# Úradný vestník L 110/2023

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 110 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6625. apríla 2023 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 110

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6625. apríla 2023

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/850 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1806 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Kosovo) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/851 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/631, pokiaľ ide o sprísnenie emisných noriem CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie (
  1
  ) | 5 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/852 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030 (
  1
  ) | 21 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/850 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1806 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Kosovo)

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/851 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/631, pokiaľ ide o sprísnenie emisných noriem CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie (
  1
  )

2

1

5

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/852 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030 (
  1
  )

1

21

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2023/853 z 24. apríla 2023, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu | 25 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/854 z 24. apríla 2023, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/413/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Iránu | 28 |
| | * | Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/855 z 24. apríla 2023 o partnerskej misii Európskej únie v Moldavsku (EUPM Moldova) | 30 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/856 z 18. apríla 2023 o žiadosti o registráciu európskej iniciatívy občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network (Prepojenie všetkých európskych hlavných miest a ľudí prostredníctvom vysokorýchlostnej železničnej siete) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/788
  [oznámené pod číslom C(2023) 2617] | 37 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) 2023/853 z 24. apríla 2023, ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

25

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/854 z 24. apríla 2023, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/413/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

28

*

Rozhodnutie Rady (SZBP) 2023/855 z 24. apríla 2023 o partnerskej misii Európskej únie v Moldavsku (EUPM Moldova)

30

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/856 z 18. apríla 2023 o žiadosti o registráciu európskej iniciatívy občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network (Prepojenie všetkých európskych hlavných miest a ľudí prostredníctvom vysokorýchlostnej železničnej siete) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/788
  [oznámené pod číslom C(2023) 2617]

Connecting all European capitals and people through a high-speed train network

[oznámené pod číslom C(2023) 2617]

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/850

z 19. apríla 2023,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1806 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Kosovo (*1))

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 (2) sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov víza, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. Obsah zoznamov tretích krajín uvedených v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu by mal byť a zostať v súlade s kritériami, ktoré sú v stanovené v uvedenom nariadení. Odkazy na tretie krajiny, pri ktorých sa situácia v súvislosti s týmito kritériami zmenila, by sa mali v prípade potreby presunúť z jednej prílohy do druhej. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 (2) sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov víza, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. Obsah zoznamov tretích krajín uvedených v prílohách I a II k uvedenému nariadeniu by mal byť a zostať v súlade s kritériami, ktoré sú v stanovené v uvedenom nariadení. Odkazy na tretie krajiny, pri ktorých sa situácia v súvislosti s týmito kritériami zmenila, by sa mali v prípade potreby presunúť z jednej prílohy do druhej.

| (2) | Kritériá, ktoré by sa mali na základe individuálneho posúdenia zohľadniť pri určovaní tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od nej oslobodení, sú stanovené v článku 1 nariadenia (EÚ) 2018/1806. Uvedené kritériá zahŕňajú nelegálne prisťahovalectvo, verejný poriadok a bezpečnosť, hospodárske výhody, najmä z hľadiska cestovného ruchu a zahraničného obchodu, a vonkajšie vzťahy Únie s príslušnými tretími krajinami, najmä vrátane rešpektovania ľudských práv a základných slobôd, ako aj dôsledkov regionálnej súdržnosti a reciprocity. |
| --- | --- |

(2)

Kritériá, ktoré by sa mali na základe individuálneho posúdenia zohľadniť pri určovaní tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti alebo sú od nej oslobodení, sú stanovené v článku 1 nariadenia (EÚ) 2018/1806. Uvedené kritériá zahŕňajú nelegálne prisťahovalectvo, verejný poriadok a bezpečnosť, hospodárske výhody, najmä z hľadiska cestovného ruchu a zahraničného obchodu, a vonkajšie vzťahy Únie s príslušnými tretími krajinami, najmä vrátane rešpektovania ľudských práv a základných slobôd, ako aj dôsledkov regionálnej súdržnosti a reciprocity.

| (3) | Kosovo splnilo požiadavky svojho plánu smerom k bezvízovému režimu. Na základe posúdenia škály kritérií uvedených v článku 1 nariadenia (EÚ) 2018/1806 je vhodné oslobodiť držiteľov pasov vydaných Kosovom od vízovej povinnosti, keď cestujú na územie členských štátov. Týmto oslobodením od vízovej povinnosti sa zabezpečí, že celý región západného Balkánu bude podliehať rovnakému vízovému režimu. |
| --- | --- |

(3)

Kosovo splnilo požiadavky svojho plánu smerom k bezvízovému režimu. Na základe posúdenia škály kritérií uvedených v článku 1 nariadenia (EÚ) 2018/1806 je vhodné oslobodiť držiteľov pasov vydaných Kosovom od vízovej povinnosti, keď cestujú na územie členských štátov. Týmto oslobodením od vízovej povinnosti sa zabezpečí, že celý región západného Balkánu bude podliehať rovnakému vízovému režimu.

| (4) | Kosovo by sa preto malo presunúť z časti 2 prílohy I do časti 4 prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2018/1806. Oslobodenie od vízovej povinnosti by sa malo vzťahovať len na držiteľov biometrických pasov vydaných Kosovom v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO). Toto oslobodenie by sa malo začať uplatňovať od začatia prevádzky Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 (3) alebo od 1. januára 2024, podľa toho, čo nastane skôr. |
| --- | --- |

(4)

Kosovo by sa preto malo presunúť z časti 2 prílohy I do časti 4 prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2018/1806. Oslobodenie od vízovej povinnosti by sa malo vzťahovať len na držiteľov biometrických pasov vydaných Kosovom v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO). Toto oslobodenie by sa malo začať uplatňovať od začatia prevádzky Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 (3) alebo od 1. januára 2024, podľa toho, čo nastane skôr.

| (5) | Bez toho, aby bola dotknutá pozícia členských štátov k štatútu Kosova, by sa v období pred dátumom, od ktorého sa oslobodenie od vízovej povinnosti skutočne začne uplatňovať, je dôležité aby sa uzavreli podľa potreby readmisné dohody alebo dojednania s členskými štátmi, ktoré takéto dohody alebo dojednania zatiaľ nemajú. Kosovo má tieto dohody alebo dojednania po ich uzavretí v plnej miere vykonávať pri rešpektovaní zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia zakotvenej v Dohovore o právnom postavení utečencov z 28. júla 1951 zmenenom Newyorským protokolom z 31. januára 1967. |
| --- | --- |

(5)

Bez toho, aby bola dotknutá pozícia členských štátov k štatútu Kosova, by sa v období pred dátumom, od ktorého sa oslobodenie od vízovej povinnosti skutočne začne uplatňovať, je dôležité aby sa uzavreli podľa potreby readmisné dohody alebo dojednania s členskými štátmi, ktoré takéto dohody alebo dojednania zatiaľ nemajú. Kosovo má tieto dohody alebo dojednania po ich uzavretí v plnej miere vykonávať pri rešpektovaní zásady zákazu vyhostenia alebo vrátenia zakotvenej v Dohovore o právnom postavení utečencov z 28. júla 1951 zmenenom Newyorským protokolom z 31. januára 1967.

| (6) | Kosovo dosiahlo významný pokrok vo všetkých blokoch kapitoly II svojho plánu smerom k bezvízovému režimu. S cieľom zabezpečiť, aby bola migrácia dobre riadená, a zaistiť bezpečné prostredie by sa Kosovo malo usilovať o ďalšie zosúladenie svojej vízovej politiky s vízovou politikou Únie. |
| --- | --- |

(6)

Kosovo dosiahlo významný pokrok vo všetkých blokoch kapitoly II svojho plánu smerom k bezvízovému režimu. S cieľom zabezpečiť, aby bola migrácia dobre riadená, a zaistiť bezpečné prostredie by sa Kosovo malo usilovať o ďalšie zosúladenie svojej vízovej politiky s vízovou politikou Únie.

| (7) | Oslobodenie od vízovej povinnosti je podmienené nepretržitým plnením požiadaviek plánu smerom k bezvízovému režimu s Kosovom. Komisia má aktívne monitorovať plnenie uvedených požiadaviek a zosúlaďovanie vízovej politiky prostredníctvom mechanizmu pozastavenia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1806. Únia môže pozastaviť oslobodenie od vízovej povinnosti v súlade s uvedeným mechanizmom, ak sa splnili podmienky, ktoré sú v ňom stanovené. |
| --- | --- |

(7)

Oslobodenie od vízovej povinnosti je podmienené nepretržitým plnením požiadaviek plánu smerom k bezvízovému režimu s Kosovom. Komisia má aktívne monitorovať plnenie uvedených požiadaviek a zosúlaďovanie vízovej politiky prostredníctvom mechanizmu pozastavenia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1806. Únia môže pozastaviť oslobodenie od vízovej povinnosti v súlade s uvedeným mechanizmom, ak sa splnili podmienky, ktoré sú v ňom stanovené.

| (8) | Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

(8)

Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (4); Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

| (9) | Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (5), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (6). |
| --- | --- |

(9)

Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (5), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (6).

| (10) | Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (7), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (8). |
| --- | --- |

(10)

Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (7), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (8).

| (11) | Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (10). |
| --- | --- |

(11)

Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (9), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (10).

| (12) | Pokiaľ ide o Cyprus, a Bulharsko a Rumunsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 1 Aktu o pristúpení z roku 2003 a článku 4 ods. 1 Aktu o pristúpení z roku 2005, |
| --- | --- |

(12)

Pokiaľ ide o Cyprus, a Bulharsko a Rumunsko, toto nariadenie predstavuje akt, ktorý je založený na schengenskom acquis alebo s ním inak súvisí v zmysle článku 3 ods. 1 Aktu o pristúpení z roku 2003 a článku 4 ods. 1 Aktu o pristúpení z roku 2005,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) 2018/1806 sa mení takto:

| 1. | V prílohe I sa v časti 2 vypúšťa tento text:






  „— | Kosovo v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z 10. júna 1999“; |
| --- | --- | --- |

1.

V prílohe I sa v časti 2 vypúšťa tento text:

„—

Kosovo v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1244 z 10. júna 1999“;

| 2. | V prílohe II sa v časti 4 vkladá tento text:

  „Kosovo (*2)
   (*3)
   (*4)


  (*2)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova."


  (*3)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje len na držiteľov biometrických pasov vydaných Kosovom v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO)."


  (*4)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje odo dňa začatia prevádzky Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 z 12. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/1624 a (EÚ) 2017/2226 (Ú. v. EÚ L 236, 19.9.2018, s. 1), alebo od 1. januára 2024, podľa toho čo nastane skôr.“
  " |
| --- | --- |

2.

V prílohe II sa v časti 4 vkladá tento text:

„Kosovo (*2)
   (*3)
   (*4)

(*2)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova."

(*3)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa vzťahuje len na držiteľov biometrických pasov vydaných Kosovom v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO)."

