# Uradni list C 70/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5224. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 70

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5224. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 070/01 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 070/02 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2008–2011 | 8 |
| 2009/C 070/03 | Mnenja Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2008–2010 | 13 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 070/01

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2008–2011

1

2009/C 070/02

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2008–2011

8

2009/C 070/03

Mnenja Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2008–2010

13

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 070/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5427 – Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora | 20 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 070/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5427 – Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

20

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2009/C 070/06 | Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet – Januarja in februarja 2009 (socialno področje) | 22 |
| | Komisija |
| 2009/C 070/07 | Menjalni tečaji eura | 24 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2009/C 070/08 | Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  ) | 25 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

2009/C 070/06

Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet – Januarja in februarja 2009 (socialno področje)

22

Komisija

2009/C 070/07

Menjalni tečaji eura

24

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2009/C 070/08

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe (
  1
  )

1

25

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 070/09 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 27 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 070/09

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

27

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Popravek seznama naravnih mineralnih vod, ki jih priznavajo države članice (UL C 54, 7.3.2009) | 32 |

Popravki

2009/C 070/10

Popravek seznama naravnih mineralnih vod, ki jih priznavajo države članice (UL C 54, 7.3.2009)

(UL C 54, 7.3.2009)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/1

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Italije za stabilnost, 2008–2011

(2009/C 70/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Italije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Italije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| (2) | Svetovna gospodarska recesija skupaj z dolgotrajnimi strukturnimi pomanjkljivostmi, ki že več let preprečujejo zadovoljivo rast produktivnosti, močno vpliva na italijansko gospodarstvo, čeprav sta ga nizka zadolženost italijanskega zasebnega sektorja in razmeroma trden finančni sistem do zdaj nekoliko varovala pred neposrednim vplivom finančne krize. Rast realnega BDP se je v Italiji izrazito upočasnila že sredi leta 2007, kar je bilo precej pred zaostritvijo krize na finančnih trgih. V drugi polovici leta 2008 je zaradi šibkega domačega povpraševanja in zmanjšanega izvoza nastopila recesija. Ključni kratkoročni izzivi so ponovno pridobiti zaupanje potrošnikov in podjetij, zagotoviti dostop do kreditiranja, zlasti za majhna in srednje velika podjetja, olajšati prilagajanje trga dela za uspešno obravnavanje vse večje brezposelnosti ter izboljšati pogoje za rast produktivnosti in boljšo konkurenčnost na področju cen. Zaradi zelo visokega javnega dolga in z njim povezane obremenitve proračuna z obrestmi mora biti odziv italijanske vlade na te izzive skrbno uravnotežen s potrebo po preprečitvi znatnega poslabšanja javnih financ. Načrtovana proračunska naravnanost v letu 2009 je na splošno nevtralna. Vlada je v tem okviru in v skladu s z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva novembra 2008 sprejela sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje, s katerimi naj bi pomagali gospodinjstvom in podjetjem z nizkimi prihodki ter pospešili javne naložbe. Februarja 2009 so bili sprejeti nadaljnji ukrepi v podporo povpraševanju po energetsko učinkovitem trajnem blagu. Kljub temu so italijanske javne finance močno obremenjene zaradi gospodarske recesije. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna gospodarska recesija skupaj z dolgotrajnimi strukturnimi pomanjkljivostmi, ki že več let preprečujejo zadovoljivo rast produktivnosti, močno vpliva na italijansko gospodarstvo, čeprav sta ga nizka zadolženost italijanskega zasebnega sektorja in razmeroma trden finančni sistem do zdaj nekoliko varovala pred neposrednim vplivom finančne krize. Rast realnega BDP se je v Italiji izrazito upočasnila že sredi leta 2007, kar je bilo precej pred zaostritvijo krize na finančnih trgih. V drugi polovici leta 2008 je zaradi šibkega domačega povpraševanja in zmanjšanega izvoza nastopila recesija. Ključni kratkoročni izzivi so ponovno pridobiti zaupanje potrošnikov in podjetij, zagotoviti dostop do kreditiranja, zlasti za majhna in srednje velika podjetja, olajšati prilagajanje trga dela za uspešno obravnavanje vse večje brezposelnosti ter izboljšati pogoje za rast produktivnosti in boljšo konkurenčnost na področju cen. Zaradi zelo visokega javnega dolga in z njim povezane obremenitve proračuna z obrestmi mora biti odziv italijanske vlade na te izzive skrbno uravnotežen s potrebo po preprečitvi znatnega poslabšanja javnih financ. Načrtovana proračunska naravnanost v letu 2009 je na splošno nevtralna. Vlada je v tem okviru in v skladu s z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva novembra 2008 sprejela sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje, s katerimi naj bi pomagali gospodinjstvom in podjetjem z nizkimi prihodki ter pospešili javne naložbe. Februarja 2009 so bili sprejeti nadaljnji ukrepi v podporo povpraševanju po energetsko učinkovitem trajnem blagu. Kljub temu so italijanske javne finance močno obremenjene zaradi gospodarske recesije.

| (3) | V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realni BDP po padcu za 0,6 % leta 2008 v letu 2009 znižal za še nadaljnja 2 %. Rast realnega BDP naj bi se popravila, in sicer zmerneje leta 2010, ko naj bi znašala 0,3 %, občutneje pa leta 2011, ko naj bi znašala 1 %. V teh makroekonomskih projekcijah so upoštevani ukrepi za gospodarsko okrevanje, sprejeti 28. novembra, vendar njihov pričakovani gospodarski vpliv ni številčno opredeljen. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2), objavljene po preteku roka za programske projekcije, bi bila gospodarska rast lahko celo nižja od napovedane v programu. Ob upoštevanju navedenega se zdijo projekcije iz programa glede zaposlovanja v letu 2009 precej optimistične, zlasti v zvezi s skupnimi delovnimi urami. Nasprotno pa so projekcije glede inflacije videti realistične. Napovedi iz programa glede inflacije in srednjeročna zmerna rast stroškov dela na enoto, na kateri napovedi temeljijo, kažejo na delno zadržanje izgube konkurenčnosti, ki jo je Italija utrpela od konca devetdesetih let 20. stoletja. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realni BDP po padcu za 0,6 % leta 2008 v letu 2009 znižal za še nadaljnja 2 %. Rast realnega BDP naj bi se popravila, in sicer zmerneje leta 2010, ko naj bi znašala 0,3 %, občutneje pa leta 2011, ko naj bi znašala 1 %. V teh makroekonomskih projekcijah so upoštevani ukrepi za gospodarsko okrevanje, sprejeti 28. novembra, vendar njihov pričakovani gospodarski vpliv ni številčno opredeljen. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2), objavljene po preteku roka za programske projekcije, bi bila gospodarska rast lahko celo nižja od napovedane v programu. Ob upoštevanju navedenega se zdijo projekcije iz programa glede zaposlovanja v letu 2009 precej optimistične, zlasti v zvezi s skupnimi delovnimi urami. Nasprotno pa so projekcije glede inflacije videti realistične. Napovedi iz programa glede inflacije in srednjeročna zmerna rast stroškov dela na enoto, na kateri napovedi temeljijo, kažejo na delno zadržanje izgube konkurenčnosti, ki jo je Italija utrpela od konca devetdesetih let 20. stoletja.

| (4) | V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je bilo ocenjeno, da se bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 povečal na 2,8 % BDP, medtem ko je bil v posodobitvi programa iz novembra 2007 naveden ciljni primanjkljaj v višini 2,2 %. Do rezultata, ki je višji od pričakovanega, je prišlo kljub pozitivnemu osnovnemu učinku, saj je za leto 2007 naveden primanjkljaj v višini 1,6 % BDP, medtem ko je bilo v predhodnem programu napovedano, da bo znašal 2,4 % BDP. Boljši izhodiščni položaj iz leta 2007 je bil zaradi toka dogodkov v letu 2008 več kot izničen, deloma zaradi neugodnih gospodarskih razmer. Poleg tega so višje obrestne mere povzročile višje stroške servisiranja dolga. Upad v rasti prihodkov, ki presega vpliv gospodarske recesije, je posledica izvajanja različnih diskrecijskih ukrepov, kot so znižanje obveznih dajatev na prihodke od dela (za delavce s stalno zaposlitvijo), predvideno za leto 2007, a so ga delodajalci začeli izvajati leta 2008, popolna odprava davka na primarne stanovanjske nepremičnine in odlog nekaterih rokov za plačilo davka na leto 2009, ki je bil sprejet skupaj s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje ob koncu leta 2008. Strukturni primanjkljaj, tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se po ocenah v letu 2007 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. To je v nasprotju z izboljšanjem za 0,25 odstotne točke, ki je bilo načrtovano v posodobitvi programa iz novembra 2007. |
| --- | --- |

(4)

V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je bilo ocenjeno, da se bo javnofinančni primanjkljaj v letu 2008 povečal na 2,8 % BDP, medtem ko je bil v posodobitvi programa iz novembra 2007 naveden ciljni primanjkljaj v višini 2,2 %. Do rezultata, ki je višji od pričakovanega, je prišlo kljub pozitivnemu osnovnemu učinku, saj je za leto 2007 naveden primanjkljaj v višini 1,6 % BDP, medtem ko je bilo v predhodnem programu napovedano, da bo znašal 2,4 % BDP. Boljši izhodiščni položaj iz leta 2007 je bil zaradi toka dogodkov v letu 2008 več kot izničen, deloma zaradi neugodnih gospodarskih razmer. Poleg tega so višje obrestne mere povzročile višje stroške servisiranja dolga. Upad v rasti prihodkov, ki presega vpliv gospodarske recesije, je posledica izvajanja različnih diskrecijskih ukrepov, kot so znižanje obveznih dajatev na prihodke od dela (za delavce s stalno zaposlitvijo), predvideno za leto 2007, a so ga delodajalci začeli izvajati leta 2008, popolna odprava davka na primarne stanovanjske nepremičnine in odlog nekaterih rokov za plačilo davka na leto 2009, ki je bil sprejet skupaj s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje ob koncu leta 2008. Strukturni primanjkljaj, tj. ciklično prilagojeni primanjkljaj brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se po ocenah v letu 2007 povečal za 0,5 odstotne točke BDP. To je v nasprotju z izboljšanjem za 0,25 odstotne točke, ki je bilo načrtovano v posodobitvi programa iz novembra 2007.

| (5) | Na podlagi programa naj bi se primanjkljaj z 2,6 % BDP leta 2008 povečal na 3,7 % BDP v letu 2009 in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Ta projekcija je primerljiva z vmesno napovedjo služb Komisije, kjer je naveden primanjkljaj v višini 3,8 %. Povečanje primanjkljaja je povezano z delovanjem samodejnih stabilizatorjev, medtem ko je načrtovana proračunska naravnanost na splošno nevtralna. Zlasti rast primarnih odhodkov naj bi znatno presegla nominalno rast BDP, čeprav je glede na pretekle podatke zmerna (3,1 % nominalno v primerjavi s 4,5 % v povprečju v obdobju 1999–2007). Rast prihodkov naj bi se precej upočasnila, a manj kot davčna osnova, kar je posledica kombinacije enkratnih in trajnih diskrecijskih ukrepov, sprejetih s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje in triletnim svežnjem fiskalnih ukrepov, pa tudi pozitivnega razvoja na področju socialnih prispevkov. Zaradi nižjih obrestnih mer naj bi se odhodki za obresti rahlo znižali (kljub večjim dolgovom), kar naj bi nekoliko sprostilo javne finance. Kot rezultat tega toka dogodkov bi se strukturni saldo, ki so ga službe Komisije znova izračunale na podlagi podatkov v programu, v primerjavi z letom 2008 izboljšal za 0,25 odstotne točke BDP. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi programa naj bi se primanjkljaj z 2,6 % BDP leta 2008 povečal na 3,7 % BDP v letu 2009 in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Ta projekcija je primerljiva z vmesno napovedjo služb Komisije, kjer je naveden primanjkljaj v višini 3,8 %. Povečanje primanjkljaja je povezano z delovanjem samodejnih stabilizatorjev, medtem ko je načrtovana proračunska naravnanost na splošno nevtralna. Zlasti rast primarnih odhodkov naj bi znatno presegla nominalno rast BDP, čeprav je glede na pretekle podatke zmerna (3,1 % nominalno v primerjavi s 4,5 % v povprečju v obdobju 1999–2007). Rast prihodkov naj bi se precej upočasnila, a manj kot davčna osnova, kar je posledica kombinacije enkratnih in trajnih diskrecijskih ukrepov, sprejetih s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje in triletnim svežnjem fiskalnih ukrepov, pa tudi pozitivnega razvoja na področju socialnih prispevkov. Zaradi nižjih obrestnih mer naj bi se odhodki za obresti rahlo znižali (kljub večjim dolgovom), kar naj bi nekoliko sprostilo javne finance. Kot rezultat tega toka dogodkov bi se strukturni saldo, ki so ga službe Komisije znova izračunale na podlagi podatkov v programu, v primerjavi z letom 2008 izboljšal za 0,25 odstotne točke BDP.

| (6) | Glede srednjeročne proračunske strategije je v programu potrjena zavezanost srednjeročnemu cilju v strukturnem smislu uravnoteženega proračunskega stanja, kar pa ne velja za ciljno leto 2011 za dosego tega cilja. Gospodarska recesija pomeni zaostanek v načrtu proračunske konsolidacije, ki je del triletnega svežnja fiskalnih ukrepov, odobrenega poleti 2008. Zaveza izvedbi prilagoditve na osnovi odhodkov, določene v navedenem svežnju ukrepov, je ponovno izražena, predvsem s splošno potrditvijo srednjeročnih projekcij za posamezne kategorije odhodkov in ukrepov za njeno dosego. Čeprav naj bi imel sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje nevtralen proračunski vpliv, vodi njegovo izvajanje k zamikom pri prilagoditvi na osnovi odhodkov zaradi pospešenih naložb in enkratnih plačil gospodinjstvom v letu 2009. Po izrazitem porastu, predvidenem za leto 2009, naj bi se razmerje med primarnimi odhodki in BDP postopoma vrnilo na podobno stopnjo, kot je bila ocenjena za leto 2008, in sicer zaradi boljših gospodarskih razmer in zelo blagih letnih porastov, načrtovanih za obdobje 2010–2011 (v povprečju 0,8 % nominalno). Razmerje med prihodki in BDP naj bi se med letoma 2008 in 2011 rahlo povečalo. Po vrhuncu leta 2009 naj bi se nominalni primanjkljaj leta 2010 znižal na 3,3 % BDP, leta 2011 pa na 2,9 %. Zaradi predvidenega dviga odhodkov za obresti od leta 2010 naj bi se primarni saldo hitreje izboljšal. Ponovno izračunani strukturni saldo naj bi se v letih 2010 in 2011 še naprej izboljševal, in sicer za kumulativno eno odstotno točko BDP. Fiskalna konsolidacija, načrtovana za obdobje 2010–2011, je odvisna od omejitev, ki izhajajo iz zelo visokega javnega dolga. Delež bruto javnega dolga se je leta 2008 povečal skoraj na 106 % BDP, tudi zaradi previdnostne akumulacije prostih finančnih sredstev v Banki Italije, leta 2009 in 2010 naj bi se še naprej povečeval, in sicer na največ 112 % BDP, nato pa naj bi se leta 2011 rahlo zmanjšal na 111,6 %. Glavni dejavniki tega toka dogodkov so načrtovani nizki primarni presežki in blaga rast nominalnega BDP. Usklajevanje stanj in tokov, predvideno v programu, je razmeroma majhno, vendar ne vključuje možne izvedbe programa bančne dokapitalizacije, ki je bil sprejet skupaj s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje, vendar do zdaj še ni bil izveden. |
| --- | --- |

