivit părților, neevaluarea cererilor de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și a tratamentului individual în cauza respectivă nu a avut un impact asupra nivelului taxelor. Părțile au susținut, de asemenea, că taxele nu pot fi reinstituite cu efect retroactiv. Potrivit părților, regulamentul în litigiu a fost anulat în întregime, ceea ce înseamnă că a fost eliminat din ordinea juridică a Uniunii cu efect retroactiv, în timp ce, în hotărârea Deichmann, nu exista niciun element „de natură să afecteze validitatea regulamentului definitiv”. În plus, părțile au susținut că ilegalitatea constatată în ceea ce privește analiza subcotării prețurilor are ca rezultat invalidarea întregii analize a Comisiei referitoare la legătura de cauzalitate. În opinia părților, aceasta înseamnă că taxele, în integralitatea lor, nu ar fi trebuit să fie nici instituite, nici reinstituite, întrucât întreaga analiză a prejudiciului și a legăturii de cauzalitate a fost viciată.

22

| (54) | După comunicarea constatărilor, grupul GITI a susținut că decizia Comisiei de a solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze taxele încalcă principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „CDFUE”). Comisia ar trebui mai degrabă să permită rambursarea taxelor, astfel cum a fost cazul atunci când amenzile colectate pentru încălcarea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene au fost anulate de Tribunal (23). În special, grupul GITI a făcut trimitere la constatările Curții de Justiție, conform căreia „atunci când Curtea declară lipsit de validitate un regulament care impune o taxă antidumping [...], aceste taxe trebuie considerate ca nefiind datorate legal în sensul articolului 236 din Codul vamal și ca trebuind, în principiu, să fie rambursate de către autoritățile vamale naționale, în condițiile prevăzute în acest scop” (24). În plus, potrivit grupului GITI, o întârziere a rambursării taxelor are implicații practice importante care afectează negativ situația financiară a societăților în cauză și randamentul investițiilor acestora. |
| --- | --- |

(54)

După comunicarea constatărilor, grupul GITI a susținut că decizia Comisiei de a solicita autorităților vamale naționale să nu ramburseze taxele încalcă principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „CDFUE”). Comisia ar trebui mai degrabă să permită rambursarea taxelor, astfel cum a fost cazul atunci când amenzile colectate pentru încălcarea articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene au fost anulate de Tribunal (23). În special, grupul GITI a făcut trimitere la constatările Curții de Justiție, conform căreia „atunci când Curtea declară lipsit de validitate un regulament care impune o taxă antidumping [...], aceste taxe trebuie considerate ca nefiind datorate legal în sensul articolului 236 din Codul vamal și ca trebuind, în principiu, să fie rambursate de către autoritățile vamale naționale, în condițiile prevăzute în acest scop” (24). În plus, potrivit grupului GITI, o întârziere a rambursării taxelor are implicații practice importante care afectează negativ situația financiară a societăților în cauză și randamentul investițiilor acestora.

23

atunci când Curtea declară lipsit de validitate un regulament care impune o taxă antidumping [...], aceste taxe trebuie considerate ca nefiind datorate legal în sensul articolului 236 din Codul vamal și ca trebuind, în principiu, să fie rambursate de către autoritățile vamale naționale, în condițiile prevăzute în acest scop

24

| (55) | Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia poate ordona autorităților vamale naționale să aștepte stabilirea de către Comisie a nivelurilor la care ar fi trebuit să fie stabilite aceste taxe, în conformitate cu o hotărâre a instanțelor Uniunii, înainte de a se pronunța cu privire la cererile de rambursare depuse de operatorii care au plătit astfel de taxe (25). Tribunalul a statuat, de asemenea, că acoperirea exactă a unei declarații de nevaliditate pronunțate de Tribunal într-o hotărâre și, în consecință, a obligațiilor care decurg din aceasta trebuie să fie determinată în fiecare caz concret, ținând seama nu numai de dispozitivul acestei hotărâri, ci și de motivele care constituie temeiul său esențial (26). |
| --- | --- |

(55)

Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia poate ordona autorităților vamale naționale să aștepte stabilirea de către Comisie a nivelurilor la care ar fi trebuit să fie stabilite aceste taxe, în conformitate cu o hotărâre a instanțelor Uniunii, înainte de a se pronunța cu privire la cererile de rambursare depuse de operatorii care au plătit astfel de taxe (25). Tribunalul a statuat, de asemenea, că acoperirea exactă a unei declarații de nevaliditate pronunțate de Tribunal într-o hotărâre și, în consecință, a obligațiilor care decurg din aceasta trebuie să fie determinată în fiecare caz concret, ținând seama nu numai de dispozitivul acestei hotărâri, ci și de motivele care constituie temeiul său esențial (26).

25

26

| (56) | În speță, Tribunalul a pus sub semnul întrebării metoda de calcul al subcotării și impactul acesteia asupra legăturii de cauzalitate, precum și impactul aceleiași erori asupra marjei de prejudiciu a societăților care fac obiectul hotărârii Tribunalului (27). De asemenea, Tribunalul a solicitat Comisiei să revizuiască și să comunice anumite informații privind indicatorii de prejudiciu. Cu toate acestea, elementele respective nu au pus sub semnul întrebării validitatea tuturor celorlalte constatări din regulamentul în litigiu. În plus, Tribunalul a statuat că, în urma reluării procedurii, Comisia poate adopta o măsură care să înlocuiască măsura anulată și, în consecință, să reinstituie o taxă compensatorie definitivă prin remedierea, în acest context, a ilegalităților constatate (28). În acest context, este irelevant dacă ilegalitățile privesc sau nu în mod specific nivelul taxelor. În orice caz, chiar dacă constatările investigației redeschise ar fi că nu ar trebui reinstituite taxe compensatorii, autoritățile vamale ar avea posibilitatea de a rambursa întreaga valoare a taxelor percepute de la adoptarea regulamentului în litigiu, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În plus, această rambursare ar include, de asemenea, dobânda corespunzătoare, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În consecință, contrar afirmațiilor grupului GITI, societățile ar fi compensate în mod corespunzător pentru plata taxelor în cauză. |
| --- | --- |

(56)

În speță, Tribunalul a pus sub semnul întrebării metoda de calcul al subcotării și impactul acesteia asupra legăturii de cauzalitate, precum și impactul aceleiași erori asupra marjei de prejudiciu a societăților care fac obiectul hotărârii Tribunalului (27). De asemenea, Tribunalul a solicitat Comisiei să revizuiască și să comunice anumite informații privind indicatorii de prejudiciu. Cu toate acestea, elementele respective nu au pus sub semnul întrebării validitatea tuturor celorlalte constatări din regulamentul în litigiu. În plus, Tribunalul a statuat că, în urma reluării procedurii, Comisia poate adopta o măsură care să înlocuiască măsura anulată și, în consecință, să reinstituie o taxă compensatorie definitivă prin remedierea, în acest context, a ilegalităților constatate (28). În acest context, este irelevant dacă ilegalitățile privesc sau nu în mod specific nivelul taxelor. În orice caz, chiar dacă constatările investigației redeschise ar fi că nu ar trebui reinstituite taxe compensatorii, autoritățile vamale ar avea posibilitatea de a rambursa întreaga valoare a taxelor percepute de la adoptarea regulamentului în litigiu, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În plus, această rambursare ar include, de asemenea, dobânda corespunzătoare, în conformitate cu legislația vamală relevantă. În consecință, contrar afirmațiilor grupului GITI, societățile ar fi compensate în mod corespunzător pentru plata taxelor în cauză.

27

28

| (57) | Curtea de Justiție a susținut în mod constant că articolul 10 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și articolul 14 alineatul (1) corespunzător din regulamentul antisubvenție de bază nu împiedică reinstituirea unor taxe antidumping sau compensatorii asupra importurilor care au fost efectuate în perioada de aplicare a regulamentelor declarate nevalabile (29). |
| --- | --- |

(57)

Curtea de Justiție a susținut în mod constant că articolul 10 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și articolul 14 alineatul (1) corespunzător din regulamentul antisubvenție de bază nu împiedică reinstituirea unor taxe antidumping sau compensatorii asupra importurilor care au fost efectuate în perioada de aplicare a regulamentelor declarate nevalabile (29).

29

| (58) | Spre deosebire de înregistrarea care a avut loc în perioada anterioară adoptării măsurilor provizorii, condițiile prevăzute la articolul 14 alineatul (4) din regulamentul antisubvenție de bază nu sunt aplicabile în cazul de față. Scopul înregistrării în contextul punerii în aplicare a constatărilor Tribunalului nu este de a permite eventuala percepere retroactivă a măsurilor de apărare comercială, astfel cum se prevede în dispozițiile respective. Scopul este mai degrabă acela de a proteja eficacitatea măsurilor în vigoare, fără întreruperi necuvenite, începând de la data intrării în vigoare a regulamentului în litigiu și până la reinstituirea taxelor corectate, după caz, asigurându-se că, în viitor, este posibilă perceperea măsurilor în cuantumul corect. În consecință, astfel cum se explică în considerentul 20 din regulamentul de înregistrare, reluarea procedurii administrative și eventuala reinstituire a taxelor nu pot fi considerate contrare principiului neretroactivității. În plus, după cum au recunoscut părțile, aceeași abordare a fost confirmată recent de Tribunal în hotărârea sa din cauza T-440/20 (30). Prin urmare, afirmația conform căreia taxele nu pot fi reinstituite, a fost respinsă. |
| --- | --- |

(58)

Spre deosebire de înregistrarea care a avut loc în perioada anterioară adoptării măsurilor provizorii, condițiile prevăzute la articolul 14 alineatul (4) din regulamentul antisubvenție de bază nu sunt aplicabile în cazul de față. Scopul înregistrării în contextul punerii în aplicare a constatărilor Tribunalului nu este de a permite eventuala percepere retroactivă a măsurilor de apărare comercială, astfel cum se prevede în dispozițiile respective. Scopul este mai degrabă acela de a proteja eficacitatea măsurilor în vigoare, fără întreruperi necuvenite, începând de la data intrării în vigoare a regulamentului în litigiu și până la reinstituirea taxelor corectate, după caz, asigurându-se că, în viitor, este posibilă perceperea măsurilor în cuantumul corect. În consecință, astfel cum se explică în considerentul 20 din regulamentul de înregistrare, reluarea procedurii administrative și eventuala reinstituire a taxelor nu pot fi considerate contrare principiului neretroactivității. În plus, după cum au recunoscut părțile, aceeași abordare a fost confirmată recent de Tribunal în hotărârea sa din cauza T-440/20 (30). Prin urmare, afirmația conform căreia taxele nu pot fi reinstituite, a fost respinsă.

30

| (59) | În ceea ce privește principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din TFUE, potrivit unei jurisprudențe constante, principiul protecției jurisdicționale nu poate împiedica o instituție a Uniunii, al cărei act a fost anulat anterior, să adopte, în temeiul unor motive diferite, un nou act care lezează aceeași persoană (31). În cazul de față, constatările făcute sunt întemeiate pe motive diferite de cele pe baza cărora a fost anulat regulamentul în litigiu. În consecință, în conformitate cu constatările Tribunalului (32), Comisia nu a încălcat principiul protecției jurisdicționale efective pe motiv că, prin actualul regulament, a reinstituit o taxă antidumping definitivă în urma anulării de către Tribunal a regulamentului în litigiu. |
| --- | --- |

(59)

În ceea ce privește principiul protecției jurisdicționale consacrat la articolul 47 din TFUE, potrivit unei jurisprudențe constante, principiul protecției jurisdicționale nu poate împiedica o instituție a Uniunii, al cărei act a fost anulat anterior, să adopte, în temeiul unor motive diferite, un nou act care lezează aceeași persoană (31). În cazul de față, constatările făcute sunt întemeiate pe motive diferite de cele pe baza cărora a fost anulat regulamentul în litigiu. În consecință, în conformitate cu constatările Tribunalului (32), Comisia nu a încălcat principiul protecției jurisdicționale efective pe motiv că, prin actualul regulament, a reinstituit o taxă antidumping definitivă în urma anulării de către Tribunal a regulamentului în litigiu.

31

32

| (60) | CRIA a susținut că, deoarece „nu s-au generat datorii vamale”, reinstituirea taxelor „ar depăși perioada legală în care autoritățile vamale naționale au dreptul să perceapă taxe având în vedere limitarea de trei ani (...)”. Grupul GITI a susținut că „reinstituirea retroactivă (...) chiar și după termenul de trei ani riscă să intervină (implicând faptul că taxele pot fi percepute după acest termen de trei ani) în acest proces decizional autonom de către autoritățile vamale naționale și, prin urmare, riscă să perturbe repartizarea atent calibrată a competențelor între Comisie și statele membre ale UE, astfel cum se prevede în tratatele UE.” După comunicarea constatărilor, grupul GITI și-a reiterat afirmația. |
| --- | --- |

(60)

CRIA a susținut că, deoarece „nu s-au generat datorii vamale”, reinstituirea taxelor „ar depăși perioada legală în care autoritățile vamale naționale au dreptul să perceapă taxe având în vedere limitarea de trei ani (...)”. Grupul GITI a susținut că „reinstituirea retroactivă (...) chiar și după termenul de trei ani riscă să intervină (implicând faptul că taxele pot fi percepute după acest termen de trei ani) în acest proces decizional autonom de către autoritățile vamale naționale și, prin urmare, riscă să perturbe repartizarea atent calibrată a competențelor între Comisie și statele membre ale UE, astfel cum se prevede în tratatele UE.” După comunicarea constatărilor, grupul GITI și-a reiterat afirmația.

ar depăși perioada legală în care autoritățile vamale naționale au dreptul să perceapă taxe având în vedere limitarea de trei ani (...)

reinstituirea retroactivă (...) chiar și după termenul de trei ani riscă să intervină (implicând faptul că taxele pot fi percepute după acest termen de trei ani) în acest proces decizional autonom de către autoritățile vamale naționale și, prin urmare, riscă să perturbe repartizarea atent calibrată a competențelor între Comisie și statele membre ale UE, astfel cum se prevede în tratatele UE

| (61) | Comisia a considerat că ambele argumentații trebuie respinse. În primul rând, Tribunalul a afirmat că termenele „nu sunt de natură să împiedice Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a taxelor antidumping sau, a fortiori, să deschidă sau să reia procedura înainte de adoptarea unui astfel de regulament” (33). În mod similar, Tribunalul a afirmat că „[articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii] se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare. În consecință, aceasta nu împiedică Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive” (34). În ceea ce privește afirmația potrivit căreia reinstituirea interferează cu repartizarea competențelor între Comisie și statele membre, Comisia a observat că grupul GITI nu a precizat care dispoziție din tratate ar fi încălcată. Tribunalul a susținut în mod constant că Comisia are dreptul să reinstituie taxe atunci când corectează erorile constatate de Tribunal (35). În plus, prezentul regulament a făcut în întregime obiectul procedurii de examinare prevăzute la articolul 25 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. În consecință, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(61)

Comisia a considerat că ambele argumentații trebuie respinse. În primul rând, Tribunalul a afirmat că termenele „nu sunt de natură să împiedice Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a taxelor antidumping sau, a fortiori, să deschidă sau să reia procedura înainte de adoptarea unui astfel de regulament” (33). În mod similar, Tribunalul a afirmat că „[articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii] se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare. În consecință, aceasta nu împiedică Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive” (34). În ceea ce privește afirmația potrivit căreia reinstituirea interferează cu repartizarea competențelor între Comisie și statele membre, Comisia a observat că grupul GITI nu a precizat care dispoziție din tratate ar fi încălcată. Tribunalul a susținut în mod constant că Comisia are dreptul să reinstituie taxe atunci când corectează erorile constatate de Tribunal (35). În plus, prezentul regulament a făcut în întregime obiectul procedurii de examinare prevăzute la articolul 25 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. În consecință, afirmațiile au fost respinse.

nu sunt de natură să împiedice Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a taxelor antidumping sau, a fortiori, să deschidă sau să reia procedura înainte de adoptarea unui astfel de regulament

33

[articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii] se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare. În consecință, aceasta nu împiedică Comisia să adopte un regulament de instituire sau de reinstituire a unei taxe compensatorii definitive

34

35

| (62) | Grupul GITI a susținut că o reinstituire retroactivă a taxelor antidumping și compensatorii (revizuite) ar fi, de asemenea, disproporționată și contrară principiului proporționalității prevăzut la articolul 5 alineatele (1) și (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. De asemenea, grupul GITI a susținut că reinstituirea retroactivă a taxelor nu oferă și nu poate oferi nicio protecție „suplimentară” industriei Uniunii sau împiedica noi importuri. Prin urmare, aceasta ar încălca principiul proporționalității. După comunicarea constatărilor, grupul GITI a reiterat această afirmație. |
| --- | --- |

(62)

Grupul GITI a susținut că o reinstituire retroactivă a taxelor antidumping și compensatorii (revizuite) ar fi, de asemenea, disproporționată și contrară principiului proporționalității prevăzut la articolul 5 alineatele (1) și (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. De asemenea, grupul GITI a susținut că reinstituirea retroactivă a taxelor nu oferă și nu poate oferi nicio protecție „suplimentară” industriei Uniunii sau împiedica noi importuri. Prin urmare, aceasta ar încălca principiul proporționalității. După comunicarea constatărilor, grupul GITI a reiterat această afirmație.

| (63) | Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia nu a încălcat principiul proporționalității atunci când, pentru a pune în aplicare o hotărâre, a reinstituit o taxă definitivă la un nivel adecvat și de la data intrării în vigoare a măsurilor definitive. Ea a considerat, de asemenea, că este proporțional ca nivelurile taxelor reinstituite să fie reduse și ca diferența să fie rambursată sau remisă (36). În sfârșit, în ceea ce privește argumentul potrivit căruia nu ar fi proporțional ca industria Uniunii să beneficieze de o protecție suplimentară pentru trecut, Tribunalul a constatat că această afirmație „nu este de natură să stabilească cerința legală standard conform căreia reinstituirea unei taxe antidumping definitive care este redusă substanțial prin regulamentul în litigiu ar fi disproporționată în cazul de față” (37). În consecință, afirmațiile au fost respinse. |
| --- | --- |

(63)

Comisia a reamintit că, potrivit unei jurisprudențe constante, Comisia nu a încălcat principiul proporționalității atunci când, pentru a pune în aplicare o hotărâre, a reinstituit o taxă definitivă la un nivel adecvat și de la data intrării în vigoare a măsurilor definitive. Ea a considerat, de asemenea, că este proporțional ca nivelurile taxelor reinstituite să fie reduse și ca diferența să fie rambursată sau remisă (36). În sfârșit, în ceea ce privește argumentul potrivit căruia nu ar fi proporțional ca industria Uniunii să beneficieze de o protecție suplimentară pentru trecut, Tribunalul a constatat că această afirmație „nu este de natură să stabilească cerința legală standard conform căreia reinstituirea unei taxe antidumping definitive care este redusă substanțial prin regulamentul în litigiu ar fi disproporționată în cazul de față” (37). În consecință, afirmațiile au fost respinse.

36

nu este de natură să stabilească cerința legală standard conform căreia reinstituirea unei taxe antidumping definitive care este redusă substanțial prin regulamentul în litigiu ar fi disproporționată în cazul de față

37

| (64) | Hämmerling a susținut că situația economică actuală trebuie luată în considerare. De atunci, sectorul economic în cauză a trebuit să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19, creșterii globale a prețurilor care afectează întregul lanț de aprovizionare (inclusiv transporturile și logistica) și crizei economice aferente iar, în prezent, unor probleme precum creșterea costului energiei electrice, rata ridicată a inflației etc. cauzate inclusiv de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei. Prin urmare, nu ar fi corect să se reinstituie taxele în cauză într-un sector, într-o piață, în situații microeconomice și macroeconomice complet diferite de cele examinate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu. |
| --- | --- |

(64)

Hämmerling a susținut că situația economică actuală trebuie luată în considerare. De atunci, sectorul economic în cauză a trebuit să facă față crizei provocate de pandemia de COVID-19, creșterii globale a prețurilor care afectează întregul lanț de aprovizionare (inclusiv transporturile și logistica) și crizei economice aferente iar, în prezent, unor probleme precum creșterea costului energiei electrice, rata ridicată a inflației etc. cauzate inclusiv de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei. Prin urmare, nu ar fi corect să se reinstituie taxele în cauză într-un sector, într-o piață, în situații microeconomice și macroeconomice complet diferite de cele examinate în cadrul investigației care a condus la adoptarea regulamentului în litigiu.

| (65) | Astfel cum se explică în considerentul 11, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (38). În cazul de față, ilegalitatea identificată de Tribunal a avut loc în regulamentul de instituire a unor măsuri compensatorii definitive. În consecință, Comisia nu poate lua în considerare, atunci când remediază ilegalitățile constatate de Tribunal, evoluțiile recente care nu privesc perioada de investigație și perioada examinată. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază, în cazul în care faptele stabilite definitiv arată existența unei subvenții pasibile de măsuri compensatorii și a unui prejudiciu care rezultă din aceasta, iar interesul Uniunii necesită o intervenție în conformitate cu articolul 31, Comisia instituie o taxă compensatorie definitivă. În consecință, investigația redeschisă ar putea conduce la nereinstituirea taxelor compensatorii numai în cazul în care Comisia constată că nu a existat în perioada de investigație nicio considerație referitoare la subvenționare, prejudiciul rezultat sau la interesul Uniunii care să fie contrară taxelor (39). |
| --- | --- |

(65)

Astfel cum se explică în considerentul 11, procedura de înlocuire a unui act anulat poate fi reluată chiar din punctul în care a intervenit ilegalitatea (38). În cazul de față, ilegalitatea identificată de Tribunal a avut loc în regulamentul de instituire a unor măsuri compensatorii definitive. În consecință, Comisia nu poate lua în considerare, atunci când remediază ilegalitățile constatate de Tribunal, evoluțiile recente care nu privesc perioada de investigație și perioada examinată. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul antisubvenție de bază, în cazul în care faptele stabilite definitiv arată existența unei subvenții pasibile de măsuri compensatorii și a unui prejudiciu care rezultă din aceasta, iar interesul Uniunii necesită o intervenție în conformitate cu articolul 31, Comisia instituie o taxă compensatorie definitivă. În consecință, investigația redeschisă ar putea conduce la nereinstituirea taxelor compensatorii numai în cazul în care Comisia constată că nu a existat în perioada de investigație nicio considerație referitoare la subvenționare, prejudiciul rezultat sau la interesul Uniunii care să fie contrară taxelor (39).