(*4)  Oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje odo dňa začatia prevádzky Európskeho systému pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS), zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 z 12. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/1624 a (EÚ) 2017/2226 (Ú. v. EÚ L 236, 19.9.2018, s. 1), alebo od 1. januára 2024, podľa toho čo nastane skôr.“
  "

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.

V Štrasburgu 19. apríla 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(*1)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

*1

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 28. marca 2019 (Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 877) a pozícia Rady v prvom čítaní z 9. marca 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Pozícia Európskeho parlamentu z 18. apríla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 zo 14. novembra 2018 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 39).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 z 12. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/1624 a (EÚ) 2017/2226 (Ú. v. EÚ L 236, 19.9.2018, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

4

acquis

(5)  
  Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.

5

(6)  Rozhodnutie Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k Dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31).

6

acquis

(7)  
  Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.

7

(8)  Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).

8

acquis

(9)  
  Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.

9

(10)  Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).

10

acquis

---

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/5

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/851

z 19. apríla 2023,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/631, pokiaľ ide o sprísnenie emisných noriem CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Tento záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC, ktorá slúžila ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody, uznala, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší, ak sa teplota zvýši o 1,5 °C v porovnaní so zvýšením o 2 °C, a rozhodla sa pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty o 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Tento záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC, ktorá slúžila ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody, uznala, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší, ak sa teplota zvýši o 1,5 °C v porovnaní so zvýšením o 2 °C, a rozhodla sa pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C.

| (2) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“). Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (5) vyzval, aby sa nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť uskutočnil najneskôr do roku 2050, a vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (6). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. |
| --- | --- |

(2)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“). Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (5) vyzval, aby sa nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť uskutočnil najneskôr do roku 2050, a vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (6). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie a hospodársku prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

| (3) | V Európskej zelenej dohode sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu so zameraním transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, s dynamickými odvetviami, ktoré sú vo svojich príslušných segmentoch svetovou špičkou a hnacou silou globálnej inovácie, a pritom zabezpečiť vysoko platené kvalitné pracovné miesta v Únii. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. V tejto súvislosti sa v 8. environmentálnom akčnom programe do roku 2030 stanovenom v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 (7) posilňuje cieľ urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a založené na energii z obnoviteľných zdrojov, a to spravodlivým, rovným a inkluzívnym spôsobom, ako aj cieľ chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia a pritom podporovať opatrenia a iniciatívy oznámené v rámci Európskej zelenej dohody a vychádzať z nich. Transformácia zároveň vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Okrem toho bude mať transformácia rozdielny vplyv na regióny Únie, najmä štrukturálne znevýhodnené, okrajové a najvzdialenejšie regióny. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(3)

V Európskej zelenej dohode sa kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a vytyčuje sa nová stratégia rastu so zameraním transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, s dynamickými odvetviami, ktoré sú vo svojich príslušných segmentoch svetovou špičkou a hnacou silou globálnej inovácie, a pritom zabezpečiť vysoko platené kvalitné pracovné miesta v Únii. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. V tejto súvislosti sa v 8. environmentálnom akčnom programe do roku 2030 stanovenom v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 (7) posilňuje cieľ urýchliť zelenú transformáciu na klimaticky neutrálne, udržateľné, netoxické, odolné a konkurencieschopné obehové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje a založené na energii z obnoviteľných zdrojov, a to spravodlivým, rovným a inkluzívnym spôsobom, ako aj cieľ chrániť, obnovovať a zlepšovať stav životného prostredia a pritom podporovať opatrenia a iniciatívy oznámené v rámci Európskej zelenej dohody a vychádzať z nich. Transformácia zároveň vplýva inak na ženy ako na mužov a má osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Okrem toho bude mať transformácia rozdielny vplyv na regióny Únie, najmä štrukturálne znevýhodnené, okrajové a najvzdialenejšie regióny. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

| (4) | Únia sa zaviazala znížiť čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a tento cieľ bol stanovený v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý predložila sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020. |
| --- | --- |

(4)

Únia sa zaviazala znížiť čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a tento cieľ bol stanovený v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý predložila sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020.

| (5) | Prostredníctvom prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (8) Únia zakotvila v právnom predpise cieľ znížiť emisie a dosiahnuť nulovú bilanciu emisií najneskôr do roku 2050 a následne sa usilovať o dosiahnutie záporných emisií. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(5)

Prostredníctvom prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (8) Únia zakotvila v právnom predpise cieľ znížiť emisie a dosiahnuť nulovú bilanciu emisií najneskôr do roku 2050 a následne sa usilovať o dosiahnutie záporných emisií. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (6) | K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy. Odvetvie dopravy je jediným odvetvím, v ktorom emisie od roku 1990 stúpajú. Patrí sem cestná doprava ľahkými a ťažkými úžitkovými vozidlami, ktoré spolu zodpovedajú za viac ako 70 % celkových emisií z dopravy. Na dosiahnutie klimatickej neutrality je potrebné do roku 2050 znížiť emisie z dopravy o 90 %. |
| --- | --- |

(6)

K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva vrátane odvetvia cestnej dopravy. Odvetvie dopravy je jediným odvetvím, v ktorom emisie od roku 1990 stúpajú. Patrí sem cestná doprava ľahkými a ťažkými úžitkovými vozidlami, ktoré spolu zodpovedajú za viac ako 70 % celkových emisií z dopravy. Na dosiahnutie klimatickej neutrality je potrebné do roku 2050 znížiť emisie z dopravy o 90 %.

| (7) | Digitálna a zelená transformácia by sa mala zaoberať aj významom sociálneho rozmeru s cieľom zabezpečiť, aby bola mobilita cenovo dostupná a prístupná pre všetkých, najmä pre ľudí dochádzajúcich do zamestnania bez prístupu ku kvalitnej verejnej doprave alebo iným riešeniam mobility. Očakáva sa, že ambicióznejšie normy CO2 pre osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá urýchlia zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami, zvýšia ich cenovú dostupnosť a takisto urýchlia dekarbonizáciu trhu s ojazdenými vozidlami vo všetkých segmentoch s väčším prínosom pre spotrebiteľov s nízkymi a strednými príjmami. Pri prijímaní uvedených noriem je tiež dôležité zohľadniť významné hospodárske a sociálne dôsledky digitálnej transformácie a zelenej transformácie a potrebu chrániť zamestnanosť a zachovať konkurencieschopnosť priemyslu Únie. |
| --- | --- |

(7)

Digitálna a zelená transformácia by sa mala zaoberať aj významom sociálneho rozmeru s cieľom zabezpečiť, aby bola mobilita cenovo dostupná a prístupná pre všetkých, najmä pre ľudí dochádzajúcich do zamestnania bez prístupu ku kvalitnej verejnej doprave alebo iným riešeniam mobility. Očakáva sa, že ambicióznejšie normy CO2 pre osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá urýchlia zavádzanie vozidiel s nulovými emisiami, zvýšia ich cenovú dostupnosť a takisto urýchlia dekarbonizáciu trhu s ojazdenými vozidlami vo všetkých segmentoch s väčším prínosom pre spotrebiteľov s nízkymi a strednými príjmami. Pri prijímaní uvedených noriem je tiež dôležité zohľadniť významné hospodárske a sociálne dôsledky digitálnej transformácie a zelenej transformácie a potrebu chrániť zamestnanosť a zachovať konkurencieschopnosť priemyslu Únie.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov, ako aj znížiť závislosť Únie od dovážaných fosílnych palív. Je nevyhnutné, aby Komisia spolupracovala s členskými štátmi a zainteresovanými stranami z priemyslu s cieľom zabezpečiť dodávateľský reťazec kritických surovín potrebných pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami. Podporí sa tým aj konkurencieschopnosť priemyslu Únie a posilní sa strategická autonómia Únie. |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú potrebné ako súčasť jednotného a konzistentného rámca, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie celkového cieľa Únie znížiť čisté emisie skleníkových plynov, ako aj znížiť závislosť Únie od dovážaných fosílnych palív. Je nevyhnutné, aby Komisia spolupracovala s členskými štátmi a zainteresovanými stranami z priemyslu s cieľom zabezpečiť dodávateľský reťazec kritických surovín potrebných pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami. Podporí sa tým aj konkurencieschopnosť priemyslu Únie a posilní sa strategická autonómia Únie.

| (9) | V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (9) pre osobné vozidlá aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia. |
| --- | --- |

(9)

V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (9) pre osobné vozidlá aj pre ľahké úžitkové vozidlá. Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia.

| (10) | Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia, posilnenia energetickej bezpečnosti a efektívnosti a súvisiacich úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa hodnotový reťazec automobilového priemyslu Únie musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa založeného na bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon, pričom technologické inovácie pokračujú. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridné elektrické vozidlá, môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť presné a úplné údaje o emisných parametroch týchto plug-in hybridných elektrických vozidiel. |
| --- | --- |

(10)

Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia, posilnenia energetickej bezpečnosti a efektívnosti a súvisiacich úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu. V globálnom kontexte sa hodnotový reťazec automobilového priemyslu Únie musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú. Na dosiahnutie cieľa založeného na bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie. Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon, pričom technologické inovácie pokračujú. Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridné elektrické vozidlá, môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie. V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť presné a úplné údaje o emisných parametroch týchto plug-in hybridných elektrických vozidiel.

| (11) | Po konzultácii so zainteresovanými stranami predloží Komisia návrh, na základe ktorého sa po roku 2035 budú do evidencie zapisovať vozidlá, ktoré jazdia výlučne na palivá neutrálne z hľadiska CO2 v súlade s právom Únie, a to mimo rozsahu pôsobnosti noriem vzťahujúcich sa na vozové parky a v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu. |
| --- | --- |

(11)

Po konzultácii so zainteresovanými stranami predloží Komisia návrh, na základe ktorého sa po roku 2035 budú do evidencie zapisovať vozidlá, ktoré jazdia výlučne na palivá neutrálne z hľadiska CO2 v súlade s právom Únie, a to mimo rozsahu pôsobnosti noriem vzťahujúcich sa na vozové parky a v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu.

| (12) | V tomto kontexte by sa mali stanoviť nové prísnejšie ciele zníženia emisií CO2 pre nové osobné vozidlá aj pre nové ľahké úžitkové vozidlá od roku 2030. Tieto ciele by sa mali stanoviť na úroveň, ktorá bude predstavovať jasný signál na zrýchlenie uvádzania vozidiel s nulovými emisiami na trh Únie a na stimuláciu nákladovo efektívnych inovácií v oblasti technológií s nulovými emisiami. |
| --- | --- |

(12)

V tomto kontexte by sa mali stanoviť nové prísnejšie ciele zníženia emisií CO2 pre nové osobné vozidlá aj pre nové ľahké úžitkové vozidlá od roku 2030. Tieto ciele by sa mali stanoviť na úroveň, ktorá bude predstavovať jasný signál na zrýchlenie uvádzania vozidiel s nulovými emisiami na trh Únie a na stimuláciu nákladovo efektívnych inovácií v oblasti technológií s nulovými emisiami.