(6)

Glede srednjeročne proračunske strategije je v programu potrjena zavezanost srednjeročnemu cilju v strukturnem smislu uravnoteženega proračunskega stanja, kar pa ne velja za ciljno leto 2011 za dosego tega cilja. Gospodarska recesija pomeni zaostanek v načrtu proračunske konsolidacije, ki je del triletnega svežnja fiskalnih ukrepov, odobrenega poleti 2008. Zaveza izvedbi prilagoditve na osnovi odhodkov, določene v navedenem svežnju ukrepov, je ponovno izražena, predvsem s splošno potrditvijo srednjeročnih projekcij za posamezne kategorije odhodkov in ukrepov za njeno dosego. Čeprav naj bi imel sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje nevtralen proračunski vpliv, vodi njegovo izvajanje k zamikom pri prilagoditvi na osnovi odhodkov zaradi pospešenih naložb in enkratnih plačil gospodinjstvom v letu 2009. Po izrazitem porastu, predvidenem za leto 2009, naj bi se razmerje med primarnimi odhodki in BDP postopoma vrnilo na podobno stopnjo, kot je bila ocenjena za leto 2008, in sicer zaradi boljših gospodarskih razmer in zelo blagih letnih porastov, načrtovanih za obdobje 2010–2011 (v povprečju 0,8 % nominalno). Razmerje med prihodki in BDP naj bi se med letoma 2008 in 2011 rahlo povečalo. Po vrhuncu leta 2009 naj bi se nominalni primanjkljaj leta 2010 znižal na 3,3 % BDP, leta 2011 pa na 2,9 %. Zaradi predvidenega dviga odhodkov za obresti od leta 2010 naj bi se primarni saldo hitreje izboljšal. Ponovno izračunani strukturni saldo naj bi se v letih 2010 in 2011 še naprej izboljševal, in sicer za kumulativno eno odstotno točko BDP. Fiskalna konsolidacija, načrtovana za obdobje 2010–2011, je odvisna od omejitev, ki izhajajo iz zelo visokega javnega dolga. Delež bruto javnega dolga se je leta 2008 povečal skoraj na 106 % BDP, tudi zaradi previdnostne akumulacije prostih finančnih sredstev v Banki Italije, leta 2009 in 2010 naj bi se še naprej povečeval, in sicer na največ 112 % BDP, nato pa naj bi se leta 2011 rahlo zmanjšal na 111,6 %. Glavni dejavniki tega toka dogodkov so načrtovani nizki primarni presežki in blaga rast nominalnega BDP. Usklajevanje stanj in tokov, predvideno v programu, je razmeroma majhno, vendar ne vključuje možne izvedbe programa bančne dokapitalizacije, ki je bil sprejet skupaj s svežnjem ukrepov za gospodarsko okrevanje, vendar do zdaj še ni bil izveden.

| (7) | Rezultati primanjkljaja bi bili lahko v vsem programskem obdobju višji od napovedanih v programu. Prvič: gospodarska rast bi bila lahko nižja. Drugič: zaradi blagega povišanja primarnih odhodkov, predvidenega za obdobje 2010–2011, je potrebno na vseh vladnih ravneh strogo izvajati prilagoditev na osnovi odhodkov, ki je osnova za triletni sveženj ukrepov, sprejet poleti 2008. Tretjič: v programu navedene projekcije glede socialnih prispevkov, predvsem za leto 2009, se morda ne bodo uresničile, tudi zaradi precej ugodnih predpostavk za rast zaposlitve. Četrtič: sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje, ki je bil sprejet novembra 2008 in naj bi bil v celoti financiran, ter nove fiskalne spodbude za nakup trajnega blaga, ki so bile sprejete februarja 2009 in niso del programa, lahko vplivajo na proračunski rezultat za leto 2009. Iz istih razlogov je lahko razvoj deleža dolga od leta 2009 naprej manj ugoden od razvoja, predvidenega v programu. Na delež bruto dolga lahko vplivajo tudi možni kapitalski vložki v bančni sektor. |
| --- | --- |

(7)

Rezultati primanjkljaja bi bili lahko v vsem programskem obdobju višji od napovedanih v programu. Prvič: gospodarska rast bi bila lahko nižja. Drugič: zaradi blagega povišanja primarnih odhodkov, predvidenega za obdobje 2010–2011, je potrebno na vseh vladnih ravneh strogo izvajati prilagoditev na osnovi odhodkov, ki je osnova za triletni sveženj ukrepov, sprejet poleti 2008. Tretjič: v programu navedene projekcije glede socialnih prispevkov, predvsem za leto 2009, se morda ne bodo uresničile, tudi zaradi precej ugodnih predpostavk za rast zaposlitve. Četrtič: sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje, ki je bil sprejet novembra 2008 in naj bi bil v celoti financiran, ter nove fiskalne spodbude za nakup trajnega blaga, ki so bile sprejete februarja 2009 in niso del programa, lahko vplivajo na proračunski rezultat za leto 2009. Iz istih razlogov je lahko razvoj deleža dolga od leta 2009 naprej manj ugoden od razvoja, predvidenega v programu. Na delež bruto dolga lahko vplivajo tudi možni kapitalski vložki v bančni sektor.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Italiji je manjši od povprečja v EU in na podlagi sprejetih reform pokojninskega sistema so se odhodki za pokojnine v primerjavi s povprečjem v EU povečali v bolj omejenem obsegu. Kljub temu pa odhodki za pokojnine kot delež BDP ostajajo med najvišjimi v EU, projekcije pa temeljijo na predpostavki, da bodo sprejete reforme v celoti izvedene, zlasti da se revizija aktuarskih koeficientov izvaja od leta 2010 naprej in brez odstopanja od načela prispevkov, na katerem temelji prenovljeni pokojninski sistem. Treba bi bilo preučiti dodatne ukrepe, zlasti nadaljnje zvišanje upokojitvene starosti, predvsem za ženske. To bi omogočilo prerazporeditev socialnih odhodkov in s tem prehod na celovitejši in enotnejši sistem nadomestil za brezposelnost, ki zagotavlja ustrezne spodbude za delo in učinkovite aktivacijske strategije. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2008, ki je slabše od izhodiščnega položaja v predhodnem programu, bi zadostovalo za stabilizacijo trenutnega deleža dolga, vendar ne bi prispevalo h kompenzaciji pričakovanega dolgoročnega proračunskega vpliva na staranje prebivalstva. Poleg tega trenutna stopnja bruto dolga znatno presega referenčno vrednost iz Pogodbe. Če bi v srednjeročnem obdobju dosegli in zagotavljali visoke primarne presežke, bi to prispevalo k zmanjšanju srednjeročnih tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva v Italiji je manjši od povprečja v EU in na podlagi sprejetih reform pokojninskega sistema so se odhodki za pokojnine v primerjavi s povprečjem v EU povečali v bolj omejenem obsegu. Kljub temu pa odhodki za pokojnine kot delež BDP ostajajo med najvišjimi v EU, projekcije pa temeljijo na predpostavki, da bodo sprejete reforme v celoti izvedene, zlasti da se revizija aktuarskih koeficientov izvaja od leta 2010 naprej in brez odstopanja od načela prispevkov, na katerem temelji prenovljeni pokojninski sistem. Treba bi bilo preučiti dodatne ukrepe, zlasti nadaljnje zvišanje upokojitvene starosti, predvsem za ženske. To bi omogočilo prerazporeditev socialnih odhodkov in s tem prehod na celovitejši in enotnejši sistem nadomestil za brezposelnost, ki zagotavlja ustrezne spodbude za delo in učinkovite aktivacijske strategije. V programu ocenjeno proračunsko stanje v letu 2008, ki je slabše od izhodiščnega položaja v predhodnem programu, bi zadostovalo za stabilizacijo trenutnega deleža dolga, vendar ne bi prispevalo h kompenzaciji pričakovanega dolgoročnega proračunskega vpliva na staranje prebivalstva. Poleg tega trenutna stopnja bruto dolga znatno presega referenčno vrednost iz Pogodbe. Če bi v srednjeročnem obdobju dosegli in zagotavljali visoke primarne presežke, bi to prispevalo k zmanjšanju srednjeročnih tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | V zadnjih letih je bil dosežen precejšen napredek pri izboljšanju fiskalnega okvira, kar je ključni predpogoj za verodostojno srednjeročno strategijo za prilagoditev na osnovi odhodkov, podprto z boljšo stroškovno učinkovitostjo in učinkovitostjo javne porabe. Triletni sveženj fiskalnih ukrepov, sprejet poleti 2008, pomeni okrepitev srednjeročnega fiskalnega okvira, saj so v njem določene natančne letne zgornje meje za posamezne postavke odhodkov in spremljevalni široko zastavljeni ukrepi. Za izboljšanje proračunskih ustanov je bilo uvedenih več drugih pobud. Struktura državnega proračuna je bila racionalizirana z uvedbo na programu temelječe klasifikacije, ki omogoča boljšo razdelitev sredstev v skladu s cilji vladne politike. Resorna ministrstva so lahko bolj prožna pri prerazporejanju sredstev med programe javne porabe v skladu s prednostnimi nalogami. V petih ministrstvih je bila izvedena pilotna revizija odhodkov, da bi ocenili stroškovno učinkovitost javne porabe; po načrtih naj bi takšna revizija postala sestavni del proračunskega postopka. Okrepljeni so bili mehanizmi za izvrševanje italijanskega pakta stabilnosti, ki urejajo fiskalna razmerja med različnimi vladnimi ravnmi. Storjeni pa so bili tudi pomembni koraki za večjo učinkovitost in stroškovno učinkovitost javne uprave, med drugim s spodbujanjem racionalnejše porabe razpoložljivih sredstev in boljšim kriterijem nagrajevanja. V prihodnosti bo največji izziv za fiskalno upravljanje oblikovanje novega okvira za fiskalni federalizem, ki bo zagotavljal odgovornost lokalnih oblasti in spodbujal učinkovitost. |
| --- | --- |

(9)

V zadnjih letih je bil dosežen precejšen napredek pri izboljšanju fiskalnega okvira, kar je ključni predpogoj za verodostojno srednjeročno strategijo za prilagoditev na osnovi odhodkov, podprto z boljšo stroškovno učinkovitostjo in učinkovitostjo javne porabe. Triletni sveženj fiskalnih ukrepov, sprejet poleti 2008, pomeni okrepitev srednjeročnega fiskalnega okvira, saj so v njem določene natančne letne zgornje meje za posamezne postavke odhodkov in spremljevalni široko zastavljeni ukrepi. Za izboljšanje proračunskih ustanov je bilo uvedenih več drugih pobud. Struktura državnega proračuna je bila racionalizirana z uvedbo na programu temelječe klasifikacije, ki omogoča boljšo razdelitev sredstev v skladu s cilji vladne politike. Resorna ministrstva so lahko bolj prožna pri prerazporejanju sredstev med programe javne porabe v skladu s prednostnimi nalogami. V petih ministrstvih je bila izvedena pilotna revizija odhodkov, da bi ocenili stroškovno učinkovitost javne porabe; po načrtih naj bi takšna revizija postala sestavni del proračunskega postopka. Okrepljeni so bili mehanizmi za izvrševanje italijanskega pakta stabilnosti, ki urejajo fiskalna razmerja med različnimi vladnimi ravnmi. Storjeni pa so bili tudi pomembni koraki za večjo učinkovitost in stroškovno učinkovitost javne uprave, med drugim s spodbujanjem racionalnejše porabe razpoložljivih sredstev in boljšim kriterijem nagrajevanja. V prihodnosti bo največji izziv za fiskalno upravljanje oblikovanje novega okvira za fiskalni federalizem, ki bo zagotavljal odgovornost lokalnih oblasti in spodbujal učinkovitost.

| (10) | Ob koncu leta 2008 so italijanske oblasti v odgovor na svetovno finančno krizo sprejele številne ukrepe z namenom zaščititi varčevalce in ohraniti zadostno raven likvidnosti in kapitalizacije bank. Ti ukrepi vladi do konca leta 2009 omogočajo, da lahko vloži kapital v banke, ki jim ga primanjkuje, in jamči za nove bančne obveznosti do petih let. Poleg tega je bilo uvedeno dodatno državno jamstvo za bančne vloge prebivalstva, ki je še dodatno okrepilo že razmeroma visoko raven zaščite, ki jo zagotavlja zavarovanje medbančnih depozitov (s kritjem do nekaj nad 100 000 EUR). Da bi okrepili splošno sposobnost sistema za financiranje gospodarske dejavnosti, je bilo Ministrstvu za gospodarstvo in finance dovoljeno, da prevzame jamstvo za finančne instrumente, ki jih izdajo dobro stoječe registrirane banke in lahko veljajo za regulatorni kapital.
  Državna intervencija, ki je bila v programu ocenjena na 10 milijard EUR (približno 0,7 % BDP), naj bi bila začasna, banke, ki jo želijo izkoristiti, pa se morajo zavezati, da bodo gospodinjstvom ter majhnim in srednje velikim podjetjem odobrile posojila pod ustreznimi pogoji. |
| --- | --- |

(10)

Ob koncu leta 2008 so italijanske oblasti v odgovor na svetovno finančno krizo sprejele številne ukrepe z namenom zaščititi varčevalce in ohraniti zadostno raven likvidnosti in kapitalizacije bank. Ti ukrepi vladi do konca leta 2009 omogočajo, da lahko vloži kapital v banke, ki jim ga primanjkuje, in jamči za nove bančne obveznosti do petih let. Poleg tega je bilo uvedeno dodatno državno jamstvo za bančne vloge prebivalstva, ki je še dodatno okrepilo že razmeroma visoko raven zaščite, ki jo zagotavlja zavarovanje medbančnih depozitov (s kritjem do nekaj nad 100 000 EUR). Da bi okrepili splošno sposobnost sistema za financiranje gospodarske dejavnosti, je bilo Ministrstvu za gospodarstvo in finance dovoljeno, da prevzame jamstvo za finančne instrumente, ki jih izdajo dobro stoječe registrirane banke in lahko veljajo za regulatorni kapital.