38

39

| (66) | Grupul GITI a susținut că redeschiderea ar trebui să se limiteze strict la aspectele abordate de Tribunal. Prin urmare, Comisiei nu i se permite să înlocuiască analiza subcotării prețurilor cu o analiză de blocare a prețurilor pentru a realiza efectul asupra prețurilor, deoarece metodologia adoptată de Comisie rămâne valabilă și, prin urmare, nu face obiectul redeschiderii. Efectele unei analize de blocare a prețurilor nu a fost abordat de Tribunal și, prin urmare, nu a făcut obiectul prezentei redeschideri. |
| --- | --- |

(66)

Grupul GITI a susținut că redeschiderea ar trebui să se limiteze strict la aspectele abordate de Tribunal. Prin urmare, Comisiei nu i se permite să înlocuiască analiza subcotării prețurilor cu o analiză de blocare a prețurilor pentru a realiza efectul asupra prețurilor, deoarece metodologia adoptată de Comisie rămâne valabilă și, prin urmare, nu face obiectul redeschiderii. Efectele unei analize de blocare a prețurilor nu a fost abordat de Tribunal și, prin urmare, nu a făcut obiectul prezentei redeschideri.

| (67) | Comisia a observat că Tribunalul a pus sub semnul întrebării analiza subcotării prețurilor efectuată de Comisie în ceea ce privește comparația echitabilă între prețurile de export și prețurile industriei Uniunii. În consecință, metodologia subcotării ca atare a fost pusă sub semnul întrebării. În plus, nimic nu a împiedicat Comisia să ia în considerare orice alte posibile efecte asupra prețurilor ale importurilor care fac obiectul unor subvenții în sensul articolului 8 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. În cauza Deichmann, Curtea a statuat că Comisia dispune de o largă putere de apreciere; numai caracterul vădit inadecvat al acestor măsuri, având în vedere obiectivul urmărit, poate afecta legalitatea acestora (40). În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(67)

Comisia a observat că Tribunalul a pus sub semnul întrebării analiza subcotării prețurilor efectuată de Comisie în ceea ce privește comparația echitabilă între prețurile de export și prețurile industriei Uniunii. În consecință, metodologia subcotării ca atare a fost pusă sub semnul întrebării. În plus, nimic nu a împiedicat Comisia să ia în considerare orice alte posibile efecte asupra prețurilor ale importurilor care fac obiectul unor subvenții în sensul articolului 8 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. În cauza Deichmann, Curtea a statuat că Comisia dispune de o largă putere de apreciere; numai caracterul vădit inadecvat al acestor măsuri, având în vedere obiectivul urmărit, poate afecta legalitatea acestora (40). În consecință, afirmația a fost respinsă.

40

| (68) | Grupul GITI a susținut că Comisia nu poate stabili o nouă abordare atunci când stabilește subcotarea prețurilor. În special, Comisia nu ar trebui să introducă o nouă structură NCP, și anume prin adăugarea tipului de client, atunci când (re)calculează marjele de subcotare și de prejudiciu (41). |
| --- | --- |

(68)

Grupul GITI a susținut că Comisia nu poate stabili o nouă abordare atunci când stabilește subcotarea prețurilor. În special, Comisia nu ar trebui să introducă o nouă structură NCP, și anume prin adăugarea tipului de client, atunci când (re)calculează marjele de subcotare și de prejudiciu (41).

41

| (69) | Fără a aduce atingere dreptului Comisiei de a introduce sau nu elemente noi în structura NCP, Comisia a reamintit că calculele subcotării prețurilor descrise la punctul 4.1 de mai jos nu au introdus niciun element nou în structura NCP. În consecință, această afirmație a rămas fără obiect. |
| --- | --- |

(69)

Fără a aduce atingere dreptului Comisiei de a introduce sau nu elemente noi în structura NCP, Comisia a reamintit că calculele subcotării prețurilor descrise la punctul 4.1 de mai jos nu au introdus niciun element nou în structura NCP. În consecință, această afirmație a rămas fără obiect.

| (70) | CRIA a susținut, atât la deschiderea investigației, cât și după comunicarea constatărilor, că trebuie luate în considerare acțiunile în justiție formulate, dar care nu au fost încă soluționate de Tribunal, și că Comisia ar trebui să ia în considerare în mod activ afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal. |
| --- | --- |

(70)

CRIA a susținut, atât la deschiderea investigației, cât și după comunicarea constatărilor, că trebuie luate în considerare acțiunile în justiție formulate, dar care nu au fost încă soluționate de Tribunal, și că Comisia ar trebui să ia în considerare în mod activ afirmațiile care nu au fost abordate de Tribunal.

| (71) | Opoltrans a susținut că nu au existat elemente de probă privind dumpingul importurilor din China la momentul investigației și, printre altele, că utilizarea SUA ca țară analogă nu a fost adecvată, că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu, că nu există nicio legătură de cauzalitate între situația industriei Uniunii și importurile din China și că nu este în interesul utilizatorilor să se reinstituie taxe. |
| --- | --- |

(71)

Opoltrans a susținut că nu au existat elemente de probă privind dumpingul importurilor din China la momentul investigației și, printre altele, că utilizarea SUA ca țară analogă nu a fost adecvată, că industria Uniunii nu suferă un prejudiciu, că nu există nicio legătură de cauzalitate între situația industriei Uniunii și importurile din China și că nu este în interesul utilizatorilor să se reinstituie taxe.

| (72) | După cum Comisia a explicat în avizul de redeschidere, constatările formulate în cadrul regulamentului în litigiu care nu au fost contestate sau care au fost contestate dar respinse de hotărârea Tribunalului sau nu au fost examinate de acesta și, prin urmare, nu au dus la anularea regulamentului în litigiu, rămân valabile în totalitate (42). Aceasta a inclus aspectele indicate de CRIA și Opoltrans. Prin urmare, Comisia nu a avut obligația de a analiza acuzațiile privind aspecte care depășesc ceea ce Tribunalul a considerat că este ilegal. |
| --- | --- |

(72)

După cum Comisia a explicat în avizul de redeschidere, constatările formulate în cadrul regulamentului în litigiu care nu au fost contestate sau care au fost contestate dar respinse de hotărârea Tribunalului sau nu au fost examinate de acesta și, prin urmare, nu au dus la anularea regulamentului în litigiu, rămân valabile în totalitate (42). Aceasta a inclus aspectele indicate de CRIA și Opoltrans. Prin urmare, Comisia nu a avut obligația de a analiza acuzațiile privind aspecte care depășesc ceea ce Tribunalul a considerat că este ilegal.

42

6.   REEXAMINAREA EFECTELOR ASUPRA PREȚURILOR ALE IMPORTURILOR ÎN CAUZĂ ȘI LEGĂTURA DE CAUZALITATE

REEXAMINAREA EFECTELOR ASUPRA PREȚURILOR ALE IMPORTURILOR ÎN CAUZĂ ȘI LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Determinarea subcotării

Determinarea subcotării

| (73) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 5-7, Tribunalul a constatat că Comisia nu a efectuat o comparație echitabilă atunci când a calculat marjele de subcotare a prețurilor, deoarece a ajustat prețul de export al producătorilor-exportatori prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, în timp ce industria Uniunii a efectuat, de asemenea, vânzări prin intermediul entităților de vânzare afiliate, iar vânzările lor nu au fost ajustate. |
| --- | --- |

(73)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 5-7, Tribunalul a constatat că Comisia nu a efectuat o comparație echitabilă atunci când a calculat marjele de subcotare a prețurilor, deoarece a ajustat prețul de export al producătorilor-exportatori prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, în timp ce industria Uniunii a efectuat, de asemenea, vânzări prin intermediul entităților de vânzare afiliate, iar vânzările lor nu au fost ajustate.

| (74) | De asemenea, la punctul 163 din hotărârea Tribunalului, s-a constatat că, dacă nu ar fi fost efectuată nicio ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, „o astfel de metodă ar fi permis o comparație echitabilă a prețurilor în cazul în care atât produsul în cauză, cât și produsul similar sunt vândute prin intermediul unor entități de vânzare afiliate”. La punctul 190 din hotărâre, Tribunalul a constatat că astfel de comparații „nu permit neutralizarea
  eventualelor
  efecte ale erorii constând în compararea prețurilor de vânzare reale practicate direct către clienții din Uniune de către producătorii-exportatori chinezi, pe de o parte, cu prețurile de revânzare practicate de entități de vânzări afiliate producătorilor din Uniune, pe de altă parte” (subliniere adăugată). În sfârșit, la punctul 134 din hotărârea Tribunalului, Tribunalul a precizat că, „indiferent de legalitatea și de relevanța stadiului comercial ales de Comisie în privința producătorilor-exportatori sau în privința producătorilor din Uniune, comparația prețurilor efectuată de această instituție trebuie să aibă mereu un caracter echitabil și, pentru aceasta, trebuie să privească prețuri care se situează, toate, în același stadiu comercial”. |
| --- | --- |

(74)

De asemenea, la punctul 163 din hotărârea Tribunalului, s-a constatat că, dacă nu ar fi fost efectuată nicio ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază, „o astfel de metodă ar fi permis o comparație echitabilă a prețurilor în cazul în care atât produsul în cauză, cât și produsul similar sunt vândute prin intermediul unor entități de vânzare afiliate”. La punctul 190 din hotărâre, Tribunalul a constatat că astfel de comparații „nu permit neutralizarea
  eventualelor
  efecte ale erorii constând în compararea prețurilor de vânzare reale practicate direct către clienții din Uniune de către producătorii-exportatori chinezi, pe de o parte, cu prețurile de revânzare practicate de entități de vânzări afiliate producătorilor din Uniune, pe de altă parte” (subliniere adăugată). În sfârșit, la punctul 134 din hotărârea Tribunalului, Tribunalul a precizat că, „indiferent de legalitatea și de relevanța stadiului comercial ales de Comisie în privința producătorilor-exportatori sau în privința producătorilor din Uniune, comparația prețurilor efectuată de această instituție trebuie să aibă mereu un caracter echitabil și, pentru aceasta, trebuie să privească prețuri care se situează, toate, în același stadiu comercial”.

nu permit neutralizarea

eventualelor

efecte ale erorii constând în compararea prețurilor de vânzare reale practicate direct către clienții din Uniune de către producătorii-exportatori chinezi, pe de o parte, cu prețurile de revânzare practicate de entități de vânzări afiliate producătorilor din Uniune, pe de altă parte

indiferent de legalitatea și de relevanța stadiului comercial ales de Comisie în privința producătorilor-exportatori sau în privința producătorilor din Uniune, comparația prețurilor efectuată de această instituție trebuie să aibă mereu un caracter echitabil și, pentru aceasta, trebuie să privească prețuri care se situează, toate, în același stadiu comercial

| (75) | Astfel cum se explică la punctul 150 din hotărârea Tribunalului, procentul vânzărilor producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion realizate prin intermediul entităților de vânzare afiliate este de 0 % pentru grupul Xingyuan, de 34 % pentru grupul GITI, de 19 % pentru grupul Aeolus și de 98,6 % pentru grupul Hankook. În plus, în răspunsul său la o măsură de organizare a procedurii Tribunalului, Comisia a precizat că procentul de vânzări efectuate prin intermediul entităților de vânzări afiliate a fost de 46,9 % din producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și de 87 % din producătorii din Uniune incluși în eșantion. Prin urmare, proporția vânzărilor realizate prin intermediul entităților de vânzare afiliate a fost ridicată până la foarte ridicată în ceea ce privește fiecare dintre cele două eșantioane. |
| --- | --- |

(75)

Astfel cum se explică la punctul 150 din hotărârea Tribunalului, procentul vânzărilor producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion realizate prin intermediul entităților de vânzare afiliate este de 0 % pentru grupul Xingyuan, de 34 % pentru grupul GITI, de 19 % pentru grupul Aeolus și de 98,6 % pentru grupul Hankook. În plus, în răspunsul său la o măsură de organizare a procedurii Tribunalului, Comisia a precizat că procentul de vânzări efectuate prin intermediul entităților de vânzări afiliate a fost de 46,9 % din producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și de 87 % din producătorii din Uniune incluși în eșantion. Prin urmare, proporția vânzărilor realizate prin intermediul entităților de vânzare afiliate a fost ridicată până la foarte ridicată în ceea ce privește fiecare dintre cele două eșantioane.

| (76) | Astfel cum se explică în considerentul 658 din regulamentul în litigiu, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de investigație comparând: |
| --- | --- |

(76)

Astfel cum se explică în considerentul 658 din regulamentul în litigiu, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de investigație comparând:

| (77) | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs și pe segment, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică și |
| --- | --- |

(77)

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs și pe segment, practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică și

| (78) | prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs și pe segment, ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și pentru costurile ulterioare importului (denumit în continuare „prețul CIF franco vămuit”). |
| --- | --- |

(78)

prețurile medii ponderate corespunzătoare, pe tip de produs și pe segment, ale importurilor provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și destinate primului client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și pentru costurile ulterioare importului (denumit în continuare „prețul CIF franco vămuit”).

| (79) | Pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în cazul în care vânzările au fost efectuate prin intermediul comercianților afiliați, prețurile de export nu au mai fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază prin analogie. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”) ale comerciantului afiliat și profitul unui eșantion de importatori neafiliați au fost, prin urmare, readăugate la prețul de export. |
| --- | --- |

(79)

Pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în cazul în care vânzările au fost efectuate prin intermediul comercianților afiliați, prețurile de export nu au mai fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul antidumping de bază prin analogie. Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costurile VAG”) ale comerciantului afiliat și profitul unui eșantion de importatori neafiliați au fost, prin urmare, readăugate la prețul de export.

| (80) | În plus, Comisia a evaluat dacă au existat alte probleme potențiale legate de stadiul comercial care ar trebui abordate în scopul unei comparații echitabile în cazurile în care producătorii-exportatori au vândut direct clienților din Uniune, dar producătorii din Uniune incluși în eșantion au vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate clienților din Uniune. În acest scop, Comisia a efectuat o analiză detaliată a prețurilor tuturor vânzărilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a determina modelele de preț ale vânzărilor directe din fabrică și ale vânzărilor indirecte prin intermediul entităților de vânzări afiliate. Comparația a arătat variații considerabile ale prețurilor în cadrul unui singur tip de produs, însă fără niciun model evident de preț. Deși, în principiu, entitățile de vânzare afiliate ar trebui să suporte costuri de marketing atunci când vând către clienți din Uniune, s-a constatat că aceste costuri nu au fost transferate în mod consecvent în prețurile finale. |
| --- | --- |

(80)

În plus, Comisia a evaluat dacă au existat alte probleme potențiale legate de stadiul comercial care ar trebui abordate în scopul unei comparații echitabile în cazurile în care producătorii-exportatori au vândut direct clienților din Uniune, dar producătorii din Uniune incluși în eșantion au vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate clienților din Uniune. În acest scop, Comisia a efectuat o analiză detaliată a prețurilor tuturor vânzărilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a determina modelele de preț ale vânzărilor directe din fabrică și ale vânzărilor indirecte prin intermediul entităților de vânzări afiliate. Comparația a arătat variații considerabile ale prețurilor în cadrul unui singur tip de produs, însă fără niciun model evident de preț. Deși, în principiu, entitățile de vânzare afiliate ar trebui să suporte costuri de marketing atunci când vând către clienți din Uniune, s-a constatat că aceste costuri nu au fost transferate în mod consecvent în prețurile finale.

| (81) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că vânzarea directă de către producători sau vânzarea prin intermediul entităților de vânzări afiliate producătorilor nu a avut niciun impact perceptibil asupra nivelului prețurilor unor astfel de vânzări către client. În special, s-a constatat că vânzarea prin intermediul unei entități afiliate nu a condus la prețuri mai mari decât vânzările efectuate direct de producător. Prin urmare, Comisia nu a identificat efecte potențiale asupra nivelurilor prețurilor care trebuiau compensate, astfel cum a presupus Tribunalul la punctul 190 din hotărâre. Prin urmare, o comparație între prețurile reale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru vânzările directe sau efectuate prin intermediul entităților de vânzare afiliate și prețurile de export ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion a fost justificată în acest caz. |
| --- | --- |

(81)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că vânzarea directă de către producători sau vânzarea prin intermediul entităților de vânzări afiliate producătorilor nu a avut niciun impact perceptibil asupra nivelului prețurilor unor astfel de vânzări către client. În special, s-a constatat că vânzarea prin intermediul unei entități afiliate nu a condus la prețuri mai mari decât vânzările efectuate direct de producător. Prin urmare, Comisia nu a identificat efecte potențiale asupra nivelurilor prețurilor care trebuiau compensate, astfel cum a presupus Tribunalul la punctul 190 din hotărâre. Prin urmare, o comparație între prețurile reale ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru vânzările directe sau efectuate prin intermediul entităților de vânzare afiliate și prețurile de export ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion a fost justificată în acest caz.

| (82) | De asemenea, Comisia a efectuat o analiză detaliată a modelelor de prețuri pe canal de vânzări utilizate de industria Uniunii. În acest sens, industria Uniunii a vândut utilizatorilor, distribuitorilor, comercianților cu amănuntul și „altora” în diferite proporții. Vânzările către toți clienții, cu excepția „altora”, au fost reprezentative pentru toate tipurile de produse. Comisia a observat că, adesea, prețurile de vânzare către utilizatorii aceluiași tip de produs erau mai mici decât cele practicate de distribuitori și de comercianții cu amănuntul, dar s-a putut observa și contrariul. Diferențele de preț față de diferiții clienți nu depindeau neapărat nici de volumele totale vândute unui anumit client. În consecință, Comisia a concluzionat că nu exista o tendință aparentă a prețurilor practicate față de diferite tipuri de clienți și că nu erau necesare ajustări suplimentare pentru a asigura o comparație echitabilă, astfel cum a stabilit Tribunalul. |
| --- | --- |

(82)

De asemenea, Comisia a efectuat o analiză detaliată a modelelor de prețuri pe canal de vânzări utilizate de industria Uniunii. În acest sens, industria Uniunii a vândut utilizatorilor, distribuitorilor, comercianților cu amănuntul și „altora” în diferite proporții. Vânzările către toți clienții, cu excepția „altora”, au fost reprezentative pentru toate tipurile de produse. Comisia a observat că, adesea, prețurile de vânzare către utilizatorii aceluiași tip de produs erau mai mici decât cele practicate de distribuitori și de comercianții cu amănuntul, dar s-a putut observa și contrariul. Diferențele de preț față de diferiții clienți nu depindeau neapărat nici de volumele totale vândute unui anumit client. În consecință, Comisia a concluzionat că nu exista o tendință aparentă a prețurilor practicate față de diferite tipuri de clienți și că nu erau necesare ajustări suplimentare pentru a asigura o comparație echitabilă, astfel cum a stabilit Tribunalul.

| (83) | Comisia a reamintit că, prin intermediul unei note la dosar din data de 30 ianuarie 2023, a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți. |
| --- | --- |

(83)

Comisia a reamintit că, prin intermediul unei note la dosar din data de 30 ianuarie 2023, a furnizat informații suplimentare cu privire la analiza sa privind prețurile practicate de industria Uniunii atunci când vinde direct, indirect și către diferite tipuri de clienți.

| (84) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA nu a fost de acord cu constatarea Comisiei potrivit căreia nu a putut fi identificat niciun tipar de preț în ceea ce privește vânzările producătorilor din Uniune. Comisia a consemnat că CRIA nu și-a justificat afirmația și nu a furnizat niciun element de probă care să arate că analiza Comisiei a fost eronată. În consecință, a respins afirmația. |
| --- | --- |

(84)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA nu a fost de acord cu constatarea Comisiei potrivit căreia nu a putut fi identificat niciun tipar de preț în ceea ce privește vânzările producătorilor din Uniune. Comisia a consemnat că CRIA nu și-a justificat afirmația și nu a furnizat niciun element de probă care să arate că analiza Comisiei a fost eronată. În consecință, a respins afirmația.

| (85) | Marja medie ponderată revizuită a subcotării prețurilor pe baza importurilor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, stabilită astfel, a fost de 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Marja medie ponderată revizuită a subcotării prețurilor pe baza importurilor producătorilor-exportatori incluși în eșantion, stabilită astfel, a fost de 14,7 %.

6.2.   Blocarea prețurilor

Blocarea prețurilor

| (86) | În orice caz, chiar dacă marja de subcotare revizuită ar fi considerată marginală sau inadecvată, Comisia a considerat că importurile care fac obiectul investigației vor avea în continuare efecte negative asupra prețurilor de vânzare din Uniune. |
| --- | --- |

(86)

În orice caz, chiar dacă marja de subcotare revizuită ar fi considerată marginală sau inadecvată, Comisia a considerat că importurile care fac obiectul investigației vor avea în continuare efecte negative asupra prețurilor de vânzare din Uniune.

| (87) | Importurile care fac obiectul unor subvenții pot avea un impact semnificativ asupra unei piețe pe care sensibilitatea la prețuri este importantă. Astfel cum se indică în considerentul 628 din regulamentul în litigiu, piața anvelopelor pentru camioane și autobuze din Uniune este o piață foarte competitivă, în care diferențele de preț pot avea un impact major asupra pieței. |
| --- | --- |

(87)

Importurile care fac obiectul unor subvenții pot avea un impact semnificativ asupra unei piețe pe care sensibilitatea la prețuri este importantă. Astfel cum se indică în considerentul 628 din regulamentul în litigiu, piața anvelopelor pentru camioane și autobuze din Uniune este o piață foarte competitivă, în care diferențele de preț pot avea un impact major asupra pieței.

| (88) | În cursul perioadei examinate, astfel cum reiese din tabelele 9-12 din regulamentul în litigiu, prețul mediu al industriei Uniunii a scăzut cu 8 %, în timp ce costul unitar de producție a scăzut cu 6 %. Situația cea mai gravă a fost înregistrată în nivelul 3, unde prețul de vânzare a scăzut cu 5 %, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 1 %. În cele din urmă, societățile din nivelul 3 au fost obligate, din cauza importurilor care fac obiectul unor subvenții, să vândă la un preț egal cu costul lor de producție și, prin urmare, să vândă fără niciun profit și, prin urmare, în pierdere. În consecință, importurile din China au exercitat o blocare a prețurilor din cauza volumelor lor (creștere cu 32 %) și a prețurilor (scădere cu 11 %) în cursul perioadei examinate, ceea ce nu a permis industriei Uniunii să își adapteze în sens ascendent prețurile pentru a ține seama de creșterea costului unitar de producție. |
| --- | --- |

(88)

În cursul perioadei examinate, astfel cum reiese din tabelele 9-12 din regulamentul în litigiu, prețul mediu al industriei Uniunii a scăzut cu 8 %, în timp ce costul unitar de producție a scăzut cu 6 %. Situația cea mai gravă a fost înregistrată în nivelul 3, unde prețul de vânzare a scăzut cu 5 %, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 1 %. În cele din urmă, societățile din nivelul 3 au fost obligate, din cauza importurilor care fac obiectul unor subvenții, să vândă la un preț egal cu costul lor de producție și, prin urmare, să vândă fără niciun profit și, prin urmare, în pierdere. În consecință, importurile din China au exercitat o blocare a prețurilor din cauza volumelor lor (creștere cu 32 %) și a prețurilor (scădere cu 11 %) în cursul perioadei examinate, ceea ce nu a permis industriei Uniunii să își adapteze în sens ascendent prețurile pentru a ține seama de creșterea costului unitar de producție.

| (89) | În consecință, Comisia a concluzionat că, chiar dacă ar fi contestată existența unei subcotări, în cazul de față ar exista o blocare a prețurilor exercitată de importurile vizate. |
| --- | --- |

(89)

În consecință, Comisia a concluzionat că, chiar dacă ar fi contestată existența unei subcotări, în cazul de față ar exista o blocare a prețurilor exercitată de importurile vizate.