| (13) | Technologická inovácia je predpokladom dekarbonizácie mobility v Únii, a preto by sa mala podporovať. Značné finančné prostriedky na inováciu v ekosystéme mobility sú už k dispozícii prostredníctvom rôznych nástrojov financovania Únie, najmä prostredníctvom programov Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (10), InvestEU zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (11), Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Inovačného fondu zriadeného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (12) a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (13). Únia a členské štáty by mali pokračovať vo svojom úsilí o podporu verejných a súkromných investícií do európskeho automobilového výskumu a inovácií, a to aj prostredníctvom iniciatív, ktoré podporujú synergie v automobilovom priemysle, ako je Európska aliancia pre batérie. Spolu s jasnými regulačnými signálmi sa týmto úsilím podporia a podnietia investičné rozhodnutia výrobcov, prispeje k zachovaniu vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií v tomto odvetví, pomôže dosiahnuť špičková úroveň priemyslu Únie, pokiaľ ide o technológie budúcnosti, a zabezpečí dlhodobá udržateľnosť a konkurencieschopnosť jej priemyselnej základne. |
| --- | --- |

(13)

Technologická inovácia je predpokladom dekarbonizácie mobility v Únii, a preto by sa mala podporovať. Značné finančné prostriedky na inováciu v ekosystéme mobility sú už k dispozícii prostredníctvom rôznych nástrojov financovania Únie, najmä prostredníctvom programov Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (10), InvestEU zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (11), Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Inovačného fondu zriadeného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (12) a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (13). Únia a členské štáty by mali pokračovať vo svojom úsilí o podporu verejných a súkromných investícií do európskeho automobilového výskumu a inovácií, a to aj prostredníctvom iniciatív, ktoré podporujú synergie v automobilovom priemysle, ako je Európska aliancia pre batérie. Spolu s jasnými regulačnými signálmi sa týmto úsilím podporia a podnietia investičné rozhodnutia výrobcov, prispeje k zachovaniu vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií v tomto odvetví, pomôže dosiahnuť špičková úroveň priemyslu Únie, pokiaľ ide o technológie budúcnosti, a zabezpečí dlhodobá udržateľnosť a konkurencieschopnosť jej priemyselnej základne.

| (14) | Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mali doplniť stratégiou Únie na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacich technológií, s prihliadnutím na osobitosti každého členského štátu, ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností, a to pri zachovaní úrovne zamestnanosti v automobilovom priemysle v Únii. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu, ktorý bude mať táto transformácia na mikropodniky a malé a stredné podniky v celom automobilovom dodávateľskom reťazci a na dotknuté regióny a komunity, ktoré môžu byť zraniteľnejšie vzhľadom na prítomnosť intenzívneho automobilového priemyslu. V prípade potreby by sa mala zvážiť finančná podpora na úrovni Únie a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 (14), Fondu na spravodlivú transformáciu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (15), Inovačného fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca stanoveného nariadením Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (16) a nástroja Európskej únie na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (17), v súlade s pravidlami štátnej pomoci, ako aj prostredníctvom iných dostupných finančných nástrojov, ako sú napríklad finančné nástroje v rámci Európskej investičnej banky.
  Oznámenie Komisie z 18. februára 2022 s názvom „Usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky na rok 2022“ umožňuje členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii ich výrobných procesov a pri prijímaní ekologickejších technológií v kontexte oznámenia Komisie z 5. mája 2021 s názvom „Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy“ (ďalej len „aktualizovaná nová priemyselná stratégia“). Odporúčanie Rady zo 16. júna 2022
   (18) je pre členské štáty dôležitým nástrojom na riešenie aspektov zamestnanosti a sociálnych aspektov spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo. Komisia by mala preskúmať ďalšie možnosti, ako podporiť uvedenú transformáciu, a najmä ako zmierniť všetky negatívne vplyvy tejto transformácie v automobilovom priemysle na zamestnanosť. |
| --- | --- |

(14)

Ciele stanovené v revidovaných emisných normách CO2 by sa mali doplniť stratégiou Únie na riešenie výziev, ktoré predstavuje rozšírenie výroby vozidiel s nulovými emisiami a súvisiacich technológií, s prihliadnutím na osobitosti každého členského štátu, ako aj riešenie potreby zvyšovania úrovne zručností a rekvalifikácie pracovníkov v danom odvetví a hospodárskej diverzifikácie a rekonverzie činností, a to pri zachovaní úrovne zamestnanosti v automobilovom priemysle v Únii. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vplyvu, ktorý bude mať táto transformácia na mikropodniky a malé a stredné podniky v celom automobilovom dodávateľskom reťazci a na dotknuté regióny a komunity, ktoré môžu byť zraniteľnejšie vzhľadom na prítomnosť intenzívneho automobilového priemyslu. V prípade potreby by sa mala zvážiť finančná podpora na úrovni Únie a členských štátov s cieľom pritiahnuť súkromné investície, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 (14), Fondu na spravodlivú transformáciu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 (15), Inovačného fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a iných nástrojov viacročného finančného rámca stanoveného nariadením Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (16) a nástroja Európskej únie na obnovu zriadeného nariadením Rady (EÚ) 2020/2094 (17), v súlade s pravidlami štátnej pomoci, ako aj prostredníctvom iných dostupných finančných nástrojov, ako sú napríklad finančné nástroje v rámci Európskej investičnej banky.

Oznámenie Komisie z 18. februára 2022 s názvom „Usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, ochrany životného prostredia a energetiky na rok 2022“ umožňuje členským štátom podporovať podniky pri dekarbonizácii ich výrobných procesov a pri prijímaní ekologickejších technológií v kontexte oznámenia Komisie z 5. mája 2021 s názvom „Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy“ (ďalej len „aktualizovaná nová priemyselná stratégia“). Odporúčanie Rady zo 16. júna 2022
   (18) je pre členské štáty dôležitým nástrojom na riešenie aspektov zamestnanosti a sociálnych aspektov spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo. Komisia by mala preskúmať ďalšie možnosti, ako podporiť uvedenú transformáciu, a najmä ako zmierniť všetky negatívne vplyvy tejto transformácie v automobilovom priemysle na zamestnanosť.

| (15) | S cieľom identifikovať všetky medzery vo financovaní pri zabezpečovaní spravodlivej transformácie v automobilovom dodávateľskom reťazci, a to s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky a regióny, ktoré sú transformáciou na klimaticky neutrálne hospodárstvo postihnuté najviac, by Komisia mala do 31. decembra 2025 v deň predloženia prvej správy o pokroku a na základe prebiehajúcich iniciatív, ako sú iniciatívy zamerané na spôsoby transformácie ekosystému mobility a Aliancia regiónov s automobilovým priemyslom v rámci Výboru regiónov, predložiť v spolupráci s členskými štátmi, regiónmi, miestnymi orgánmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami správu s analýzou, v ktorej sa identifikujú takéto medzery vo financovaní. K tejto správe by sa mali v prípade potreby priložiť návrhy na primerané finančné opatrenia s cieľom uspokojiť zistené potreby. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom identifikovať všetky medzery vo financovaní pri zabezpečovaní spravodlivej transformácie v automobilovom dodávateľskom reťazci, a to s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky a regióny, ktoré sú transformáciou na klimaticky neutrálne hospodárstvo postihnuté najviac, by Komisia mala do 31. decembra 2025 v deň predloženia prvej správy o pokroku a na základe prebiehajúcich iniciatív, ako sú iniciatívy zamerané na spôsoby transformácie ekosystému mobility a Aliancia regiónov s automobilovým priemyslom v rámci Výboru regiónov, predložiť v spolupráci s členskými štátmi, regiónmi, miestnymi orgánmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami správu s analýzou, v ktorej sa identifikujú takéto medzery vo financovaní. K tejto správe by sa mali v prípade potreby priložiť návrhy na primerané finančné opatrenia s cieľom uspokojiť zistené potreby.

| (16) | V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii sa počíta so spoločnou tvorbou spôsobov zelenej a digitálnej transformácie v spolupráci s priemyslom, orgánmi verejnej správy, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vypracovať spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý by sprevádzal transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu, pričom sa má zabezpečiť aj kontinuita sociálneho dialógu so zapojením daného odvetvia a jeho zainteresovaných strán, ako aj plná transparentnosť. V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na malé a stredné podniky v automobilovom dodávateľskom reťazci a na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov. Mal by tiež vychádzať z oznámenia Komisie z 1. júla 2020 s názvom „Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť“, ktoré zahŕňa iniciatívy, ako je „Pakt o zručnostiach“ s cieľom mobilizovať súkromný sektor a ostatné zainteresované strany s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci tohto spôsobu riešiť náležité opatrenia a stimuly na úrovni Únie a členských štátov na podporu cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými emisiami. Pokrok dosiahnutý v rámci tohto komplexného spôsobu transformácie pre ekosystém mobility by sa mal monitorovať každé dva roky ako súčasť správy o pokroku, ktorú má predložiť Komisia.
  Uvedená správa o pokroku by okrem iného mala zohľadniť pokrok pri zavádzaní vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, najmä v segmente ľahkých úžitkových vozidiel, ako aj opatrenia na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni zamerané na uľahčenie prechodu členských štátov na ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami, vývoj ich cien a energetickej účinnosti, zavádzanie alternatívnych palív a pokrok pri zavádzaní verejnej a súkromnej nabíjacej a čerpacej infraštruktúry, ako sa má ustanoviť v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (ďalej len „nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá“) a v prepracovanom znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (19), potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu a zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností, najmä v malých a stredných podnikoch. Správa o pokroku by mala vychádzať aj z dvojročných správ o pokroku, ktoré majú predkladať členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu. Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia, by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví. |
| --- | --- |

(16)

V aktualizovanej novej priemyselnej stratégii sa počíta so spoločnou tvorbou spôsobov zelenej a digitálnej transformácie v spolupráci s priemyslom, orgánmi verejnej správy, so sociálnymi partnermi a s ďalšími zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti by sa mal vypracovať spôsob transformácie pre ekosystém mobility, ktorý by sprevádzal transformáciu hodnotového reťazca automobilového priemyslu, pričom sa má zabezpečiť aj kontinuita sociálneho dialógu so zapojením daného odvetvia a jeho zainteresovaných strán, ako aj plná transparentnosť. V rámci tohto spôsobu by sa malo osobitne prihliadať na malé a stredné podniky v automobilovom dodávateľskom reťazci a na konzultácie so sociálnymi partnermi, a to aj zo strany členských štátov. Mal by tiež vychádzať z oznámenia Komisie z 1. júla 2020 s názvom „Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť“, ktoré zahŕňa iniciatívy, ako je „Pakt o zručnostiach“ s cieľom mobilizovať súkromný sektor a ostatné zainteresované strany s cieľom zvyšovať úroveň zručností európskej pracovnej sily a rekvalifikovať ju s ohľadom na zelenú a digitálnu transformáciu. Zároveň by sa mali v rámci tohto spôsobu riešiť náležité opatrenia a stimuly na úrovni Únie a členských štátov na podporu cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými emisiami. Pokrok dosiahnutý v rámci tohto komplexného spôsobu transformácie pre ekosystém mobility by sa mal monitorovať každé dva roky ako súčasť správy o pokroku, ktorú má predložiť Komisia.