Državna intervencija, ki je bila v programu ocenjena na 10 milijard EUR (približno 0,7 % BDP), naj bi bila začasna, banke, ki jo želijo izkoristiti, pa se morajo zavezati, da bodo gospodinjstvom ter majhnim in srednje velikim podjetjem odobrile posojila pod ustreznimi pogoji.

| (11) | V okviru splošno nevtralnega fiskalnega položaja je vlada v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela ukrepe v podporo gospodarstvu v višini približno 0,4 % BDP v letu 2009 in 0,2 % v letu 2010. Učinek teh ukrepov na proračun se po uradnih ocenah v celoti kompenzira z enkratnimi prihodki in nekaterimi trajnimi zvišanji davkov, ki so v glavnem posledica boja proti davčni utaji in izogibanju davkom. Ukrepi, s katerimi naj bi podprli razpoložljivi prihodek gospodinjstev in ponovno pridobili zaupanje potrošnikov, vključujejo enkratni gotovinski transfer na gospodinjstva z nizkimi prihodki, razširitev nadomestil za brezposelnost na atipične delavce in zamrznitev nekaterih pristojbin za komunalne storitve. Podjetjem se pomoč odobri predvsem v obliki odloga rokov za plačilo davkov in zmanjšanja obremenitve zaradi plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Namen davčne olajšave pri plači, ki je odvisna od učinka, je spodbujati produktivnost in obenem zmanjševati stroške dela. Vlada se trudi tudi prerazporediti razpoložljiva sredstva EU ali nacionalna sredstva, da bi pospešila izvajanje prednostnih infrastrukturnih projektov. Ukrepi so ciljno usmerjeni in pravočasni, če bo z njimi dosežena načrtovana pospešitev javnih naložb, poleg tega so mnogi izmed njih začasne narave. Tako je zagotovljena njihova reverzibilnost, čeprav ne v celoti. Sveženj je glede na zelo visok delež dolga ustrezen odgovor na gospodarsko recesijo. Glede na to ter potrebo po reševanju izziva v zvezi s produktivnostjo in izboljšanju mednarodnega položaja na področju konkurence so strukturne reforme, med njimi tudi okrepitev okvira za konkurenco, posebej pomembne za Italijo. Številni napovedani strukturni ukrepi, če se bodo v letu 2009 že izvajali, lahko dodatno pripomorejo k okrevanju in izboljšanju odpornosti gospodarstva. Ti ukrepi vključujejo pobude za pospeševanje inovacij v industriji, spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in varčevanja z energijo ter zmanjšanje upravne obremenitve. Nedavni ukrepi socialnih partnerjev za spremembo okvira za pogajanje o plačah lahko skupaj z že navedenimi fiskalnimi spodbudami v zvezi s plačami, ki so odvisne od učinka, vplivajo na boljšo uskladitev razvoja plač in produktivnosti. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(11)

V okviru splošno nevtralnega fiskalnega položaja je vlada v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela ukrepe v podporo gospodarstvu v višini približno 0,4 % BDP v letu 2009 in 0,2 % v letu 2010. Učinek teh ukrepov na proračun se po uradnih ocenah v celoti kompenzira z enkratnimi prihodki in nekaterimi trajnimi zvišanji davkov, ki so v glavnem posledica boja proti davčni utaji in izogibanju davkom. Ukrepi, s katerimi naj bi podprli razpoložljivi prihodek gospodinjstev in ponovno pridobili zaupanje potrošnikov, vključujejo enkratni gotovinski transfer na gospodinjstva z nizkimi prihodki, razširitev nadomestil za brezposelnost na atipične delavce in zamrznitev nekaterih pristojbin za komunalne storitve. Podjetjem se pomoč odobri predvsem v obliki odloga rokov za plačilo davkov in zmanjšanja obremenitve zaradi plačila davka od dohodkov pravnih oseb. Namen davčne olajšave pri plači, ki je odvisna od učinka, je spodbujati produktivnost in obenem zmanjševati stroške dela. Vlada se trudi tudi prerazporediti razpoložljiva sredstva EU ali nacionalna sredstva, da bi pospešila izvajanje prednostnih infrastrukturnih projektov. Ukrepi so ciljno usmerjeni in pravočasni, če bo z njimi dosežena načrtovana pospešitev javnih naložb, poleg tega so mnogi izmed njih začasne narave. Tako je zagotovljena njihova reverzibilnost, čeprav ne v celoti. Sveženj je glede na zelo visok delež dolga ustrezen odgovor na gospodarsko recesijo. Glede na to ter potrebo po reševanju izziva v zvezi s produktivnostjo in izboljšanju mednarodnega položaja na področju konkurence so strukturne reforme, med njimi tudi okrepitev okvira za konkurenco, posebej pomembne za Italijo. Številni napovedani strukturni ukrepi, če se bodo v letu 2009 že izvajali, lahko dodatno pripomorejo k okrevanju in izboljšanju odpornosti gospodarstva. Ti ukrepi vključujejo pobude za pospeševanje inovacij v industriji, spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije in varčevanja z energijo ter zmanjšanje upravne obremenitve. Nedavni ukrepi socialnih partnerjev za spremembo okvira za pogajanje o plačah lahko skupaj z že navedenimi fiskalnimi spodbudami v zvezi s plačami, ki so odvisne od učinka, vplivajo na boljšo uskladitev razvoja plač in produktivnosti. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta.

| (12) | Primanjkljaj naj bi se po nadaljnjem porastu leta 2009 postopoma zmanjševal v celotnem programskem obdobju. Vendar bo za znižanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2011, kakor je predvideno v programu, potrebna stroga fiskalna disciplina in pripravljenost za sprejetje dodatnih ukrepov, če bodo ti potrebni. Delež dolga se bo v programskem obdobju povečeval in se oddaljeval od referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(12)

Primanjkljaj naj bi se po nadaljnjem porastu leta 2009 postopoma zmanjševal v celotnem programskem obdobju. Vendar bo za znižanje nominalnega primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2011, kakor je predvideno v programu, potrebna stroga fiskalna disciplina in pripravljenost za sprejetje dodatnih ukrepov, če bodo ti potrebni. Delež dolga se bo v programskem obdobju povečeval in se oddaljeval od referenčne vrednosti.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (3).

Splošni zaključek je, da sta fiskalna politika in sveženj ukrepov za gospodarsko okrevanje za leto 2009 v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in lahko glede na zelo visok delež dolga veljata za ustrezna. Kot posledica hude gospodarske recesije zaradi finančne krize naj bi se nominalni primanjkljaj leta 2009 znatno povečal nad referenčno vrednost 3 % BDP. V programu je za leti 2010 in 2011 predvidena prilagoditev na osnovi odhodkov, s katero bi se primanjkljaj v letu 2011 zmanjšal malo pod 3 % BDP. Doseganje ciljnih vrednosti primanjkljaja v celotnem programskem obdobju pa je vprašljivo, saj bi bila gospodarska rast lahko še nižja od predvidene. Poleg tega morda ne bo vedno mogoče spoštovati načrtovane omejitve primarnih odhodkov, tudi če se zaradi boljšega fiskalnega okvira izboljšajo pogoji za fiskalno disciplino in učinkovitost javne porabe. Delež dolga naj bi se povečal od 104,1 % BDP v letu 2007 na več kot 111 % BDP do konca programskega obdobja. Delež bruto dolga se lahko zaradi možnih kapitalskih vložkov v bančni sektor še bolj poveča. Pomembne strukturne pomanjkljivosti še vedno ovirajo trajno rast produktivnosti v Italiji in obremenjujejo njen mednarodni položaj na področju konkurence, medtem ko sedanja sestava socialnih odhodkov otežuje prilagajanje na trgu dela.

Glede na to oceno naj Italija:

| (i) | izvede načrtovano fiskalno politiko za leto 2009 in dosledno spoštuje načrt prilagoditve, predviden za programsko obdobje, da bi zelo visok delež dolga privedla na pot enakomernega zmanjševanja in zagotovila dolgoročno vzdržnost javnih financ; |
| --- | --- |

(i)

izvede načrtovano fiskalno politiko za leto 2009 in dosledno spoštuje načrt prilagoditve, predviden za programsko obdobje, da bi zelo visok delež dolga privedla na pot enakomernega zmanjševanja in zagotovila dolgoročno vzdržnost javnih financ;

| (ii) | nadaljuje z uspešnim izboljševanjem fiskalnega upravljanja in delom v zvezi z novim okvirom za fiskalni federalizem, ki bo zagotavljal odgovornost lokalnih oblasti in podpiral fiskalno disciplino; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljuje z uspešnim izboljševanjem fiskalnega upravljanja in delom v zvezi z novim okvirom za fiskalni federalizem, ki bo zagotavljal odgovornost lokalnih oblasti in podpiral fiskalno disciplino;

| (iii) | si prizadeva za izboljšanje kakovosti javnih financ, tako da se osredotoči na učinkovitost in sestavo javne porabe, tudi s prerazporeditvijo socialnih odhodkov, da bi omogočila vzpostavitev celovitejšega in enotnejšega sistema nadomestil za brezposelnost, ki zagotavlja ustrezne spodbude za delo in učinkovite aktivacijske strategije, ne da bi pri tem negativno vplival na proces fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

(iii)

si prizadeva za izboljšanje kakovosti javnih financ, tako da se osredotoči na učinkovitost in sestavo javne porabe, tudi s prerazporeditvijo socialnih odhodkov, da bi omogočila vzpostavitev celovitejšega in enotnejšega sistema nadomestil za brezposelnost, ki zagotavlja ustrezne spodbude za delo in učinkovite aktivacijske strategije, ne da bi pri tem negativno vplival na proces fiskalne konsolidacije.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS feb. 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| KOM jan. 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS feb. 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | PS feb. 2009 | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| KOM jan. 2009 (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS feb. 2009 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS feb. 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| KOM jan. 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PS feb. 2009 | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| KOM jan. 2009 | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS feb. 2009 | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| KOM jan. 2009 | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS feb. 2009 | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | PS feb. 2009 | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM jan. 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PS feb. 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS feb. 2009 | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| KOM jan. 2009 | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Program stabilnosti (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS feb. 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

KOM jan. 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

ni podatkov

PS nov. 2007

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

Inflacija po HICP

(%)

PS feb. 2009

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

KOM jan. 2009

2,0

3,5

1,2

2,2

ni podatkov

PS nov. 2007

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

PS feb. 2009

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

KOM jan. 2009 (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS feb. 2009

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

KOM jan. 2009

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

ni podatkov

PS nov. 2007

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS feb. 2009

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

KOM jan. 2009

46,6

46,4

46,5

46,5

ni podatkov

PS nov. 2007

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PS feb. 2009

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

KOM jan. 2009

48,2

49,2

50,3

50,2

ni podatkov

PS nov. 2007

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS feb. 2009

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

KOM jan. 2009

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

ni podatkov

PS nov. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Primarni saldo

(v % BDP)

PS feb. 2009

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

KOM jan. 2009

3,4

2,3

1,0

1,2

ni podatkov

PS nov. 2007

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

PS feb. 2009

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

KOM jan. 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

ni podatkov

PS nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PS feb. 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

KOM jan. 2009

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

ni podatkov

PS nov. 2007

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS feb. 2009

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

KOM jan. 2009

104,1

105,7

109,3

110,3

ni podatkov

PS nov. 2007

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Program stabilnosti (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti iz tega besedila so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni je zlasti upoštevana napoved služb Komisije iz januarja 2009, upoštevane pa so tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Med manjkajočimi neobveznimi podatki sta tudi razčlenitev odhodkov po področjih in nekateri podatki o razvoju javnega dolga.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % oziroma 0,7 % v obdobju 2007–2010.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,1 % BDP v letu 2007, 0,2 % v letu 2008 in 0,1 % v obdobju 2009–2011 ter glede na najnovejši program in vmesno napoved služb Komisije iz januarja zmanjšujejo primanjkljaj.

Vir:

Program stabilnosti (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/8

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Litve za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 70/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeni konvergenčni program Litve, ki zajema obdobje od 2008 do 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeni konvergenčni program Litve, ki zajema obdobje od 2008 do 2011.

| (2) | Gospodarstvo Litve je bilo od leta 2003 v nenehnem razcvetu, usmerjenem v rast domačega povpraševanja, v letu 2008 pa se je začelo naglo upočasnjevati. Glede na okvir ureditve valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in stalne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Obdobje močne rasti v zadnjem času je ustvarilo pritiske, povezane s pregrevanjem: makroekonomska neravnovesja so se povečala, pri čemer sta tako inflacija kot zunanji primanjkljaj najvišjo raven dosegla v prvi polovici leta 2008. Rast plač je močno presegla rast produktivnosti, kar je zmanjšalo konkurenčnost države. Fiskalna politika je bila skozi vse obdobje razcveta ekspanzivna, rezerve za spreminjajoče se ciklične pogoje pa se niso pripravljale. Velika zunanja neravnovesja Litve so ob zaostritvi svetovnih kreditnih pogojev in nižji rasti izvoznih trgov še povečala njeno ranljivost. Svetovna finančna kriza in šibko zunanje povpraševanje bosta po pričakovanjih še dodatno vplivala na padec domačega povpraševanja in tako prispevala h krčenju gospodarstva. Najbolj neposreden izziv za litovsko gospodarsko politiko je, kako obvladovati upočasnitev gospodarstva, da se ohrani makroekonomska stabilnost. Glede na potrebo po zmanjšanju velikih neravnovesij v državi so organi v decembru 2008 sprejeli varčevalni fiskalni program za lažje prilagajanje in ohranjanje zaupanja v trg. To bi moralo tudi zajeziti večanje javnega primanjkljaja v obdobju recesije. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarstvo Litve je bilo od leta 2003 v nenehnem razcvetu, usmerjenem v rast domačega povpraševanja, v letu 2008 pa se je začelo naglo upočasnjevati. Glede na okvir ureditve valutnega odbora so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in stalne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Obdobje močne rasti v zadnjem času je ustvarilo pritiske, povezane s pregrevanjem: makroekonomska neravnovesja so se povečala, pri čemer sta tako inflacija kot zunanji primanjkljaj najvišjo raven dosegla v prvi polovici leta 2008. Rast plač je močno presegla rast produktivnosti, kar je zmanjšalo konkurenčnost države. Fiskalna politika je bila skozi vse obdobje razcveta ekspanzivna, rezerve za spreminjajoče se ciklične pogoje pa se niso pripravljale. Velika zunanja neravnovesja Litve so ob zaostritvi svetovnih kreditnih pogojev in nižji rasti izvoznih trgov še povečala njeno ranljivost. Svetovna finančna kriza in šibko zunanje povpraševanje bosta po pričakovanjih še dodatno vplivala na padec domačega povpraševanja in tako prispevala h krčenju gospodarstva. Najbolj neposreden izziv za litovsko gospodarsko politiko je, kako obvladovati upočasnitev gospodarstva, da se ohrani makroekonomska stabilnost. Glede na potrebo po zmanjšanju velikih neravnovesij v državi so organi v decembru 2008 sprejeli varčevalni fiskalni program za lažje prilagajanje in ohranjanje zaupanja v trg. To bi moralo tudi zajeziti večanje javnega primanjkljaja v obdobju recesije.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da naj bi realna rast BDP v letu 2008 znašala 3,5 %. Za leto 2009 predvideva občutno zmanjšanje za 4,8 % in nadaljnji manjši padec za 0,2 % v letu 2010, potem pa okrepitev do stopnje rasti v višini 4,5 % v letu 2011. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) se zdi, da ta scenarij, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2009, za naprej pa so te izrazito optimistične. Predpostavke o rasti od leta 2010 dalje se zdijo optimistične, če upoštevamo, da bo zmanjšanje možnosti za rast v zunanjetrgovinskih državah partnericah in rast domače porabe v Litvi zaradi omejene možnosti kreditiranja verjetno izrazitejše in dolgotrajnejše, kot je bilo predvideno v programu. Potencialna rast za leto 2011 je ocenjena nekoliko previsoko. Projekcije v programu glede inflacije so za leto 2009 realistične, za leto 2010 pa bi bile lahko prenizke z ozirom na vpliv za konec leta 2009 predvidenega zaprtja jedrske elektrarne Ignalina na cene energije. V primerjavi z vmesno napovedjo služb Komisije iz januarja 2009 predvideva program mnogo hitrejšo odpravo zunanjih neravnovesij v letu 2009, in sicer zaradi obsežnejšega zmanjšanja domačega povpraševanja in ugodnejšega razvoja na izvoznih trgih, predpostavljenih v konvergenčnem programu. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da naj bi realna rast BDP v letu 2008 znašala 3,5 %. Za leto 2009 predvideva občutno zmanjšanje za 4,8 % in nadaljnji manjši padec za 0,2 % v letu 2010, potem pa okrepitev do stopnje rasti v višini 4,5 % v letu 2011. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) se zdi, da ta scenarij, temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2009, za naprej pa so te izrazito optimistične. Predpostavke o rasti od leta 2010 dalje se zdijo optimistične, če upoštevamo, da bo zmanjšanje možnosti za rast v zunanjetrgovinskih državah partnericah in rast domače porabe v Litvi zaradi omejene možnosti kreditiranja verjetno izrazitejše in dolgotrajnejše, kot je bilo predvideno v programu. Potencialna rast za leto 2011 je ocenjena nekoliko previsoko. Projekcije v programu glede inflacije so za leto 2009 realistične, za leto 2010 pa bi bile lahko prenizke z ozirom na vpliv za konec leta 2009 predvidenega zaprtja jedrske elektrarne Ignalina na cene energije. V primerjavi z vmesno napovedjo služb Komisije iz januarja 2009 predvideva program mnogo hitrejšo odpravo zunanjih neravnovesij v letu 2009, in sicer zaradi obsežnejšega zmanjšanja domačega povpraševanja in ugodnejšega razvoja na izvoznih trgih, predpostavljenih v konvergenčnem programu.