6.3.   Legătura de cauzalitate

Legătura de cauzalitate

| (90) | Comisia a examinat dacă ar exista în continuare o legătură de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, având în vedere marjele de subcotare revizuite pentru importurile provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și constatările privind blocarea prețurilor. |
| --- | --- |

(90)

Comisia a examinat dacă ar exista în continuare o legătură de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de producătorii din Uniune, având în vedere marjele de subcotare revizuite pentru importurile provenite de la producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion și constatările privind blocarea prețurilor.

| (91) | În pofida reducerii marjei de subcotare pentru toți exportatorii chinezi incluși în eșantion, cu excepția grupului Xingyuan, acest lucru nu a modificat faptul că importurile de la exportatorii chinezi incluși în eșantion au subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. Astfel, marjele de subcotare revizuite nu au modificat constatarea inițială efectuată de Comisie cu privire la existența legăturii de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile subvenționate din RPC, în secțiunea 5.1 din regulamentul provizoriu și confirmată în secțiunea 5.1 din regulamentul în litigiu. Marjele de subcotare revizuite, precum și constatările suplimentare privind blocarea prețurilor în cazul de față, nu au modificat nici analiza și constatările privind alte cauze ale prejudiciului, astfel cum sunt prezentate la punctul 5.1 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(91)

În pofida reducerii marjei de subcotare pentru toți exportatorii chinezi incluși în eșantion, cu excepția grupului Xingyuan, acest lucru nu a modificat faptul că importurile de la exportatorii chinezi incluși în eșantion au subcotat în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei Uniunii. Astfel, marjele de subcotare revizuite nu au modificat constatarea inițială efectuată de Comisie cu privire la existența legăturii de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de producătorii din Uniune și importurile subvenționate din RPC, în secțiunea 5.1 din regulamentul provizoriu și confirmată în secțiunea 5.1 din regulamentul în litigiu. Marjele de subcotare revizuite, precum și constatările suplimentare privind blocarea prețurilor în cazul de față, nu au modificat nici analiza și constatările privind alte cauze ale prejudiciului, astfel cum sunt prezentate la punctul 5.1 din regulamentul în litigiu.

| (92) | Prin urmare, Comisia și-a menținut concluzia potrivit căreia prejudiciul important adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile subvenționate din RPC și că ceilalți factori, examinați în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura cauzală dintre prejudiciu și importurile subvenționate. |
| --- | --- |

(92)

Prin urmare, Comisia și-a menținut concluzia potrivit căreia prejudiciul important adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile subvenționate din RPC și că ceilalți factori, examinați în mod individual sau colectiv, nu au atenuat legătura cauzală dintre prejudiciu și importurile subvenționate.

7.   REEXAMINAREA MARJELOR DE PREJUDICIU ALE SOCIETĂȚILOR CARE FAC OBIECTUL REDESCHIDERII

REEXAMINAREA MARJELOR DE PREJUDICIU ALE SOCIETĂȚILOR CARE FAC OBIECTUL REDESCHIDERII

| (93) | La punctul 179 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că „calculul marjei de prejudiciu constă în compararea prețurilor la import utilizate la calcularea subcotării prețurilor, pe de o parte, cu prețurile neprejudiciabile ale produsului similar, care include un profit țintă ce reflectă condițiile normale ale pieței, pe de altă parte. În consecință, o eroare privind stadiul comercial la care se efectuează comparația prețurilor poate avea un impact atât asupra calculului subcotării prețurilor, cât și asupra calculului marjei de prejudiciu”. |
| --- | --- |

(93)

La punctul 179 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că „calculul marjei de prejudiciu constă în compararea prețurilor la import utilizate la calcularea subcotării prețurilor, pe de o parte, cu prețurile neprejudiciabile ale produsului similar, care include un profit țintă ce reflectă condițiile normale ale pieței, pe de altă parte. În consecință, o eroare privind stadiul comercial la care se efectuează comparația prețurilor poate avea un impact atât asupra calculului subcotării prețurilor, cât și asupra calculului marjei de prejudiciu”.

calculul marjei de prejudiciu constă în compararea prețurilor la import utilizate la calcularea subcotării prețurilor, pe de o parte, cu prețurile neprejudiciabile ale produsului similar, care include un profit țintă ce reflectă condițiile normale ale pieței, pe de altă parte. În consecință, o eroare privind stadiul comercial la care se efectuează comparația prețurilor poate avea un impact atât asupra calculului subcotării prețurilor, cât și asupra calculului marjei de prejudiciu

| (94) | Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a recalculat nivelul de eliminare a prejudiciului pentru toate societățile care fac obiectul redeschiderii. |
| --- | --- |

(94)

Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a recalculat nivelul de eliminare a prejudiciului pentru toate societățile care fac obiectul redeschiderii.

| (95) | În cadrul investigației inițiale, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului în cursul perioadei de investigație, comparând:






  — | prețul neprejudiciabil mediu ponderat, pe tip de produs, al celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, facturat clienților independenți de pe piața din Uniune, ajustat la un nivel franco fabrică; |
| --- | --- | --- |

(95)

În cadrul investigației inițiale, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului în cursul perioadei de investigație, comparând:

—

prețul neprejudiciabil mediu ponderat, pe tip de produs, al celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, facturat clienților independenți de pe piața din Uniune, ajustat la un nivel franco fabrică;

| — | același preț de export stabilit în considerentul 76 al doilea alineat de mai sus. |
| --- | --- |

—

același preț de export stabilit în considerentul 76 al doilea alineat de mai sus.

| (96) | Prețul neprejudiciabil al industriei Uniunii se bazează pe costul de producție per tip de produs, incluzând costurile VAG, la care se adaugă un profit rezonabil și se stabilește la nivel franco fabrică. Cu toate acestea, în cazul de față, Comisia nu a dispus de informații suficient de detaliate și verificate privind costurile de producție pe baza NCP, ceea ce este necesar pentru calcularea marjei de prejudiciu descrise mai sus. Având în vedere circumstanțele speciale din acest caz și observând că nu a existat nicio diferență de preț în funcție de canalul de vânzări utilizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion, prețul neprejudiciabil s-a bazat, în mod excepțional, pe prețul de vânzare final pe tip de produs, vândut direct sau prin intermediul entităților de vânzare afiliate și facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, astfel cum se descrie în considerentul 95 primul alineat de mai sus, din care s-a dedus profitul real și s-a adăugat apoi un profit rezonabil. Având în vedere aceste circumstanțe speciale și pentru a se conforma hotărârii, s-a considerat adecvat să se compare prețul respectiv cu prețul final de vânzare al producătorilor-exportatori în mod simetric, și anume la nivelul importatorilor afiliați, ajustat, de asemenea, numai pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului, astfel cum se descrie în considerentul 76 al doilea alineat de mai sus, dar incluzând costurile VAG și profitul importatorilor afiliați ai producătorilor-exportatori cu sediul în Uniune. |
| --- | --- |

(96)

Prețul neprejudiciabil al industriei Uniunii se bazează pe costul de producție per tip de produs, incluzând costurile VAG, la care se adaugă un profit rezonabil și se stabilește la nivel franco fabrică. Cu toate acestea, în cazul de față, Comisia nu a dispus de informații suficient de detaliate și verificate privind costurile de producție pe baza NCP, ceea ce este necesar pentru calcularea marjei de prejudiciu descrise mai sus. Având în vedere circumstanțele speciale din acest caz și observând că nu a existat nicio diferență de preț în funcție de canalul de vânzări utilizat de producătorii din Uniune incluși în eșantion, prețul neprejudiciabil s-a bazat, în mod excepțional, pe prețul de vânzare final pe tip de produs, vândut direct sau prin intermediul entităților de vânzare afiliate și facturat clienților neafiliați de pe piața Uniunii, ajustat la un nivel franco fabrică, astfel cum se descrie în considerentul 95 primul alineat de mai sus, din care s-a dedus profitul real și s-a adăugat apoi un profit rezonabil. Având în vedere aceste circumstanțe speciale și pentru a se conforma hotărârii, s-a considerat adecvat să se compare prețul respectiv cu prețul final de vânzare al producătorilor-exportatori în mod simetric, și anume la nivelul importatorilor afiliați, ajustat, de asemenea, numai pentru a ține seama de taxele vamale și de costurile ulterioare importului, astfel cum se descrie în considerentul 76 al doilea alineat de mai sus, dar incluzând costurile VAG și profitul importatorilor afiliați ai producătorilor-exportatori cu sediul în Uniune.

| (97) | În plus, având în vedere constatările Tribunalului de la punctul 190 din hotărârea sa, Comisia a analizat cu atenție dacă au existat alte aspecte legate de stadiul comercial, care ar necesita o compensare în scopul efectuării unei comparații echitabile, având în vedere faptul că 87 % din eșantionul de producători din Uniune vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate și mulți producători-exportatori au efectuat, de asemenea, vânzări directe către clienți finali. Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 96, la calcularea marjei de prejudiciu au fost utilizate prețurile finale de vânzare pe tip de produs ale industriei Uniunii. În consecință, astfel cum a subliniat Tribunalul la punctul 179 din hotărârea sa, constatările efectuate cu privire la calcularea subcotării au fost pe deplin valabile și pentru calcularea marjei de prejudiciu, în ceea ce privește o comparație echitabilă. Astfel cum s-a explicat în considerentele 80 și 81 de mai sus, Comisia nu a detectat niciun alt aspect legat de nivelul comercial care ar necesita o ajustare în scopul efectuării unei comparații echitabile. |
| --- | --- |

(97)

În plus, având în vedere constatările Tribunalului de la punctul 190 din hotărârea sa, Comisia a analizat cu atenție dacă au existat alte aspecte legate de stadiul comercial, care ar necesita o compensare în scopul efectuării unei comparații echitabile, având în vedere faptul că 87 % din eșantionul de producători din Uniune vândut prin intermediul unor entități de vânzare afiliate și mulți producători-exportatori au efectuat, de asemenea, vânzări directe către clienți finali. Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 96, la calcularea marjei de prejudiciu au fost utilizate prețurile finale de vânzare pe tip de produs ale industriei Uniunii. În consecință, astfel cum a subliniat Tribunalul la punctul 179 din hotărârea sa, constatările efectuate cu privire la calcularea subcotării au fost pe deplin valabile și pentru calcularea marjei de prejudiciu, în ceea ce privește o comparație echitabilă. Astfel cum s-a explicat în considerentele 80 și 81 de mai sus, Comisia nu a detectat niciun alt aspect legat de nivelul comercial care ar necesita o ajustare în scopul efectuării unei comparații echitabile.

| (98) | Marjele de prejudiciu revizuite astfel stabilite au fost următoarele:






  Societate | Nivel de eliminare a prejudiciului (%) |
| --- | --- | --- |
| Grupul Xingyuan | 55,07  % |
| Grupul GITI | 28,51  % |
| Grupul Hankook | 10,31  % |
| Aeolus / Pirelli | 27,56  % |
| Societățile care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping | 23,15  % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd  (43) | 55,07  % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (44) | 55,07  % |

(98)

Marjele de prejudiciu revizuite astfel stabilite au fost următoarele:

Societate

Nivel de eliminare a prejudiciului (%)

Grupul Xingyuan

55,07  %

Grupul GITI

28,51  %

Grupul Hankook

10,31  %

Aeolus / Pirelli

27,56  %

Societățile care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping

23,15  %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd  (43)

43

55,07  %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (44)

44

55,07  %

8.   COMUNICAREA DATELOR SPECIFICATE DE INSTANȚĂ PENTRU A PERMITE SOLICITANȚILOR SĂ ÎȘI EXERCITE DREPTUL LA APĂRARE

COMUNICAREA DATELOR SPECIFICATE DE INSTANȚĂ PENTRU A PERMITE SOLICITANȚILOR SĂ ÎȘI EXERCITE DREPTUL LA APĂRARE

| (99) | Tribunalul a arătat, la punctul 33 din hotărârea sa, că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat niciuna dintre datele menționate la punctul 244 din aceeași hotărâre. |
| --- | --- |

(99)

Tribunalul a arătat, la punctul 33 din hotărârea sa, că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat niciuna dintre datele menționate la punctul 244 din aceeași hotărâre.

| (100) | Tribunalul a enumerat datele în cauză la punctul 244 din hotărâre:






  — | indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte; |
| --- | --- | --- |

(100)

Tribunalul a enumerat datele în cauză la punctul 244 din hotărâre:

—

indicatorii de prejudiciu bruți, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte;

| — | indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării; |
| --- | --- |

—

indicatorii de prejudiciu, alții decât profitabilitatea, după revizuirea ponderării;

| — | anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția; |
| --- | --- |

—

anumite informații referitoare la sursele de date macroeconomice privind prejudiciul și lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția;

| — | volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

volumul total exact al vânzărilor IMM-urilor din industria Uniunii care au cooperat la investigații și informațiile referitoare la proporția IMM-urilor din industria Uniunii.

8.1.   Indicatori de prejudiciu, cu și fără ponderare, și pentru IMM-uri și întreprinderile mari, separat

Indicatori de prejudiciu, cu și fără ponderare, și pentru IMM-uri și întreprinderile mari, separat

| (101) | La punctele 215-235 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că, în urma modificărilor ponderii efectuate în etapa definitivă (a se vedea considerentele 707-711 din regulamentul în litigiu), Comisia a calculat și a arătat în mod corect profitabilitatea vânzărilor în Uniune în ceea ce privește industria Uniunii, în ansamblu (tabelul 16 din regulamentul în litigiu) și în nivelul 3 (tabelul 20 din regulamentul în litigiu). Cu toate acestea, astfel cum a arătat Tribunalul la punctul 227 din hotărârea sa, era necesar să se recalculeze toți indicatorii microeconomici, alții decât profitabilitatea, ca urmare a modificării metodei de ponderare. Prin faptul că nu a procedat astfel, Comisia nu a examinat în mod obiectiv impactul importurilor care fac obiectul unor subvenții, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază. |
| --- | --- |

(101)

La punctele 215-235 din hotărârea sa, Tribunalul a constatat că, în urma modificărilor ponderii efectuate în etapa definitivă (a se vedea considerentele 707-711 din regulamentul în litigiu), Comisia a calculat și a arătat în mod corect profitabilitatea vânzărilor în Uniune în ceea ce privește industria Uniunii, în ansamblu (tabelul 16 din regulamentul în litigiu) și în nivelul 3 (tabelul 20 din regulamentul în litigiu). Cu toate acestea, astfel cum a arătat Tribunalul la punctul 227 din hotărârea sa, era necesar să se recalculeze toți indicatorii microeconomici, alții decât profitabilitatea, ca urmare a modificării metodei de ponderare. Prin faptul că nu a procedat astfel, Comisia nu a examinat în mod obiectiv impactul importurilor care fac obiectul unor subvenții, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din regulamentul antisubvenție de bază.

| (102) | În consecință, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în secțiunile următoare, Comisia a analizat impactul aplicării ponderării stabilite în etapa definitivă asupra tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea și profitabilitatea globală a nivelului 3 (denumită în continuare „ponderarea revizuită”). Astfel cum se arată mai jos, aplicarea acestei ponderi revizuite nu a modificat în mod substanțial niciuna dintre constatările făcute de Comisie cu privire la indicatorii microeconomici. În consecință, existența unui prejudiciu important în cursul perioadei examinate a fost confirmată. |
| --- | --- |

(102)

În consecință, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, în secțiunile următoare, Comisia a analizat impactul aplicării ponderării stabilite în etapa definitivă asupra tuturor indicatorilor microeconomici, alții decât profitabilitatea și profitabilitatea globală a nivelului 3 (denumită în continuare „ponderarea revizuită”). Astfel cum se arată mai jos, aplicarea acestei ponderi revizuite nu a modificat în mod substanțial niciuna dintre constatările făcute de Comisie cu privire la indicatorii microeconomici. În consecință, existența unui prejudiciu important în cursul perioadei examinate a fost confirmată.

| (103) | În plus, la punctul 244 din hotărârea sa, Tribunalul a arătat că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat indicatorii de prejudiciu brut, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte. Cu toate acestea, Tribunalul nu a solicitat Comisiei să își restabilească constatările privind prejudiciul fără aplicarea unor ajustări de ponderare. Dimpotrivă, Tribunalul s-a limitat să statueze că acești indicatori de prejudiciu brut, înainte de aplicarea oricărei ajustări de ponderare, ar fi trebuit să fie divulgați părților în cauză. |
| --- | --- |

(103)

În plus, la punctul 244 din hotărârea sa, Tribunalul a arătat că Comisia a încălcat dreptul la apărare al solicitanților prin faptul că nu le-a comunicat indicatorii de prejudiciu brut, înainte de aplicarea ajustărilor de ponderare, precum și datele referitoare la IMM-uri, pe de o parte, și la întreprinderile mari, pe de altă parte. Cu toate acestea, Tribunalul nu a solicitat Comisiei să își restabilească constatările privind prejudiciul fără aplicarea unor ajustări de ponderare. Dimpotrivă, Tribunalul s-a limitat să statueze că acești indicatori de prejudiciu brut, înainte de aplicarea oricărei ajustări de ponderare, ar fi trebuit să fie divulgați părților în cauză.

| (104) | Având în vedere cele de mai sus, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, Comisia a arătat, în secțiunile următoare, indicatorii microeconomici stabiliți: (1) în etapa provizorie cuprinsă în regulamentul provizoriu, (2) în etapa definitivă după revizuirea ponderării (denumită „ponderare revizuită” în toate tabelele de mai jos), (3) fără nicio ajustare a ponderării și (4) în cadrul nivelului 3: (4a) indicatori numai pentru IMM-uri și (4b) indicatori numai pentru întreprinderile mari. |
| --- | --- |

(104)

Având în vedere cele de mai sus, pentru a se conforma hotărârii Tribunalului, Comisia a arătat, în secțiunile următoare, indicatorii microeconomici stabiliți: (1) în etapa provizorie cuprinsă în regulamentul provizoriu, (2) în etapa definitivă după revizuirea ponderării (denumită „ponderare revizuită” în toate tabelele de mai jos), (3) fără nicio ajustare a ponderării și (4) în cadrul nivelului 3: (4a) indicatori numai pentru IMM-uri și (4b) indicatori numai pentru întreprinderile mari.

8.1.1.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

Observații preliminare

Observații preliminare

| (105) | Astfel cum se explică în considerentele 704-711 din regulamentul în litigiu, Comisia a considerat că indicatorii microeconomici nu au putut reflecta situația reală a industriei Uniunii, deoarece societățile mari incluse în eșantion au avut un impact mai mare asupra datelor globale decât IMM-urile incluse în eșantion, în timp ce ponderea acestora din urmă în totalul vânzărilor industriei Uniunii a fost de aproximativ 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Astfel cum se explică în considerentele 704-711 din regulamentul în litigiu, Comisia a considerat că indicatorii microeconomici nu au putut reflecta situația reală a industriei Uniunii, deoarece societățile mari incluse în eșantion au avut un impact mai mare asupra datelor globale decât IMM-urile incluse în eșantion, în timp ce ponderea acestora din urmă în totalul vânzărilor industriei Uniunii a fost de aproximativ 13 %.

| (106) | Prin urmare, Comisia a decis să mărească ponderea IMM-urilor incluse în eșantion. Ponderea de mai jos a fost aplicată în regulamentul în litigiu în etapa definitivă. În primul rând, Comisia a stabilit procentele de vânzări ale IMM-urilor și ale societăților mari din totalul vânzărilor din Uniune. În al doilea rând, Comisia a exprimat vânzările IMM-urilor incluse în eșantion și ale marilor producători incluși în eșantion, cu volumul lor respectiv în totalul vânzărilor din Uniune. În cele din urmă, au fost comparate procentele, iar datele privind IMM-urile au fost majorate pentru a reflecta același procent ca și societățile mari incluse în eșantion. A se consulta, de asemenea, considerentul 147 de mai jos. În etapa provizorie, Comisia a utilizat, de asemenea, o ajustare suplimentară (și anume, pentru a reflecta proporția fiecărui nivel în vânzările din Uniune în cadrul datelor incluse în eșantion). Cu toate acestea, astfel cum se explică în regulamentul în litigiu, această ajustare a fost abandonată în etapa definitivă, întrucât părțile interesate au contestat utilizarea unei rate fixe în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(106)

Prin urmare, Comisia a decis să mărească ponderea IMM-urilor incluse în eșantion. Ponderea de mai jos a fost aplicată în regulamentul în litigiu în etapa definitivă. În primul rând, Comisia a stabilit procentele de vânzări ale IMM-urilor și ale societăților mari din totalul vânzărilor din Uniune. În al doilea rând, Comisia a exprimat vânzările IMM-urilor incluse în eșantion și ale marilor producători incluși în eșantion, cu volumul lor respectiv în totalul vânzărilor din Uniune. În cele din urmă, au fost comparate procentele, iar datele privind IMM-urile au fost majorate pentru a reflecta același procent ca și societățile mari incluse în eșantion. A se consulta, de asemenea, considerentul 147 de mai jos. În etapa provizorie, Comisia a utilizat, de asemenea, o ajustare suplimentară (și anume, pentru a reflecta proporția fiecărui nivel în vânzările din Uniune în cadrul datelor incluse în eșantion). Cu toate acestea, astfel cum se explică în regulamentul în litigiu, această ajustare a fost abandonată în etapa definitivă, întrucât părțile interesate au contestat utilizarea unei rate fixe în cursul perioadei examinate.

| (107) | Ajustarea de ponderare a avut un impact asupra rezultatului microindicatorilor generali, dar și asupra nivelului 3, deoarece atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile erau active la acest nivel. Tendințele de la nivelurile 1 și 2 nu au fost afectate, deoarece doar întreprinderile mari își desfășurau activitatea la aceste niveluri. Astfel cum s-a subliniat în considerentul 102, ajustarea de ponderare a avut un impact limitat asupra indicatorilor microeconomici generali, deoarece vânzările IMM-urilor în cursul perioadei de investigație au fost estimate la aproximativ 13 % din totalul vânzărilor din Uniune efectuate în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(107)

Ajustarea de ponderare a avut un impact asupra rezultatului microindicatorilor generali, dar și asupra nivelului 3, deoarece atât întreprinderile mari, cât și IMM-urile erau active la acest nivel. Tendințele de la nivelurile 1 și 2 nu au fost afectate, deoarece doar întreprinderile mari își desfășurau activitatea la aceste niveluri. Astfel cum s-a subliniat în considerentul 102, ajustarea de ponderare a avut un impact limitat asupra indicatorilor microeconomici generali, deoarece vânzările IMM-urilor în cursul perioadei de investigație au fost estimate la aproximativ 13 % din totalul vânzărilor din Uniune efectuate în cursul perioadei de investigație.

8.1.1.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (108) | Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează.

  Tabelul 1


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție











  Pe baza: | În EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 9 din regulamentul în litigiu | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Ponderare revizuită | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Fără ponderare | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Tabelul 9 din regulamentul în litigiu | Costul mediu de producție | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Ponderare revizuită | Costul mediu de producție | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Fără ponderare | Costul mediu de producție | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(108)

Prețurile de vânzare unitare medii ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion practicate față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează.