Uvedená správa o pokroku by okrem iného mala zohľadniť pokrok pri zavádzaní vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, najmä v segmente ľahkých úžitkových vozidiel, ako aj opatrenia na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni zamerané na uľahčenie prechodu členských štátov na ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami, vývoj ich cien a energetickej účinnosti, zavádzanie alternatívnych palív a pokrok pri zavádzaní verejnej a súkromnej nabíjacej a čerpacej infraštruktúry, ako sa má ustanoviť v nariadení Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (ďalej len „nariadenie o infraštruktúre pre alternatívne palivá“) a v prepracovanom znení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (19), potenciál inovačných technológií na dosiahnutie klimaticky neutrálnej mobility, medzinárodnú konkurencieschopnosť, investície do hodnotového reťazca automobilového priemyslu a zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovníkov a rekonverziu činností, najmä v malých a stredných podnikoch. Správa o pokroku by mala vychádzať aj z dvojročných správ o pokroku, ktoré majú predkladať členské štáty podľa nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá. Komisia by mala viesť konzultácie so sociálnymi partnermi pri príprave správy o pokroku, pričom by sa do nej mali zahrnúť výsledky sociálneho dialógu. Inovácie v automobilovom dodávateľskom reťazci stále prebiehajú. Inovačné technológie, ako je výroba e-palív s priamym zachytávaním CO2 z ovzdušia, by po ďalšom rozvoji mohli ponúknuť nádej na cenovo dostupnú klimaticky neutrálnu mobilitu. Komisia by preto v rámci svojej správy o pokroku mala sledovať pokrok stavu inovácií v odvetví.

| (17) | V záujme ochrany životného prostredia a zdravia občanov vo všetkých členských štátoch je dôležité dekarbonizovať aj existujúci vozový park. Trh s ojazdenými vozidlami vytvára riziko presunu emisií CO2 aj znečistenia ovzdušia do hospodársky menej rozvinutých regiónov Únie. V záujme urýchlenia znižovania emisií z existujúceho vozového parku a urýchlenia prechodu na dopravu s nulovými emisiami je mimoriadne dôležité podporovať premenu vozidiel so spaľovacím motorom na vozidlá na elektrický pohon z batérií alebo palivových článkov, a to vrátane posúdenia spôsobov, ako uľahčiť zavádzanie takýchto riešení v členských štátoch. |
| --- | --- |

(17)

V záujme ochrany životného prostredia a zdravia občanov vo všetkých členských štátoch je dôležité dekarbonizovať aj existujúci vozový park. Trh s ojazdenými vozidlami vytvára riziko presunu emisií CO2 aj znečistenia ovzdušia do hospodársky menej rozvinutých regiónov Únie. V záujme urýchlenia znižovania emisií z existujúceho vozového parku a urýchlenia prechodu na dopravu s nulovými emisiami je mimoriadne dôležité podporovať premenu vozidiel so spaľovacím motorom na vozidlá na elektrický pohon z batérií alebo palivových článkov, a to vrátane posúdenia spôsobov, ako uľahčiť zavádzanie takýchto riešení v členských štátoch.

| (18) | Ako sa uvádza v oznámení Komisie z 18. mája 2022 s názvom „Plán REPowerEU“, na zvýšenie úspor energie a efektívnosti v odvetví dopravy a urýchlenie prechodu na vozidlá s nulovými emisiami je dôležité zvýšiť podiel vozidiel s nulovými emisiami vo verejných a podnikových vozových parkoch presahujúcich určitú veľkosť. Oznámenie Komisie z 18. októbra 2022 s názvom „Pracovný program Komisie na rok 2023“ zahŕňa na tento účel iniciatívu zameranú na ekologizáciu podnikových vozových parkov. Komisia by pri navrhovaní danej iniciatívy mala zabezpečiť rovnaké podmienky a zabrániť fragmentácii vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(18)

Ako sa uvádza v oznámení Komisie z 18. mája 2022 s názvom „Plán REPowerEU“, na zvýšenie úspor energie a efektívnosti v odvetví dopravy a urýchlenie prechodu na vozidlá s nulovými emisiami je dôležité zvýšiť podiel vozidiel s nulovými emisiami vo verejných a podnikových vozových parkoch presahujúcich určitú veľkosť. Oznámenie Komisie z 18. októbra 2022 s názvom „Pracovný program Komisie na rok 2023“ zahŕňa na tento účel iniciatívu zameranú na ekologizáciu podnikových vozových parkov. Komisia by pri navrhovaní danej iniciatívy mala zabezpečiť rovnaké podmienky a zabrániť fragmentácii vnútorného trhu.

| (19) | S cieľom podporiť zavádzanie vozidiel, ktoré spotrebúvajú menej energie, by Komisia mala preskúmať vplyv stanovenia minimálnych prahových hodnôt energetickej účinnosti pre nové osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami uvádzané na trh Únie. |
| --- | --- |

(19)

S cieľom podporiť zavádzanie vozidiel, ktoré spotrebúvajú menej energie, by Komisia mala preskúmať vplyv stanovenia minimálnych prahových hodnôt energetickej účinnosti pre nové osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami uvádzané na trh Únie.

| (20) | Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ sa majú doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, ktorá sa má stanoviť v nariadení o infraštruktúre pre alternatívne palivá a v prepracovanom znení smernice 2010/31/EÚ. V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby sa pokračovalo v investíciách do zavádzania potrebnej infraštruktúry a aby sa tieto investícii zvýšili. Zároveň je mimoriadne dôležité zabezpečiť rýchle zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (20). |
| --- | --- |

(20)

Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ sa majú doplniť nevyhnutným zavedením infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc, ktorá sa má stanoviť v nariadení o infraštruktúre pre alternatívne palivá a v prepracovanom znení smernice 2010/31/EÚ. V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby sa pokračovalo v investíciách do zavádzania potrebnej infraštruktúry a aby sa tieto investícii zvýšili. Zároveň je mimoriadne dôležité zabezpečiť rýchle zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (20).

| (21) | Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne, a to spôsobom, ktorý podporí ich konkurencieschopnosť a vytvorí podmienky pre ďalšie inovácie. Preto je vhodné zachovať prístup znižovania cieľových úrovní v päťročných úsekoch. |
| --- | --- |

(21)

Výrobcom by sa mala poskytnúť dostatočná flexibilita pri postupnom prispôsobovaní ich vozového parku s cieľom riadiť prechod na vozidlá s nulovými emisiami nákladovo efektívne, a to spôsobom, ktorý podporí ich konkurencieschopnosť a vytvorí podmienky pre ďalšie inovácie. Preto je vhodné zachovať prístup znižovania cieľových úrovní v päťročných úsekoch.

| (22) | Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2030 musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti by už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplnil svoj pôvodný účel a hrozilo by, že sa ním oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami by sa preto mal zrušiť od 1. januára 2030. Pred týmto dátumom, a teda počas celého tohto desaťročia, sa mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami bude naďalej používať na podporu zavádzania vozidiel s emisiami v rozpätí od 0 po 50 g CO2/km vrátane batériových elektrických vozidiel, elektrických vozidiel s palivovým článkom využívajúcich vodík a dobre fungujúcich plug-in hybridných elektrických vozidiel. Referenčné úrovne vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami by sa však mali zrevidovať, aby sa zohľadnilo rýchlejšie uvádzanie vozidiel s nulovými emisiami na trh Únie. Po 1. januári 2030 sa plug-in hybridné elektrické vozidlá budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ, ktoré výrobcovia musia spĺňať. |
| --- | --- |

(22)

Výrobcovia budú vzhľadom na prísnejšie cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2030 musieť uviesť na trh Únie podstatne viac vozidiel s nulovými emisiami. V tejto súvislosti by už mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami neplnil svoj pôvodný účel a hrozilo by, že sa ním oslabí účinnosť nariadenia (EÚ) 2019/631. Mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami by sa preto mal zrušiť od 1. januára 2030. Pred týmto dátumom, a teda počas celého tohto desaťročia, sa mechanizmus stimulov pre vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami bude naďalej používať na podporu zavádzania vozidiel s emisiami v rozpätí od 0 po 50 g CO2/km vrátane batériových elektrických vozidiel, elektrických vozidiel s palivovým článkom využívajúcich vodík a dobre fungujúcich plug-in hybridných elektrických vozidiel. Referenčné úrovne vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami by sa však mali zrevidovať, aby sa zohľadnilo rýchlejšie uvádzanie vozidiel s nulovými emisiami na trh Únie. Po 1. januári 2030 sa plug-in hybridné elektrické vozidlá budú naďalej započítavať do cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ, ktoré výrobcovia musia spĺňať.

| (23) | Kredity za ekologické inovácie, ktoré si môžu výrobcovia uplatniť, sú v súčasnosti obmedzené na 7 g CO2/km. Uvedený limit by sa mal upraviť smerom nadol v súlade s cieľovými úrovňami, aby sa zabezpečil vyvážený podiel úrovne tohto limitu vo vzťahu k priemerným špecifickým emisiám CO2 výrobcov. |
| --- | --- |

(23)

Kredity za ekologické inovácie, ktoré si môžu výrobcovia uplatniť, sú v súčasnosti obmedzené na 7 g CO2/km. Uvedený limit by sa mal upraviť smerom nadol v súlade s cieľovými úrovňami, aby sa zabezpečil vyvážený podiel úrovne tohto limitu vo vzťahu k priemerným špecifickým emisiám CO2 výrobcov.

| (24) | Uplatňovanie emisných noriem CO2 v podstatnej miere súvisí s vykonávaním právnych predpisov o typovom schválení. Po zrušení a nahradení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (21)1. septembra 2020 nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 (22) je vhodné v záujme zabezpečenia kontinuálneho súladu medzi obidvomi súbormi nástrojov ešte viac zosúladiť vymedzenie pojmov a aktualizovať v nariadení (EÚ) 2019/631 odkazy na rámcový právny predpis o typovom schválení. |
| --- | --- |

(24)

Uplatňovanie emisných noriem CO2 v podstatnej miere súvisí s vykonávaním právnych predpisov o typovom schválení. Po zrušení a nahradení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (21)1. septembra 2020 nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 (22) je vhodné v záujme zabezpečenia kontinuálneho súladu medzi obidvomi súbormi nástrojov ešte viac zosúladiť vymedzenie pojmov a aktualizovať v nariadení (EÚ) 2019/631 odkazy na rámcový právny predpis o typovom schválení.