| (4) | Za leto 2008 je v vmesni napovedi služb Komisije predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobitvi konvergenčnega programa zastavljeni cilj 0,5 % BDP. Ta znatno slabši rezultat od pričakovanega je odraz predvsem prekoračitve odhodkov za plače v javnem sektorju in socialne transferje za družine in upokojence, nastale zaradi političnih odločitev, sprejetih tekom leta, ki tako niso bili vključeni v proračun za leto 2008, v manjši meri pa tudi nižjih davčnih prihodkov, kot je bilo sprva ocenjeno s strani organov, predvsem zaradi strmega upadanja gospodarske dejavnosti proti koncu leta. Obseg investicijskih odhodkov in črpanja sredstev EU je bil manjši od načrtovanega. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je v vmesni napovedi služb Komisije predviden javnofinančni primanjkljaj v višini 2,9 % BDP, medtem ko je bil v predhodni posodobitvi konvergenčnega programa zastavljeni cilj 0,5 % BDP. Ta znatno slabši rezultat od pričakovanega je odraz predvsem prekoračitve odhodkov za plače v javnem sektorju in socialne transferje za družine in upokojence, nastale zaradi političnih odločitev, sprejetih tekom leta, ki tako niso bili vključeni v proračun za leto 2008, v manjši meri pa tudi nižjih davčnih prihodkov, kot je bilo sprva ocenjeno s strani organov, predvsem zaradi strmega upadanja gospodarske dejavnosti proti koncu leta. Obseg investicijskih odhodkov in črpanja sredstev EU je bil manjši od načrtovanega.

| (5) | Nova vlada, ki je nastopila 9. decembra 2008, je sprejela program znatnega fiskalnega omejevanja. V skladu s tem vsebuje proračun za leto 2009, ki ga je parlament sprejel 22. decembra 2008, sveženj za fiskalno konsolidacijo, namenjen ponovni vzpostavitvi zaupanja v trg in omejevanju finančnih potreb vlade. Fiskalna konsolidacija temelji na celostni davčni reformi in na občutnem zmanjšanju proračunskih odhodkov, oboje pa naj bi k fiskalni konsolidaciji prispevalo v približno enaki meri. V proračunu je načrtovan javnofinančni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP, ki bi bil brez ukrepov za konsolidacijo bistveno višji. Namen davčnih sprememb je prenesti davčno obremenitev z neposrednih na posredne davke in z dela na kapital ter razširiti davčno osnovo z odpravo izjem. Med glavnimi ukrepi na področju prihodkov so zvišanje stopnje DDV in trošarin za eno odstotno točko, zmanjšanje stopnje dohodnine za tri odstotne točke z omejeno upravičenostjo do začetnega neobdavčenega praga in zvišanje stopnje davka od dobička pravnih oseb za pet odstotnih točk, kot tudi odpravljanje večine oprostitev DDV in dohodnine ter širitev davčne baze, predvsem z vključitvijo več oseb v sistem socialne varnosti. Po programu je neto učinek teh davčnih sprememb ocenjen na okoli 1,8 % BDP. Proračun predvideva tudi znatno zmanjšanje odhodkov, ocenjeno na okoli 2 % BDP, ki med drugim zajema plače v javnem sektorju, druge tekoče odhodke in načrtovane naložbe.
  Vendar pa je nekatere ukrepe v podporo proračunu parlament v celoti ali delno zavrnil, zato jih bo treba nadomestiti z novimi. Splošno fiskalno stanje v letu 2009, izračunano s 3 % zmanjšanjem strukturnega salda (ciklično prilagojenega, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je ocenjeno kot močno restriktivno (3). |
| --- | --- |

(5)

Nova vlada, ki je nastopila 9. decembra 2008, je sprejela program znatnega fiskalnega omejevanja. V skladu s tem vsebuje proračun za leto 2009, ki ga je parlament sprejel 22. decembra 2008, sveženj za fiskalno konsolidacijo, namenjen ponovni vzpostavitvi zaupanja v trg in omejevanju finančnih potreb vlade. Fiskalna konsolidacija temelji na celostni davčni reformi in na občutnem zmanjšanju proračunskih odhodkov, oboje pa naj bi k fiskalni konsolidaciji prispevalo v približno enaki meri. V proračunu je načrtovan javnofinančni primanjkljaj v višini 2,1 % BDP, ki bi bil brez ukrepov za konsolidacijo bistveno višji. Namen davčnih sprememb je prenesti davčno obremenitev z neposrednih na posredne davke in z dela na kapital ter razširiti davčno osnovo z odpravo izjem. Med glavnimi ukrepi na področju prihodkov so zvišanje stopnje DDV in trošarin za eno odstotno točko, zmanjšanje stopnje dohodnine za tri odstotne točke z omejeno upravičenostjo do začetnega neobdavčenega praga in zvišanje stopnje davka od dobička pravnih oseb za pet odstotnih točk, kot tudi odpravljanje večine oprostitev DDV in dohodnine ter širitev davčne baze, predvsem z vključitvijo več oseb v sistem socialne varnosti. Po programu je neto učinek teh davčnih sprememb ocenjen na okoli 1,8 % BDP. Proračun predvideva tudi znatno zmanjšanje odhodkov, ocenjeno na okoli 2 % BDP, ki med drugim zajema plače v javnem sektorju, druge tekoče odhodke in načrtovane naložbe.

Vendar pa je nekatere ukrepe v podporo proračunu parlament v celoti ali delno zavrnil, zato jih bo treba nadomestiti z novimi. Splošno fiskalno stanje v letu 2009, izračunano s 3 % zmanjšanjem strukturnega salda (ciklično prilagojenega, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov), je ocenjeno kot močno restriktivno (3).

| (6) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz programa je doseči srednjeročni cilj za javnofinančni primanjkljaj v višini 1 % BDP v letu 2010, v naslednjih letih pa doseči nominalno uravnotežen proračun. Javnofinančni nominalni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 zmanjšal na 1,0 % BDP, v letu 2011 pa naj bi bil uravnotežen. Prilagoditev bo predvidoma dosežena z znatnim povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP in zmernim zmanjšanjem deleža odhodkov. Vlada je pričela s podrobnejšim pregledom tekočih odhodkov, vključno z zaposlovanjem v javnem sektorju, kar bi lahko v naslednjih letih privedlo do novih predlogov dodatnega varčevanja pri odhodkih. Večjo rast prihodkov je mogoče obrazložiti zlasti z davčnimi spremembami, uvedenimi v proračunu za leto 2009. Vendar pa program izrecno navaja, da so za dosego proračunskih ciljev potrebni dodatni ukrepi v višini okoli 0,5 % BDP za leto 2010 in okoli 1,5 %BDP za leto 2011. |
| --- | --- |

(6)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz programa je doseči srednjeročni cilj za javnofinančni primanjkljaj v višini 1 % BDP v letu 2010, v naslednjih letih pa doseči nominalno uravnotežen proračun. Javnofinančni nominalni primanjkljaj naj bi se v letu 2010 zmanjšal na 1,0 % BDP, v letu 2011 pa naj bi bil uravnotežen. Prilagoditev bo predvidoma dosežena z znatnim povečanjem deleža prihodkov v razmerju do BDP in zmernim zmanjšanjem deleža odhodkov. Vlada je pričela s podrobnejšim pregledom tekočih odhodkov, vključno z zaposlovanjem v javnem sektorju, kar bi lahko v naslednjih letih privedlo do novih predlogov dodatnega varčevanja pri odhodkih. Večjo rast prihodkov je mogoče obrazložiti zlasti z davčnimi spremembami, uvedenimi v proračunu za leto 2009. Vendar pa program izrecno navaja, da so za dosego proračunskih ciljev potrebni dodatni ukrepi v višini okoli 0,5 % BDP za leto 2010 in okoli 1,5 %BDP za leto 2011.

| (7) | Proračunski rezultati so odvisni od precejšnjih negativnih tveganj. To zadeva vsa leta, zajeta v programu: v letu 2009 predstavlja glavno tveganje možnost, da bi bili lahko prihodki znatno nižji, kot so predvideni v programu, saj diskrecijski ukrepi za povečanje prihodkov, še posebej povečanje neposrednih davkov, morda ne bodo omogočili povečanja prihodkov do obsega iz programa, poleg tega pa morda ne bodo izvedena vsa predlagana zmanjšanja odhodkov, predvsem v zvezi s subvencijami in plačami v javnem sektorju. Tveganje v letih 2010 in 2011 izhaja iz tega, da fiskalna konsolidacija temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti in da so potrebni dodatni ukrepi, ki bi podprli proračunske cilje. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati so odvisni od precejšnjih negativnih tveganj. To zadeva vsa leta, zajeta v programu: v letu 2009 predstavlja glavno tveganje možnost, da bi bili lahko prihodki znatno nižji, kot so predvideni v programu, saj diskrecijski ukrepi za povečanje prihodkov, še posebej povečanje neposrednih davkov, morda ne bodo omogočili povečanja prihodkov do obsega iz programa, poleg tega pa morda ne bodo izvedena vsa predlagana zmanjšanja odhodkov, predvsem v zvezi s subvencijami in plačami v javnem sektorju. Tveganje v letih 2010 in 2011 izhaja iz tega, da fiskalna konsolidacija temelji na izrazito ugodnih predpostavkah o rasti in da so potrebni dodatni ukrepi, ki bi podprli proračunske cilje.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja v EU, kar je posledica že izvedenih pokojninskih reform. Vendar pa se je proračunski položaj v letu 2008, kot je bil ocenjen v programu, močno poslabšal v primerjavi z začetnim položajem iz predhodnega programa, kar povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Doseganje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kakor je predvideno v programu, bi prispevalo k omejevanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja v EU, kar je posledica že izvedenih pokojninskih reform. Vendar pa se je proračunski položaj v letu 2008, kot je bil ocenjen v programu, močno poslabšal v primerjavi z začetnim položajem iz predhodnega programa, kar povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Doseganje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju, kakor je predvideno v programu, bi prispevalo k omejevanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ.

| (9) | Srednjeročni proračunski okvir Litve ni uspel preprečiti prekoračitve odhodkov v zadnjih letih. Visoka rast prihodkov je omogočala ponavljajoče popravke ciljnih odhodkov navzgor, dodaten pritisk na proračunski okvir pa je predstavljal tudi volilni cikel, kot je razvidno iz zadnjega poslabšanja nominalnega primanjkljaja. Novembra 2007 je bil za krepitev proračunskega okvira sprejet zakon o fiskalni disciplini, ki vsebuje tudi pravilo o odhodkih. Vendar je v tem zakonu poudarek na pripravi in izvrševanju letnega proračuna in kot takšen zakon ne prinaša drugih potrebnih v prihodnost usmerjenih srednjeročnih elementov. Iz teh razlogov je sedanji okvir na področju srednjeročnega načrtovanja in nadzora javnih financ še vedno nekoliko šibek. Obstajajo možnosti za izboljšanje načrtovanja in za povečanje zavezujoče narave srednjeročnih zgornjih mej odhodkov, kar bi prispevalo k omejevanju rasti odhodkov. Poleg tega mora okvir zagotoviti fiskalno konsolidacijo v času ugodnih gospodarskih razmer s tem, da prepreči, da bi dodatni prihodki privedli do višje porabe. Preglednost celotnega proračunskega procesa, vključno s primernim poročanjem o izvajanju prihodkov in odhodkov, ostaja slaba, tudi glede na primerljivost proračunskih kazalnikov na osnovi izvedenih plačil in po nastanku poslovnega dogodka. |
| --- | --- |

(9)

Srednjeročni proračunski okvir Litve ni uspel preprečiti prekoračitve odhodkov v zadnjih letih. Visoka rast prihodkov je omogočala ponavljajoče popravke ciljnih odhodkov navzgor, dodaten pritisk na proračunski okvir pa je predstavljal tudi volilni cikel, kot je razvidno iz zadnjega poslabšanja nominalnega primanjkljaja. Novembra 2007 je bil za krepitev proračunskega okvira sprejet zakon o fiskalni disciplini, ki vsebuje tudi pravilo o odhodkih. Vendar je v tem zakonu poudarek na pripravi in izvrševanju letnega proračuna in kot takšen zakon ne prinaša drugih potrebnih v prihodnost usmerjenih srednjeročnih elementov. Iz teh razlogov je sedanji okvir na področju srednjeročnega načrtovanja in nadzora javnih financ še vedno nekoliko šibek. Obstajajo možnosti za izboljšanje načrtovanja in za povečanje zavezujoče narave srednjeročnih zgornjih mej odhodkov, kar bi prispevalo k omejevanju rasti odhodkov. Poleg tega mora okvir zagotoviti fiskalno konsolidacijo v času ugodnih gospodarskih razmer s tem, da prepreči, da bi dodatni prihodki privedli do višje porabe. Preglednost celotnega proračunskega procesa, vključno s primernim poročanjem o izvajanju prihodkov in odhodkov, ostaja slaba, tudi glede na primerljivost proračunskih kazalnikov na osnovi izvedenih plačil in po nastanku poslovnega dogodka.

| (10) | Z namenom stabilizacije finančnega sektorja so litovski organi oktobra 2008 zvišali jamstvo za zavarovanje depozitov s protivrednosti 22 000 EUR na 100 000 EUR, zavarovalna stopnja pa je bila povečana na 100 %. Program prepoznava mogoče tveganje v zvezi z zavarovanjem depozitov, kjer je skupen zajamčeni znesek konec leta 2008 predstavljal okoli 30 % BDP. |
| --- | --- |

(10)

Z namenom stabilizacije finančnega sektorja so litovski organi oktobra 2008 zvišali jamstvo za zavarovanje depozitov s protivrednosti 22 000 EUR na 100 000 EUR, zavarovalna stopnja pa je bila povečana na 100 %. Program prepoznava mogoče tveganje v zvezi z zavarovanjem depozitov, kjer je skupen zajamčeni znesek konec leta 2008 predstavljal okoli 30 % BDP.

| (11) | Skladno z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je Litva, ki se sooča z velikimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji, sprejela proračunsko politiko, namenjeno odpravljanju teh neravnovesij. Ob upoštevanju potrebe po popravkih gospodarskih neravnovesij in težav pri zagotavljanju novih sredstev po ugodnih pogojih zaradi strahu pred tržnim tveganjem, je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost za leta 2009 do 2011 primeren odziv na makroekonomsko in proračunsko stanje. Sprejeti so bili celostna davčna reforma in širok spekter ukrepov za varčevanje pri odhodkih, vključno z zmanjšanjem plač v javnem sektorju v letu 2009. Poleg tega litovske oblasti načrtujejo sprejetje celostnega svežnja ukrepov za podporo podjetništvu z zmanjšanjem upravnih bremen, izboljšanjem dostopa do financiranja in olajševanjem izvoza in investicij. Eno izmed prednostnih nalog predstavlja modernizacija zgradb sovjetskega tipa, kar bo izboljšalo energetsko učinkovitost. V tem okviru Litva načrtuje pospešitev (in poenostavitev) črpanja strukturnih sredstev EU, v kolikor bi se na podlagi predlogov Komisije v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva možnosti financiranja tovrstnih naložb znatno povečale. Ti ukrepi so povezani z srednjeročnim načrtom reform in posebnimi priporočili za vsako državo, ki jih je Komisija predlagala 28. januarja 2009 v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(11)