Tabelul 1

Tabelul 1

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție

Pe baza:

În EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 9 din regulamentul în litigiu

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

237

225

216

218

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

95

95

91

91

92

92

Ponderare revizuită

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

239

228

219

220

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

95

95

92

92

92

92

Fără ponderare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

252

238

226

228

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

94

94

90

90

90

90

Tabelul 9 din regulamentul în litigiu

Costul mediu de producție

200

188

183

188

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

94

94

91

91

94

94

Ponderare revizuită

Costul mediu de producție

202

189

185

190

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

94

94

92

92

94

94

Fără ponderare

Costul mediu de producție

209

192

188

192

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

92

92

90

90

92

92

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (109) | În pofida diferenței nominale dintre prețul de vânzare unitar mediu stabilit în cadrul diferitelor opțiuni pentru perioada examinată, în ceea ce privește tendința generală, nu s-a constatat nicio diferență între ponderea utilizată în etapa provizorie și cea utilizată în etapa definitivă. Fără nicio ponderare, prețul de vânzare unitar mediu a scăzut cu 2 puncte procentuale mai mult decât în celelalte două scenarii. Aceeași concluzie ar putea fi trasă și în ceea ce privește tendințele observate în ceea ce privește costurile medii de producție. |
| --- | --- |

(109)

În pofida diferenței nominale dintre prețul de vânzare unitar mediu stabilit în cadrul diferitelor opțiuni pentru perioada examinată, în ceea ce privește tendința generală, nu s-a constatat nicio diferență între ponderea utilizată în etapa provizorie și cea utilizată în etapa definitivă. Fără nicio ponderare, prețul de vânzare unitar mediu a scăzut cu 2 puncte procentuale mai mult decât în celelalte două scenarii. Aceeași concluzie ar putea fi trasă și în ceea ce privește tendințele observate în ceea ce privește costurile medii de producție.

| (110) | Ponderarea sau, mai degrabă, absența acesteia nu a avut niciun impact asupra concluziei pentru nivelurile 1 și 2. În ceea ce privește nivelul 3, astfel cum se arată în tabelele 2, 3 și 4 de mai jos, Comisia a examinat impactul ponderării și al neaplicării sale pentru trei seturi de date: pentru nivelul general 3, pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea pe acel nivel și pentru IMM-uri.

  Tabelul 2


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3











  Pe baza: | În EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 12 din regulamentul în litigiu | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Ponderare revizuită | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Fără ponderare | Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Tabelul 12 din regulamentul în litigiu | Costul mediu de producție | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Ponderare revizuită | Costul mediu de producție | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Fără ponderare | Costul mediu de producție | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(110)

Ponderarea sau, mai degrabă, absența acesteia nu a avut niciun impact asupra concluziei pentru nivelurile 1 și 2. În ceea ce privește nivelul 3, astfel cum se arată în tabelele 2, 3 și 4 de mai jos, Comisia a examinat impactul ponderării și al neaplicării sale pentru trei seturi de date: pentru nivelul general 3, pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea pe acel nivel și pentru IMM-uri.

Tabelul 2

Tabelul 2

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3

Pe baza:

În EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 12 din regulamentul în litigiu

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

181

176

172

172

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

97

97

95

95

95

95

Ponderare revizuită

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

180

176

172

171

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

98

98

95

95

95

95

Fără ponderare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

201

191

182

180

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

95

95

90

90

90

90

Tabelul 12 din regulamentul în litigiu

Costul mediu de producție

170

175

167

172

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

103

103

98

98

101

101

Ponderare revizuită

Costul mediu de producție

170

175

167

172

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

103

103

99

99

101

101

Fără ponderare

Costul mediu de producție

182

181

170

173

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

99

99

93

93

95

95

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (111) | Pentru nivelul 3, tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție nu a fost afectată de revizuirea ponderării în etapa definitivă. În absența oricărei ponderări, tendințele prețului unitar de vânzare și ale costului de producție unitar au arătat o scădere mai pronunțată pentru ambii indicatori, cu cel puțin 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Aceste tendințe au reflectat în principal tendința observată mai jos pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. |
| --- | --- |

(111)

Pentru nivelul 3, tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție nu a fost afectată de revizuirea ponderării în etapa definitivă. În absența oricărei ponderări, tendințele prețului unitar de vânzare și ale costului de producție unitar au arătat o scădere mai pronunțată pentru ambii indicatori, cu cel puțin 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Aceste tendințe au reflectat în principal tendința observată mai jos pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3.

| (112) | Astfel cum se poate observa în tabelul 3 de mai jos, pentru societățile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3, tendința a fost semnificativ mai gravă în comparație cu tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție.

  Tabelul 3


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai întreprinderile mari










  Pe baza
  EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indice 2014=100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Costul mediu de producție | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indice 2014=100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(112)

Astfel cum se poate observa în tabelul 3 de mai jos, pentru societățile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3, tendința a fost semnificativ mai gravă în comparație cu tendința generală a prețului de vânzare unitar și a costului unitar de producție.

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai întreprinderile mari

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai întreprinderile mari

Pe baza

EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

207

195

184

183

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

94

94

89

89

88

88

Costul mediu de producție

186

183

171

174

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

98

98

92

92

93

93

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (113) | Tabelul 4 de mai jos a arătat că, pentru IMM-urile care erau active doar în nivelul 3, evoluția costului unitar de producție s-a deteriorat în cursul perioadei examinate, cu o creștere a costurilor de 7 %. În paralel, prețul unitar a scăzut cu 2 %.

  Tabelul 4


  Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai IMM-uri










  În EUR/unitate | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indice 2014=100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Costul mediu de producție | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indice 2014=100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(113)

Tabelul 4 de mai jos a arătat că, pentru IMM-urile care erau active doar în nivelul 3, evoluția costului unitar de producție s-a deteriorat în cursul perioadei examinate, cu o creștere a costurilor de 7 %. În paralel, prețul unitar a scăzut cu 2 %.

Tabelul 4

Tabelul 4

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai IMM-uri

Prețurile de vânzare în Uniune și costul de producție – nivelul 3: Numai IMM-uri

În EUR/unitate

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

164

164

162

161

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

100

100

99

99

98

98

Costul mediu de producție

159

170

164

171

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

107

107

103

103

107

107

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

8.1.1.2.   Costurile cu forța de muncă

Costurile cu forța de muncă

| (114) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Costurile medii cu forța de muncă pe angajat | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 13 din regulamentul în litigiu | Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Ponderare revizuită | Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Fără ponderare | Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(114)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 13 din regulamentul în litigiu

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

102

102

105

105

106

106

Ponderare revizuită

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

102

102

105

105

106

106

Fără ponderare

Costurile medii cu forța de muncă pe angajat (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

102

102

105

105

105

105

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (115) | Costul mediu cu forța de muncă a crescut în cursul perioadei examinate cu 6 % în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 5 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. |
| --- | --- |

(115)

Costul mediu cu forța de muncă a crescut în cursul perioadei examinate cu 6 % în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 5 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare.

8.1.1.3.   Stocurile

Stocurile

| (116) | Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 6


  Stocurile | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 14 din regulamentul în litigiu | Stocuri finale (indice 2014=100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Stocuri finale, ca procentaj din producție | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Ponderare revizuită | Stocuri finale (indice 2014=100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Stocuri finale, ca procentaj din producție | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Fără ponderare | Stocuri finale (indice 2014=100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Stocuri finale, ca procentaj din producție | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(116)

Nivelurile stocurilor producătorilor din cadrul Uniunii incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Stocurile

Stocurile

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 14 din regulamentul în litigiu

Stocuri finale (indice 2014=100)

Stocuri finale (indice 2014=100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Stocuri finale, ca procentaj din producție

7  %

6  %

7  %

9  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

81

81

97

97

134

134

Ponderare revizuită

Stocuri finale (indice 2014=100)

Stocuri finale (indice 2014=100)

100

100

82

82

99

99

146

146

Stocuri finale, ca procentaj din producție

7  %

6  %

7  %

9  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

83

83

97

97

137

137

Fără ponderare

Stocuri finale (indice 2014=100)

Stocuri finale (indice 2014=100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Stocuri finale, ca procentaj din producție

6  %

5  %

6  %

8  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

84

84

96

96

135

135

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (117) | Stocurile au crescut 44 % / 46 % în cursul perioadei examinate în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 48 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Stocurile finale au ajuns la aproximativ 9 % din producția anuală în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 8 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Această situație a avut un impact negativ asupra situației financiare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(117)

Stocurile au crescut 44 % / 46 % în cursul perioadei examinate în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 48 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Stocurile finale au ajuns la aproximativ 9 % din producția anuală în cazul ambelor tipuri de ponderare și cu 8 % atunci când nu s-a aplicat nicio ponderare. Această situație a avut un impact negativ asupra situației financiare a producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

8.1.1.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (118) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

  Tabelul 7


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 15 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Tabelul 16 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Fără ponderare | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Tabelul 15 din regulamentul în litigiu | Flux de lichidități (milioane EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Ponderare revizuită | Flux de lichidități (milioane EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Fără ponderare | Flux de lichidități (milioane EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Tabelul 15 din regulamentul în litigiu | Investiții (milioane EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Ponderare revizuită | Investiții (milioane EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Fără ponderare | Investiții (milioane EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Tabelul 15 din regulamentul în litigiu | Randamentul investițiilor | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Ponderare revizuită | Randamentul investițiilor | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Fără ponderare | Randamentul investițiilor | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(118)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în perioada examinată după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 15 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Tabelul 16 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Fără ponderare

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

113

113

101

101

92

92

Tabelul 15 din regulamentul în litigiu

Flux de lichidități (milioane EUR)

309

312

292

272

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

101

101

94

94

88

88

Ponderare revizuită

Flux de lichidități (milioane EUR)

272

281

264

244

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

103

103

97

97

90

90

Fără ponderare

Flux de lichidități (milioane EUR)

264

277

255

246

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

105

105

97

97

93

93

Tabelul 15 din regulamentul în litigiu

Investiții (milioane EUR)

86

63

59

65

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

73

73

69

69

76

76

Ponderare revizuită

Investiții (milioane EUR)

78

55

53

58

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

71

71

68

68

74

74

Fără ponderare

Investiții (milioane EUR)

72

52

50

56

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

72

72

69

69

78

78

Tabelul 15 din regulamentul în litigiu

Randamentul investițiilor

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

103

103

92

92

84

84

Ponderare revizuită

Randamentul investițiilor

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

105

105

92

92

87

87

Fără ponderare

Randamentul investițiilor

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

105

105

92

92

86

86

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (119) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri obținută din vânzările respective.

| (120) | Pe baza celor două tipuri de ponderare, tendința profitabilității globale a fost similară, cu o scădere de la 15,6 %/15,4 % în 2014 la 13,7 % în perioada de investigație. Aceasta a fost calculată pe baza ponderii fiecăruia dintre niveluri în totalul vânzărilor. Fără nicio ponderare, profitabilitatea globală a scăzut de la 16,9 % în 2014 la 15,6 %. |
| --- | --- |

(120)

Pe baza celor două tipuri de ponderare, tendința profitabilității globale a fost similară, cu o scădere de la 15,6 %/15,4 % în 2014 la 13,7 % în perioada de investigație. Aceasta a fost calculată pe baza ponderii fiecăruia dintre niveluri în totalul vânzărilor. Fără nicio ponderare, profitabilitatea globală a scăzut de la 16,9 % în 2014 la 15,6 %.

| (121) | Scăderea profitabilității pentru cele trei metodologii a fost rezultatul unei diferențe de 2 puncte procentuale între prețuri și costuri. |
| --- | --- |

(121)

Scăderea profitabilității pentru cele trei metodologii a fost rezultatul unei diferențe de 2 puncte procentuale între prețuri și costuri.

| (122) | Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 102, profitabilitatea globală a fost deja comunicată în regulamentul definitiv și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate. La aplicarea celor trei metodologii diferite, profitabilitatea globală a fost influențată de profitabilitatea de la nivelul 1 și de la nivelul 2, în timp ce profitabilitatea de la nivelul 3 fără ponderare a scăzut cu aproximativ 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în tabelul 9 de mai jos. În plus, tendința relativă a profitabilității pentru întreaga industrie a Uniunii a fost și ea descrescătoare. |
| --- | --- |

(122)

Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 102, profitabilitatea globală a fost deja comunicată în regulamentul definitiv și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate. La aplicarea celor trei metodologii diferite, profitabilitatea globală a fost influențată de profitabilitatea de la nivelul 1 și de la nivelul 2, în timp ce profitabilitatea de la nivelul 3 fără ponderare a scăzut cu aproximativ 5 puncte procentuale în cursul perioadei examinate, astfel cum se indică în tabelul 9 de mai jos. În plus, tendința relativă a profitabilității pentru întreaga industrie a Uniunii a fost și ea descrescătoare.

| (123) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități arată o scădere cu 7-12 % atunci când este exprimată fără ponderare sau cu ponderarea provizorie. |
| --- | --- |

(123)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea producătorilor din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități arată o scădere cu 7-12 % atunci când este exprimată fără ponderare sau cu ponderarea provizorie.

| (124) | Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pentru cele trei metodologii, de aproximativ 15 puncte procentuale, în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(124)

Randamentul investițiilor este profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor. Acesta a avut o evoluție negativă pentru cele trei metodologii, de aproximativ 15 puncte procentuale, în cursul perioadei examinate.

| (125) | În ceea ce privește nivelul 2, revizuirea ponderării între ponderarea provizorie și cea definitivă a avut un impact asupra valorilor, dar nu și asupra tendinței generale observate. Prin urmare, s-au confirmat considerentele 781 și 782 din regulamentul în litigiu.

  Tabelul 8


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor: Nivelul 2











  Pe baza: | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 18 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Ponderare revizuită | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Tabelul 18 din regulamentul în litigiu | Flux de lichidități (milioane EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Ponderare revizuită | Flux de lichidități (milioane EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Tabelul 18 din regulamentul în litigiu | Investiții (milioane EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Ponderare revizuită | Investiții (milioane EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Tabelul 18 din regulamentul în litigiu | Randamentul investițiilor | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Ponderare revizuită | Randamentul investițiilor | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(125)

În ceea ce privește nivelul 2, revizuirea ponderării între ponderarea provizorie și cea definitivă a avut un impact asupra valorilor, dar nu și asupra tendinței generale observate. Prin urmare, s-au confirmat considerentele 781 și 782 din regulamentul în litigiu.

Tabelul 8

Tabelul 8

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor: Nivelul 2

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor: Nivelul 2

Pe baza:

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 18 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

93

93

90

90

86

86

Ponderare revizuită

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

93

93

90

90

86

86

Tabelul 18 din regulamentul în litigiu

Flux de lichidități (milioane EUR)

88

76

65

69

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

86

86

74

74

78

78

Ponderare revizuită

Flux de lichidități (milioane EUR)

53

46

39

41

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

86

86

74

74

78

78

Tabelul 18 din regulamentul în litigiu

Investiții (milioane EUR)

18

16

15

17

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

92

92

84

84

97

97

Ponderare revizuită

Investiții (milioane EUR)

10

10

9

10

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

92

92

84

84

97

97

Tabelul 18 din regulamentul în litigiu

Randamentul investițiilor

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

105

105

98

98

79

79

Ponderare revizuită

Randamentul investițiilor

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

105

105

98

98

79

79

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (126) | O analiză specifică bazată pe aceeași metodologie precum cea descrisă a fost efectuată pentru nivelul 3, pentru IMM-urile active în nivelul 3 și pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. |
| --- | --- |

(126)

O analiză specifică bazată pe aceeași metodologie precum cea descrisă a fost efectuată pentru nivelul 3, pentru IMM-urile active în nivelul 3 și pentru întreprinderile mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3.

| (127) | Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 102, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost deja comunicată în regulamentul în litigiu și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate. |
| --- | --- |

(127)

Comisia a reamintit că, astfel cum se explică în considerentul 102, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost deja comunicată în regulamentul în litigiu și nu a făcut obiectul constatărilor Tribunalului cu privire la erorile identificate. Profitabilitatea a fost prezentată în tabelul de mai sus numai din motive de exhaustivitate.

| (128) | Pentru nivelul general 3, tendința profitabilității pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare a fost considerată similară. Acest lucru se datorează faptului că pierderile raportate de IMM-uri au avut o pondere mai mare în calculul global, deoarece pierderile pentru IMM-uri au fost deosebit de pronunțate (-6,1 % în perioada de investigație). Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost apropiată de profitabilitatea raportată de societățile mari care își desfășoară activitatea în acel nivel. Profitabilitatea întreprinderilor mari din nivelul 3 s-a redus la jumătate din 2014 până la perioada de investigație, de la 10 % la 4,8 %. |
| --- | --- |

(128)

Pentru nivelul general 3, tendința profitabilității pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare a fost considerată similară. Acest lucru se datorează faptului că pierderile raportate de IMM-uri au avut o pondere mai mare în calculul global, deoarece pierderile pentru IMM-uri au fost deosebit de pronunțate (-6,1 % în perioada de investigație). Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a fost apropiată de profitabilitatea raportată de societățile mari care își desfășoară activitatea în acel nivel. Profitabilitatea întreprinderilor mari din nivelul 3 s-a redus la jumătate din 2014 până la perioada de investigație, de la 10 % la 4,8 %.

| (129) | În ceea ce privește nivelul 3, fluxul net de lichidități a scăzut semnificativ cu aproximativ 60 % pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 35 % fără ponderare. Randamentul investițiilor a scăzut cu aproximativ 66 puncte procentuale pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 48 puncte procentuale fără ponderare în cursul perioadei examinate. Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a reflectat profitabilitatea societăților mari din nivelul 3, astfel cum se preconizează în considerentul 783 din regulamentul în litigiu.

  Tabelul 9


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor: Nivelul 3











  Pe baza: | | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabelul 19 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | -0,4  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 10 | 45 | -7 |
| Tabelul 20 din regulamentul în litigiu | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | -0,7  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 9 | 45 | -12 |
| Fără ponderare | Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Tabelul 19 din regulamentul în litigiu | Flux de lichidități (milioane EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Ponderare revizuită | Flux de lichidități (milioane EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Fără ponderare | Flux de lichidități (milioane EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Tabelul 19 din regulamentul în litigiu | Investiții (milioane EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Ponderare revizuită | Investiții (milioane EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Fără ponderare | Investiții (milioane EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indice 2014=100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Tabelul 19 din regulamentul în litigiu | Randamentul investițiilor | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Ponderare revizuită | Randamentul investițiilor | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Fără ponderare | Randamentul investițiilor | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indice 2014=100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(129)

În ceea ce privește nivelul 3, fluxul net de lichidități a scăzut semnificativ cu aproximativ 60 % pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 35 % fără ponderare. Randamentul investițiilor a scăzut cu aproximativ 66 puncte procentuale pentru cele două tipuri de metodologii de ponderare și cu aproximativ 48 puncte procentuale fără ponderare în cursul perioadei examinate. Fără ponderare, profitabilitatea pentru nivelul 3 a reflectat profitabilitatea societăților mari din nivelul 3, astfel cum se preconizează în considerentul 783 din regulamentul în litigiu.

Tabelul 9

Tabelul 9

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor: Nivelul 3

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor: Nivelul 3

Pe baza:

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Tabelul 19 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

-0,4  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

10

10

45

45

-7

-7

Tabelul 20 din regulamentul în litigiu

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

-0,7  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

9

9

45

45

-12

-12

Fără ponderare

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

54

54

68

68

42

42

Tabelul 19 din regulamentul în litigiu

Flux de lichidități (milioane EUR)

28

17

26

11

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

62

62

93

93

38

38

Ponderare revizuită

Flux de lichidități (milioane EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

61

61

91

91

36

36

Fără ponderare

Flux de lichidități (milioane EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

67

67

86

86

65

65

Tabelul 19 din regulamentul în litigiu

Investiții (milioane EUR)

14

10

10

10

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

69

69

66

66

66

66

Ponderare revizuită

Investiții (milioane EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

68

68

65

65

65

65

Fără ponderare

Investiții (milioane EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

73

73

77

77

91

91

Tabelul 19 din regulamentul în litigiu

Randamentul investițiilor

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

2

2

62

62

33

33

Ponderare revizuită

Randamentul investițiilor

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

6

6

63

63

52

52

Fără ponderare

Randamentul investițiilor

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

6

6

63

63

52

52

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (130) | În ceea ce privește societățile mari din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor.

  Tabelul 10


  Societăți mari – profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indice 2014=100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Flux de lichidități (milioane EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indice 2014=100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investiții (milioane EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indice 2014=100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Randamentul investițiilor | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indice 2014=100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(130)

În ceea ce privește societățile mari din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor.

Tabelul 10

Tabelul 10

Societăți mari – profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3

Societăți mari – profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

61

61

70

70

48

48

Flux de lichidități (milioane EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investiții (milioane EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

74

74

78

78

95

95

Randamentul investițiilor

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

6

6

61

61

54

54

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (131) | În ceea ce privește IMM-urile din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor. Pierderile raportate în cursul perioadei de investigație au fost raportate în considerentul 783 din regulamentul în litigiu.

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 – IMM-uri | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 2,71  % | -3,55  % | -1,31  % | -6,13  % |
| Indice 2014=100 | 100 | - 131 | -48 | - 226 |
| Flux de lichidități (milioane EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | -0,2 |
| Indice 2014=100 | 100 | 48 | 109 | -30 |
| Investiții (milioane EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indice 2014=100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Randamentul investițiilor | 5,0  % | -0,3  % | 2,2  % | -1,2  % |
| Indice 2014=100 | 100 | -6 | 44 | -23 |
| Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(131)

În ceea ce privește IMM-urile din nivelul 3, Comisia a furnizat mai jos setul complet de date privind profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor. Pierderile raportate în cursul perioadei de investigație au fost raportate în considerentul 783 din regulamentul în litigiu.

Tabelul 11

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 – IMM-uri

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor – nivelul 3 – IMM-uri

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

2,71  %

-3,55  %

-1,31  %

-6,13  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

- 131

- 131

-48

-48

- 226

- 226

Flux de lichidități (milioane EUR)

0,8

0,4

0,9

-0,2

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

48

48

109

109

-30

-30

Investiții (milioane EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

61

61

48

48

24

24

Randamentul investițiilor

5,0  %

-0,3  %

2,2  %

-1,2  %

Indice 2014=100

Indice 2014=100

100

100

-6

-6

44

44

-23

-23

Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar, primite de la producătorii din Uniune incluși în eșantion.