| (25) | Úsilie o zníženie emisií potrebné na dosiahnutie cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ je rozložené medzi výrobcov prostredníctvom použitia krivky hraničných hodnôt založenej na priemernej hmotnosti vozového parku nových vozidiel EÚ a vozového parku nových vozidiel výrobcu. Hoci je vhodné zachovať tento mechanizmus, je potrebné zabrániť situácii, kedy by sa cieľová hodnota špecifických emisií výrobcu v dôsledku prísnejších cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ stala zápornou. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, že v prípade takejto situácie sa cieľová hodnota špecifických emisií stanoví na úrovni 0 g CO2/km. |
| --- | --- |

(25)

Úsilie o zníženie emisií potrebné na dosiahnutie cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ je rozložené medzi výrobcov prostredníctvom použitia krivky hraničných hodnôt založenej na priemernej hmotnosti vozového parku nových vozidiel EÚ a vozového parku nových vozidiel výrobcu. Hoci je vhodné zachovať tento mechanizmus, je potrebné zabrániť situácii, kedy by sa cieľová hodnota špecifických emisií výrobcu v dôsledku prísnejších cieľových hodnôt pre celý vozový park EÚ stala zápornou. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, že v prípade takejto situácie sa cieľová hodnota špecifických emisií stanoví na úrovni 0 g CO2/km.

| (26) | Hodnoty použité na výpočet cieľových hodnôt špecifických emisií a priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu vychádzajú z údajov zaznamenaných v dokumentácii o typovom schválení a v osvedčeniach o zhode dotknutých vozidiel. Na zabezpečenie účinnosti emisných noriem CO2 je zásadné, aby údaje použité na tieto účely boli správne. Ak sa však v údajoch zistia chyby, na základe právnych predpisov o typovom schválení nemusí byť možné opraviť dokumentáciu o typovom schválení alebo osvedčenia o zhode, ktoré už boli vydané, pokiaľ sa údaje vzťahujú na typové schválenia, ktorým už uplynula platnosť. V takýchto situáciách by Komisia mala mať právomoc požadovať, aby príslušné úrady pre typové schválenie alebo v prípade potreby výrobcovia vystavili vyhlásenie o oprave, na základe ktorého bude možné opraviť hodnoty použité na určenie, či výrobcovia spĺňajú ich cieľové hodnoty. |
| --- | --- |

(26)

Hodnoty použité na výpočet cieľových hodnôt špecifických emisií a priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu vychádzajú z údajov zaznamenaných v dokumentácii o typovom schválení a v osvedčeniach o zhode dotknutých vozidiel. Na zabezpečenie účinnosti emisných noriem CO2 je zásadné, aby údaje použité na tieto účely boli správne. Ak sa však v údajoch zistia chyby, na základe právnych predpisov o typovom schválení nemusí byť možné opraviť dokumentáciu o typovom schválení alebo osvedčenia o zhode, ktoré už boli vydané, pokiaľ sa údaje vzťahujú na typové schválenia, ktorým už uplynula platnosť. V takýchto situáciách by Komisia mala mať právomoc požadovať, aby príslušné úrady pre typové schválenie alebo v prípade potreby výrobcovia vystavili vyhlásenie o oprave, na základe ktorého bude možné opraviť hodnoty použité na určenie, či výrobcovia spĺňajú ich cieľové hodnoty.

| (27) | Vykazovanie údajov pre vozidlá kategórie M2 (autobusy) a N2 (stredne veľké nákladné vozidlá) patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/956 (23), a preto je vhodné odstrániť uvedenú požiadavku vykazovania z nariadenia (EÚ) 2019/631. |
| --- | --- |

(27)

Vykazovanie údajov pre vozidlá kategórie M2 (autobusy) a N2 (stredne veľké nákladné vozidlá) patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/956 (23), a preto je vhodné odstrániť uvedenú požiadavku vykazovania z nariadenia (EÚ) 2019/631.

| (28) | Vzhľadom na vyšší celkový cieľ zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zapísaných do evidencie v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od 1. januára 2036 malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 ľahkých úžitkových vozidiel novo zapísaných do evidencie v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z ich cieľových hodnôt špecifických emisií. |
| --- | --- |

(28)

Vzhľadom na vyšší celkový cieľ zníženia emisií skleníkových plynov a s cieľom zabrániť prípadným účinkom narušenia trhu by sa mali zjednotiť požiadavky týkajúce sa znižovania emisií pre všetkých výrobcov pôsobiacich na trhu Únie s výnimkou výrobcov zodpovedných za menej než 1 000 nových vozidiel zapísaných do evidencie v kalendárnom roku. V dôsledku toho by sa od 1. januára 2036 malo ukončiť uplatňovanie možnosti pre výrobcov zodpovedných za 1 000 až 10 000 osobných vozidiel alebo za 1 000 až 22 000 ľahkých úžitkových vozidiel novo zapísaných do evidencie v kalendárnom roku, podľa ktorej môžu požiadať o výnimku z ich cieľových hodnôt špecifických emisií.

| (29) | S cieľom zabezpečiť právnu zrozumiteľnosť a súlad s aktuálnou praxou je vhodné objasniť, že úpravy hodnôt M0 a TM0 by sa mali realizovať prostredníctvom delegovaných aktov, ktoré menia prílohu I k nariadeniu (EÚ) 2019/631, a nie prostredníctvom delegovaných aktov doplňujúcich uvedené nariadenie. |
| --- | --- |

(29)

S cieľom zabezpečiť právnu zrozumiteľnosť a súlad s aktuálnou praxou je vhodné objasniť, že úpravy hodnôt M0 a TM0 by sa mali realizovať prostredníctvom delegovaných aktov, ktoré menia prílohu I k nariadeniu (EÚ) 2019/631, a nie prostredníctvom delegovaných aktov doplňujúcich uvedené nariadenie.

| (30) | Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a po danom roku by sa mal preskúmať v roku 2026. V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované pri dvojročnom vykazovaní. |
| --- | --- |

(30)

Pokrok dosiahnutý na základe nariadenia (EÚ) 2019/631 pri plnení cieľov zníženia emisií stanovených na rok 2030 a po danom roku by sa mal preskúmať v roku 2026. V tomto preskúmaní by sa mali zvážiť všetky aspekty posudzované pri dvojročnom vykazovaní.

| (31) | Viacero členských štátov oznámilo plány na urýchlenie zavádzania vozidiel s nulovými emisiami stanovením dátumu na postupné vyradenie nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel emitujúcich CO2 pred rokom 2035. Komisia by mala určiť možnosti na uľahčenie takejto transformácie a zvážiť potrebu dodatočných opatrení v súlade s takýmito plánmi. |
| --- | --- |

(31)

Viacero členských štátov oznámilo plány na urýchlenie zavádzania vozidiel s nulovými emisiami stanovením dátumu na postupné vyradenie nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel emitujúcich CO2 pred rokom 2035. Komisia by mala určiť možnosti na uľahčenie takejto transformácie a zvážiť potrebu dodatočných opatrení v súlade s takýmito plánmi.

| (32) | Možnosť previesť príjmy z poplatkov za nadmerné emisie do osobitného fondu alebo príslušného programu bola predmetom hodnotenia podľa článku 15 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/631 a dospelo sa k záveru, že by sa tým výrazne zvýšilo administratívne zaťaženie, pričom by to automobilovému priemyslu neprinieslo priamy prínos pri jeho transformácii. Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie by sa teda naďalej mali považovať za príjem do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/631. |
| --- | --- |

(32)

Možnosť previesť príjmy z poplatkov za nadmerné emisie do osobitného fondu alebo príslušného programu bola predmetom hodnotenia podľa článku 15 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2019/631 a dospelo sa k záveru, že by sa tým výrazne zvýšilo administratívne zaťaženie, pričom by to automobilovému priemyslu neprinieslo priamy prínos pri jeho transformácii. Príjmy z poplatkov za nadmerné emisie by sa teda naďalej mali považovať za príjem do všeobecného rozpočtu Únie v súlade s článkom 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2019/631.

| (33) | Je dôležité posúdiť emisie CO2 počas celého životného cyklu ľahkých úžitkových vozidiel na úrovni Únie. Na tento účel by Komisia mala vypracovať metodiku na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré sa uvádzajú na trh Únie. |
| --- | --- |

(33)

Je dôležité posúdiť emisie CO2 počas celého životného cyklu ľahkých úžitkových vozidiel na úrovni Únie. Na tento účel by Komisia mala vypracovať metodiku na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré sa uvádzajú na trh Únie.

| (34) | S cieľom stanoviť spoločnú metodiku Únie na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel a zabezpečiť, aby bolo možné upravovať výpočet cieľových hodnôt špecifických emisií pre výrobcov zodpovedných za emisie CO2 ľahkých úžitkových vozidiel podliehajúcich viacstupňovému typovému schváleniu s cieľom zohľadniť zmeny v postupe určovania emisií CO2 a hmotnosti týchto vozidiel, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie nariadenia (EÚ) 2019/631 stanovením takejto spoločnej metodiky Únie a prípadnú zmenu vzorcov na výpočet stanovených v časti B prílohy I k uvedenému nariadeniu . Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (24). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(34)

S cieľom stanoviť spoločnú metodiku Únie na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel a zabezpečiť, aby bolo možné upravovať výpočet cieľových hodnôt špecifických emisií pre výrobcov zodpovedných za emisie CO2 ľahkých úžitkových vozidiel podliehajúcich viacstupňovému typovému schváleniu s cieľom zohľadniť zmeny v postupe určovania emisií CO2 a hmotnosti týchto vozidiel, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie nariadenia (EÚ) 2019/631 stanovením takejto spoločnej metodiky Únie a prípadnú zmenu vzorcov na výpočet stanovených v časti B prílohy I k uvedenému nariadeniu . Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (24). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (35) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to sprísniť požiadavky na zníženie emisií CO2 nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(35)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to sprísniť požiadavky na zníženie emisií CO2 nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (36) | Nariadenie (EÚ) 2019/631 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(36)

Nariadenie (EÚ) 2019/631 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) 2019/631 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa mení takto:






  a) | odsek 5 sa mení takto:






  i) | v písmene a) sa číselný údaj „37,5 %“ nahrádza číselným údajom „55 %“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa mení takto:

a)

odsek 5 sa mení takto:

i)

v písmene a) sa číselný údaj „37,5 %“ nahrádza číselným údajom „55 %“;

| ii) | v písmene b) sa číselný údaj „31 %“ nahrádza číselným údajom „50 %“; |
| --- | --- |

ii)

v písmene b) sa číselný údaj „31 %“ nahrádza číselným údajom „50 %“;

| b) | vkladá sa tento odsek:

  „5a.   Od 1. januára 2035 sa na celý vozový park EÚ uplatňujú tieto cieľové hodnoty:






  a) | v prípade priemerných emisií z vozového parku nových osobných vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 100 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.3 časti A prílohy I; |
| --- | --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek:

„5a.   Od 1. januára 2035 sa na celý vozový park EÚ uplatňujú tieto cieľové hodnoty:

a)

v prípade priemerných emisií z vozového parku nových osobných vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 100 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.3 časti A prílohy I;

| b) | v prípade priemerných emisií z vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 100 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.3 časti B prílohy I.“ |
| --- | --- |

b)

v prípade priemerných emisií z vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ predstavuje 100 % zníženie cieľovej hodnoty v roku 2021 určenej v súlade s bodom 6.1.3 časti B prílohy I.“

| c) | odsek 6 sa nahrádza takto:

  „6.   Od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029 sa uplatňuje referenčná hodnota vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, ktorá sa rovná 25 % podielu vozového parku nových osobných vozidiel v súlade s bodom 6.3 časti A prílohy I a 17 % podielu vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel v súlade s bodom 6.3 časti B prílohy I.“
  ; |
| --- | --- |

c)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   Od 1. januára 2025 do 31. decembra 2029 sa uplatňuje referenčná hodnota vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, ktorá sa rovná 25 % podielu vozového parku nových osobných vozidiel v súlade s bodom 6.3 časti A prílohy I a 17 % podielu vozového parku nových ľahkých úžitkových vozidiel v súlade s bodom 6.3 časti B prílohy I.“

| d) | odsek 7 sa vypúšťa. |
| --- | --- |

d)

odsek 7 sa vypúšťa.

| 2. | Článok 2 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa mení takto:






  i) | v písmene a) sa odkaz „v prílohe II k smernici 2007/46/ES“ nahrádza odkazom „v článku 4 ods. 1 písm. a) bode i) nariadenia (EÚ) 2018/858“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa mení takto:

i)

v písmene a) sa odkaz „v prílohe II k smernici 2007/46/ES“ nahrádza odkazom „v článku 4 ods. 1 písm. a) bode i) nariadenia (EÚ) 2018/858“;

| ii) | písmeno b) sa nahrádza takto:






  „b) | kategórie N1 v zmysle článku 4 ods. 1 písm. b) bodu i) nariadenia (EÚ) 2018/858, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 715/2007 („ľahké úžitkové vozidlá“), ktoré sú po prvýkrát zapísané do evidencie v Únii a ktoré predtým neboli evidované mimo Únie („nové ľahké úžitkové vozidlá“); vozidlá kategórie N s nulovými emisiami a referenčnou hmotnosťou presahujúcou 2 610 kg alebo eventuálne 2 840 kg sa na účely tohto nariadenia a bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (EÚ) 2018/858 a nariadenie (ES) č. 715/2007, považujú od 1. januára 2025 za ľahké úžitkové vozidlá, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ak je nadmerná referenčná hmotnosť spôsobená len hmotnosťou zásobníka energie.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

písmeno b) sa nahrádza takto:

„b)

kategórie N1 v zmysle článku 4 ods. 1 písm. b) bodu i) nariadenia (EÚ) 2018/858, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 715/2007 („ľahké úžitkové vozidlá“), ktoré sú po prvýkrát zapísané do evidencie v Únii a ktoré predtým neboli evidované mimo Únie („nové ľahké úžitkové vozidlá“); vozidlá kategórie N s nulovými emisiami a referenčnou hmotnosťou presahujúcou 2 610 kg alebo eventuálne 2 840 kg sa na účely tohto nariadenia a bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (EÚ) 2018/858 a nariadenie (ES) č. 715/2007, považujú od 1. januára 2025 za ľahké úžitkové vozidlá, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, ak je nadmerná referenčná hmotnosť spôsobená len hmotnosťou zásobníka energie.“;

1

| b) | v odseku 3 sa odkaz „v bode 5 časti A prílohy II k smernici 2007/46/ES“ nahrádza odkazom „v bode 5 časti A prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/858“. |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz „v bode 5 časti A prílohy II k smernici 2007/46/ES“ nahrádza odkazom „v bode 5 časti A prílohy I k nariadeniu (EÚ) 2018/858“.

| 3. | V článku 3 sa odsek 1 mení takto:






  a) | úvodná veta sa nahrádza takto:

  „1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov v nariadení (EÚ) 2018/858. Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov:“
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 3 sa odsek 1 mení takto:

a)

úvodná veta sa nahrádza takto:

„1.   Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje vymedzenie pojmov v nariadení (EÚ) 2018/858. Uplatňuje sa aj toto vymedzenie pojmov:“

| b) | písmená b) až g) a i) a n) sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

b)

písmená b) až g) a i) a n) sa vypúšťajú.

| 4. | V článku 4 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

  „Na účely prvého podoseku písm. c), ak je cieľová hodnota špecifických emisií určená v súlade s bodom 6.3 časti A alebo časti B prílohy I záporná, cieľová hodnota špecifických emisií sa bude rovnať 0 g/km.“ |
| --- | --- |

4.

V článku 4 ods. 1 sa dopĺňa tento pododsek:

„Na účely prvého podoseku písm. c), ak je cieľová hodnota špecifických emisií určená v súlade s bodom 6.3 časti A alebo časti B prílohy I záporná, cieľová hodnota špecifických emisií sa bude rovnať 0 g/km.“

| 5. | Článok 7 sa mení takto:






  a) | vkladá sa tento odsek:

  „6a.   Ak Komisia zistí, že predbežné údaje predložené členskými štátmi v súlade s odsekom 2 alebo údaje oznámené výrobcami v súlade s odsekom 5 sú založené na nesprávnych údajoch uvedených v dokumentácii o typovom schválení alebo v osvedčeniach o zhode, informuje o tom úrad pre typové schválenie alebo v relevantnom prípade výrobcu a požiada úrad pre typové schválenie alebo v relevantnom prípade výrobcu o vystavenie vyhlásenia o oprave, v ktorom sa uvedú opravené údaje. Vyhlásenie o oprave sa zasiela Komisii a opravené údaje sa použijú na zmenu predbežných výpočtov podľa odseku 4.“
  ; |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 7 sa mení takto:

a)

vkladá sa tento odsek:

„6a.   Ak Komisia zistí, že predbežné údaje predložené členskými štátmi v súlade s odsekom 2 alebo údaje oznámené výrobcami v súlade s odsekom 5 sú založené na nesprávnych údajoch uvedených v dokumentácii o typovom schválení alebo v osvedčeniach o zhode, informuje o tom úrad pre typové schválenie alebo v relevantnom prípade výrobcu a požiada úrad pre typové schválenie alebo v relevantnom prípade výrobcu o vystavenie vyhlásenia o oprave, v ktorom sa uvedú opravené údaje. Vyhlásenie o oprave sa zasiela Komisii a opravené údaje sa použijú na zmenu predbežných výpočtov podľa odseku 4.“

| b) | odseky 10 a 11 sa vypúšťajú. |
| --- | --- |

b)

odseky 10 a 11 sa vypúšťajú.

| 6. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 7a
  Emisie CO2 počas životného cyklu

  1.   Komisia do 31. decembra 2025 uverejní správu, v ktorej stanoví metodiku na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré sú uvedené na trh Únie. Komisia predloží uvedenú správu Európskemu parlamentu a Rade.


  2.   Komisia prijme do 31. decembra 2025 delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením spoločnej metodiky Únie na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel.


  3.   Výrobcovia môžu od 1. júna 2026 dobrovoľne predkladať Komisii údaje o emisiách CO2 počas životného cyklu nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel s využitím metodiky uvedenej v odseku 2.“ |
| --- | --- |

6.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 7a

Emisie CO2 počas životného cyklu

1.   Komisia do 31. decembra 2025 uverejní správu, v ktorej stanoví metodiku na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel, ktoré sú uvedené na trh Únie. Komisia predloží uvedenú správu Európskemu parlamentu a Rade.

2.   Komisia prijme do 31. decembra 2025 delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením spoločnej metodiky Únie na posudzovanie a jednotné vykazovanie údajov o emisiách CO2 počas celého životného cyklu osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel.

3.   Výrobcovia môžu od 1. júna 2026 dobrovoľne predkladať Komisii údaje o emisiách CO2 počas životného cyklu nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel s využitím metodiky uvedenej v odseku 2.“

| 7. | Článok 10 sa mení takto:






  a) | v odseku 2 sa prvá veta nahrádza takto:

  „Výnimku, o ktorú sa žiada podľa odseku 1, možno udeliť ako výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií uplatniteľných do kalendárneho roka 2035 a vrátane neho.“; |
| --- | --- | --- |

7.

Článok 10 sa mení takto:

a)

v odseku 2 sa prvá veta nahrádza takto:

„Výnimku, o ktorú sa žiada podľa odseku 1, možno udeliť ako výnimku z cieľových hodnôt špecifických emisií uplatniteľných do kalendárneho roka 2035 a vrátane neho.“;

| b) | v odseku 4 sa prvý pododsek nahrádza takto:

  „4.   Žiadosť o výnimku z cieľovej hodnoty špecifických emisií vypočítanej v súlade s bodmi 1 až 4 a 6.3 časti A prílohy I môže za roky do kalendárneho roka 2028 a vrátane neho podať výrobca, ktorý je spolu so všetkými s ním prepojenými podnikmi zodpovedný za 10 000 až 300 000 nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v Únii za kalendárny rok.“ |
| --- | --- |

b)

v odseku 4 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„4.   Žiadosť o výnimku z cieľovej hodnoty špecifických emisií vypočítanej v súlade s bodmi 1 až 4 a 6.3 časti A prílohy I môže za roky do kalendárneho roka 2028 a vrátane neho podať výrobca, ktorý je spolu so všetkými s ním prepojenými podnikmi zodpovedný za 10 000 až 300 000 nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v Únii za kalendárny rok.“

| 8. | V článku 11 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Na základe žiadosti dodávateľa alebo výrobcu sa zohľadnia úspory emisií CO2, ktoré sa dosiahli využitím inovačných technológií alebo kombináciou inovačných technológií („balíky inovačných technológií“).
  Takéto technológie sa zohľadnia iba v prípade, ak na základe metodiky, ktorá sa použila pri ich posudzovaní, možno získať overiteľné, opakovateľné a porovnateľné výsledky.
  Celkový príspevok uvedených technológií k zníženiu priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu môže predstavovať najviac:






  — | 7 g CO2/km do roku 2024, |
| --- | --- | --- |

8.

V článku 11 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Na základe žiadosti dodávateľa alebo výrobcu sa zohľadnia úspory emisií CO2, ktoré sa dosiahli využitím inovačných technológií alebo kombináciou inovačných technológií („balíky inovačných technológií“).

Takéto technológie sa zohľadnia iba v prípade, ak na základe metodiky, ktorá sa použila pri ich posudzovaní, možno získať overiteľné, opakovateľné a porovnateľné výsledky.