Skladno z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je Litva, ki se sooča z velikimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji, sprejela proračunsko politiko, namenjeno odpravljanju teh neravnovesij. Ob upoštevanju potrebe po popravkih gospodarskih neravnovesij in težav pri zagotavljanju novih sredstev po ugodnih pogojih zaradi strahu pred tržnim tveganjem, je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost za leta 2009 do 2011 primeren odziv na makroekonomsko in proračunsko stanje. Sprejeti so bili celostna davčna reforma in širok spekter ukrepov za varčevanje pri odhodkih, vključno z zmanjšanjem plač v javnem sektorju v letu 2009. Poleg tega litovske oblasti načrtujejo sprejetje celostnega svežnja ukrepov za podporo podjetništvu z zmanjšanjem upravnih bremen, izboljšanjem dostopa do financiranja in olajševanjem izvoza in investicij. Eno izmed prednostnih nalog predstavlja modernizacija zgradb sovjetskega tipa, kar bo izboljšalo energetsko učinkovitost. V tem okviru Litva načrtuje pospešitev (in poenostavitev) črpanja strukturnih sredstev EU, v kolikor bi se na podlagi predlogov Komisije v Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva možnosti financiranja tovrstnih naložb znatno povečale. Ti ukrepi so povezani z srednjeročnim načrtom reform in posebnimi priporočili za vsako državo, ki jih je Komisija predlagala 28. januarja 2009 v skladu z lizbonsko strategijo za rast in delovna mesta.

| (12) | Litva je sprejela program konsolidacije, ki predstavlja primeren odziv na potrebe po odpravljanju makroekonomskega neravnovesja. Vendar pa so proračunski rezultati odvisni od precejšnjih negativnih tveganj. Poleg tega bi morala biti prilagoditev podprta z dodatnimi ukrepi, predvsem v zadnjih letih obdobja. Čeprav zgleda, da je v programu od leta 2009 dalje upoštevana varnostna meja pred običajnimi cikličnimi nihanji, to zaradi globoke recesije morda ne bo dovolj za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga v letih 2009 in 2010. Fiskalna naravnanost, merjena s spremembo v strukturnem (primarnem) saldu, bo v letih 2009 do 2011 po pričakovanjih restriktivna. V okviru članstva Litve v MTD II in glede na potrebo po izboljšanju konkurenčnosti gospodarstva na področju stroškov, bi bilo primerno tudi zmanjšanje prejšnje hitre rasti plač. |
| --- | --- |

(12)

Litva je sprejela program konsolidacije, ki predstavlja primeren odziv na potrebe po odpravljanju makroekonomskega neravnovesja. Vendar pa so proračunski rezultati odvisni od precejšnjih negativnih tveganj. Poleg tega bi morala biti prilagoditev podprta z dodatnimi ukrepi, predvsem v zadnjih letih obdobja. Čeprav zgleda, da je v programu od leta 2009 dalje upoštevana varnostna meja pred običajnimi cikličnimi nihanji, to zaradi globoke recesije morda ne bo dovolj za preprečitev prekoračitve 3-odstotnega praga v letih 2009 in 2010. Fiskalna naravnanost, merjena s spremembo v strukturnem (primarnem) saldu, bo v letih 2009 do 2011 po pričakovanjih restriktivna. V okviru članstva Litve v MTD II in glede na potrebo po izboljšanju konkurenčnosti gospodarstva na področju stroškov, bi bilo primerno tudi zmanjšanje prejšnje hitre rasti plač.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (4).

Splošni zaključek je, da se Litva po letih nadpovprečne gospodarske rasti trenutno sooča z močnim upadom domačega in tujega povpraševanja. Vse globlja svetovna finančna kriza in zmanjševanje zunanjega povpraševanja prispevata k še večjemu krčenju gospodarstva. Rast plač je v daljšem obdobju daleč presegala rast produktivnosti, kar je oslabilo konkurenčnost države in tako poslabšalo možnosti za oživitev gospodarstva s poudarkom na izvozu. V letu 2008 se je javnofinančni saldo močno poslabšal, kar je večinoma odraz ekspanzivne fiskalne politike. Program za leto 2009 načrtuje primanjkljaj v višini 2,1 % BDP, potem pa postopno zmanjšanje nominalnega primanjkljaja do uravnoteženega položaja v letu 2011. Ob upoštevanju tveganj, povezanih z makroekonomskim scenarijem, in pomanjkljivih podatkov o ukrepih, potrebnih za podporo procesu fiskalne konsolidacije po letu 2009, so proračunski rezultati v programu podvrženi precejšnjemu negativnemu tveganju, pri čemer bi lahko v letih 2009 in 2010 prišlo do prekoračitve praga primanjkljaja v višini 3 % BDP, raven dolga pa bo ostala varno pod referenčno stopnjo 60 % BDP. Načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost za leta 2009 do 2011 je primeren odziv glede na obstoječa neravnovesja. Sedanji proračunski okvir je na področju srednjeročnega načrtovanja in nadzora javnih financ nekoliko šibek, predvsem iz naslova odhodkov.

Ob upoštevanju zgornje ocene in tudi zaradi potrebe, da se zagotovita trajnostna konvergenca in uspešno sodelovanje v MDT II, naj Litva:

| (i) | izvaja ukrepe za doseganje proračunskih ciljev v letu 2009 tako, da prednostno opredeli odhodke in nadaljuje načrtovano fiskalno konsolidacijo v srednjeročnem obdobju; |
| --- | --- |

(i)

izvaja ukrepe za doseganje proračunskih ciljev v letu 2009 tako, da prednostno opredeli odhodke in nadaljuje načrtovano fiskalno konsolidacijo v srednjeročnem obdobju;

| (ii) | omeji plače v javnem sektorju in s tem olajša uskladitev plač v celotnem gospodarstvu s produktivnostjo ter poveča stroškovno konkurenčnost; |
| --- | --- |

(ii)

omeji plače v javnem sektorju in s tem olajša uskladitev plač v celotnem gospodarstvu s produktivnostjo ter poveča stroškovno konkurenčnost;

| (iii) | okrepi fiskalno upravljanje in preglednost z izboljšanjem srednjeročnega proračunskega okvira in utrjevanjem discipline pri odhodkih. |
| --- | --- |

(iii)

okrepi fiskalno upravljanje in preglednost z izboljšanjem srednjeročnega proračunskega okvira in utrjevanjem discipline pri odhodkih.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP jan. 2009 | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| KOM jan. 2009 | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | KP jan. 2009 | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| KOM jan. 2009 | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP jan. 2009 | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| KOM jan. 2009 (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | KP jan. 2009 | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| KOM jan. 2009 | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP jan. 2009 | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| KOM jan. 2009 | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | KP jan. 2009 | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| KOM jan. 2009 | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| KOM jan. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP jan. 2009 | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP jan. 2009 | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | KP jan. 2009 | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP jan. 2009 | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| KOM jan. 2009 | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | ni podatkov |
| KP dec. 2007 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (KP); vmesne gospodarske napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

KP jan. 2009

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

KOM jan. 2009

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

ni podatkov

KP dec. 2007

9,8

5,3

4,5

5,2

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

KP jan. 2009

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

KOM jan. 2009

5,8

11,1

5,6

4,8

ni podatkov

KP dec. 2007

5,8

6,5

5,1

3,6

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP jan. 2009

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

KOM jan. 2009 (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

ni podatkov

KP dec. 2007

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

KP jan. 2009

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

KOM jan. 2009

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

ni podatkov

KP dec. 2007

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP jan. 2009

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

KOM jan. 2009

33,9

33,9

34,8

36,0

ni podatkov

KP dec. 2007

35,5

37,4

38,6

39,4

ni podatkov

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

KP jan. 2009

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

KOM jan. 2009

35,2

36,8

37,8

39,4

ni podatkov

KP dec. 2007

36,4

37,9

38,5

38,6

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2009

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

KOM jan. 2009

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

ni podatkov

KP dec. 2007

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP jan. 2009

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

KOM jan. 2009

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

ni podatkov

KP dec. 2007

– 0,1

0,3

0,9

1,4

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP jan. 2009

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

KOM jan. 2009

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

ni podatkov

KP dec. 2007

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

KP jan. 2009

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

KOM jan. 2009

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

ni podatkov

KP dec. 2007

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP jan. 2009

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

KOM jan. 2009

17,0

17,1

20,0

23,3

ni podatkov

KP dec. 2007

17,6

17,2

15,0

14,0

ni podatkov

Program za konvergenco (KP); vmesne gospodarske napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ocena upošteva zlasti napoved služb Komisije iz januarja 2009 in tudi druge podatke, ki so od takrat na voljo.

(3)  V programu napovedano strukturno usklajevanje za približno 4 odstotne točke BDP je enako nominalni vrednosti usklajevalnega paketa. Vendar pa se razlikuje od strukturnega salda, kakor so ga na podlagi podatkov v programu ponovno izračunale službe Komisije, zlasti zaradi različnih ocen potencialne rasti in proizvodne vrzeli.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o podkomponentah usklajevanja stanj in tokov, ocene prispevkov k potencialni rasti in nekateri podatki o dolgoročni vzdržnosti.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % in 1,8 % za posamezna leta v obdobju 2007–2010.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so 0,6 % BDP v letu 2007; povečanje primanjkljaja 0,5 % v letu 2008, 0,5 % v letu 2009 in 0,5 % v letu 2010; vsi ukrepi so povzročili zmanjšanje primanjkljaja glede na najnovejši program in 0,6 % BDP v letu 2007; povečanje primanjkljaja glede na vmesne napovedi služb Komisije iz januarja.

Vir:

Program za konvergenco (KP); vmesne gospodarske napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/13

---

MNENJA SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Luksemburga za stabilnost, 2008–2010

(2009/C 70/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Luksemburga za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Luksemburga za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2010 (2).

| (2) | Gospodarska dejavnost se je zaradi svetovne gospodarske recesije in finančne krize občutno upočasnila, z realnim padcem rasti BDP s 5,2 % v letu 2007 na približno 1 % v letu 2008. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno zmanjšanje gospodarske dejavnosti za 0,9 % v letu 2009: luksemburško gospodarstvo, ki je zelo odprto in hkrati odvisno od rezultatov finančnega sektorja, bosta resno prizadela predvideni upad v svetovni trgovini in finančna kriza, pri čemer naj bi lahko le javna poraba, in do neke mere tudi zasebna poraba, po pričakovanjih pripomogli k rasti. Glavni politični izzivi recesije so povezani s finančnim sektorjem, ki v veliki meri posluje na mednarodni ravni, ter s pomočjo domačemu povpraševanju. Recesija bo imela pomemben vpliv na javne finance, saj naj bi se predvideni velik presežek za leto 2008 v letu 2009 spremenil v primanjkljaj, ki se bo leta 2010 še povečal. Pri poslabšanju javnofinančnega salda je upoštevan tudi vpliv podpornih ukrepov, sprejetih v zadnjih mesecih, zlasti znatno znižanje davčnih dajatev, predvsem dohodnine, in tudi zelo pospešeno izvajanje vladnih naložbenih projektov. Glede na ugoden začetni proračunski položaj in zelo nizko stopnjo javnega dolga so ti ukrepi ustrezni in dobrodošli. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarska dejavnost se je zaradi svetovne gospodarske recesije in finančne krize občutno upočasnila, z realnim padcem rasti BDP s 5,2 % v letu 2007 na približno 1 % v letu 2008. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno zmanjšanje gospodarske dejavnosti za 0,9 % v letu 2009: luksemburško gospodarstvo, ki je zelo odprto in hkrati odvisno od rezultatov finančnega sektorja, bosta resno prizadela predvideni upad v svetovni trgovini in finančna kriza, pri čemer naj bi lahko le javna poraba, in do neke mere tudi zasebna poraba, po pričakovanjih pripomogli k rasti. Glavni politični izzivi recesije so povezani s finančnim sektorjem, ki v veliki meri posluje na mednarodni ravni, ter s pomočjo domačemu povpraševanju. Recesija bo imela pomemben vpliv na javne finance, saj naj bi se predvideni velik presežek za leto 2008 v letu 2009 spremenil v primanjkljaj, ki se bo leta 2010 še povečal. Pri poslabšanju javnofinančnega salda je upoštevan tudi vpliv podpornih ukrepov, sprejetih v zadnjih mesecih, zlasti znatno znižanje davčnih dajatev, predvsem dohodnine, in tudi zelo pospešeno izvajanje vladnih naložbenih projektov. Glede na ugoden začetni proračunski položaj in zelo nizko stopnjo javnega dolga so ti ukrepi ustrezni in dobrodošli.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, kakor je bil spremenjen z dodatkom, predvideva, da se bo realni BDP, potem ko se je s 5,2 % v letu 2007 znižal na 1 % v letu 2008, dodatno zmanjšal za 0,9 % v letu 2009, preden si bo nekoliko opomogel in v letu 2010 zrasel za 1,4 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za obdobje od leta 2008 do leta 2010; popolnoma je v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije iz januarja 2009. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije in razvoja plač stvarne. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, kakor je bil spremenjen z dodatkom, predvideva, da se bo realni BDP, potem ko se je s 5,2 % v letu 2007 znižal na 1 % v letu 2008, dodatno zmanjšal za 0,9 % v letu 2009, preden si bo nekoliko opomogel in v letu 2010 zrasel za 1,4 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti za obdobje od leta 2008 do leta 2010; popolnoma je v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije iz januarja 2009. Videti je, da so v programu tudi napovedi glede inflacije in razvoja plač stvarne.

| (4) | Za leto 2008 je bil javnofinančni presežek v dodatku k programu – v primerjavi s ciljno vrednostjo iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost v višini 0,8 % BDP – ocenjen na 2,0 % BDP. Ta rezultat je v primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico močno izboljšan predvsem zaradi baznega učinka v povezavi z revizijo javnofinančnega presežka leta 2007 iz prejšnje napovedi z 1 % BDP na 3,2 %, zlasti na račun nepričakovanih prihodkov.
  V letu 2008 se je to boljše začetno stanje delno izravnalo z višjo rastjo porabe, kot je bila pričakovana, predvsem na področju javne porabe ter pri naložbah in socialnih transferjih. Delni razlog za nepričakovano hitrejše povečanje javne porabe je zaposlitev novega osebja v okviru razvoja univerze v Luxembourgu in drugih javnih raziskovalnih centrov. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je bil javnofinančni presežek v dodatku k programu – v primerjavi s ciljno vrednostjo iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost v višini 0,8 % BDP – ocenjen na 2,0 % BDP. Ta rezultat je v primerjavi s prejšnjo posodobljeno različico močno izboljšan predvsem zaradi baznega učinka v povezavi z revizijo javnofinančnega presežka leta 2007 iz prejšnje napovedi z 1 % BDP na 3,2 %, zlasti na račun nepričakovanih prihodkov.