Sursă:

| (132) | Comisia a considerat că indicatorii microeconomici, bazați pe ponderarea revizuită, au confirmat considerentul 781 din regulamentul în litigiu și, în consecință, că concluziile bazate pe tendințele stabilite în regulamentul provizoriu au rămas valabile. |
| --- | --- |

(132)

Comisia a considerat că indicatorii microeconomici, bazați pe ponderarea revizuită, au confirmat considerentul 781 din regulamentul în litigiu și, în consecință, că concluziile bazate pe tendințele stabilite în regulamentul provizoriu au rămas valabile.

| (133) | În plus, s-a constatat pe baza absenței ponderării că indicatorii microeconomici au fost, de asemenea, în concordanță cu indicatorii microeconomici bazați pe cele două tipuri de metodologii de ponderare. Absența ponderării a avut impact mai ales asupra nivelului 3. Mai precis, profitabilitatea globală a nivelului 3 fără ponderare a reflectat profitabilitatea întreprinderilor mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. Considerentul 783 din regulamentul în litigiu a arătat marja de profit a societăților mari în cursul perioadei de investigație. |
| --- | --- |

(133)

În plus, s-a constatat pe baza absenței ponderării că indicatorii microeconomici au fost, de asemenea, în concordanță cu indicatorii microeconomici bazați pe cele două tipuri de metodologii de ponderare. Absența ponderării a avut impact mai ales asupra nivelului 3. Mai precis, profitabilitatea globală a nivelului 3 fără ponderare a reflectat profitabilitatea întreprinderilor mari care își desfășoară activitatea în nivelul 3. Considerentul 783 din regulamentul în litigiu a arătat marja de profit a societăților mari în cursul perioadei de investigație.

| (134) | Întreprinderile mari active în nivelul 3 s-au confruntat cu o scădere semnificativă a marjei lor de profit și a randamentului investițiilor, care a scăzut până la valori negative, precum și a fluxului de lichidități. În ceea ce privește IMM-urile, pierderile acestora au fost deosebit de pronunțate (-6,1 %) în perioada de investigație. Concluzii similare ar putea fi trase în ceea ce privește fluxul de lichidități și randamentul investițiilor care au avut rezultate negative. Prin urmare, concluzia privind situația IMM-urilor a rămas valabilă, iar tendințele semnalate în regulamentul provizoriu și în regulamentul definitiv au fost confirmate. |
| --- | --- |

(134)

Întreprinderile mari active în nivelul 3 s-au confruntat cu o scădere semnificativă a marjei lor de profit și a randamentului investițiilor, care a scăzut până la valori negative, precum și a fluxului de lichidități. În ceea ce privește IMM-urile, pierderile acestora au fost deosebit de pronunțate (-6,1 %) în perioada de investigație. Concluzii similare ar putea fi trase în ceea ce privește fluxul de lichidități și randamentul investițiilor care au avut rezultate negative. Prin urmare, concluzia privind situația IMM-urilor a rămas valabilă, iar tendințele semnalate în regulamentul provizoriu și în regulamentul definitiv au fost confirmate.

| (135) | Deși, în acest caz, tendințele indicatorilor microeconomici, stabilite pe baza ponderării revizuite, au fost similare cu indicatorii microeconomici fără ponderare, Comisia a considerat că metodologia de ponderare aplicată în etapa definitivă a fost exactă într-o situație de piață în care industria Uniunii era formată atât din societăți mari, cât și din numeroase IMM-uri. Comisia a observat, de asemenea, că această metodologie ca atare nu a fost pusă sub semnul întrebării de Tribunal. |
| --- | --- |

(135)

Deși, în acest caz, tendințele indicatorilor microeconomici, stabilite pe baza ponderării revizuite, au fost similare cu indicatorii microeconomici fără ponderare, Comisia a considerat că metodologia de ponderare aplicată în etapa definitivă a fost exactă într-o situație de piață în care industria Uniunii era formată atât din societăți mari, cât și din numeroase IMM-uri. Comisia a observat, de asemenea, că această metodologie ca atare nu a fost pusă sub semnul întrebării de Tribunal.

8.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

| (136) | În ceea ce privește indicatorii macroeconomici, Tribunalul a considerat că, astfel cum susțin CRIA și CCCMC, Comisia nu a furnizat informații suplimentare cu privire la sursele datelor utilizate. De asemenea, în etapa definitivă, CRIA și CCCMC au susținut că au îndoieli cu privire la fiabilitatea anumitor informații pe care s-a bazat, astfel cum se indică în considerentul 723 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(136)

În ceea ce privește indicatorii macroeconomici, Tribunalul a considerat că, astfel cum susțin CRIA și CCCMC, Comisia nu a furnizat informații suplimentare cu privire la sursele datelor utilizate. De asemenea, în etapa definitivă, CRIA și CCCMC au susținut că au îndoieli cu privire la fiabilitatea anumitor informații pe care s-a bazat, astfel cum se indică în considerentul 723 din regulamentul în litigiu.

| (137) | Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a solicitat informații suplimentare și a primit clarificări suplimentare în cursul unei reuniuni cu reprezentanții Asociației producătorilor europeni de cauciucuri de anvelope (ETRMA). ETRMA a furnizat informații detaliate cu privire la metodologia utilizată de asociație pentru agregarea datelor de piață. O versiune deschisă consultării a procesului-verbal al reuniunii a fost pusă la dispoziția tuturor părților interesate, împreună cu mai multe anexe. Anexele descriu în detaliu modul în care datele au fost elaborate de ETRMA, cu ajutorul guvernanței sale afiliate Europol, care a elaborat datele macroeconomice în numele său. Comisia a reiterat faptul că datele macroeconomice furnizate de ETRMA nu au fost contestate ca atare în cadrul comunicării constatărilor definitive de către unii dintre producătorii-exportatori (cum ar fi grupul Hankook și Aeolus/Pirelli) care erau membri ai ETRMA. |
| --- | --- |

(137)

Pentru a se conforma hotărârii, Comisia a solicitat informații suplimentare și a primit clarificări suplimentare în cursul unei reuniuni cu reprezentanții Asociației producătorilor europeni de cauciucuri de anvelope (ETRMA). ETRMA a furnizat informații detaliate cu privire la metodologia utilizată de asociație pentru agregarea datelor de piață. O versiune deschisă consultării a procesului-verbal al reuniunii a fost pusă la dispoziția tuturor părților interesate, împreună cu mai multe anexe. Anexele descriu în detaliu modul în care datele au fost elaborate de ETRMA, cu ajutorul guvernanței sale afiliate Europol, care a elaborat datele macroeconomice în numele său. Comisia a reiterat faptul că datele macroeconomice furnizate de ETRMA nu au fost contestate ca atare în cadrul comunicării constatărilor definitive de către unii dintre producătorii-exportatori (cum ar fi grupul Hankook și Aeolus/Pirelli) care erau membri ai ETRMA.

| (138) | Pe această bază, Comisia a considerat că a respectat constatările Tribunalului cu privire la problema surselor de date macroeconomice, astfel cum sunt prezentate la punctul 244 din hotărârea sa. |
| --- | --- |

(138)

Pe această bază, Comisia a considerat că a respectat constatările Tribunalului cu privire la problema surselor de date macroeconomice, astfel cum sunt prezentate la punctul 244 din hotărârea sa.

8.3.   IMM-urile din industria Uniunii care și-au încetat producția

IMM-urile din industria Uniunii care și-au încetat producția

| (139) | Tribunalul a arătat că solicitanții au susținut în mod întemeiat în ședință că comunicarea denumirilor celor 85 IMM-uri care încetaseră producția, astfel cum a fost furnizată de opt furnizori diferiți de bandă de rulare, nu permitea identificarea unor relații comerciale individuale între un furnizor și un client și că, în consecință, aceste denumiri nu priveau date susceptibile să fie confidențiale. În aceste condiții, Comisia nu a demonstrat că lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția era confidențială (a se vedea punctul 253 din hotărâre). |
| --- | --- |

(139)

Tribunalul a arătat că solicitanții au susținut în mod întemeiat în ședință că comunicarea denumirilor celor 85 IMM-uri care încetaseră producția, astfel cum a fost furnizată de opt furnizori diferiți de bandă de rulare, nu permitea identificarea unor relații comerciale individuale între un furnizor și un client și că, în consecință, aceste denumiri nu priveau date susceptibile să fie confidențiale. În aceste condiții, Comisia nu a demonstrat că lista IMM-urilor din industria Uniunii care și-au încetat producția era confidențială (a se vedea punctul 253 din hotărâre).

| (140) | Comisia a considerat că, în principiu, denumirea unei societăți nu ar trebui comunicată altor părți interesate fără acordul explicit al societății în cauză. În plus, eliminarea legăturii dintre furnizorul benzii de rulare și clientul său ar putea să nu fie suficientă pentru a permite divulgarea acestor informații. O listă de clienți este unul dintre principalele active ale unei societăți și, prin urmare, nu există niciun interes ca un furnizor de bandă de rulare să divulge acest tip de informații concurenților săi. În plus, unele dintre IMM-urile în cauză nu erau axate în proporție de 100 % pe activitatea de reșapare, ci aceasta era una dintre diversele lor activități (de exemplu, vânzarea de anvelope noi sau activitatea de atelier pentru marile companii de camioane de mare tonaj). În cele din urmă, faptul că o societate a raportat că un client a încetat să achiziționeze materiale pentru benzi de rulare nu înseamnă neapărat că această societate a intrat în faliment sau a fost dizolvată. Astfel, furnizarea acestor informații ar dezvălui informații comerciale sensibile. |
| --- | --- |

(140)

Comisia a considerat că, în principiu, denumirea unei societăți nu ar trebui comunicată altor părți interesate fără acordul explicit al societății în cauză. În plus, eliminarea legăturii dintre furnizorul benzii de rulare și clientul său ar putea să nu fie suficientă pentru a permite divulgarea acestor informații. O listă de clienți este unul dintre principalele active ale unei societăți și, prin urmare, nu există niciun interes ca un furnizor de bandă de rulare să divulge acest tip de informații concurenților săi. În plus, unele dintre IMM-urile în cauză nu erau axate în proporție de 100 % pe activitatea de reșapare, ci aceasta era una dintre diversele lor activități (de exemplu, vânzarea de anvelope noi sau activitatea de atelier pentru marile companii de camioane de mare tonaj). În cele din urmă, faptul că o societate a raportat că un client a încetat să achiziționeze materiale pentru benzi de rulare nu înseamnă neapărat că această societate a intrat în faliment sau a fost dizolvată. Astfel, furnizarea acestor informații ar dezvălui informații comerciale sensibile.

| (141) | Deși agregarea datelor privind volumele sau valorile provenite de la mai multe părți poate fi dezvăluită fără probleme de confidențialitate, mai ales dacă datele agregate se încadrează în același interval, nu se poate spune același lucru în privința unei denumiri de societate. În plus, o parte cooperantă nu poate divulga o astfel de informație fără autorizația părții a cărei denumire este divulgată. În consecință, pentru divulgarea unei astfel de liste de clienți, fiecare furnizor de bandă de rulare ar fi trebuit să solicite fiecăruia dintre clienții săi autorizația de a-i divulga denumirea către alte părți interesate. |
| --- | --- |

(141)

Deși agregarea datelor privind volumele sau valorile provenite de la mai multe părți poate fi dezvăluită fără probleme de confidențialitate, mai ales dacă datele agregate se încadrează în același interval, nu se poate spune același lucru în privința unei denumiri de societate. În plus, o parte cooperantă nu poate divulga o astfel de informație fără autorizația părții a cărei denumire este divulgată. În consecință, pentru divulgarea unei astfel de liste de clienți, fiecare furnizor de bandă de rulare ar fi trebuit să solicite fiecăruia dintre clienții săi autorizația de a-i divulga denumirea către alte părți interesate.

| (142) | La momentul regulamentului în litigiu, numai denumirile societăților declarate falimentare sau lichidate ar fi putut fi comunicate părților interesate. Cu toate acestea, Comisia nu dispunea de detalii cu privire la societatea care a dat faliment sau a fost lichidată sau pur și simplu și-a încetat producția. În nota sa la dosar din 19 iulie 2019, Comisia a furnizat explicații detaliate cu privire la metodologia utilizată pentru stabilirea listei menționate mai sus. La momentul regulamentului în litigiu, Comisia a contactat 8 furnizori de bandă de rulare pentru a obține informații privind lista lor de clienți și vânzările lor în perioada examinată (1 ianuarie 2014-30 iunie 2017). Întrucât reșapatorii pot avea mai mulți furnizori, datele transmise de furnizori au fost agregate per client pentru a identifica societățile care au încetat să achiziționeze material de rulare în cursul perioadei examinate. Pe baza acestei baze de date, Comisia a fost în măsură să identifice reșapatorii care au trecut de la un furnizor la altul. Comisia a afirmat, de asemenea, în considerentul 810 din regulamentul în litigiu că cel puțin 85 de IMM-uri și-au încetat producția, făcând trimitere la considerentul 724 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(142)

La momentul regulamentului în litigiu, numai denumirile societăților declarate falimentare sau lichidate ar fi putut fi comunicate părților interesate. Cu toate acestea, Comisia nu dispunea de detalii cu privire la societatea care a dat faliment sau a fost lichidată sau pur și simplu și-a încetat producția. În nota sa la dosar din 19 iulie 2019, Comisia a furnizat explicații detaliate cu privire la metodologia utilizată pentru stabilirea listei menționate mai sus. La momentul regulamentului în litigiu, Comisia a contactat 8 furnizori de bandă de rulare pentru a obține informații privind lista lor de clienți și vânzările lor în perioada examinată (1 ianuarie 2014-30 iunie 2017). Întrucât reșapatorii pot avea mai mulți furnizori, datele transmise de furnizori au fost agregate per client pentru a identifica societățile care au încetat să achiziționeze material de rulare în cursul perioadei examinate. Pe baza acestei baze de date, Comisia a fost în măsură să identifice reșapatorii care au trecut de la un furnizor la altul. Comisia a afirmat, de asemenea, în considerentul 810 din regulamentul în litigiu că cel puțin 85 de IMM-uri și-au încetat producția, făcând trimitere la considerentul 724 din regulamentul în litigiu.

| (143) | Comisia nu dispunea de informații cu privire la statutul juridic al fiecărui reșapator. Mai precis, Comisia nu a fost în măsură să identifice societățile falimentare sau dizolvate și, prin urmare, să raporteze acest lucru părților interesate. |
| --- | --- |

(143)

Comisia nu dispunea de informații cu privire la statutul juridic al fiecărui reșapator. Mai precis, Comisia nu a fost în măsură să identifice societățile falimentare sau dizolvate și, prin urmare, să raporteze acest lucru părților interesate.

| (144) | În cursul acestei investigații, Comisia a contactat furnizorii cooperanți de bandă de rulare pentru a obține statutul juridic real al societăților care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare. Pe baza acestei cereri din partea Comisiei, furnizorii de bandă de rulare și-au dat acordul pentru divulgarea acestor denumiri, dar cu condiția ca denumirea lor comercială să fie disociată de numele clienților. Comisia a constatat că majoritatea societăților de pe listă erau inactive. Prin urmare, Comisia a decis să divulge lista IMM-urilor care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare de la părțile interesate. Denumirile acestora au fost incluse în dosarul neconfidențial al cauzei. |
| --- | --- |

(144)

În cursul acestei investigații, Comisia a contactat furnizorii cooperanți de bandă de rulare pentru a obține statutul juridic real al societăților care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare. Pe baza acestei cereri din partea Comisiei, furnizorii de bandă de rulare și-au dat acordul pentru divulgarea acestor denumiri, dar cu condiția ca denumirea lor comercială să fie disociată de numele clienților. Comisia a constatat că majoritatea societăților de pe listă erau inactive. Prin urmare, Comisia a decis să divulge lista IMM-urilor care au încetat să mai achiziționeze materiale pentru benzi de rulare de la părțile interesate. Denumirile acestora au fost incluse în dosarul neconfidențial al cauzei.

8.4.   Informații privind proporția IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii

Informații privind proporția IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii

| (145) | Tribunalul a considerat că Comisia nu a divulgat informații referitoare la proporția IMM-urilor în industria Uniunii (a se vedea punctele 244-266 din hotărâre). |
| --- | --- |

(145)

Tribunalul a considerat că Comisia nu a divulgat informații referitoare la proporția IMM-urilor în industria Uniunii (a se vedea punctele 244-266 din hotărâre).

| (146) | Cu toate acestea, Comisia a furnizat proporția exactă a IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii în tabelul 5 din regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(146)

Cu toate acestea, Comisia a furnizat proporția exactă a IMM-urilor în cadrul industriei Uniunii în tabelul 5 din regulamentul în litigiu.

| (147) | Astfel cum se indică în tabelul 5 din regulamentul în litigiu, metodologia revizuită de ponderare nu s-a bazat pe volumul raportat de societățile cooperante, ci pe volumul total al vânzărilor IMM-urilor și ale societăților mari, astfel cum se arată în tabelul de mai jos. Datele subiacente specifice utilizate sunt prezentate în tabelul 12 de mai jos.

  Tabelul 12


  Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor pe piața Uniunii (în %) | 2014 | 2015 | 2016 | Perioada de investigație |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor în Uniune, prezentat în tabelul 7 din regulamentul în litigiu (unități) | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune, indicată în tabelul 5 din regulamentul în litigiu | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Cota vânzărilor societăților mari din totalul vânzărilor în Uniune | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion (articole) | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % IMM-urilor incluse în eșantion în comparație cu volumul total al vânzărilor IMM-urilor | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % societăților mari incluse în eșantion în comparație cu volumul total al societăților mari | [20 - 45 ] | [20 - 45 ] | [20 - 45 ] | [20 - 45 ] |
| Factorul de ponderare aplicat | [4,5 - 11,3 ] | [4,3 - 11,0 ] | [4,0 - 10,3 ] | [4,2 - 10,6 ] |
| Factorul de ponderare | = (% societăților mari incluse în eșantion x volumul total al vânzărilor IMM-urilor) / (volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion) – 1 |

(147)

Astfel cum se indică în tabelul 5 din regulamentul în litigiu, metodologia revizuită de ponderare nu s-a bazat pe volumul raportat de societățile cooperante, ci pe volumul total al vânzărilor IMM-urilor și ale societăților mari, astfel cum se arată în tabelul de mai jos. Datele subiacente specifice utilizate sunt prezentate în tabelul 12 de mai jos.

Tabelul 12

Tabelul 12

Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor pe piața Uniunii (în %)

Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor pe piața Uniunii (în %)

2014

2015

2016

Perioada de investigație

Volumul vânzărilor în Uniune, prezentat în tabelul 7 din regulamentul în litigiu (unități)

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Ponderea vânzărilor IMM-urilor din totalul vânzărilor în Uniune, indicată în tabelul 5 din regulamentul în litigiu

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Cota vânzărilor societăților mari din totalul vânzărilor în Uniune

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion (articole)

91 700

84 500

79 300

74 600

% IMM-urilor incluse în eșantion în comparație cu volumul total al vânzărilor IMM-urilor

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% societăților mari incluse în eșantion în comparație cu volumul total al societăților mari

[20 - 45 ]

[20 - 45 ]

[20 - 45 ]

[20 - 45 ]

Factorul de ponderare aplicat

[4,5 - 11,3 ]

[4,3 - 11,0 ]

[4,0 - 10,3 ]

[4,2 - 10,6 ]

Factorul de ponderare

= (% societăților mari incluse în eșantion x volumul total al vânzărilor IMM-urilor) / (volumul vânzărilor IMM-urilor incluse în eșantion) – 1

8.5.   Volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație

Volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație

| (148) | Comisia a reamintit că, în urma primirii de cereri justificate în mod corespunzător, a acordat anonimatul tuturor solicitanților pe parcursul investigațiilor. În plus, în vederea protejării în continuare a anonimatului, rata utilizată pentru stabilirea valorilor de ponderare revizuite s-a bazat numai pe vânzările totale în Uniune, inclusiv vânzările totale ale IMM-urilor, și nu pe volumul vânzărilor efectuate exclusiv de IMM-urile cooperante. În consecință, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante ca atare nu a constituit un fapt sau un considerent esențial pe baza căruia Comisia a stabilit indicatorii de prejudiciu ai industriei Uniunii. Cu toate acestea, Tribunalul a considerat, la punctul 256 din hotărârea sa, că Comisia nu a explicat în mod concret modul în care divulgarea unei cifre agregate ar fi de natură să dezvăluie identitatea anumitor reclamanți. |
| --- | --- |

(148)

Comisia a reamintit că, în urma primirii de cereri justificate în mod corespunzător, a acordat anonimatul tuturor solicitanților pe parcursul investigațiilor. În plus, în vederea protejării în continuare a anonimatului, rata utilizată pentru stabilirea valorilor de ponderare revizuite s-a bazat numai pe vânzările totale în Uniune, inclusiv vânzările totale ale IMM-urilor, și nu pe volumul vânzărilor efectuate exclusiv de IMM-urile cooperante. În consecință, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante ca atare nu a constituit un fapt sau un considerent esențial pe baza căruia Comisia a stabilit indicatorii de prejudiciu ai industriei Uniunii. Cu toate acestea, Tribunalul a considerat, la punctul 256 din hotărârea sa, că Comisia nu a explicat în mod concret modul în care divulgarea unei cifre agregate ar fi de natură să dezvăluie identitatea anumitor reclamanți.

| (149) | Comisia a considerat că, în anumite cazuri, este posibil ca divulgarea cifrelor agregate să nu dezvăluie identitatea reclamanților. Acesta ar fi cazul, de exemplu, unei industrii în care volumul vânzărilor societăților este repartizat inegal, cu o cotă de piață redusă a fiecărui operator. Cu toate acestea, în cazul de față, industria Uniunii a fost împărțită între câteva grupuri mari de societăți, pe de o parte, și peste 380 de IMM-uri, pe de altă parte. Grupurile mari de societăți au reprezentat aproximativ 85 % din vânzările Uniunii, astfel cum se explică în considerentul 615 din regulamentul în litigiu. În consecință, dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) IMM-urilor ar fi permis celorlalte părți să concluzioneze care a fost cota reclamanților care sunt mari producători din Uniune și, în cele din urmă, ar fi putut conduce la identificarea producătorilor mari din Uniune care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu. În consecință, după o reexaminare atentă a datelor de care dispune, Comisia a concluzionat că dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) de vânzări ale IMM-urilor care au cooperat la investigație ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților. |
| --- | --- |

(149)

Comisia a considerat că, în anumite cazuri, este posibil ca divulgarea cifrelor agregate să nu dezvăluie identitatea reclamanților. Acesta ar fi cazul, de exemplu, unei industrii în care volumul vânzărilor societăților este repartizat inegal, cu o cotă de piață redusă a fiecărui operator. Cu toate acestea, în cazul de față, industria Uniunii a fost împărțită între câteva grupuri mari de societăți, pe de o parte, și peste 380 de IMM-uri, pe de altă parte. Grupurile mari de societăți au reprezentat aproximativ 85 % din vânzările Uniunii, astfel cum se explică în considerentul 615 din regulamentul în litigiu. În consecință, dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) IMM-urilor ar fi permis celorlalte părți să concluzioneze care a fost cota reclamanților care sunt mari producători din Uniune și, în cele din urmă, ar fi putut conduce la identificarea producătorilor mari din Uniune care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu. În consecință, după o reexaminare atentă a datelor de care dispune, Comisia a concluzionat că dezvăluirea volumelor exacte (sau chiar a intervalelor) de vânzări ale IMM-urilor care au cooperat la investigație ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților.

| (150) | În urma comunicării constatărilor, CRIA și-a reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar fi trebuit să furnizeze volumul exact al vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu. |
| --- | --- |

(150)

În urma comunicării constatărilor, CRIA și-a reiterat afirmația potrivit căreia Comisia ar fi trebuit să furnizeze volumul exact al vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigația care a condus la regulamentul în litigiu.

| (151) | Comisia a considerat că volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație a fost disponibil în cursul investigației care a condus la regulamentul în litigiu, prin intermediul formularelor de eșantionare depuse de toate societățile cooperante și puse la dispoziție în dosarul deschis consultării. În consecință, formularele de eșantionare au fost accesibile tuturor părților interesate. În plus, astfel cum se indică în considerentul 148, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante nu a fost luat în considerare la stabilirea ponderii IMM-urilor; mai degrabă, pentru a stabili valorile de ponderare revizuite, Comisia a utilizat doar vânzările totale din Uniune. Astfel, volumul exact al IMM-urilor cooperante nu a făcut parte din considerațiile esențiale utilizate pentru stabilirea valorilor revizuite. În cele din urmă, astfel cum se explică în considerentul 149 de mai sus, divulgarea acestor date ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(151)

Comisia a considerat că volumul vânzărilor IMM-urilor care au cooperat la investigație a fost disponibil în cursul investigației care a condus la regulamentul în litigiu, prin intermediul formularelor de eșantionare depuse de toate societățile cooperante și puse la dispoziție în dosarul deschis consultării. În consecință, formularele de eșantionare au fost accesibile tuturor părților interesate. În plus, astfel cum se indică în considerentul 148, volumul exact al vânzărilor IMM-urilor cooperante nu a fost luat în considerare la stabilirea ponderii IMM-urilor; mai degrabă, pentru a stabili valorile de ponderare revizuite, Comisia a utilizat doar vânzările totale din Uniune. Astfel, volumul exact al IMM-urilor cooperante nu a făcut parte din considerațiile esențiale utilizate pentru stabilirea valorilor revizuite. În cele din urmă, astfel cum se explică în considerentul 149 de mai sus, divulgarea acestor date ar fi pus în pericol statutul anonim al reclamanților. În consecință, afirmația a fost respinsă.