Celkový príspevok uvedených technológií k zníženiu priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu môže predstavovať najviac:

—

7 g CO2/km do roku 2024,

| — | 6 g CO2/km od roku 2025 do roku 2029, |
| --- | --- |

—

6 g CO2/km od roku 2025 do roku 2029,

| — | 4 g CO2/km od roku 2030 do roku 2034 vrátane. |
| --- | --- |

—

4 g CO2/km od roku 2030 do roku 2034 vrátane.

Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť toto nariadenie úpravou limitu uvedeného v treťom pododseku tohto odseku smerom nadol s účinnosťou od roku 2025, aby sa zohľadnil technologický vývoj a zároveň zabezpečil vyvážený pomer úrovne tohto limitu vo vzťahu k priemerným špecifickým emisiám CO2 výrobcov.“

| 9. | V článku 12 sa odsek 3 nahrádza takto:

  „3.   Komisia s cieľom zabrániť zväčšovaniu rozdielu voči emisiám v reálnych podmienkach najneskôr 1. júna 2023 posúdi, ako sa údaje o spotrebe paliva a energie v reálnych podmienkach zozbierané podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/392 (*1) môžu použiť na zabezpečenie toho, aby hodnoty emisií CO2 a spotreby paliva alebo energie vozidla určené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 zostali reprezentatívne pre emisie v reálnych podmienkach každého výrobcu v priebehu času.
  Komisia monitoruje a každoročne podáva správu o vývoji rozdielu uvedeného v prvom pododseku od roku 2021 a hneď, ako bude k dispozícii dostatok údajov, najneskôr však 31. decembra 2026, uverejní správu, v ktorej sa stanoví metodika mechanizmu na úpravu priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu od roku 2030 s použitím údajov získaných za reálnych podmienok zozbieraných podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/392 a posúdi uskutočniteľnosť takéhoto mechanizmu.
  Komisia túto správu predloží Európskemu parlamentu a Rade, a to v prípade potreby aj s návrhmi nadväzujúcich opatrení, ako sú legislatívne návrhy na zavedenie takéhoto mechanizmu do praxe.


  (*1)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/392 zo 4. marca 2021 o monitorovaní a vykazovaní údajov týkajúcich sa emisií CO2 z osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 a o zrušení vykonávacích nariadení Komisie (EÚ) č. 1014/2010, (EÚ) č. 293/2012, (EÚ) 2017/1152 a (EÚ) 2017/1153 (Ú. v. EÚ L 77, 5.3.2021, s. 8).“
  " |
| --- | --- |

9.

V článku 12 sa odsek 3 nahrádza takto:

„3.   Komisia s cieľom zabrániť zväčšovaniu rozdielu voči emisiám v reálnych podmienkach najneskôr 1. júna 2023 posúdi, ako sa údaje o spotrebe paliva a energie v reálnych podmienkach zozbierané podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2021/392 (*1) môžu použiť na zabezpečenie toho, aby hodnoty emisií CO2 a spotreby paliva alebo energie vozidla určené podľa nariadenia (ES) č. 715/2007 zostali reprezentatívne pre emisie v reálnych podmienkach každého výrobcu v priebehu času.

Komisia monitoruje a každoročne podáva správu o vývoji rozdielu uvedeného v prvom pododseku od roku 2021 a hneď, ako bude k dispozícii dostatok údajov, najneskôr však 31. decembra 2026, uverejní správu, v ktorej sa stanoví metodika mechanizmu na úpravu priemerných špecifických emisií CO2 výrobcu od roku 2030 s použitím údajov získaných za reálnych podmienok zozbieraných podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2021/392 a posúdi uskutočniteľnosť takéhoto mechanizmu.

Komisia túto správu predloží Európskemu parlamentu a Rade, a to v prípade potreby aj s návrhmi nadväzujúcich opatrení, ako sú legislatívne návrhy na zavedenie takéhoto mechanizmu do praxe.

(*1)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2021/392 zo 4. marca 2021 o monitorovaní a vykazovaní údajov týkajúcich sa emisií CO2 z osobných vozidiel a ľahkých úžitkových vozidiel podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 a o zrušení vykonávacích nariadení Komisie (EÚ) č. 1014/2010, (EÚ) č. 293/2012, (EÚ) 2017/1152 a (EÚ) 2017/1153 (Ú. v. EÚ L 77, 5.3.2021, s. 8).“
  "

*1

2

| 10. | V článku 13 ods. 3 sa dopĺňa táto veta:

  „Ak údaje v dokumentácii o typovom schválení nie je možné opraviť podľa nariadenia (EÚ) 2018/858, príslušný schvaľovací úrad pre typové schválenie vystaví vyhlásenie o oprave, v ktorom uvedie opravené údaje, a toto vyhlásenie zašle Komisii a dotknutým stranám.“ |
| --- | --- |

10.

V článku 13 ods. 3 sa dopĺňa táto veta:

„Ak údaje v dokumentácii o typovom schválení nie je možné opraviť podľa nariadenia (EÚ) 2018/858, príslušný schvaľovací úrad pre typové schválenie vystaví vyhlásenie o oprave, v ktorom uvedie opravené údaje, a toto vyhlásenie zašle Komisii a dotknutým stranám.“

| 11. | V článku 14 sa odsek 2 nahrádza takto:

  „2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť prílohu I v zmysle odseku 1 tohto článku.“ |
| --- | --- |

11.

V článku 14 sa odsek 2 nahrádza takto:

„2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť prílohu I v zmysle odseku 1 tohto článku.“

| 12. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 14a
  Správa o pokroku

  1.   Komisia do 31. decembra 2025 a potom každé dva roky predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku pri dosahovaní cestnej mobility s nulovými emisiami. V tejto správe sa najmä monitoruje a posudzuje potreba prípadných dodatočných opatrení na uľahčenie spravodlivej transformácie, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov.


  2.   V správe Komisia zváži všetky faktory, ktoré prispievajú k nákladovo efektívnemu pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050 vrátane:






  a) | pokroku pri zavádzaní vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, najmä v segmente ľahkých úžitkových vozidiel, ako aj opatrení na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni zameraných na uľahčenie prechodu členských štátov na ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami; |
| --- | --- | --- |

12.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 14a

Správa o pokroku

1.   Komisia do 31. decembra 2025 a potom každé dva roky predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku pri dosahovaní cestnej mobility s nulovými emisiami. V tejto správe sa najmä monitoruje a posudzuje potreba prípadných dodatočných opatrení na uľahčenie spravodlivej transformácie, a to aj prostredníctvom finančných prostriedkov.

2.   V správe Komisia zváži všetky faktory, ktoré prispievajú k nákladovo efektívnemu pokroku pri dosahovaní klimatickej neutrality do roku 2050 vrátane:

a)

pokroku pri zavádzaní vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, najmä v segmente ľahkých úžitkových vozidiel, ako aj opatrení na úrovni Únie, členských štátov a na miestnej úrovni zameraných na uľahčenie prechodu členských štátov na ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami;

| b) | pokroku v oblasti energetickej účinnosti a cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami; |
| --- | --- |

b)

pokroku v oblasti energetickej účinnosti a cenovej dostupnosti vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami;

| c) | vplyvu na spotrebiteľov, najmä na domácnosti s nízkymi a strednými príjmami, vrátane cien elektriny; |
| --- | --- |

c)

vplyvu na spotrebiteľov, najmä na domácnosti s nízkymi a strednými príjmami, vrátane cien elektriny;

| d) | analýzy trhu s ojazdenými vozidlami; |
| --- | --- |

d)

analýzy trhu s ojazdenými vozidlami;

| e) | potenciálneho prínosu dodatočných opatrení zameraných na zníženie priemerného veku, a tým aj emisií z vozového parku ľahkých úžitkových vozidiel, pokiaľ ide o úspory emisií CO2, ako sú opatrenia na podporu postupného vyradenia starších vozidiel sociálne spravodlivým a environmentálne vhodným spôsobom; |
| --- | --- |

e)

potenciálneho prínosu dodatočných opatrení zameraných na zníženie priemerného veku, a tým aj emisií z vozového parku ľahkých úžitkových vozidiel, pokiaľ ide o úspory emisií CO2, ako sú opatrenia na podporu postupného vyradenia starších vozidiel sociálne spravodlivým a environmentálne vhodným spôsobom;

| f) | vplyvu na zamestnanosť v automobilovom priemysle, najmä na mikropodniky, malé a stredné podniky, a na účinnosť opatrení na podporu rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností pracovnej sily; |
| --- | --- |

f)

vplyvu na zamestnanosť v automobilovom priemysle, najmä na mikropodniky, malé a stredné podniky, a na účinnosť opatrení na podporu rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností pracovnej sily;

| g) | účinnosti existujúcich finančných opatrení a potreby ďalších opatrení vrátane primeraných finančných opatrení na úrovni Únie, členských štátov alebo na miestnej úrovni s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu a zmierniť akékoľvek negatívne sociálno-ekonomické dôsledky, najmä v najviac postihnutých regiónoch a komunitách; |
| --- | --- |

g)

účinnosti existujúcich finančných opatrení a potreby ďalších opatrení vrátane primeraných finančných opatrení na úrovni Únie, členských štátov alebo na miestnej úrovni s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu a zmierniť akékoľvek negatívne sociálno-ekonomické dôsledky, najmä v najviac postihnutých regiónoch a komunitách;

| h) | pokroku v sociálnom dialógu, ako aj aspektov ďalšieho uľahčenia ekonomicky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na cestnú mobilitu s nulovými emisiami; |
| --- | --- |

h)

pokroku v sociálnom dialógu, ako aj aspektov ďalšieho uľahčenia ekonomicky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na cestnú mobilitu s nulovými emisiami;

| i) | pokroku pri zavádzaní verejnej a súkromnej infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc vrátane pokroku podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ a prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (*2); |
| --- | --- |

i)

pokroku pri zavádzaní verejnej a súkromnej infraštruktúry nabíjacích a čerpacích staníc vrátane pokroku podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ a prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (*2);

| j) | potenciálneho prínosu inovačných technológií a udržateľných alternatívnych palív vrátane syntetických palív k dosiahnutiu klimaticky neutrálnej mobility; |
| --- | --- |

j)

potenciálneho prínosu inovačných technológií a udržateľných alternatívnych palív vrátane syntetických palív k dosiahnutiu klimaticky neutrálnej mobility;

| k) | emisií počas životného cyklu nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel uvedených na trh, vykázaných v súlade s článkom 7a; |
| --- | --- |

k)

emisií počas životného cyklu nových osobných vozidiel a nových ľahkých úžitkových vozidiel uvedených na trh, vykázaných v súlade s článkom 7a;

| l) | vplyvu tohto nariadenia na dosiahnutie cieľov členských štátov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 a prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES (*3). |
| --- | --- |

l)

vplyvu tohto nariadenia na dosiahnutie cieľov členských štátov podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 a prepracovaného znenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES (*3).