V letu 2008 se je to boljše začetno stanje delno izravnalo z višjo rastjo porabe, kot je bila pričakovana, predvsem na področju javne porabe ter pri naložbah in socialnih transferjih. Delni razlog za nepričakovano hitrejše povečanje javne porabe je zaposlitev novega osebja v okviru razvoja univerze v Luxembourgu in drugih javnih raziskovalnih centrov.

| (5) | Program predvideva, da se bo javnofinančni saldo s presežka v višini 2 % BDP v letu 2008 poslabšal na primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2009. Delna razlaga za to je vpliv upočasnitve rasti gospodarstva in s tem povezano normalno delovanje avtomatskih stabilizatorjev, predvsem kar zadeva davčne prihodke iz finančnega sektorja. Primanjkljaj v letu 2009 bo nastal tudi zaradi diskrecijskih ukrepov, ki so bili sprejeti v okviru proračuna za leto 2009, ter ukrepov, s katerimi naj bi se odzvali na gospodarsko recesijo in so v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva; znašal naj bi 1,75 % BDP. V proračunu za leto 2009 je predvideno pomembno zmanjšanje davkov, predvsem znižanje dohodnine, ki naj bi predhodno znašala približno 1,25 % BDP, medtem ko naj bi bili nekateri vladni naložbeni projekti, sicer predvideni za leto 2010, izvedeni prej. Prihodki se bodo v letu 2009 predvidoma zmanjšali za približno 0,5 % BDP; BDP iz neposrednih davkov naj bi se zmanjšal za 1 odstotno točko, razlog za to sta znižanje davkov in kriza, socialni prispevki in dohodki od premoženja pa naj bi se povečali za približno 0,25 odstotne točke BDP, in sicer po zaslugi prenosa, ki je rezultat še vedno rastočega zaposlovanja do konca leta 2008 in obresti iz posojil, dodeljenih za pomoč finančnemu sektorju. Za leto 2009 je hkrati predvidena rast javnofinančnih odhodkov v višini 2,25 % BDP, predvsem zaradi pomembnega povečanja javne porabe in naložb kot tudi socialnih transferjev – pri slednjih deloma zato, ker je bil namesto davčnih olajšav za otroke uveden sistem davčnega odbitka, zvišala pa se je tudi napovedana stopnja nezaposlenosti za tekoče leto. |
| --- | --- |

(5)

Program predvideva, da se bo javnofinančni saldo s presežka v višini 2 % BDP v letu 2008 poslabšal na primanjkljaj v višini 0,6 % BDP v letu 2009. Delna razlaga za to je vpliv upočasnitve rasti gospodarstva in s tem povezano normalno delovanje avtomatskih stabilizatorjev, predvsem kar zadeva davčne prihodke iz finančnega sektorja. Primanjkljaj v letu 2009 bo nastal tudi zaradi diskrecijskih ukrepov, ki so bili sprejeti v okviru proračuna za leto 2009, ter ukrepov, s katerimi naj bi se odzvali na gospodarsko recesijo in so v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva; znašal naj bi 1,75 % BDP. V proračunu za leto 2009 je predvideno pomembno zmanjšanje davkov, predvsem znižanje dohodnine, ki naj bi predhodno znašala približno 1,25 % BDP, medtem ko naj bi bili nekateri vladni naložbeni projekti, sicer predvideni za leto 2010, izvedeni prej. Prihodki se bodo v letu 2009 predvidoma zmanjšali za približno 0,5 % BDP; BDP iz neposrednih davkov naj bi se zmanjšal za 1 odstotno točko, razlog za to sta znižanje davkov in kriza, socialni prispevki in dohodki od premoženja pa naj bi se povečali za približno 0,25 odstotne točke BDP, in sicer po zaslugi prenosa, ki je rezultat še vedno rastočega zaposlovanja do konca leta 2008 in obresti iz posojil, dodeljenih za pomoč finančnemu sektorju. Za leto 2009 je hkrati predvidena rast javnofinančnih odhodkov v višini 2,25 % BDP, predvsem zaradi pomembnega povečanja javne porabe in naložb kot tudi socialnih transferjev – pri slednjih deloma zato, ker je bil namesto davčnih olajšav za otroke uveden sistem davčnega odbitka, zvišala pa se je tudi napovedana stopnja nezaposlenosti za tekoče leto.

| (6) | Po napovedih iz programa se bo nominalni javnofinančni primanjkljaj še povečal, in sicer z 0,6 % BDP v letu 2009 na 1,5 % BDP v letu 2010, primarni primanjkljaj pa se bo povečal z 0,3 % BDP na 1,2 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj Luksemburga je strukturni (tj. ciklično prilagojeni ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) primanjkljaj v višini 0,75 % BDP. Glede na makroekonomski scenarij in proračunske napovedi iz programa naj bi bil srednjeročni cilj v obdobju, ki ga zajema program, v celoti upoštevan: strukturni saldo, preračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov iz programa, naj bi ostal pozitiven, pri tem pa naj bi se presežek nekoliko zmanjšal, in sicer z 0,6 % BDP v letu 2009 na 0,4 % BDP v letu 2010. Bruto javni dolg, ki se je zaradi financiranja posojil za podporo luksemburškim podružnicam nekaterih sistemsko pomembnih tujih bank podvojil s 7 % BDP v letu 2007 na 14,4 % BDP v letu 2008, naj bi se povečal na 15 % BDP v letu 2009 in 17 % v letu 2010. Toda kljub temu, da se je leta 2008 podvojil, bo bruto javni dolg na euroobmočju daleč najnižji. |
| --- | --- |

(6)

Po napovedih iz programa se bo nominalni javnofinančni primanjkljaj še povečal, in sicer z 0,6 % BDP v letu 2009 na 1,5 % BDP v letu 2010, primarni primanjkljaj pa se bo povečal z 0,3 % BDP na 1,2 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj Luksemburga je strukturni (tj. ciklično prilagojeni ter brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) primanjkljaj v višini 0,75 % BDP. Glede na makroekonomski scenarij in proračunske napovedi iz programa naj bi bil srednjeročni cilj v obdobju, ki ga zajema program, v celoti upoštevan: strukturni saldo, preračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo na podlagi podatkov iz programa, naj bi ostal pozitiven, pri tem pa naj bi se presežek nekoliko zmanjšal, in sicer z 0,6 % BDP v letu 2009 na 0,4 % BDP v letu 2010. Bruto javni dolg, ki se je zaradi financiranja posojil za podporo luksemburškim podružnicam nekaterih sistemsko pomembnih tujih bank podvojil s 7 % BDP v letu 2007 na 14,4 % BDP v letu 2008, naj bi se povečal na 15 % BDP v letu 2009 in 17 % v letu 2010. Toda kljub temu, da se je leta 2008 podvojil, bo bruto javni dolg na euroobmočju daleč najnižji.

| (7) | Tveganja, povezana s proračunskimi projekcijami v programu, se zdijo na splošno uravnotežena. Možno je sicer, da se uresničijo nekatera negativna tveganja za makroekonomski scenarij. Zlasti zasebna poraba se lahko izkaže za manj prožno, kot je napovedano. Poleg tega bi lahko bil vpliv krize na davčne prihodke, zlasti iz finančnega sektorja, veliko večji od pričakovanega. Toda rezultat za leto 2008 bi bil lahko tudi boljši od napovedanega v programu (kar se je zgodilo že leta 2007), saj je znano, da so proračunske projekcije Luksemburga navadno dokaj previdne. |
| --- | --- |

(7)

Tveganja, povezana s proračunskimi projekcijami v programu, se zdijo na splošno uravnotežena. Možno je sicer, da se uresničijo nekatera negativna tveganja za makroekonomski scenarij. Zlasti zasebna poraba se lahko izkaže za manj prožno, kot je napovedano. Poleg tega bi lahko bil vpliv krize na davčne prihodke, zlasti iz finančnega sektorja, veliko večji od pričakovanega. Toda rezultat za leto 2008 bi bil lahko tudi boljši od napovedanega v programu (kar se je zgodilo že leta 2007), saj je znano, da so proračunske projekcije Luksemburga navadno dokaj previdne.

| (8) | Glavni problem javnih financ v Luksemburgu je še vedno njihova dolgoročna vzdržnost, saj je napovedano izredno veliko povečanje javnih odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, sprejeti pa niso bili še nobeni ukrepi za razrešitev tega problema: dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je med največjimi v EU, zlasti zaradi napovedanega občutnega povečanja odhodkov za pokojnine. V programu ocenjeno proračunsko stanje za leto 2008, ki je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa, nizek delež dolga, znatna sredstva socialnega varstva in strukturni primarni presežek sicer prispevajo k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, toda to ne zadostuje za kritje znatnega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in, kakor ugotavljajo organi oblasti, izvajanje ukrepov, namenjenih zajezitvi znatnega povečevanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, vključno z zvišanjem dejanske upokojitvene starosti, bi prispevala k zmanjšanju srednjeročnega tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Tveganja glede vzdržnosti, ki izhajajo iz ukrepov, sprejetih za podporo finančnemu sektorju v zadnjih mesecih, se trenutno – kljub temu, da se je javni dolg zaradi njih zelo povečal – ne zdijo velika, čeprav bi lahko bile primerljive morebitne obveznosti zaradi zelo obsežnega finančnega sektorja precej velike. Poleg tega bi se lahko velik del stroškov (ali celo vsi), ki so nastali zaradi teh ukrepov podpore, v prihodnosti povrnil. |
| --- | --- |

(8)

Glavni problem javnih financ v Luksemburgu je še vedno njihova dolgoročna vzdržnost, saj je napovedano izredno veliko povečanje javnih odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, sprejeti pa niso bili še nobeni ukrepi za razrešitev tega problema: dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je med največjimi v EU, zlasti zaradi napovedanega občutnega povečanja odhodkov za pokojnine. V programu ocenjeno proračunsko stanje za leto 2008, ki je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa, nizek delež dolga, znatna sredstva socialnega varstva in strukturni primarni presežek sicer prispevajo k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, toda to ne zadostuje za kritje znatnega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva. Doseganje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in, kakor ugotavljajo organi oblasti, izvajanje ukrepov, namenjenih zajezitvi znatnega povečevanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, vključno z zvišanjem dejanske upokojitvene starosti, bi prispevala k zmanjšanju srednjeročnega tveganja glede vzdržnosti javnih financ. Tveganja glede vzdržnosti, ki izhajajo iz ukrepov, sprejetih za podporo finančnemu sektorju v zadnjih mesecih, se trenutno – kljub temu, da se je javni dolg zaradi njih zelo povečal – ne zdijo velika, čeprav bi lahko bile primerljive morebitne obveznosti zaradi zelo obsežnega finančnega sektorja precej velike. Poleg tega bi se lahko velik del stroškov (ali celo vsi), ki so nastali zaradi teh ukrepov podpore, v prihodnosti povrnil.

| (9) | Struktura javnih financ v Luksemburgu se zdi sorazmerno ugodna: javnofinančni odhodki in davčna obremenitev so razmeroma nizki, sistemi odhodkov in prihodkov pa se zdijo razmeroma učinkoviti v primerjavi z drugimi državami članicami. Zlasti javna poraba in obdavčitev dohodkov iz delovnega razmerja sta precej nizka, javne naložbe pa so med največjimi v celotni EU. |
| --- | --- |

(9)

Struktura javnih financ v Luksemburgu se zdi sorazmerno ugodna: javnofinančni odhodki in davčna obremenitev so razmeroma nizki, sistemi odhodkov in prihodkov pa se zdijo razmeroma učinkoviti v primerjavi z drugimi državami članicami. Zlasti javna poraba in obdavčitev dohodkov iz delovnega razmerja sta precej nizka, javne naložbe pa so med največjimi v celotni EU.

| (10) | Da bi stabilizirali finančni sektor, se je luksemburška vlada septembra in oktobra 2008 odločila, da lokalne podružnice dveh velikih tujih bank podpre s konvertibilnimi posojili, ki skupaj znašajo 2 776 milijard EUR (7,6 % BDP). Zaradi izboljšanja dostopa do finančnih sredstev se je tudi odločila prevzeti jamstvo za nove obveznosti ene od teh bank do institucionalnih vlagateljev z najdaljšo dospelostjo treh let. Nadalje je, da bi ponovno vzpostavili zaupanje vlagateljev, povišala kritje za zajamčene vloge z 20 000 EUR na 100 000 EUR na vlogo. Poudariti je treba, da država razpolaga z velikim finančnim premoženjem, ki ga je v zadnjih desetletjih ustvarila s presežki, in povečala s posojili, odobrenimi lokalnim podružnicam dveh navedenih tujih bank konec leta 2008. To premoženje je znašalo približno 32 % BDP v letu 2008, od tega je približno ena tretjina pripadala državi na centralni ravni, dve tretjini pa sistemu socialnega varstva. Neto finančni položaj države je tako na splošno pozitiven. |
| --- | --- |

(10)

Da bi stabilizirali finančni sektor, se je luksemburška vlada septembra in oktobra 2008 odločila, da lokalne podružnice dveh velikih tujih bank podpre s konvertibilnimi posojili, ki skupaj znašajo 2 776 milijard EUR (7,6 % BDP). Zaradi izboljšanja dostopa do finančnih sredstev se je tudi odločila prevzeti jamstvo za nove obveznosti ene od teh bank do institucionalnih vlagateljev z najdaljšo dospelostjo treh let. Nadalje je, da bi ponovno vzpostavili zaupanje vlagateljev, povišala kritje za zajamčene vloge z 20 000 EUR na 100 000 EUR na vlogo. Poudariti je treba, da država razpolaga z velikim finančnim premoženjem, ki ga je v zadnjih desetletjih ustvarila s presežki, in povečala s posojili, odobrenimi lokalnim podružnicam dveh navedenih tujih bank konec leta 2008. To premoženje je znašalo približno 32 % BDP v letu 2008, od tega je približno ena tretjina pripadala državi na centralni ravni, dve tretjini pa sistemu socialnega varstva. Neto finančni položaj države je tako na splošno pozitiven.

| (11) | Nekateri fiskalni podporni ukrepi so bili sprejeti že v okviru proračuna za leto 2009, ki je bil pripravljen še preden se je finančna kriza zaostrila. Večina teh ukrepov se je nanašala na znižanje dohodnine, stroški tega znižanja pa so v programu ocenjeni na približno 1,2 % BDP. V proračunu je bilo predvideno tudi znižanje stopnje davka od dohodka pravnih oseb, kar bo vplivalo na prihodke od leta 2010 naprej. Poleg tega je Luksemburg v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, sprejel tudi druge podporne ukrepe. Najpomembnejši med njimi se nanašajo na pospeševanje javnih naložb, subvencije za nakup energetsko učinkovitega trajnega blaga in naložbe v varčevanje z energijo. Vlada bo do konca leta 2009 tudi izplačevala delodajalčev del nadomestila za brezposelnost v primeru zaposlitve s krajšim delovnim časom. Skupna vrednost teh stimulativnih ukrepov bo približno 1,75 % BDP. Zaradi nezanemarljivega presežka, zabeleženega v letu 2008, in zelo nizke stopnje javnega dolga ima Luksemburg posebej veliko manevrskega prostora. Zdi se, da je fiskalni spodbujevalni sveženj za leti 2009 in 2010 ustrezen odgovor na trenutno gospodarsko recesijo, čeprav naj velik del stimulativnih ukrepov ne bi bil začasne narave. To zlasti velja za znižanje dohodnine, s čimer naj bi v prvi vrsti izravnali neindeksiranje dohodninske lestvice od leta 2001. Luksemburg je sprejel tudi številne ukrepe – v prihodnjih letih bo sprejel še dodatne – da bi ustvaril privlačnejše gospodarsko okolje ter izpeljal sveženj ukrepov na področju energije in podnebnih sprememb. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme, ki ga je 28. januarja 2009 v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta predlagala Komisija. |
| --- | --- |