9.   MĂSURI DEFINITIVE

MĂSURI DEFINITIVE

| (152) | Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se reinstituie o taxă compensatorie definitivă la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai mic dintre valorile subvențiilor și marjele de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. |
| --- | --- |

(152)

Având în vedere cele de mai sus, ar trebui să se reinstituie o taxă compensatorie definitivă la importurile produsului în cauză la nivelul cel mai mic dintre valorile subvențiilor și marjele de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici.

| (153) | Se observă că investigația antisubvenție a fost efectuată în paralel cu investigația antidumping. În temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (45), în vederea utilizării regulii celei mai mici taxe și a faptului că ratele subvenției definitive sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, este necesar să se instituie o taxă compensatorie definitivă la nivelul ratelor subvenției definitive stabilite și ulterior să se instituie o taxă antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(153)

Se observă că investigația antisubvenție a fost efectuată în paralel cu investigația antidumping. În temeiul articolului 24 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (45), în vederea utilizării regulii celei mai mici taxe și a faptului că ratele subvenției definitive sunt mai mici decât nivelul de eliminare a prejudiciului, este necesar să se instituie o taxă compensatorie definitivă la nivelul ratelor subvenției definitive stabilite și ulterior să se instituie o taxă antidumping definitivă până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului.

45

| (154) | Astfel cum se explică în considerentul 941 din regulamentul în litigiu, Comisia a decis că forma adecvată a măsurilor era taxe fixe. |
| --- | --- |

(154)

Astfel cum se explică în considerentul 941 din regulamentul în litigiu, Comisia a decis că forma adecvată a măsurilor era taxe fixe.

| (155) | În urma comunicării constatărilor și a comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a utilizat valori CIF inconsecvente ca numitor la stabilirea marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Ambele marje ar fi trebuit stabilite pe baza numitorului utilizat pentru calcularea marjei de subcotare. |
| --- | --- |

(155)

În urma comunicării constatărilor și a comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a utilizat valori CIF inconsecvente ca numitor la stabilirea marjelor de subcotare a prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. Ambele marje ar fi trebuit stabilite pe baza numitorului utilizat pentru calcularea marjei de subcotare.

| (156) | Astfel cum s-a arătat de către Comisie în secțiunea 9 de mai sus, prețul de export utilizat pentru calcularea marjei de subcotare a fost stabilit prin eliminarea din prețul de vânzare către primii clienți independenți ai producătorilor-exportatori incluși în eșantion a tuturor costurilor suportate în Uniune (care depindeau de codul Incoterms al fiecărei tranzacții) pentru a stabili valoarea la frontiera Uniunii. De exemplu, au fost scăzute costurile de transport în Uniune. La această valoare au fost adăugate, după caz, taxe vamale și costuri ulterioare importului. Rezultatul a fost așa-numitul „preț CIF franco vămuit”, care a fost comparat cu prețul de vânzare al producătorilor din Uniune, ajustat în mod similar, pentru a stabili marja de subcotare, care a fost exprimată ca procent din prețul de vânzare în Uniune. |
| --- | --- |

(156)

Astfel cum s-a arătat de către Comisie în secțiunea 9 de mai sus, prețul de export utilizat pentru calcularea marjei de subcotare a fost stabilit prin eliminarea din prețul de vânzare către primii clienți independenți ai producătorilor-exportatori incluși în eșantion a tuturor costurilor suportate în Uniune (care depindeau de codul Incoterms al fiecărei tranzacții) pentru a stabili valoarea la frontiera Uniunii. De exemplu, au fost scăzute costurile de transport în Uniune. La această valoare au fost adăugate, după caz, taxe vamale și costuri ulterioare importului. Rezultatul a fost așa-numitul „preț CIF franco vămuit”, care a fost comparat cu prețul de vânzare al producătorilor din Uniune, ajustat în mod similar, pentru a stabili marja de subcotare, care a fost exprimată ca procent din prețul de vânzare în Uniune.

| (157) | Marja de subcotare a prețurilor indicative a fost stabilită după cum urmează pentru fiecare tip de produs: |
| --- | --- |

(157)

Marja de subcotare a prețurilor indicative a fost stabilită după cum urmează pentru fiecare tip de produs:

| (158) | Numărătorul a fost calculat prin compararea aceluiași preț CIF franco vămuit (utilizat pentru calcularea marjei de subcotare) cu prețul indicativ al industriei Uniunii; |
| --- | --- |

(158)

Numărătorul a fost calculat prin compararea aceluiași preț CIF franco vămuit (utilizat pentru calcularea marjei de subcotare) cu prețul indicativ al industriei Uniunii;

| (159) | Numitorul a fost valoarea CIF în vamă a Uniunii, astfel cum a fost raportată de producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(159)

Numitorul a fost valoarea CIF în vamă a Uniunii, astfel cum a fost raportată de producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (160) | Valoarea numitorului utilizată pentru stabilirea marjei de subcotare a prețurilor indicative și a marjei de dumping ar trebui să fie aceeași valoare în scopul comparării pentru aplicarea regulii taxei celei mai mici, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scopul acestei comparații este de a determina procentul cu care prețul de import declarat la vamă trebuie majorat prin intermediul taxelor antidumping pentru a elimina efectele valorilor de subcotare sau de dumping calculate anterior. În mod evident, întrucât taxa se va aplica valorii CIF în vamă declarate în Uniune, ea trebuie exprimată matematic ca procent din același preț CIF menționat anterior care, astfel cum s-a explicat anterior, constituie baza pentru aplicarea taxei vamale. Ar fi ilogic și eronat din punct de vedere matematic să se calculeze un procent pe baza unei valori utilizate ca numitor pentru a aplica apoi procentul rezultat la o valoare diferită. |
| --- | --- |

(160)

Valoarea numitorului utilizată pentru stabilirea marjei de subcotare a prețurilor indicative și a marjei de dumping ar trebui să fie aceeași valoare în scopul comparării pentru aplicarea regulii taxei celei mai mici, în temeiul articolului 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scopul acestei comparații este de a determina procentul cu care prețul de import declarat la vamă trebuie majorat prin intermediul taxelor antidumping pentru a elimina efectele valorilor de subcotare sau de dumping calculate anterior. În mod evident, întrucât taxa se va aplica valorii CIF în vamă declarate în Uniune, ea trebuie exprimată matematic ca procent din același preț CIF menționat anterior care, astfel cum s-a explicat anterior, constituie baza pentru aplicarea taxei vamale. Ar fi ilogic și eronat din punct de vedere matematic să se calculeze un procent pe baza unei valori utilizate ca numitor pentru a aplica apoi procentul rezultat la o valoare diferită.

| (161) | În urma observațiilor formulate, Comisia a reexaminat calculele care au fost comunicate și a confirmat că metodologia utilizată pentru stabilirea valorilor numitorului a fost corectă. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia valorile CIF utilizate au fost inconsecvente și că prețul CIF franco vămuit, care a fost comparat cu prețul din Uniune în scopul calculării subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, pe de o parte, și valoarea CIF utilizată ca numitor pentru a stabili atât marja de subcotare a prețurilor indicative, cât și marja de dumping, pe de altă parte, ar trebui să fie aceleași. |
| --- | --- |

(161)

În urma observațiilor formulate, Comisia a reexaminat calculele care au fost comunicate și a confirmat că metodologia utilizată pentru stabilirea valorilor numitorului a fost corectă. În consecință, Comisia a respins afirmația potrivit căreia valorile CIF utilizate au fost inconsecvente și că prețul CIF franco vămuit, care a fost comparat cu prețul din Uniune în scopul calculării subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, pe de o parte, și valoarea CIF utilizată ca numitor pentru a stabili atât marja de subcotare a prețurilor indicative, cât și marja de dumping, pe de altă parte, ar trebui să fie aceleași.

| (162) | CRIA a susținut că Comisia a utilizat o metodologie eronată la stabilirea taxei fixe, întrucât procentul marjei de prejudiciu a fost extrapolat într-o taxă pe anvelopă pe baza volumului global al importurilor, în loc să utilizeze numai volumul tipurilor de produse corespondente care fusese utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu calculate inițial. |
| --- | --- |

(162)

CRIA a susținut că Comisia a utilizat o metodologie eronată la stabilirea taxei fixe, întrucât procentul marjei de prejudiciu a fost extrapolat într-o taxă pe anvelopă pe baza volumului global al importurilor, în loc să utilizeze numai volumul tipurilor de produse corespondente care fusese utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu calculate inițial.

| (163) | Comisia a utilizat aceeași metodologie ca în regulamentul în litigiu, care nu a fost invalidată de Tribunal. În orice caz, Comisia a consemnat că măsurile antidumping trebuie să aibă un efect corectiv echivalent, indiferent de forma pe care o îmbracă. Nu se contestă faptul că, în cazul în care taxa ar fi luat forma unei măsuri ad valorem, taxa ad valorem s-ar aplica tuturor importurilor și tuturor tipurilor de produs în cauză, indiferent dacă un anumit tip a fost luat în considerare la stabilirea valorii de subcotare sau de dumping. Prin urmare, în circumstanțe în care se decide exprimarea taxei ca valoare specifică, această taxă specifică trebuie să se bazeze pe vânzările tuturor importurilor produsului în cauză în cursul perioadei de investigație relevante, deoarece se va aplica tuturor importurilor tuturor tipurilor de produse în același mod ca o taxă ad valorem echivalentă. În consecință, Comisia a considerat că este oportun să se ia în considerare volumul total al importurilor, astfel cum ar fi făcut dacă ar fi aplicat o taxă ad valorem. Prin urmare, ea a respins afirmația. |
| --- | --- |

(163)

Comisia a utilizat aceeași metodologie ca în regulamentul în litigiu, care nu a fost invalidată de Tribunal. În orice caz, Comisia a consemnat că măsurile antidumping trebuie să aibă un efect corectiv echivalent, indiferent de forma pe care o îmbracă. Nu se contestă faptul că, în cazul în care taxa ar fi luat forma unei măsuri ad valorem, taxa ad valorem s-ar aplica tuturor importurilor și tuturor tipurilor de produs în cauză, indiferent dacă un anumit tip a fost luat în considerare la stabilirea valorii de subcotare sau de dumping. Prin urmare, în circumstanțe în care se decide exprimarea taxei ca valoare specifică, această taxă specifică trebuie să se bazeze pe vânzările tuturor importurilor produsului în cauză în cursul perioadei de investigație relevante, deoarece se va aplica tuturor importurilor tuturor tipurilor de produse în același mod ca o taxă ad valorem echivalentă. În consecință, Comisia a considerat că este oportun să se ia în considerare volumul total al importurilor, astfel cum ar fi făcut dacă ar fi aplicat o taxă ad valorem. Prin urmare, ea a respins afirmația.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (164) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (165) | În nota la dosar din 31 ianuarie 2023, Comisia a clarificat faptul că a luat în considerare nivelul de eliminare a prejudiciului de 32,39 % aplicabil societății Zhongce Rubber Group Co., Ltd în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului de instituire a taxelor compensatorii (de la 8 mai 2018 până la 12 noiembrie 2018). Prin urmare, taxa fixă corespunzătoare a fost de 49,31 EUR/unitate pentru perioada respectivă. Cu toate acestea, începând cu 13 noiembrie 2018, când regulamentul în litigiu a intrat în vigoare și a modificat în consecință Regulamentul 2018/1579, Comisia a inclus societatea Zhongce Rubber Group Co., Ltd printre societățile cu marjă de prejudiciu mai ridicată, de 55,07 %, în contextul investigației privind subvențiile, deoarece societatea a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta a condus la o marjă de dumping zero și la o rată a subvenției de 51,8 %, reprezentând o taxă compensatorie fixă de 57,28 EUR/unitate. CRIA nu a primit observații cu privire la această explicație. Prin urmare, afirmația CRIA potrivit căreia Comisia a săvârșit o eroare în ceea ce privește calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului pentru această societate a fost respinsă. |
| --- | --- |

(165)

În nota la dosar din 31 ianuarie 2023, Comisia a clarificat faptul că a luat în considerare nivelul de eliminare a prejudiciului de 32,39 % aplicabil societății Zhongce Rubber Group Co., Ltd în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului de instituire a taxelor compensatorii (de la 8 mai 2018 până la 12 noiembrie 2018). Prin urmare, taxa fixă corespunzătoare a fost de 49,31 EUR/unitate pentru perioada respectivă. Cu toate acestea, începând cu 13 noiembrie 2018, când regulamentul în litigiu a intrat în vigoare și a modificat în consecință Regulamentul 2018/1579, Comisia a inclus societatea Zhongce Rubber Group Co., Ltd printre societățile cu marjă de prejudiciu mai ridicată, de 55,07 %, în contextul investigației privind subvențiile, deoarece societatea a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta a condus la o marjă de dumping zero și la o rată a subvenției de 51,8 %, reprezentând o taxă compensatorie fixă de 57,28 EUR/unitate. CRIA nu a primit observații cu privire la această explicație. Prin urmare, afirmația CRIA potrivit căreia Comisia a săvârșit o eroare în ceea ce privește calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului pentru această societate a fost respinsă.

| (166) | În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut, de asemenea, că nivelul taxei pentru trei societăți, și anume Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, și Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ar trebui, de asemenea, să fie redus, deoarece Comisia nu a pus în aplicare în mod adecvat punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului. |
| --- | --- |

(166)

În urma comunicării constatărilor, CRIA a susținut, de asemenea, că nivelul taxei pentru trei societăți, și anume Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, și Hefei Wanli Tire Co., Ltd, ar trebui, de asemenea, să fie redus, deoarece Comisia nu a pus în aplicare în mod adecvat punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului.

| (167) | Astfel cum se explică în considerentul 79 de mai sus, pe lângă ajustarea efectuată prin adăugarea, după caz, a costurilor VAG și a profitului la prețul de export al producătorilor-exportatori eliminat anterior prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit că nu sunt necesare ajustări suplimentare. Într-adevăr, astfel cum s-a subliniat în considerentele 81, 82 și 97 de mai sus, Comisia a stabilit că nu există nicio problemă de comparație echitabilă între vânzările indirecte și cele directe sau între diferite tipuri de clienți. Prin urmare, în mod similar cu metodologia aplicată în regulamentul în litigiu, vânzările directe ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate, pe tip de produs, cu vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a stabili marjele de prejudiciu. Acest procedeu s-a aplicat, de asemenea, la calcularea taxei reziduale, care s-a bazat pe marja de prejudiciu de 55,1 % pentru grupul Xingyuan, care a avut doar vânzări directe. Pe această bază, Comisia a stabilit că taxele antidumping și compensatorii reziduale aplicabile societăților Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd și Hefei Wanli Tire Co., Ltd și taxa compensatorie reziduală aplicabilă societății Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ar trebui să rămână neschimbate. În consecință, Comisia a considerat că constatările sale au fost în conformitate cu punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(167)

Astfel cum se explică în considerentul 79 de mai sus, pe lângă ajustarea efectuată prin adăugarea, după caz, a costurilor VAG și a profitului la prețul de export al producătorilor-exportatori eliminat anterior prin aplicarea prin analogie a articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit că nu sunt necesare ajustări suplimentare. Într-adevăr, astfel cum s-a subliniat în considerentele 81, 82 și 97 de mai sus, Comisia a stabilit că nu există nicio problemă de comparație echitabilă între vânzările indirecte și cele directe sau între diferite tipuri de clienți. Prin urmare, în mod similar cu metodologia aplicată în regulamentul în litigiu, vânzările directe ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion au fost comparate, pe tip de produs, cu vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion pentru a stabili marjele de prejudiciu. Acest procedeu s-a aplicat, de asemenea, la calcularea taxei reziduale, care s-a bazat pe marja de prejudiciu de 55,1 % pentru grupul Xingyuan, care a avut doar vânzări directe. Pe această bază, Comisia a stabilit că taxele antidumping și compensatorii reziduale aplicabile societăților Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd și Hefei Wanli Tire Co., Ltd și taxa compensatorie reziduală aplicabilă societății Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ar trebui să rămână neschimbate. În consecință, Comisia a considerat că constatările sale au fost în conformitate cu punctele 190-192 din hotărârea Tribunalului și a respins afirmația.

| (168) | În urma comunicării constatărilor, Comisia a constatat o eroare în ceea ce privește taxa fixă pe baza marjei de prejudiciu stabilite pentru Aeolus/Pirelli. Marja de prejudiciu a fost corectată de la 29,79 % la 27,56 % și toate părțile au fost informate în consecință. |
| --- | --- |

(168)

În urma comunicării constatărilor, Comisia a constatat o eroare în ceea ce privește taxa fixă pe baza marjei de prejudiciu stabilite pentru Aeolus/Pirelli. Marja de prejudiciu a fost corectată de la 29,79 % la 27,56 % și toate părțile au fost informate în consecință.

| (169) | În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru grupul Hankook. |
| --- | --- |

(169)

În urma comunicării constatărilor suplimentare, CRIA a susținut că Comisia a săvârșit o eroare la stabilirea nivelului taxei pentru grupul Hankook.

| (170) | După analizarea afirmației, Comisia a constatat, într-adevăr, o eroare materială și a corectat marja de prejudiciu a grupului Hankook de la 11,18 % la 10,31 %. |
| --- | --- |

(170)

După analizarea afirmației, Comisia a constatat, într-adevăr, o eroare materială și a corectat marja de prejudiciu a grupului Hankook de la 11,18 % la 10,31 %.

| (171) | Pe baza celor de mai sus, valoarea definitivă a subvenției ar trebui să fie următoarea:













  Societate | Marjă de dumping | Rata de subvenționare | Marjă de prejudiciu | Taxă compensatorie | Taxă antidumping | Taxă compensatorie fixă | Taxă antidumping fixă (46) | Fixă
  Taxă antidumping (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grupul GITI | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Grupul Hankook | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus / Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Alte societăți care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

Pe baza celor de mai sus, valoarea definitivă a subvenției ar trebui să fie următoarea:

Societate

Marjă de dumping

Rata de subvenționare

Marjă de prejudiciu

Taxă compensatorie

Taxă antidumping

Taxă compensatorie fixă

Taxă antidumping fixă (46)

46

Fixă

Taxă antidumping (47)

47

Grupul GITI

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Grupul Hankook

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus / Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Alte societăți care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd  (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Nivelul revizuit al taxelor compensatorii se aplică fără întrerupere de la intrarea în vigoare a regulamentului provizoriu (și anume începând cu 12 noiembrie 2018). |
| --- | --- |

(172)

Nivelul revizuit al taxelor compensatorii se aplică fără întrerupere de la intrarea în vigoare a regulamentului provizoriu (și anume începând cu 12 noiembrie 2018).

| (173) | De asemenea, este necesar să se aplice un nivel diferit al taxelor antidumping în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului antisubvenție definitiv (și anume, în perioada 8 mai 2018-12 noiembrie 2018). Taxa aplicabilă în această perioadă este egală cu marja de prejudiciu stabilită pentru toate societățile în cauză. |
| --- | --- |

(173)

De asemenea, este necesar să se aplice un nivel diferit al taxelor antidumping în perioada anterioară intrării în vigoare a regulamentului antisubvenție definitiv (și anume, în perioada 8 mai 2018-12 noiembrie 2018). Taxa aplicabilă în această perioadă este egală cu marja de prejudiciu stabilită pentru toate societățile în cauză.

| (174) | Cu toate că numai Aeolus Tyre Co., Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd au fost solicitanți în cauzele T-30/19 și T-72/19, Comisia a considerat că taxa corectată este aplicabilă tuturor grupurilor respective. Pentru grupul Aeolus, producătorii-exportatori în cauză sunt: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd. Pentru Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd producătorii-exportatori în cauză sunt: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd și Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Cu toate că numai Aeolus Tyre Co., Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd au fost solicitanți în cauzele T-30/19 și T-72/19, Comisia a considerat că taxa corectată este aplicabilă tuturor grupurilor respective. Pentru grupul Aeolus, producătorii-exportatori în cauză sunt: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd. Pentru Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd producătorii-exportatori în cauză sunt: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd și Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (175) | Autorităților vamale le revine sarcina de a percepe suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și de a rambursa orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. |
| --- | --- |

(175)

Autorităților vamale le revine sarcina de a percepe suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și de a rambursa orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă.

| (176) | Prezentul regulament nu modifică nivelurile taxei pentru producătorii-exportatori care nu au fost vizați de avizul de redeschidere și nici de regulamentul de înregistrare. Prin urmare, taxele lor au rămas neschimbate și, în consecință, aceste societăți nu au fost identificate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(176)

Prezentul regulament nu modifică nivelurile taxei pentru producătorii-exportatori care nu au fost vizați de avizul de redeschidere și nici de regulamentul de înregistrare. Prin urmare, taxele lor au rămas neschimbate și, în consecință, aceste societăți nu au fost identificate în prezentul regulament.

| (177) | După comunicarea constatărilor, Hämmerling a susținut că, întrucât Comisia intenționa să reinstituie taxele după expirarea termenului de prescripție de trei ani prevăzut în Codul vamal al Uniunii, ea ar trebui să precizeze, de asemenea, că diferența dintre taxele reinstituite și cele aplicabile anterior ar trebui, de asemenea, să fie rambursată după expirarea termenului de prescripție de trei ani. |
| --- | --- |

(177)

După comunicarea constatărilor, Hämmerling a susținut că, întrucât Comisia intenționa să reinstituie taxele după expirarea termenului de prescripție de trei ani prevăzut în Codul vamal al Uniunii, ea ar trebui să precizeze, de asemenea, că diferența dintre taxele reinstituite și cele aplicabile anterior ar trebui, de asemenea, să fie rambursată după expirarea termenului de prescripție de trei ani.

| (178) | Comisia a reamintit mai întâi că, potrivit unei jurisprudențe constante, Codul vamal al Uniunii nu împiedică Comisia să adopte un regulament de reinstituire a unei taxe antidumping sau compensatorii definitive pentru o perioadă mai mare de trei ani (50). |
| --- | --- |

(178)

Comisia a reamintit mai întâi că, potrivit unei jurisprudențe constante, Codul vamal al Uniunii nu împiedică Comisia să adopte un regulament de reinstituire a unei taxe antidumping sau compensatorii definitive pentru o perioadă mai mare de trei ani (50).