(11)

Nekateri fiskalni podporni ukrepi so bili sprejeti že v okviru proračuna za leto 2009, ki je bil pripravljen še preden se je finančna kriza zaostrila. Večina teh ukrepov se je nanašala na znižanje dohodnine, stroški tega znižanja pa so v programu ocenjeni na približno 1,2 % BDP. V proračunu je bilo predvideno tudi znižanje stopnje davka od dohodka pravnih oseb, kar bo vplivalo na prihodke od leta 2010 naprej. Poleg tega je Luksemburg v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, sprejel tudi druge podporne ukrepe. Najpomembnejši med njimi se nanašajo na pospeševanje javnih naložb, subvencije za nakup energetsko učinkovitega trajnega blaga in naložbe v varčevanje z energijo. Vlada bo do konca leta 2009 tudi izplačevala delodajalčev del nadomestila za brezposelnost v primeru zaposlitve s krajšim delovnim časom. Skupna vrednost teh stimulativnih ukrepov bo približno 1,75 % BDP. Zaradi nezanemarljivega presežka, zabeleženega v letu 2008, in zelo nizke stopnje javnega dolga ima Luksemburg posebej veliko manevrskega prostora. Zdi se, da je fiskalni spodbujevalni sveženj za leti 2009 in 2010 ustrezen odgovor na trenutno gospodarsko recesijo, čeprav naj velik del stimulativnih ukrepov ne bi bil začasne narave. To zlasti velja za znižanje dohodnine, s čimer naj bi v prvi vrsti izravnali neindeksiranje dohodninske lestvice od leta 2001. Luksemburg je sprejel tudi številne ukrepe – v prihodnjih letih bo sprejel še dodatne – da bi ustvaril privlačnejše gospodarsko okolje ter izpeljal sveženj ukrepov na področju energije in podnebnih sprememb. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme, ki ga je 28. januarja 2009 v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta predlagala Komisija.

| (12) | Strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, naj bi ostal pozitiven, pri čemer naj bi se presežek zmanjšal z 1,5 % BDP v letu 2008 na 0,6 % BDP v letu 2009 in 0,4 % BDP v letu 2010. Splošna fiskalna naravnanost za leto 2009 je ekspanzivna, kar odraža odziv luksemburške vlade na recesijo, za leto 2010 pa zmerno ekspanzivna, čeprav so spremembe v strukturnem saldu nekoliko manjše od sprejetih stimulativnih ukrepov. Srednjeročni cilj naj bi upoštevali v celotnem obdobju programa. |
| --- | --- |

(12)

Strukturni saldo, izračunan na podlagi skupno dogovorjene metodologije, naj bi ostal pozitiven, pri čemer naj bi se presežek zmanjšal z 1,5 % BDP v letu 2008 na 0,6 % BDP v letu 2009 in 0,4 % BDP v letu 2010. Splošna fiskalna naravnanost za leto 2009 je ekspanzivna, kar odraža odziv luksemburške vlade na recesijo, za leto 2010 pa zmerno ekspanzivna, čeprav so spremembe v strukturnem saldu nekoliko manjše od sprejetih stimulativnih ukrepov. Srednjeročni cilj naj bi upoštevali v celotnem obdobju programa.

| (13) | Kar zahteva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). V dodatku k programu, ki deloma nadomešča prvotni makroekonomski in proračunski scenarij, poleg tega ni napovedi za leto 2011 (5). |
| --- | --- |

(13)

Kar zahteva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). V dodatku k programu, ki deloma nadomešča prvotni makroekonomski in proračunski scenarij, poleg tega ni napovedi za leto 2011 (5).

Splošni zaključek je, da so – ob upoštevanju začetnega proračunskega stanja, ki je stabilno – ukrepi iz dodatka k programu za stabilnost, sprejeti v odgovor na recesijo, ustrezni in dobrodošli. Na splošno so v skladu z načeli (pravočasni, ciljno usmerjeni in začasni) iz Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, čeprav ukrep znižanja dohodnine, sprejet pred zaostritvijo krize, ni zasnovan kot začasen ukrep. Zaradi napovedanega izrazitega upada gospodarske rasti in ukrepov, sprejetih zaradi tega poslabšanja, se bo javnofinančni saldo leta 2009, potem ko je več let izkazoval presežek, spremenil v primanjkljaj, vendar se ne bo približal 3-odstotni referenčni vrednosti, srednjeročni cilj pa naj bi bil upoštevan v celotnem programskem obdobju. Tveganja za proračunske cilje iz programa se na splošno zdijo uravnotežena. Še vedno pa je zaskrbljujoča dolgoročna vzdržnost javnih financ, ki bodo v prihodnjih desetletjih še posebej obremenjene, saj naj bi bilo povečanje javnih odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva v Luksemburgu največje v vsej EU.

Glede na zgornjo oceno in zelo veliko napovedano povečanje odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva za prihodnja desetletja naj Luksemburg:

| (i) | izpelje fiskalne načrte in stimulativne ukrepe v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter v okviru Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

(i)

izpelje fiskalne načrte in stimulativne ukrepe v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter v okviru Pakta za stabilnost in rast;

| (ii) | izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem ukrepov strukturne reforme, zlasti na področju pokojnin. |
| --- | --- |

(ii)

izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z izvajanjem ukrepov strukturne reforme, zlasti na področju pokojnin.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS okt. 2008 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| KOM jan. 2009 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| PS nov. 2007 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS okt. 2008 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| PS nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PS okt. 2008 | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| KOM jan. 2009 (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| PS nov. 2007 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS okt. 2008 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KOM jan. 2009 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| KOM jan. 2009 | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| PS nov. 2007 | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| KOM jan. 2009 | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| PS nov. 2007 | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| PS nov. 2007 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| KOM jan. 2009 | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| PS nov. 2007 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS okt. 2008 | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| PS nov. 2007 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Program za stabilnost (PS), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

Realni BDP

(sprememba v %)

PS okt. 2008

5,2

1,0

– 0,9

1,4

KOM jan. 2009

5,2

1,0

– 0,9

1,4

PS nov. 2007

6,0

4,5

5,0

4,0

Inflacija po HICP

(v %)

PS okt. 2008

2,7

4,1

0,6

2,5

KOM jan. 2009

2,7

4,1

0,6

2,5

PS nov. 2007

2,3

2,0

2,1

2,1

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PS okt. 2008

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

KOM jan. 2009 (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

PS nov. 2007

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS okt. 2008

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KOM jan. 2009

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS okt. 2008

41,0

43,2

42,8

42,8

KOM jan. 2009

41,0

43,6

44,0

42,9

PS nov. 2007

38,5

37,8

37,9

37,8

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS okt. 2008

37,8

41,2

43,4

44,3

KOM jan. 2009

37,8

40,6

43,5

44,3

PS nov. 2007

37,5

36,9

36,9

36,6

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS okt. 2008

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

KOM jan. 2009

3,2

3,0

0,4

– 1,4

PS nov. 2007

1,0

0,8

1,0

1,2

Primarni saldo

(v % BDP)

PS okt. 2008

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

KOM jan. 2009

3,5

3,3

1,0

– 0,9

PS nov. 2007

1,2

1,1

1,2

1,5

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS okt. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM jan. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

PS nov. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PS okt. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM jan. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

PS nov. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS okt. 2008

7,0

14,4

14,9

17,0

KOM jan. 2009

7,0

14,4

15,0

15,1

PS nov. 2007

6,9

7,1

7,2

7,0

Program za stabilnost (PS), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Prvotni program iz oktobra 2008 je zajemal obdobje 2008–2011. Toda luksemburške oblasti so 2. februarja predložile dopolnilo z bistveno drugačnim makroekonomskim scenarijem, kot je bil prvotni, in zajema zgolj obdobje 2008–2010. Službe Komisije tako niso mogle oceniti makroekonomskega scenarija in proračunskih ciljev za 2011.

(3)  V oceni so upoštevane predvsem napovedi služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge pozneje razpoložljive informacije.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o sektorskih saldih z izjemo javne uprave.

(5)  V členu 3(3) uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 je predvideno, da so „podatki o prilagajanju splošnega javnofinančnega primanjkljaja in javnega zadolževanja ter temeljne gospodarske postavke (...) prikazani na letni osnovi za tekoče in minulo leto ter še za prihodnja tri leta“.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,2 %, 3,2 %, 2,7 % oziroma 2,8 % za posamezna leta v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Glede na najnovejši program in vmesno napoved služb Komisije iz januarja znašajo enkratni in drugi začasni ukrepi 0 % BDP v letu 2009, 2010 in 2011.

Vir:

Program za stabilnost (PS), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/19

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5427 – Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 70/04)

Dne 12. marca 2009 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5427. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5427. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/20

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2009/C 70/05)

| Datum sprejetja odločitve | 25.2.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Država članica | Nizozemska |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Pravna podlaga | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Vrsta ukrepa | Enkratna pomoč v obliki nadomestila |
| Cilj | Zdravje živali in ljudi, preprečevanje okužbe z MPA, preprečevanje vstopa v prehranjevalno verigo |
| Oblika pomoči | Nadomestilo za odstrel prašičev na kmetijah, kjer je zaradi pozitivnih testov na MPA na vzorcu prašičev, obstajal sum okužbe na MPA |
| Proračun | 6 350 000 EUR |
| Intenzivnost | Največ 100 % tržne vrednosti prašičev |
| Trajanje | Od avgusta do septembra 2002 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo – živinorejski sektor (prašiči) |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Datum sprejetja odločitve

25.2.2009

Št. pomoči

NN 116/02 ex N 563/02

Država članica

Nizozemska

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Pravna podlaga

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Vrsta ukrepa

Enkratna pomoč v obliki nadomestila

Cilj

Zdravje živali in ljudi, preprečevanje okužbe z MPA, preprečevanje vstopa v prehranjevalno verigo

Oblika pomoči

Nadomestilo za odstrel prašičev na kmetijah, kjer je zaradi pozitivnih testov na MPA na vzorcu prašičev, obstajal sum okužbe na MPA

Proračun

6 350 000 EUR

Intenzivnost

Največ 100 % tržne vrednosti prašičev

Trajanje

Od avgusta do septembra 2002

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo – živinorejski sektor (prašiči)

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Drugi podatki

Člen 87(2)(b) Pogodbe ES – izredni dogodek

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum sprejetja odločitve | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Št. pomoči | N 394/08 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Navarra |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Pravna podlaga | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Pomoč za kmetijsko-okoljske obveznosti za prilagoditev oblikam trajnejše proizvodnje na živinorejskih gospodarstvih v Navarri |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 12 000 000 EUR |
| Intenzivnost | Največ 35 EUR/ha |
| Trajanje | Do 31. decembra 2013 |
| Gospodarski sektorji | Kmetijstvo |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Datum sprejetja odločitve

13.1.2009

Št. pomoči

N 394/08

Država članica

Španija

Regija

Navarra

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Pravna podlaga

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Pomoč za kmetijsko-okoljske obveznosti za prilagoditev oblikam trajnejše proizvodnje na živinorejskih gospodarstvih v Navarri

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

12 000 000 EUR

Intenzivnost

Največ 35 EUR/ha

Trajanje

Do 31. decembra 2013

Gospodarski sektorji

Kmetijstvo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Svet

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/22

---

Seznam imenovanj, ki jih je opravil Svet

Januarja in februarja 2009 (socialno področje)

(2009/C 70/06)

| Odbor | Konec mandata | Objava v UL | Oseba, ki se nadomesti | Odstop/imenovanje | Član/Nadomestni nadomestni član | Skupina | Država | Imenovana oseba | Pripadnost | Datum sklepa Sveta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev | 24.9.2010 | C 253, 4.10.2008 | Gaetan BEZIER | odstop | član | delodajalci | Francija | Natacha MARQUET | FNSEA | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Yolanda PALACIO FERRERO | odstop | nadomestni član | vlada | Španija | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Mikko HURMALAINEN | odstop | član | vlada | Finska | Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Anna-Liisa SUNDQUIST | odstop | nadomestni član | vlada | Finska | Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Matti LAMBERG | odstop | nadomestni član | vlada | Finska | Ritva PARTINEN | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Renate CZESKLEBA | odstop | član | Delavci | Avstrija | Karin ZIMMERMANN | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | – | imenovanje | nadomestni član | Delavci | Avstrija | Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009 |
| Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Miloš JANOUŠEK | odstop | nadomestni član | vlada | Slovaška | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Pilar CASLA BENITO | odstop | nadomestni član | vlada | Španija | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Miloš JANOUŠEK | odstop | član | vlada | Slovaška | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ | odstop | član | vlada | Španija | Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Mme Birgit STIMMER | odstop | nadomestni član | vlada | Avstrija | Mme Petra HRIBERNIG | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009 |
| Upravni odbor Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Paul CLERINX | odstop | nadomestni član | delodajalci | Belgija | Kris De MEESTER | VBO-FEB | 23.2.2009 |

Odbor

Konec mandata

Objava v UL

Oseba, ki se nadomesti

Odstop/imenovanje

Član/Nadomestni nadomestni član

Skupina

Država

Imenovana oseba

Pripadnost

Datum sklepa Sveta

Svetovalni odbor za prosto gibanje delavcev

24.9.2010

C 253, 4.10.2008

Gaetan BEZIER

odstop

član

delodajalci

Francija

Natacha MARQUET

FNSEA

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Yolanda PALACIO FERRERO

odstop

nadomestni član

vlada

Španija

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Mikko HURMALAINEN

odstop

član

vlada

Finska

Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Anna-Liisa SUNDQUIST

odstop

nadomestni član

vlada

Finska

Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Matti LAMBERG

odstop

nadomestni član

vlada

Finska

Ritva PARTINEN

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Renate CZESKLEBA

odstop

član

Delavci

Avstrija

Karin ZIMMERMANN

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

–

imenovanje

nadomestni član

Delavci

Avstrija

Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009

Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Miloš JANOUŠEK

odstop

nadomestni član

vlada

Slovaška

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Pilar CASLA BENITO

odstop

nadomestni član

vlada

Španija

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Upravni odbor Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Miloš JANOUŠEK

odstop

član

vlada

Slovaška

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Upravni odbor Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ

odstop

član

vlada

Španija

Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009

Upravni odbor Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Mme Birgit STIMMER

odstop

nadomestni član

vlada

Avstrija

Mme Petra HRIBERNIG

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009

Upravni odbor Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Paul CLERINX

odstop

nadomestni član

delodajalci

Belgija

Kris De MEESTER

VBO-FEB

23.2.2009

---

Komisija

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/24

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. marca 2009

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3558 |
| JPY | japonski jen | 131,12 |
| DKK | danska krona | 7,4506 |
| GBP | funt šterling | 0,92945 |
| SEK | švedska krona | 11,0760 |
| CHF | švicarski frank | 1,5301 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6345 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,820 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 304,15 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,5703 |
| RON | romunski leu | 4,2940 |
| TRY | turška lira | 2,2674 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9475 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6753 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5054 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,3938 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0493 |
| KRW | južnokorejski won | 1 887,52 |
| ZAR | južnoafriški rand | 12,8424 |
| CNY | kitajski juan | 9,2623 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4667 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 693,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9381 |
| PHP | filipinski peso | 65,060 |
| RUB | ruski rubelj | 45,2775 |
| THB | tajski bat | 47,897 |
| BRL | brazilski real | 3,0522 |
| MXN | mehiški peso | 19,1710 |
| INR | indijska rupija | 68,3040 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3558