50

| (179) | În plus, astfel cum s-a explicat în considerentul 175, autoritățile vamale trebuie să perceapă suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și să ramburseze orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Tribunalul a clarificat în cauza T-440/20 că legislația vamală aplicabilă este, printre altele, articolul 101 alineatul (1), articolul 102 alineatul (1) primul paragraf, articolul 103 alineatul (1) și articolul 104 alineatul (2) din Codul vamal al Uniunii. În temeiul acestor dispoziții, valoarea taxelor datorate este stabilită de autoritățile vamale competente, care sunt responsabile cu notificarea datoriilor vamale, cu excepția cazului în care a expirat un termen de trei ani de la data la care a luat naștere această datorie. Curtea a precizat în continuare că „Rezultă că norma prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii are într-adevăr ca efect nu numai să împiedice notificarea cuantumului taxelor vamale către debitor după expirarea unui termen de trei ani de la data la care a luat naștere datoria sa vamală, ci și să determine ca această datorie vamală să devină ea însăși prescrisă la expirarea acestui termen. Totuși, această regulă se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare.”
   (51). În consecință, Comisia a confirmat că termenul de prescripție de trei ani pentru rambursare s-a aplicat în cazul de față și a respins afirmația. |
| --- | --- |

(179)

În plus, astfel cum s-a explicat în considerentul 175, autoritățile vamale trebuie să perceapă suma corespunzătoare la importurile producătorilor-exportatori în cauză și să ramburseze orice sumă percepută în plus în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Tribunalul a clarificat în cauza T-440/20 că legislația vamală aplicabilă este, printre altele, articolul 101 alineatul (1), articolul 102 alineatul (1) primul paragraf, articolul 103 alineatul (1) și articolul 104 alineatul (2) din Codul vamal al Uniunii. În temeiul acestor dispoziții, valoarea taxelor datorate este stabilită de autoritățile vamale competente, care sunt responsabile cu notificarea datoriilor vamale, cu excepția cazului în care a expirat un termen de trei ani de la data la care a luat naștere această datorie. Curtea a precizat în continuare că „Rezultă că norma prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii are într-adevăr ca efect nu numai să împiedice notificarea cuantumului taxelor vamale către debitor după expirarea unui termen de trei ani de la data la care a luat naștere datoria sa vamală, ci și să determine ca această datorie vamală să devină ea însăși prescrisă la expirarea acestui termen. Totuși, această regulă se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare.”
   (51). În consecință, Comisia a confirmat că termenul de prescripție de trei ani pentru rambursare s-a aplicat în cazul de față și a respins afirmația.

Rezultă că norma prevăzută la articolul 103 alineatul (1) din Codul vamal al Uniunii are într-adevăr ca efect nu numai să împiedice notificarea cuantumului taxelor vamale către debitor după expirarea unui termen de trei ani de la data la care a luat naștere datoria sa vamală, ci și să determine ca această datorie vamală să devină ea însăși prescrisă la expirarea acestui termen. Totuși, această regulă se aplică numai notificării valorii taxelor vamale către debitor și, prin urmare, punerea sa în aplicare este de competența exclusivă a autorităților vamale naționale, care sunt competente să efectueze o astfel de notificare.”

51

10.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (180) | Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (52), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(180)

Potrivit articolului 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (52), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

52

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (181) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu opinia comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036, |
| --- | --- |

(181)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu opinia comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, încadrate în prezent la codurile NC 4011 20 90 și ex 4012 12 00 (codul TARIC 4012120010) și originare din Republica Populară Chineză, în ceea ce privește societățile enumerate la alineatul (2).

(2)   Taxele compensatorii definitive, aplicabile în EUR per articol produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare, sunt următoarele, începând cu data de 13 noiembrie 2018.

| Societate | Taxă compensatorie | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd | 11,07 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 3,75 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877  (53) |
| Alte societăți care fac obiectul prezentei reinstituiri și care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă | 27,69 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd. | 57,28 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 57,28 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 57,28 | C876 |

Societate

Taxă compensatorie

Cod adițional TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd

11,07

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

3,75

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877  (53)

Alte societăți care fac obiectul prezentei reinstituiri și care au cooperat atât la investigația antisubvenție, cât și la investigația antidumping, enumerate în anexă

27,69

Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

57,28

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

57,28

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

57,28

C876

Articolul 2

Orice taxă compensatorie definitivă plătită de producătorii-exportatori menționați la articolul 1 alineatul (2) în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei, care depășește taxa compensatorie definitivă stabilită la articolul 1, se rambursează sau se remite.

Rambursarea sau remiterea se solicită autorităților vamale naționale în conformitate cu legislația vamală aplicabilă. Orice rambursare care a avut loc în urma hotărârii Tribunalului în cauzele T-30/19 și T-72/19 China Rubber Industry Association (CRIA) și Camera de comerț a importatorilor și exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (CCCMC)/Comisia Europeană se recuperează de către autoritățile care au efectuat rambursarea până la cuantumul prevăzut la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 3

Taxa compensatorie definitivă instituită prin articolul 1 se percepe, de asemenea, la importurile înregistrate în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1175 din 7 iulie 2022 de supunere la înregistrare a importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârilor din 4 mai 2022 în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690

Articolul 4

Autoritățile vamale trebuie să întrerupă înregistrarea importurilor instituită în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1175, care se abrogă prin prezentul regulament.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 aprilie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2018/683 al Comisiei din 4 mai 2018 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite tipuri de anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 116, 7.5.2018, p. 8).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei din 18 octombrie 2018 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 263, 22.10.2018, p. 3).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei din 9 noiembrie 2018 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 283, 12.11.2018, p. 1).

4

(5)  Hotărârea Tribunalului (Camera a zecea extinsă) din 4 mai 2022, Asociația industriei cauciucului din China (China Rubber Industry Association – CRIA) și Camera de comerț a importatorilor și exportatorilor de metale, minerale și produse chimice din China (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters – CCCMC)/Comisia Europeană, T-30/19 și T-72/19, EU:T:2022:226.

5

China Rubber Industry Association

China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

(6)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 21.

6

(7)  În regulamentul în litigiu, codul adițional TARIC C333 identifică următorii producători-exportatori:

7

| | Aeolus Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd;

| | Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

| | Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; |
| --- | --- |

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

| | Pirelli Tyre Co., Ltd |
| --- | --- |

Pirelli Tyre Co., Ltd

| | Un nou cod adițional TARIC a fost atribuit societății Aeolus Tyre Co., Ltd prin regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16. |
| --- | --- |

Un nou cod adițional TARIC a fost atribuit societății Aeolus Tyre Co., Ltd prin regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16.

(8)  În regulamentul în litigiu, societatea Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd este asociată codului adițional TARIC C999.

8

(9)  În regulamentul în litigiu, codul adițional TARIC C371 identifică următorii producători-exportatori:

9

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd;

| | Un nou cod adițional TARIC este atribuit societății Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co. Ltd pentru înregistrarea prin regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 de mai jos. |
| --- | --- |

Un nou cod adițional TARIC este atribuit societății Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co. Ltd pentru înregistrarea prin regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 de mai jos.

(10)  Cauzele conexate 97, 193, 99 și 215/86, Asteris AE și alții și Republica Elenă/Comisia, [1988] Rec. 2181, punctele 27 și 28.

10

(11)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec. p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, Rec., 2000, p. I-8147, punctele 80 - 85; Cauza T-301/01 Alitalia/Comisia, Rec., 2008, p. II-1753, punctele 99 și 142; Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Comisia, [2011] EU:T:2011:209, punctul 83.

11

(12)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec. p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, [2000] Rec. p. I-8147, punctele 80-85.

12

(13)  Cauza C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], EU:C:2018:187, punctul 79; și cauza C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, hotărârea din 19 iunie 2019, punctul 58.

13

(14)  Cauza T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, EU:T:2019:644, punctele 333-342.

14

(15)  
  JO C 263, 8.7.2022, p. 15.

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/1175 al Comisiei din 7 iulie 2022 de supunere la înregistrare a importurilor de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză, ca urmare a redeschiderii investigației în vederea punerii în aplicare a hotărârilor din 4 mai 2022 în cauzele conexate T-30/19 și T-72/19, în ceea ce privește Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1579 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 (JO C L 183, 8.7.2022, p. 46).

16

(17)  Grupul GITI a fost format din următorii producători-exportatori: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai); GITI Tire (Anhui) Co., Ltd; (Hefei); GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin); GITI Tire (Fujian) Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd și un exportator afiliat din Singapore.

17

(18)  Grupul Hankook a fost format din următorii producători-exportatori: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd și Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

18

(19)  Aeolus/Pirelli a inclus următorii producători-exportatori: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd și Pirelli Tyre Co., Ltd. În regulamentul în litigiu s-a constatat că toți acești producători-exportatori făceau parte din China National Tire Group. În plus, Pirelli Tyre Co., Ltd a fost considerată ca făcând parte din China National Tire Group, deoarece era afiliată cu China National Tire & Rubber Co., Ltd printr-o participație de peste 5 % în cursul perioadei de investigație, în conformitate cu articolul 127 litera (d) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii.

19

(20)  Hotărârile din 1 iunie 2022, Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia, T-440/20, și T-441/20, punctul 156.

20

(21)  A se vedea, pentru un raționament similar, hotărârea în cauza Jindal Saw citată în nota de subsol 21 de mai sus, punctul 158.

21

(22)  A se vedea Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, cauza C-256/16, hotărârea Tribunalului din 15 martie 2018 și C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, cauza C-612/16, hotărârea Tribunalului (Camera a opta) din 19 iunie 2019.

22

(23)  A se consulta Printeous/Comisia, cauza T-95/15, hotărârea Tribunalului din 13 decembrie 2016.

23

(24)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 62.

24

(25)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 59.

25

(26)  Cauza C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, punctul 63 și jurisprudența citată.

26

(27)  A se vedea punctele 176, 192 și 201-207 din hotărâre. Regulamentul în litigiu a rămas în vigoare în ceea ce privește alți producători-exportatori care nu l-au contestat.

27

(28)  A se consulta hotărârile din 1 iunie 2022, Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia, T-440/20, și T-441/20, punctul 44 și din 19 iunie 2019, C &J Clark International, C-612/16, nepublicată, EU:C:2019:508, punctul 43; din 3 decembrie 2020, Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo și alții, C-461/18 P, EU:C:2020:979, punctul 97 și din 9 iunie 2021, Roland/Comisia, T-132/18, nepublicată, EU:T:2021:329, punctul 76.

28

(29)  C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, punctele 77 și 78 și C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, hotărârea din 19 iunie 2019, punctul 57.

29

(30)  Hotărârile din 1 iunie 2022, Jindal Saw și Jindal Saw Italia/Comisia, T-440/20, și T-441/20.

30

(31)  A se consulta, în acest sens, hotărârea din 29 noiembrie 2018, Bank Tejarat/Consiliul, C-248/17 P, EU:C:2018:967, punctele 80 și 81 și jurisprudența citată.

31

(32)  Hotărârea T-441/20 citată în nota de subsol 21, punctele 118-123.

32

(33)  Hotărârea citată în nota de subsol 30 de mai sus, punctul 83.

33

(34)  Hotărârea citată în nota de subsol 31 de mai sus, punctul 134.

34

(35)  A se consulta în acest sens hotărârile citate în notele de subsol 30-31.

35

(36)  Hotărârea citată în nota de subsol 31 de mai sus, punctele 97-103.

36

(37)  Hotărârea citată în nota de subsol 31 de mai sus, punctul 104.

37

(38)  Cauza C-415/96 Spania/Comisia, Rec. p. I-6993, punctul 31; Cauza C-458/98 P Industrie des Poudres Sphériques/Consiliul, Rec., 2000, p. I-8147, punctele 80 - 85; Cauza T-301/01 Alitalia/Comisia, Rec., 2008, p. II-1753, punctele 99 și 142; Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08 Région Nord-Pas de Calais/Comisia, [2011] EU:T:2011:209, punctul 83.

38

(39)  A se vedea, mutatis mutandis, cauza C-507/21 P, Puma și alții/Comisia, EU:C:2022:649, punctul 87.

39

mutatis mutandis

(40)  A se vedea Hotărârea Deichmann, punctul 88.

40

(41)  A se vedea Région Nord-Pas-de-Calais/Comisia Europeană, cauzele conexate T-267/08 și T-279/08, hotărârea Tribunalului din 12 mai 2011, punctul 83.

41

Région Nord-Pas-de-Calais/Comisia Europeană

(42)  Cauza T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, EU:T:2019:644, punctele 333-342.

42

(43)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta este singura societate enumerată în anexa II la regulamentul în litigiu afectată de anularea regulamentului în litigiu, dar nu și de anularea regulamentului (UE) 2018/1579. Prin urmare, regulamentul în litigiu nu a fost anulat pentru această societate, ci doar modificările introduse prin regulamentul în litigiu în Regulamentul (UE) 2018/1579. În consecință, Zhongce Rubber Group Co., Ltd continuă să facă obiectul taxelor instituite prin Regulamentul (UE) 2018/1579.

43

(44)  Aceste două societăți nu au cooperat nici la investigația antidumping, nici la investigația antisubvenție. Prin urmare, acestea sunt supuse taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”.

44

(45)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

45

(46)  Pentru perioada ulterioară datei de 13 noiembrie 2018.

46

(47)  Pentru perioada cuprinsă între 8 mai 2018 și 12 noiembrie 2018.

47

(48)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta este singura societate enumerată în anexa II la regulamentul în litigiu afectată de anularea regulamentului în litigiu, dar nu și de anularea regulamentului (UE) 2018/1579. Prin urmare, regulamentul în litigiu nu a fost anulat pentru această societate, ci doar modificările introduse prin regulamentul în litigiu în Regulamentul (UE) 2018/1579. În consecință, Zhongce Rubber Group Co., Ltd continuă să facă obiectul taxelor instituite prin Regulamentul (UE) 2018/1579.

48

(49)  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd și Hefei Wanli Tire Co., Ltd nu au cooperat nici la investigația antidumping, nici la investigația antisubvenție. Prin urmare, acestea sunt supuse taxei aplicabile pentru „toate celelalte societăți”. În cadrul redeschiderii investigației actuale, această taxă se aplică numai acestor două societăți.

49

(50)  A se vedea cauza T-440/20 Jindal Saw/Comisia Europeană, EU:T:2022:318, punctele 134 și 135 și hotărârea citată.

50

(51)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd a cooperat la investigația antidumping, dar nu și la investigația antisubvenție. Aceasta este singura societate enumerată în anexa II la regulamentul în litigiu afectată de anularea regulamentului în litigiu, dar nu și de anularea regulamentului (UE) 2018/1579. Prin urmare, regulamentul în litigiu nu a fost anulat pentru această societate, ci doar modificările introduse prin regulamentul în litigiu în Regulamentul (UE) 2018/1579. În consecință, Zhongce Rubber Group Co., Ltd continuă să facă obiectul taxelor instituite prin Regulamentul (UE) 2018/1579.

51

(52)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

52

(53)  Codul TARIC C333 încetează să existe și codul C877 se aplică întregului grup.

53

---

ANEXĂ

Societăți care au cooperat atât în cadrul investigației antisubvenție, cât și al investigației antidumping care fac obiectul prezentei reinstituiri:

| DENUMIREA SOCIETĂȚII | COD ADIȚIONAL TARIC |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd. | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

DENUMIREA SOCIETĂȚII

COD ADIȚIONAL TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd.

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  În regulamentul în litigiu, codul adițional TARIC C371 identifică următorii producători-exportatori:

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd și Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Un nou cod adițional TARIC a fost atribuit societății Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co. Ltd în regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

Un nou cod adițional TARIC a fost atribuit societății Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co. Ltd în regulamentul de înregistrare menționat în considerentul 16 din prezentul regulament.

---

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/80

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/739 AL COMISIEI

din 4 aprilie 2023

de prevedere a unei măsuri de sprijin de urgență pentru sectorul cerealelor și cel al semințelor oleaginoase din Bulgaria, Polonia și România

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 221 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Invadarea Ucrainei de către Rusia la 24 februarie 2022 are un impact asupra operațiunilor de transport maritim în porturile ucrainene de la Marea Neagră, de unde se efectuau aproximativ 90 % din exporturile de cereale și semințe oleaginoase ale Ucrainei. Pentru a se evita amenințările la adresa securității alimentare a lumii și pentru a se oferi sprijin fermierilor ucraineni, a fost necesară găsirea urgentă a unor rute logistice alternative, iar Uniunea a luat măsuri concrete pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei, măsuri prezentate în Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE («culoare de solidaritate UE-Ucraina»)” (2). |
| --- | --- |

(1)

Invadarea Ucrainei de către Rusia la 24 februarie 2022 are un impact asupra operațiunilor de transport maritim în porturile ucrainene de la Marea Neagră, de unde se efectuau aproximativ 90 % din exporturile de cereale și semințe oleaginoase ale Ucrainei. Pentru a se evita amenințările la adresa securității alimentare a lumii și pentru a se oferi sprijin fermierilor ucraineni, a fost necesară găsirea urgentă a unor rute logistice alternative, iar Uniunea a luat măsuri concrete pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei, măsuri prezentate în Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE («culoare de solidaritate UE-Ucraina»)” (2).

| (2) | Ca urmare a schimbării rutelor logistice, au crescut costurile aferente transportării cerealelor și semințelor oleaginoase din Ucraina spre piețele lor tradiționale. Acest lucru a dus la o redirecționare a exporturilor înspre piața Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a schimbării rutelor logistice, au crescut costurile aferente transportării cerealelor și semințelor oleaginoase din Ucraina spre piețele lor tradiționale. Acest lucru a dus la o redirecționare a exporturilor înspre piața Uniunii.

| (3) | Importurile mai mari de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina în statele membre ale Uniunii aflate în apropierea Ucrainei, prin care trec principalele „culoare de solidaritate UE-Ucraina” create, au un impact asupra fermierilor locali. În anumite regiuni ale Uniunii, importurile suplimentare generează o ofertă excedentară, determină scăderea prețurilor la nivel local sau saturează lanțurile logistice. |
| --- | --- |

(3)

Importurile mai mari de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina în statele membre ale Uniunii aflate în apropierea Ucrainei, prin care trec principalele „culoare de solidaritate UE-Ucraina” create, au un impact asupra fermierilor locali. În anumite regiuni ale Uniunii, importurile suplimentare generează o ofertă excedentară, determină scăderea prețurilor la nivel local sau saturează lanțurile logistice.

| (4) | Având în vedere situația aprovizionării interne și dificultățile logistice din statele membre aflate în apropierea graniței cu Ucraina, fermierii din Bulgaria, Polonia și România sunt considerați cei mai afectați, în special cei mai apropiați de o graniță sau de un centru de tranzit. Scăderea prețurilor cerealelor și semințelor oleaginoase la nivel local afectează viabilitatea economică a respectivilor fermieri și poate avea un impact asupra deciziilor acestora în privința plantărilor. Această situație va duce, probabil, la o scădere rapidă a producției în zonele în cauză, precum și la dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a „culoarelor de solidaritate UE-Ucraina”. Această situație constituie o problemă specifică în sensul articolului 221 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Într-un număr limitat de regiuni din unele state membre ale Uniunii, această problemă specifică nu poate fi abordată prin măsuri luate în temeiul articolului 219 sau al articolului 220 din regulamentul respectiv, întrucât ea nu este legată în mod specific nici de o perturbare existentă a pieței sau de o amenințare actuală concretă de perturbare a pieței, și nici de măsuri de combatere a răspândirii bolilor animalelor sau de o pierdere a încrederii consumatorilor ca urmare a unor riscuri pentru sănătatea publică, a animalelor sau a plantelor. Mai mult, pentru a se evita o scădere rapidă a producției de cereale și semințe oleaginoase, situația necesită o intervenție urgentă, cum ar fi adoptarea unor măsuri de urgență în temeiul articolului 221 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere situația aprovizionării interne și dificultățile logistice din statele membre aflate în apropierea graniței cu Ucraina, fermierii din Bulgaria, Polonia și România sunt considerați cei mai afectați, în special cei mai apropiați de o graniță sau de un centru de tranzit. Scăderea prețurilor cerealelor și semințelor oleaginoase la nivel local afectează viabilitatea economică a respectivilor fermieri și poate avea un impact asupra deciziilor acestora în privința plantărilor. Această situație va duce, probabil, la o scădere rapidă a producției în zonele în cauză, precum și la dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a „culoarelor de solidaritate UE-Ucraina”. Această situație constituie o problemă specifică în sensul articolului 221 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Într-un număr limitat de regiuni din unele state membre ale Uniunii, această problemă specifică nu poate fi abordată prin măsuri luate în temeiul articolului 219 sau al articolului 220 din regulamentul respectiv, întrucât ea nu este legată în mod specific nici de o perturbare existentă a pieței sau de o amenințare actuală concretă de perturbare a pieței, și nici de măsuri de combatere a răspândirii bolilor animalelor sau de o pierdere a încrederii consumatorilor ca urmare a unor riscuri pentru sănătatea publică, a animalelor sau a plantelor. Mai mult, pentru a se evita o scădere rapidă a producției de cereale și semințe oleaginoase, situația necesită o intervenție urgentă, cum ar fi adoptarea unor măsuri de urgență în temeiul articolului 221 din regulamentul menționat.

| (5) | Așadar, este necesară acordarea unui grant financiar pentru Bulgaria, Polonia și România, pentru sprijinirea fermierilor afectați de creșterea importurilor de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina, pentru o perioadă care este strict necesară. Cuantumul disponibil pentru fiecare dintre statele membre respective trebuie stabilit în funcție de potențiala valoare a pierderii de producție în cazul anumitor culturi și în cazul fermierilor din regiunile afectate. |
| --- | --- |

(5)

Așadar, este necesară acordarea unui grant financiar pentru Bulgaria, Polonia și România, pentru sprijinirea fermierilor afectați de creșterea importurilor de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina, pentru o perioadă care este strict necesară. Cuantumul disponibil pentru fiecare dintre statele membre respective trebuie stabilit în funcție de potențiala valoare a pierderii de producție în cazul anumitor culturi și în cazul fermierilor din regiunile afectate.

| (6) | Bulgaria, Polonia și România trebuie să distribuie ajutoarele prin intermediul celor mai eficace canale, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii care să țină seama de amploarea dificultăților cu care se confruntă fermierii care cultivă cereale și oleaginoase în zonele afectate, asigurându-se, în același timp, că fermierii sunt beneficiarii finali ai ajutoarelor și evitând orice denaturare a pieței și a concurenței. |
| --- | --- |

(6)

Bulgaria, Polonia și România trebuie să distribuie ajutoarele prin intermediul celor mai eficace canale, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii care să țină seama de amploarea dificultăților cu care se confruntă fermierii care cultivă cereale și oleaginoase în zonele afectate, asigurându-se, în același timp, că fermierii sunt beneficiarii finali ai ajutoarelor și evitând orice denaturare a pieței și a concurenței.

| (7) | Deoarece cuantumul alocat Bulgariei, Poloniei și României ar compensa doar o parte a pierderilor suferite de fermierii din regiunile afectate, este necesar ca statelor membre în cauză să li se permită să acorde un sprijin național suplimentar producătorilor respectivi, în condițiile și în intervalul de timp stabilite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(7)

Deoarece cuantumul alocat Bulgariei, Poloniei și României ar compensa doar o parte a pierderilor suferite de fermierii din regiunile afectate, este necesar ca statelor membre în cauză să li se permită să acorde un sprijin național suplimentar producătorilor respectivi, în condițiile și în intervalul de timp stabilite în prezentul regulament.

| (8) | Pentru ca Bulgaria, Polonia și România să dispună de flexibilitatea de a distribui ajutoarele în funcție de cum o impun circumstanțele pentru a face față dificultăților cu care se confruntă fermierii, statele membre trebuie să aibă permisiunea de a cumula aceste ajutoare cu alte tipuri de sprijin finanțate din Fondul european de garantare agricolă și din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

(8)

Pentru ca Bulgaria, Polonia și România să dispună de flexibilitatea de a distribui ajutoarele în funcție de cum o impun circumstanțele pentru a face față dificultăților cu care se confruntă fermierii, statele membre trebuie să aibă permisiunea de a cumula aceste ajutoare cu alte tipuri de sprijin finanțate din Fondul european de garantare agricolă și din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală.

| (9) | Întrucât ajutoarele din partea Uniunii sunt stabilite în euro, este necesar, pentru a se asigura o aplicare uniformă și simultană, să se stabilească, pentru statele membre care nu au adoptat moneda euro, o dată pentru conversia cuantumurilor alocate acestor state în monedele lor naționale, cum este cazul Bulgariei, Poloniei și României. Deoarece prezentul regulament nu prevede un termen-limită pentru depunerea cererilor de ajutor, este adecvat ca, în sensul articolului 30 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (3), să se considere că data intrării în vigoare a prezentului regulament este faptul generator al cursului de schimb în ceea ce privește cuantumurile prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(9)

Întrucât ajutoarele din partea Uniunii sunt stabilite în euro, este necesar, pentru a se asigura o aplicare uniformă și simultană, să se stabilească, pentru statele membre care nu au adoptat moneda euro, o dată pentru conversia cuantumurilor alocate acestor state în monedele lor naționale, cum este cazul Bulgariei, Poloniei și României. Deoarece prezentul regulament nu prevede un termen-limită pentru depunerea cererilor de ajutor, este adecvat ca, în sensul articolului 30 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei (3), să se considere că data intrării în vigoare a prezentului regulament este faptul generator al cursului de schimb în ceea ce privește cuantumurile prevăzute în prezentul regulament.

| (10) | Din motive bugetare, Uniunea trebuie să finanțeze cheltuielile suportate de Bulgaria, Polonia și România numai în cazul în care aceste cheltuieli sunt efectuate până la o anumită dată de eligibilitate. |
| --- | --- |

(10)

Din motive bugetare, Uniunea trebuie să finanțeze cheltuielile suportate de Bulgaria, Polonia și România numai în cazul în care aceste cheltuieli sunt efectuate până la o anumită dată de eligibilitate.

| (11) | Sprijinul pentru această măsură de urgență trebuie plătit până la 30 septembrie 2023. Deoarece nu trebuie să se mai efectueze plăți după data de 30 septembrie 2023, nu trebuie să fie aplicabil articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/127. |
| --- | --- |

(11)

Sprijinul pentru această măsură de urgență trebuie plătit până la 30 septembrie 2023. Deoarece nu trebuie să se mai efectueze plăți după data de 30 septembrie 2023, nu trebuie să fie aplicabil articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) 2022/127.

| (12) | Pentru a permite Uniunii să monitorizeze eficacitatea acestei măsuri de urgență, Bulgaria, Polonia și România trebuie să transmită Comisiei informații detaliate referitoare la punerea sa în aplicare. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a permite Uniunii să monitorizeze eficacitatea acestei măsuri de urgență, Bulgaria, Polonia și România trebuie să transmită Comisiei informații detaliate referitoare la punerea sa în aplicare.

| (13) | Pentru a se garanta că fermierii primesc ajutoare în cel mai scurt timp posibil, trebuie să se permită Bulgariei, Poloniei și României să pună în aplicare prezentul regulament fără întârziere. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a se garanta că fermierii primesc ajutoare în cel mai scurt timp posibil, trebuie să se permită Bulgariei, Poloniei și României să pună în aplicare prezentul regulament fără întârziere. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (14) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(14)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se pun la dispoziția Bulgariei, Poloniei și României ajutoare din partea Uniunii în cuantum total de 56 300 000 EUR, pentru oferirea unui sprijin excepțional fermierilor care produc cerealele și semințele oleaginoase menționate în anexă, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în prezentul regulament.

(2)   Bulgaria, Polonia și România utilizează cuantumurile menționate la articolul 2 pentru măsuri care vizează compensarea fermierilor pentru pierderile economice cauzate de creșterea importurilor de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina în regiunile afectate.

(3)   Măsurile se iau pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii care țin seama de pierderile economice suportate de fermierii afectați și garantează că plățile efectuate nu provoacă nicio denaturare a pieței sau a concurenței.

(4)   Cheltuielile suportate de Bulgaria, Polonia și România în legătură cu plățile pentru măsurile menționate la alineatul (2) sunt eligibile pentru ajutoarele din partea Uniunii doar dacă plățile menționate au fost efectuate până la 30 septembrie 2023.

(5)   În sensul articolului 30 alineatul (3) din Regulamentul delegat (UE) 2022/127, faptul generator al cursului de schimb aplicabil cuantumurilor prevăzute la articolul 2 alineatul (1) este data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(6)   Măsurile în temeiul prezentului regulament pot fi cumulate cu alte măsuri de sprijin finanțate din Fondul european de garantare agricolă și din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală.

Articolul 2

(1)   Cheltuielile Uniunii suportate în conformitate cu articolul 1 nu depășesc un cuantum total de:

| (a) | 16 750 000 EUR pentru Bulgaria; |
| --- | --- |

(a)

16 750 000 EUR pentru Bulgaria;

| (b) | 29 500 000 EUR pentru Polonia; |
| --- | --- |

(b)

29 500 000 EUR pentru Polonia;

| (c) | 10 050 000 EUR pentru România. |
| --- | --- |

(c)

10 050 000 EUR pentru România.

(2)   Bulgaria, Polonia și România pot acorda ajutoare naționale suplimentare pentru măsurile luate în temeiul articolului 1 până la maximum 100 % din cuantumul corespunzător stabilit la alineatul (1) din prezentul articol, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, cu condiția ca plățile efectuate să nu provoace nicio denaturare a pieței sau a concurenței.

(3)   Bulgaria, Polonia și România plătesc sprijinul suplimentar menționat la alineatul (2) până la 30 septembrie 2023.

Articolul 3

(1)   Fără întârziere și cel târziu până la 30 iunie 2023, Bulgaria, Polonia și România notifică Comisiei următoarele:

| (a) | o descriere a măsurilor pe care urmează să le ia; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a măsurilor pe care urmează să le ia;

| (b) | criteriile utilizate pentru a stabili metodele de acordare a ajutoarelor și justificarea modului de distribuire a ajutoarelor în rândul fermierilor; |
| --- | --- |

(b)

criteriile utilizate pentru a stabili metodele de acordare a ajutoarelor și justificarea modului de distribuire a ajutoarelor în rândul fermierilor;

| (c) | impactul dorit al măsurilor menite a compensa fermierii pentru pierderile economice cauzate de importurile de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina; |
| --- | --- |

(c)

impactul dorit al măsurilor menite a compensa fermierii pentru pierderile economice cauzate de importurile de cereale și semințe oleaginoase din Ucraina;

| (d) | acțiunile desfășurate pentru a verifica dacă impactul dorit al măsurilor este obținut; |
| --- | --- |

(d)

acțiunile desfășurate pentru a verifica dacă impactul dorit al măsurilor este obținut;

| (e) | acțiunile desfășurate pentru a se evita denaturarea concurenței; |
| --- | --- |

(e)

acțiunile desfășurate pentru a se evita denaturarea concurenței;

| (f) | previziunile referitoare la plățile aferente cheltuielilor suportate de Uniune, defalcate pe luni, până la 30 septembrie 2023; |
| --- | --- |

(f)

previziunile referitoare la plățile aferente cheltuielilor suportate de Uniune, defalcate pe luni, până la 30 septembrie 2023;

| (g) | nivelul sprijinului suplimentar acordat în temeiul articolului 2 alineatul (2). |
| --- | --- |

(g)

nivelul sprijinului suplimentar acordat în temeiul articolului 2 alineatul (2).

(2)   Cel târziu la 15 mai 2024, Bulgaria, Polonia și România notifică Comisiei cuantumurile totale plătite per măsură, atunci când este cazul, defalcate în ajutoare din partea Uniunii și ajutoare naționale suplimentare, precum și numărul și tipul de beneficiari și evaluarea eficacității măsurii.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 aprilie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  COM/2022/217 final. (Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru culoarele de solidaritate UE-Ucraina pentru a facilita exporturile agricole ale Ucrainei și schimburile comerciale bilaterale cu UE).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2022/127 al Comisiei din 7 decembrie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului cu norme privind agențiile de plăți și alte organisme, gestiunea financiară, verificarea conturilor, garanțiile și utilizarea monedei euro (JO L 20, 31.1.2022, p. 95).

3

---

ANEXĂ

Lista produselor menționate la articolul 1 alineatul (1)

| Codul NC | Descriere |
| --- | --- |
| 1001 | Grâu și meslin |
| 1002 | Secară |
| 1003 | Orz |
| 1004 | Ovăz |
| 1005 | Porumb |
| 1008 60 | Triticală |
| — | Amestecuri de produse cu codurile NC 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 și 1008 60 |
| 1205 | Semințe de rapiță sau de rapiță sălbatică, chiar sfărâmate |
| 1206 | Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate |

Codul NC

Descriere

1001

Grâu și meslin

1002

Secară

1003

Orz

1004

Ovăz

1005

Porumb

1008 60

Triticală

—

Amestecuri de produse cu codurile NC 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 și 1008 60

1205

Semințe de rapiță sau de rapiță sălbatică, chiar sfărâmate

1206

Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate

---

DECIZII

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/85

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/740 A COMISIEI

din 4 aprilie 2023

privind standardele armonizate pentru jucării elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special articolul 10 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 13 din Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), jucăriile care sunt în conformitate cu standardele armonizate sau cu părți ale acestora, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, trebuie să fie considerate a fi conforme cu cerințele vizate de standardele respective sau de părți ale acestora prevăzute la articolul 10 din Directiva 2009/48/CE și în anexa II la directiva respectivă. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 13 din Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), jucăriile care sunt în conformitate cu standardele armonizate sau cu părți ale acestora, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, trebuie să fie considerate a fi conforme cu cerințele vizate de standardele respective sau de părți ale acestora prevăzute la articolul 10 din Directiva 2009/48/CE și în anexa II la directiva respectivă.

| (2) | Directiva 2009/48/CE stabilește, în partea III din anexa II la aceasta, cerințe specifice pentru a se asigura că nu există riscuri de efecte adverse asupra sănătății umane ca urmare a expunerii la substanțele chimice sau la amestecurile din care sunt compuse jucăriile sau pe care le conțin acestea. În plus, articolul 10 alineatul (2) stabilește cerința generală de siguranță. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2009/48/CE stabilește, în partea III din anexa II la aceasta, cerințe specifice pentru a se asigura că nu există riscuri de efecte adverse asupra sănătății umane ca urmare a expunerii la substanțele chimice sau la amestecurile din care sunt compuse jucăriile sau pe care le conțin acestea. În plus, articolul 10 alineatul (2) stabilește cerința generală de siguranță.

| (3) | Prin scrisoarea M/445 (3) din 9 iulie 2009, Comisia a înaintat Comitetului European de Standardizare (CEN) și Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) o cerere de elaborare de noi standarde armonizate și de revizuire a celor existente în sprijinul Directivei 2009/48/CE. Cererea respectivă a fost înlocuită cu o nouă cerere prevăzută în Decizia de punere în aplicare C(2022) 7410 a Comisiei (4), care solicita, printre altele, o revizuire a standardului EN 71-13 „Siguranța jucăriilor. Partea 13: Jocuri de masă olfactive, seturi cosmetice și jocuri gustative”. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea M/445 (3) din 9 iulie 2009, Comisia a înaintat Comitetului European de Standardizare (CEN) și Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică (Cenelec) o cerere de elaborare de noi standarde armonizate și de revizuire a celor existente în sprijinul Directivei 2009/48/CE. Cererea respectivă a fost înlocuită cu o nouă cerere prevăzută în Decizia de punere în aplicare C(2022) 7410 a Comisiei (4), care solicita, printre altele, o revizuire a standardului EN 71-13 „Siguranța jucăriilor. Partea 13: Jocuri de masă olfactive, seturi cosmetice și jocuri gustative”.

| (4) | Standardul armonizat revizuit CEN EN 71-13:2021 „Siguranța jucăriilor. Partea 13: Jocuri de masă olfactive, seturi cosmetice și jocuri gustative”, a căror referință a fost publicată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992 a Comisiei (5). Acest fapt a condus la adoptarea standardului armonizat EN 71-13:2021+A1:2022. |
| --- | --- |

(4)

Standardul armonizat revizuit CEN EN 71-13:2021 „Siguranța jucăriilor. Partea 13: Jocuri de masă olfactive, seturi cosmetice și jocuri gustative”, a căror referință a fost publicată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992 a Comisiei (5). Acest fapt a condus la adoptarea standardului armonizat EN 71-13:2021+A1:2022.

| (5) | Specificațiile standardului armonizat EN 71-13:2021+A1:2022 sunt mai clar legate de cerințele din Directiva 2009/48/CE. În special, această nouă versiune a standardului EN 71-13:2021 aliniază standardul la Directiva 2009/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directivele (UE) 2020/2088 (6) și (UE) 2020/2089 (7) ale Comisiei. Tabelele 1 și 2 din standard au fost revizuite, fiind introdus în standard un tabel suplimentar 3 pentru a ține seama de modificările aduse listelor de substanțe odorante alergene din Directiva 2009/48/CE, introduse prin Directivele (UE) 2020/2088 și (UE) 2020/2089. Tabelul 3 din standard include substanțele odorante alergene care, în conformitate cu Directiva 2009/48/CE, trebuie enumerate pe o etichetă aplicată pe jucărie, pe ambalaj sau într-un prospect care însoțește jucăria. Standardul EN 71-13:2021+A1:2022 include specificația conform căreia seturile cosmetice și jocurile gustative nu trebuie utilizate de copiii cu vârsta sub 36 luni. Această specificație reflectă clar cerința prevăzută în partea III punctul 12 al doilea paragraf din anexa II la Directiva 2009/48/CE. |
| --- | --- |

(5)

Specificațiile standardului armonizat EN 71-13:2021+A1:2022 sunt mai clar legate de cerințele din Directiva 2009/48/CE. În special, această nouă versiune a standardului EN 71-13:2021 aliniază standardul la Directiva 2009/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directivele (UE) 2020/2088 (6) și (UE) 2020/2089 (7) ale Comisiei. Tabelele 1 și 2 din standard au fost revizuite, fiind introdus în standard un tabel suplimentar 3 pentru a ține seama de modificările aduse listelor de substanțe odorante alergene din Directiva 2009/48/CE, introduse prin Directivele (UE) 2020/2088 și (UE) 2020/2089. Tabelul 3 din standard include substanțele odorante alergene care, în conformitate cu Directiva 2009/48/CE, trebuie enumerate pe o etichetă aplicată pe jucărie, pe ambalaj sau într-un prospect care însoțește jucăria. Standardul EN 71-13:2021+A1:2022 include specificația conform căreia seturile cosmetice și jocurile gustative nu trebuie utilizate de copiii cu vârsta sub 36 luni. Această specificație reflectă clar cerința prevăzută în partea III punctul 12 al doilea paragraf din anexa II la Directiva 2009/48/CE.

| (6) | Comisia, împreună cu CEN, a verificat dacă standardul armonizat EN 71-13:2021+A1:2022 elaborat de CEN este în conformitate cu cererea M/445 din 9 iulie 2009. Comisia a evaluat, de asemenea, conformitatea cu noua solicitare prevăzută în Decizia de punere în aplicare C(2022) 7410. Standardul armonizat îndeplinește cerințele pe care urmărește să le acopere și care sunt prevăzute în Directiva 2009/48/CE. Prin urmare, este oportun să se publice referințele acestui standard în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Comisia, împreună cu CEN, a verificat dacă standardul armonizat EN 71-13:2021+A1:2022 elaborat de CEN este în conformitate cu cererea M/445 din 9 iulie 2009. Comisia a evaluat, de asemenea, conformitatea cu noua solicitare prevăzută în Decizia de punere în aplicare C(2022) 7410. Standardul armonizat îndeplinește cerințele pe care urmărește să le acopere și care sunt prevăzute în Directiva 2009/48/CE. Prin urmare, este oportun să se publice referințele acestui standard în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (7) | Standardul armonizat EN 71-13:2021+A1:2022 înlocuiește standardul armonizat EN 71-13:2021. Prin urmare, este necesar să se retragă referința standardului respectiv din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(7)

Standardul armonizat EN 71-13:2021+A1:2022 înlocuiește standardul armonizat EN 71-13:2021. Prin urmare, este necesar să se retragă referința standardului respectiv din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (8) | Din motive de claritate și de raționalizare, o listă completă de referințe ale standardelor armonizate elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE și care îndeplinesc cerințele pe care acestea le vizează trebuie publicată într-un singur act. Referințele la standardele armonizate elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE sunt publicate în prezent în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992. În consecință, este necesar să se înlocuiască Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992 cu o nouă decizie. |
| --- | --- |

(8)

Din motive de claritate și de raționalizare, o listă completă de referințe ale standardelor armonizate elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE și care îndeplinesc cerințele pe care acestea le vizează trebuie publicată într-un singur act. Referințele la standardele armonizate elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE sunt publicate în prezent în Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992. În consecință, este necesar să se înlocuiască Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992 cu o nouă decizie.

| (9) | Conformitatea cu un standard armonizat conferă o prezumție de conformitate cu cerințele esențiale corespunzătoare stabilite în legislația de armonizare a Uniunii, începând de la data publicării referinței standardului respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, prezenta decizie trebuie să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(9)

Conformitatea cu un standard armonizat conferă o prezumție de conformitate cu cerințele esențiale corespunzătoare stabilite în legislația de armonizare a Uniunii, începând de la data publicării referinței standardului respectiv în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prin urmare, prezenta decizie trebuie să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene referințele standardelor armonizate pentru jucării elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE și enumerate în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992 se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 4 aprilie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

1

(2)  Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 privind siguranța jucăriilor (JO L 170, 30.6.2009, p. 1).

2

(3)  M/445 din 9 iulie 2009 privind un mandat de standardizare adresat CEN și Cenelec în cadrul Directivei 2009/48/CE de revizuire a Directivei 88/378/CEE privind siguranța jucăriilor.

3

(4)  Decizia de punere în aplicare a Comisiei C(2022) 7410 din 24 octombrie 2022 privind o solicitare de standardizare înaintată Comitetului European de Standardizare și Comitetului European de Standardizare în Electrotehnică în ceea ce privește jucăriile, în sprijinul Directivei 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

4

(5)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/1992 a Comisiei din 15 noiembrie 2021 privind standardele armonizate pentru jucării elaborate în sprijinul Directivei 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 405, 16.11.2021, p. 14).

5

(6)  Directiva (UE) 2020/2088 a Comisiei din 11 decembrie 2020 de modificare a anexei II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea substanțelor de parfumare alergene în jucării (JO L 423, 15.12.2020, p. 53).

6

(7)  Directiva (UE) 2020/2089 a Comisiei din 11 decembrie 2020 de modificare a anexei II la Directiva 2009/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește interzicerea substanțelor de parfumare alergene în jucării (JO L 423, 15.12.2020, p. 58).

7

---

ANEXĂ

| Nr. | Referința standardului |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018
  Siguranța jucăriilor. Partea 1: Proprietăți mecanice și fizice |
| 2. | EN 71-2:2020
  Siguranța jucăriilor. Partea 2: Inflamabilitate |
| 3. | EN 71-3:2019+A1:2021
  Siguranța jucăriilor. Partea 3: Migrarea anumitor elemente |
| 4. | EN 71-4:2020
  Siguranța jucăriilor. Partea 4: Truse pentru experiențe chimice și activități conexe |
| 5. | EN 71-5:2015
  Siguranța jucăriilor. Partea 5: Jocuri chimice (seturi) altele decât trusele pentru experiențe chimice |
| 6. | EN 71-7:2014+A3:2020
  Siguranța jucăriilor. Partea 7: Vopsele pentru pictare cu degetul. Cerințe și metode de încercare |
| 7. | EN 71-8:2018
  Siguranța jucăriilor. Partea 8: Jucării de activitate pentru uz casnic |
| 8. | EN 71-12:2016
  Siguranța jucăriilor. Partea 12: N-Nitrozamine și substanțe N-nitrozabile
  Notă de informare: Valorile limită de la litera (a) din tabelul 2 din clauza 4.2 a standardului „EN 71-12: 2016 Siguranța jucăriilor. Partea 12: N-nitrozamine și substanțe N-nitrozabile” sunt mai mici decât valorile-limită care trebuie respectate, stabilite la punctul 8 din partea III a anexei II la Directiva 2009/48/CE. În special, aceste valori sunt următoarele: |
| Substanța | Standardul EN 71-12:2016 | Directiva 2009/48/CE |
| N-nitrozamine | 0,01 mg/kg | 0,05 mg/kg |
| Substanțe N-nitrozabile | 0,1 mg/kg | 1 mg/kg |
| 9. | EN 71-13:2021+A1:2022
  Siguranța jucăriilor. Partea 13: Jocuri de masă olfactive, seturi cosmetice și jocuri gustative |
| 10. | EN 71-14:2018
  Siguranța jucăriilor. Partea 14: Trambuline de uz casnic |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Jucării electrice. Securitate
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Nr.

Referința standardului

1.

EN 71-1:2014+A1:2018

Siguranța jucăriilor. Partea 1: Proprietăți mecanice și fizice

2.

EN 71-2:2020

Siguranța jucăriilor. Partea 2: Inflamabilitate

3.

EN 71-3:2019+A1:2021

Siguranța jucăriilor. Partea 3: Migrarea anumitor elemente

4.

EN 71-4:2020

Siguranța jucăriilor. Partea 4: Truse pentru experiențe chimice și activități conexe

5.

EN 71-5:2015

Siguranța jucăriilor. Partea 5: Jocuri chimice (seturi) altele decât trusele pentru experiențe chimice

6.

EN 71-7:2014+A3:2020

Siguranța jucăriilor. Partea 7: Vopsele pentru pictare cu degetul. Cerințe și metode de încercare

7.

EN 71-8:2018

Siguranța jucăriilor. Partea 8: Jucării de activitate pentru uz casnic

8.

EN 71-12:2016

Siguranța jucăriilor. Partea 12: N-Nitrozamine și substanțe N-nitrozabile

Notă de informare: Valorile limită de la litera (a) din tabelul 2 din clauza 4.2 a standardului „EN 71-12: 2016 Siguranța jucăriilor. Partea 12: N-nitrozamine și substanțe N-nitrozabile” sunt mai mici decât valorile-limită care trebuie respectate, stabilite la punctul 8 din partea III a anexei II la Directiva 2009/48/CE. În special, aceste valori sunt următoarele:

Substanța

Standardul EN 71-12:2016

Directiva 2009/48/CE

N-nitrozamine

0,01 mg/kg

0,05 mg/kg

Substanțe N-nitrozabile

0,1 mg/kg

1 mg/kg

9.

EN 71-13:2021+A1:2022

Siguranța jucăriilor. Partea 13: Jocuri de masă olfactive, seturi cosmetice și jocuri gustative

10.

EN 71-14:2018

Siguranța jucăriilor. Partea 14: Trambuline de uz casnic

11.

EN IEC 62115:2020

Jucării electrice. Securitate

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Rectificări

| 5.4.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 96/89

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2023/334 al Comisiei din 2 februarie 2023 de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru clotianidin și tiametoxam din sau de pe anumite produse

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 47 din 15 februarie 2023
  )

La pagina 31, considerentul 8, nota de subsol 19:

în loc de:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Paraguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. Decembrie 2019.”,

se citește:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. Decembrie 2019.”

---