JPY

japonski jen

131,12

DKK

danska krona

7,4506

GBP

funt šterling

0,92945

SEK

švedska krona

11,0760

CHF

švicarski frank

1,5301

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6345

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,820

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

304,15

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,5703

RON

romunski leu

4,2940

TRY

turška lira

2,2674

AUD

avstralski dolar

1,9475

CAD

kanadski dolar

1,6753

HKD

hongkonški dolar

10,5054

NZD

novozelandski dolar

2,3938

SGD

singapurski dolar

2,0493

KRW

južnokorejski won

1 887,52

ZAR

južnoafriški rand

12,8424

CNY

kitajski juan

9,2623

HRK

hrvaška kuna

7,4667

IDR

indonezijska rupija

15 693,39

MYR

malezijski ringit

4,9381

PHP

filipinski peso

65,060

RUB

ruski rubelj

45,2775

THB

tajski bat

47,897

BRL

brazilski real

3,0522

MXN

mehiški peso

19,1710

INR

indijska rupija

68,3040

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/25

---

Podatki, ki so jih predložile države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1628/2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni regionalni pomoči za naložbe

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 70/08)

| Št. pomoči | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Regija | Açores |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Pravna podlaga | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 3,5 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 45 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2007 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Št. pomoči

XR 51/07

Država članica

Portugalska

Regija

Açores

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Pravna podlaga

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

3,5 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

45 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2007

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Spletna stran objave sheme pomoči

www.azores.gov.pt

Drugi podatki

—

| Št. pomoči | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Država članica | Portugalska |
| Regija | Açores |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Pravna podlaga | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Načrtovani letni izdatki | 1 mio EUR |
| Največja intenzivnost pomoči | 25 % |
| V skladu s členom 4 Uredbe |
| Datum začetka izvajanja | 1.1.2007 |
| Trajanje | 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe |
| — |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Št. pomoči

XR 52/07

Država članica

Portugalska

Regija

Açores

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme ad hoc pomoč kot dodatek

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Pravna podlaga

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Načrtovani letni izdatki

1 mio EUR

Največja intenzivnost pomoči

25 %

V skladu s členom 4 Uredbe

Datum začetka izvajanja

1.1.2007

Trajanje

31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe

—

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Spletna stran objave sheme pomoči

www.azores.gov.pt

Drugi podatki

—

---

V Objave

DRUGI AKTI

Komisija

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/27

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2009/C 70/09)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„MAKÓI VÖRÖSHAGYMA“ ali „MAKÓI HAGYMA“

ES št.: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici

| Naziv: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Naslov: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Naziv:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Naslov:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 13014419

Faks:

+36 13014808

E-mail:

zobore@fvm.hu

2.   Vlagatelj

| Naziv: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Naslov: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Naziv:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Naslov:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 62/212865, +36 62/213676

Faks:

+36 62/213676, +36 62/212865

E-mail:

hagymatanacs@vnet.hu

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) Drugo ( X )

3.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 — Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

4.   Specifikacija:

(Povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Makói vöröshagyma“ ali „Makói hagyma“

4.2   Opis:

„Makói vöröshagyma“ ali „Makói hagyma“ (Allium cepa L.) spada v družino Alliaceae, ki se je dobro prilagodila lokalnim razmeram v regiji Makó. Značilnosti „Makói vöröshagyma“ ali „Makói hagyma“, ki jih je mogoče pripisati geografskemu okolju, so visoka vsebnost suhe snovi, izrazit okus in dolg rok uporabe. Dovoljena je le uporaba sort „Makói CR“ (ta sorta je odporna na podnebne razmere), „Csanád“ in „Makói Bronz“.

Čebula ima obliko krogle, rahlo raztegnjene vzdolž podolžne osi; njen premer znaša 35–80 mm. Njeni bronasto rdeči, sijoči, tesno stisnjeni, močni večplastni zunanji zaščitni listi popolnoma varujejo notranje sloje. Luske čebule so slonokoščene barve, trdne in kompaktne. Zaradi proizvodne tehnologije, tipične za regijo Makó, in suhega vremena ob koncu poletja je vsebnost suhe snovi nad 16 %, kar je znatno nad povprečjem. Skladiščiti jo je mogoče dolgo obdobje, vzkali pozno, svojo prehrambeno vrednost pa ohrani vso zimo. Njena nizka vsebnost vlage jo varuje pred kvarjenjem. Njen značilen oster in začinjen okus je posledica njene visoke vsebnosti alil sulfida.

4.3   Geografsko območje:

Označba porekla „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“ se lahko uporablja le za čebule iz proizvodne regije, ki zajema upravna območja spodaj naštetih naselij dveh okrajev, ki mejita druga na drugega, to sta Csongrád in Békés.

Naselja, ki spadajo v proizvodno regijo:

| — | okraj Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak, |
| --- | --- |

—

okraj Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak,

| — | okraj Békés: Tótkomlós, Békéssámson. |
| --- | --- |

—

okraj Békés: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Označba porekla „Makói vöröshagyma“ ali „Makói hagyma“ se lahko uporablja le za čebule, katerih proizvodnja in sledljivost sta dokumentirani v Registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ga overja Hagyma Terméktanács (Odbor za čebulo).

V skladu s predpisi posodabljani „dnevnik o škropljenju“ je neločljivi del Registra zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb.

Hagyma Terméktanács (Odbor za čebulo) na pobudo proizvajalca ali distributerja pregleduje celoten tehnološki proces in, če so zahteve izpolnjene, lahko Odbor za čebulo označi proizvod z napisom „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („Kakovost je odobril Odbor za čebulo“).

Odbor za čebulo sodeluje pri pregledovanju skladnosti s predpisi o geografski označbi in zakoniti uporabi označbe o poreklu.

4.5   Metoda pridobivanja:

Dvoletna proizvodna metoda:

Pri dvoletni proizvodni metodi se z gostim sejanjem drobnih semen (tako imenovanih črnih semen) proizvajajo male čebule, tako imenovani čebulčki, ki so v naslednjem letu izhodiščni material (material za razmnoževanje) za proizvodnjo povsem dozorelih namiznih čebul.

Za proizvodnjo čebulčkov je primerno ravno zemljišče s srednje trdo, drobljivo prstjo, ki se ne sprijema v grude in vsebuje veliko humusa in hranilnih snovi ter ima nevtralno vrednost pH (to so značilnosti prsti regije Makó).

Pri kolobarjenju je eden od predpogojev, da se čebula ne sme spet posejati na istem zemljišču v manj kot petih letih.

Proizvodnja čebulčkov:

Priprava prsti: globoko oranje jeseni, v oktobru prejšnjega leta, spomladi pa dokončna priprava zemlje. Seje se v poravnano setvenico s fino, drobljivo prstjo v obdobju od konca februarja do začetka marca v enojnih linijah (z 20 cm razmaka) ali dvojnih linijah (s 5–30 cm razmaka), s 100–120 kg semen/ha (25–28 milijonov semen/ha), v globini 3–3,5 cm. Do sredine avgusta čebulčki dozorijo in takrat se iz njih odstrani posušeno steblo. Temu sledi pobiranje, odstranjevanje zemlje, dodatno zorenje, prevoz in sortiranje po velikosti.

Med jesenjo morajo biti sortirani čebulčki shranjeni v vrečah iz grobo zankaste tkanine, novembra pa se s toplotno obdelavo začne posebni proizvodni postopek Makó. Toplotna obdelava preprečuje nastajanje brstov, tako da v drugem letu ne nastajajo semenska stebla, ki bi razvrednotila čebulo. Med toplotno obdelavo se čebulčki 12 dni postopno segrevajo od temperature skladiščenja 3–5 °C na temperaturo 30–32 °C, potem pa se hranijo na tej temperaturi 30–60 dni, odvisno od velikosti (med tem se 10 dni ogrevajo na 32–35 °C), nakar se postopno ohladijo na temperaturo sajenja 10–14 °C.

Proizvodnja namizne čebule:

V postopku proizvodnje za „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“ se namizna čebula proizvaja v drugem letu. Spomladi se čebulčki po odstranitvi iz naprave za toplotno obdelavo očistijo in s posebnim postopkom obdelajo tako, da so odporni proti škodljivcem, potem pa do sredine aprila posejejo v zemljo, ki se postopno segreva. Zahteve glede prsti in kolobarjenja so enake kot za čebulčke. Odvisno od količine znaša gostota sajenja 15–25 sadik na tekoči meter, globina pa 3–5 cm.

Pomembno je zagotoviti čebulam zadostno oskrbo s hranilnimi snovmi in odstranjevati plevel, hkrati pa zagotavljati celovito zaščito rastlin, ki je ustrezno dokumentirana v dnevniku škropljenja. Žetev poteka v drugi polovici avgusta (pobiranje iz zemlje, sušenje na prostem, zbiranje, pošiljanje), nakar se čebule shranijo v skladišču ali pošljejo na trg.

Enoletna proizvodna metoda (z neposrednim sejanjem):

Enoletna proizvodnja se začne marca s posejanjem 5–7 kg semen/ha (od 900 tisoč do 1,1 milijona semen/ha) „enoletnih čebul“, pripravljenih z uporabo genetskega materiala čebulčkov „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“.

Med obdobjem vegetacije so postopki proizvodnje in žetve enaki kot pri čebulah, ki se pridelajo iz čebulčkov, vendar je obdobje vegetacije daljše, žetev poteka v sredini septembra, ta vrsta proizvodnje pa zahteva zadostno namakanje.

Obrane čebule se morajo hraniti v hladnem, suhem, dobro prezračevanem prostoru saj se lahko pri takih pogojih skladiščenja hranijo do aprila ali maja naslednjega leta – to pomeni dlje kot druge sorte – ne da bi se zmanjšala njihova kakovost.

Čebule „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“ se sortirajo, pakirajo in označijo z etiketami pri samem proizvajalcu ali kje drugje pod neposrednim nadzorom proizvajalca ali proizvajalčevega zastopnika znotraj opredeljenega geografskega območja; pakirajo se v vreče rašel za 0,5, 1, 2, 5, 10 in 15 kg ali v razsutem stanju v zaboje za 15, 20, 25 in 50 kg ali v pakiranja po 3, 5 ali 10 kosov. Vendar so možne tudi druge vrste embalaže in druge pakirane količine. Izven opredeljenega geografskega območja je možno proizvod prepakirati.

4.6   Povezava:

Naravni dejavniki:

Čebula, ki je po izvoru iz Srednje Azije, se je zelo dobro prilagodila pogojem v regiji Makó. Prsti v regiji so nastale na nanosih reke Maros, ki je spreminjala svojo strugo; puhlica in aluvialna prst imata visoko hranilno vrednost. Sta bogati na elementih v sledovih, srednje gosti, drobljivi, zemljišča z njima imajo ravno površino in so dobro oskrbljena z zrakom in vodo, te lastnosti tal pa zagotavljajo dobro kakovost čebul.

Najbolj značilna podnebna posebnost regije Makó so suha in vroča poletja. V obdobju vegetacije je veliko sončnega obsevanja (2 100 ur na leto), z daljšimi obdobji visokih temperatur (s 30 vročimi dnevi, povprečno temperaturo 18,1 °C in akumulirano sevalno temperaturo (vsoto temperatur) 3 340 °C), skupni učinek teh značilnosti (85–90 poletnih dni) pa ima za posledico kakovostno sestavo snovi čebule „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“. Razvoj čebule „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“ zahteva 15 ur svetlobe na dan, ta pogoj pa je v značilnih podnebnih razmerah regije Makó izpolnjen. Razvoj glave čebule se upočasni v toplem in suhem julijskem in avgustovskem vremenu, ko je količina padavin majhna. Listi in korenine se izsušijo, vsebnost koristnih snovi in vsebnost suhe snovi se povečata, zunanji listi čebule postanejo tanki, nakar se razvije zaprta, močna („oklopljena“) lupina in bronasto rdeča barva.

Zaradi visoke vsebnosti suhe snovi, ki se razvije na ta način, in zaradi večplastne, zaprte, močne lupine (dobro zaprte kot „vrat“) je mogoče „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“ skladiščiti daljše obdobje.

Človeški dejavniki:

Čebula se je v regiji Makó proizvajala več stoletij. Po koncu turške vladavine je bilo območje ponovno naseljeno in število prebivalcev se je hitro povečalo, zaradi česar je bila razpoložljiva zemlja razdeljena na manjše parcele in nastalo je pomanjkanje zemlje. V sredini 19. stoletja so bile tri četrtine prebivalcev sestavljene iz kmetov zakupnikov, ki so bili prisiljeni na svojih majhnih poljih pridelovati intenzivne kulture. V ta namen je bila izbrana čebula, katere lupina in meseni notranji listi so se v ljudski medicini stoletja veliko uporabljali.

Proizvajalci čebule iz regije Makó so izkoristili geografske prednosti in ugodne tržne razmere ob koncu prejšnjega stoletja ter s trdim delom, skrbnostjo in selekcioniranjem razvili na visokokakovostni prsti visokokakovostne regionalne sorte. Da bi to dosegli, so razvili edinstveno tehnologijo, zasnovano posebej za biologijo čebule in zadevno regijo (dvoletna proizvodna metoda). Prodaja na oddaljene trge je značilna za podjetniškega duha lokalnih pridelovalcev čebule in njihovo pripravljenost za poslovna tveganja.

Lokalni predelovalci čebule so se lahko zaradi svoje kulture pridelovanja čebule izognili izseljevalnemu pritisku ob prelomu stoletja. Ustvarili so trden in trajen sloves te čebule, katere odličnost je bila spoznana že na Svetovni razstavi v Bruslju (Grand Concours International des Sciences et de l'Industrie) leta 1888, temu priznanju pa so z leti sledila še druga. Pridelovalne izkušnje, ki se prenašajo iz generacije v generacijo, zagotavljajo, da se bodo v regiji čebule proizvajale tudi v prihodnosti.

Med prvimi zapisi o gojenju čebule je opis Miklósa Szirbika iz leta 1835, temu pa so sledile knjige, ki sta jih napisala Imre Palugyai in János Reizman. Kmalu po prelomu stoletja so imeli pridelovalci čebule iz regije Makó že svoje tedensko glasilo z naslovom „Čebular“. V tridesetih letih dvajsetega stoletja je Ferenc Erdei napravil veliko za čebule in za proizvajalce čebule iz regije Makó.

4.7   Nadzorni organ:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, kot pooblaščeni nadzorni organ za sadje in zelenjavo

| Naziv: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Naslov: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Naziv:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Naslov:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 62/535741

Faks:

+36 62/246036

E-mail:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Naziv:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Naslov:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Tel.:

+36 66/529-257

Faks:

+36 66/529-265

E-mail:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8   Označevanje:

Poleg vsebine, določene s pravnimi predpisi, mora biti na embalaži proizvoda navedena zaščitena označba izvora „Makói vöröshagyma“ oziroma „Makói hagyma“ in (po vpisu v register Skupnosti) tudi logotip Skupnosti.

Če je bil proizvod odobren na podlagi notranje kontrole, ki jo je opravil Odbor za čebulo, je lahko na embalaži proizvoda napis „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („Kakovost je preveril Odbor za čebulo“).

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

Popravki

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/32

---

Popravek seznama naravnih mineralnih vod, ki jih priznavajo države članice

(
  Uradni list Evropske unije C 54 z dne 7. marca 2009
  )

(2009/C 70/10)

Stran 72, seznam se spremeni:

besedilo:

| „Prodajne oznake | Ime izvira | Place of exploitation |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík“ |

„Prodajne oznake

Ime izvira

Place of exploitation

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík“

se glasi:

| „Prodajne oznake | Ime izvira | Kraj izkoriščanja |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss“ |

„Prodajne oznake

Ime izvira

Kraj izkoriščanja

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss“

---