3.   V deň predloženia prvej správy o pokroku podľa odseku 1 Komisia tiež v spolupráci s členskými štátmi a všetkými príslušnými zainteresovanými stranami predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, ktorá obsahuje analýzu s cieľom identifikovať prípadné medzery vo financovaní pri zabezpečovaní spravodlivej transformácie v automobilovom dodávateľskom reťazci s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky a regióny, ktoré sú transformáciou najviac postihnuté. K tejto správe sa v prípade potreby priložia návrhy na primerané finančné opatrenia s cieľom uspokojiť zistené potreby.

(*2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13)."

*2

(*3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES z 21. mája 2008 o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe (Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008, s. 1).“
  "

*3

| 13. | Článok 15 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Komisia v roku 2026 preskúma účinnosť a vplyv tohto nariadenia, pričom bude vychádzať z dvojročného vykazovania údajov, a predloží správu s výsledkami preskúmania Európskemu parlamentu a Rade. Komisia predovšetkým posúdi pokrok dosiahnutý na základe tohto nariadenia pri dosahovaní cieľov zníženia emisií stanovených v článku 1 ods. 5a, pričom zohľadní technologický vývoj, a to aj pokiaľ ide o plug-in hybridné technológie, a význam ekonomicky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Na základe tohto posúdenia Komisia posúdi potrebu preskúmania cieľov stanovených v článku 1 ods. 5a. Komisia posúdi aj vplyv stanovenia minimálnych prahových hodnôt energetickej účinnosti pre nové osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami uvádzané na trh Únie.
  K správe sa podľa potreby pripojí návrh na zmenu tohto nariadenia.“
  ; |
| --- | --- | --- |

13.

Článok 15 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Komisia v roku 2026 preskúma účinnosť a vplyv tohto nariadenia, pričom bude vychádzať z dvojročného vykazovania údajov, a predloží správu s výsledkami preskúmania Európskemu parlamentu a Rade. Komisia predovšetkým posúdi pokrok dosiahnutý na základe tohto nariadenia pri dosahovaní cieľov zníženia emisií stanovených v článku 1 ods. 5a, pričom zohľadní technologický vývoj, a to aj pokiaľ ide o plug-in hybridné technológie, a význam ekonomicky životaschopného a sociálne spravodlivého prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Na základe tohto posúdenia Komisia posúdi potrebu preskúmania cieľov stanovených v článku 1 ods. 5a. Komisia posúdi aj vplyv stanovenia minimálnych prahových hodnôt energetickej účinnosti pre nové osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá s nulovými emisiami uvádzané na trh Únie.

K správe sa podľa potreby pripojí návrh na zmenu tohto nariadenia.“

| b) | odseky 2 až 5 sa vypúšťajú; |
| --- | --- |

b)

odseky 2 až 5 sa vypúšťajú;

| c) | odsek 6 sa nahrádza takto:

  „6.   Komisia do 31. decembra 2024 preskúma smernicu 1999/94/ES, pričom zohľadní potrebu poskytnúť spotrebiteľom presné, spoľahlivé a porovnateľné informácie o spotreba paliva a energie, emisiách CO2 a emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie nových osobných vozidiel uvedených na trh, a to aj v reálnych podmienkach, a tiež vyhodnotí možnosti zavedenia známky na označovanie palivovej úspornosti a emisií CO2 pre nové ľahké úžitkové vozidlá.
  K preskúmaniu sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh.“
  ; |
| --- | --- |

c)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.   Komisia do 31. decembra 2024 preskúma smernicu 1999/94/ES, pričom zohľadní potrebu poskytnúť spotrebiteľom presné, spoľahlivé a porovnateľné informácie o spotreba paliva a energie, emisiách CO2 a emisiách látok znečisťujúcich ovzdušie nových osobných vozidiel uvedených na trh, a to aj v reálnych podmienkach, a tiež vyhodnotí možnosti zavedenia známky na označovanie palivovej úspornosti a emisií CO2 pre nové ľahké úžitkové vozidlá.

K preskúmaniu sa podľa potreby pripojí legislatívny návrh.“

| d) | dopĺňa sa tento odsek:

  „9.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť vzorce stanovené v časti B prílohy I, ak sú takéto zmeny potrebné na zohľadnenie postupu stanoveného v časti A prílohy III, ktorý sa týka vozidiel kategórie N1 podliehajúcich viacstupňovému typovému schváleniu.“ |
| --- | --- |

d)

dopĺňa sa tento odsek:

„9.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 s cieľom zmeniť vzorce stanovené v časti B prílohy I, ak sú takéto zmeny potrebné na zohľadnenie postupu stanoveného v časti A prílohy III, ktorý sa týka vozidiel kategórie N1 podliehajúcich viacstupňovému typovému schváleniu.“

| 14. | Článok 17 sa mení takto:






  a) | v odseku 2 sa odkaz „v článku 7 ods. 8, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8“ nahrádza odkazom „v článku 7 ods. 8, článku 7a ods. 2, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8 a 9“; |
| --- | --- | --- |

14.

Článok 17 sa mení takto:

a)

v odseku 2 sa odkaz „v článku 7 ods. 8, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8“ nahrádza odkazom „v článku 7 ods. 8, článku 7a ods. 2, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8 a 9“;

| b) | v odseku 3 sa odkaz „v článku 7 ods. 8, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8“ nahrádza odkazom „v článku 7 ods. 8, článku 7a ods. 2, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8 a 9“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz „v článku 7 ods. 8, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8“ nahrádza odkazom „v článku 7 ods. 8, článku 7a ods. 2, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8 a 9“;

| c) | v odseku 6 sa odkaz „v článku 7 ods. 8, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8“ nahrádza odkazom „v článku 7 ods. 8, článku 7a ods. 2, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8 a 9“ |
| --- | --- |

c)

v odseku 6 sa odkaz „v článku 7 ods. 8, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8“ nahrádza odkazom „v článku 7 ods. 8, článku 7a ods. 2, článku 10 ods. 8, článku 11 ods. 1 štvrtom pododseku, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 8 a 9“

| 15. | Príloha I sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

15.

Príloha I sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 19. apríla 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 194, 12.5.2022, s. 81.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 270, 13.7.2022, s. 38.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 14. februára 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. marca 2023.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  
  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

5

(6)  
  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

6

(7)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 zo 6. apríla 2022 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (Ú. v. EÚ L 114, 12.4.2022, s. 22).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).

9

2

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).

10

(11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1).

15

(16)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

16

(17)  Nariadenie Rady (EÚ) 2020/2094 zo 14. decembra 2020, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po kríze COVID-19 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 23).

17

(18)  Odporúčanie Rady 2022/C 243/04 zo 16. júna 2022 o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (Ú. v. EÚ C 243, 27.6.2022, s. 35).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (rámcová smernica) (Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1).

21

(22)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 z 30. mája 2018 o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a zrušuje smernica 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1).

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/956 z 28. júna 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií CO2 a spotreby paliva nových ťažkých úžitkových vozidiel (Ú. v. EÚ L 173, 9.7.2018, s. 1).

23

2

(24)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

24

---

PRÍLOHA

Príloha I k nariadeniu (EÚ) 2019/631 sa mení takto:

| 1. | Časť A sa mení takto:






  a) | v bode 6.1 sa nadpis nahrádza takto:

  „Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2025“; |
| --- | --- | --- |

1.

Časť A sa mení takto:

a)

v bode 6.1 sa nadpis nahrádza takto:

„Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2025“;

| b) | v bode 6.1.2 sa nadpis nahrádza takto:

  „Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ na roky 2030 až 2034“; |
| --- | --- |

b)

v bode 6.1.2 sa nadpis nahrádza takto:

„Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ na roky 2030 až 2034“;

| c) | dopĺňa sa tento bod:






  „6.1.3. | Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ od roku 2035
  Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021· (1 – koeficient zníženia2035)
  kde:






  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021 | je vymedzená v bode 6.0; |
| --- | --- | --- | --- |
| koeficient zníženia2035 | je vymedzený v článku 1 ods. 5a písm. a).“; |

c)

dopĺňa sa tento bod:

„6.1.3.

Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ od roku 2035

Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021· (1 – koeficient zníženia2035)

kde:

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021

je vymedzená v bode 6.0;

koeficient zníženia2035

je vymedzený v článku 1 ods. 5a písm. a).“;

| d) | v bode 6.2 sa nadpis nahrádza takto:

  „Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií“; |
| --- | --- |

d)

v bode 6.2 sa nadpis nahrádza takto:

„Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií“;

| e) | bod 6.2.2 sa vypúšťa; |
| --- | --- |

e)

bod 6.2.2 sa vypúšťa;

| f) | bod 6.3 sa nahrádza takto:






  „6.3. | Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2025 |
| --- | --- | --- |

f)

bod 6.3 sa nahrádza takto:

„6.3.

Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2025

| 6.3.1. | Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2025 až 2029:
  Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií · koeficient ZLEV
  kde:






  referenčná cieľová hodnota špecifických emisií | je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1; |
| --- | --- | --- |
| koeficient ZLEV | je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0, vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05, prípadne na 1,0; |

6.3.1.

Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2025 až 2029:

Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií · koeficient ZLEV

kde:

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií

je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1;

koeficient ZLEV

je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0, vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05, prípadne na 1,0;

kde:

| y | je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel výrobcu vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecifická hodnota podľa nižšie uvedeného vzorca, vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku:
  ZLEVšpecifická hodnota = 1 –



  Pre nové osobné vozidlá zapísané do evidencie v členských štátoch, ktoré mali v roku 2017 vo svojom vozovom parku podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami nižší ako 60 % priemeru Únie a mali menej ako 1 000 nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísaných do evidencie v roku 2017 (*1), sa ZLEVšpecifická hodnota do roku 2029 a vrátane neho vypočíta podľa tohto vzorca:
  ZLEVšpecifická hodnota =



  Ak podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu zapísaných do evidencie v niektorom roku v období rokov 2025 až 2028 prekročí 5 %, uvedený členský štát nie je v nasledujúcich rokoch oprávnený uplatňovať multiplikátor 1,85; |
| --- | --- |
| x | je 25 % v rokoch 2025 až 2029. |

y

je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel výrobcu vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecifická hodnota podľa nižšie uvedeného vzorca, vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku:

ZLEVšpecifická hodnota = 1 –
  Formula

Pre nové osobné vozidlá zapísané do evidencie v členských štátoch, ktoré mali v roku 2017 vo svojom vozovom parku podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami nižší ako 60 % priemeru Únie a mali menej ako 1 000 nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísaných do evidencie v roku 2017 (*1), sa ZLEVšpecifická hodnota do roku 2029 a vrátane neho vypočíta podľa tohto vzorca:

ZLEVšpecifická hodnota =
  Formula

Ak podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu zapísaných do evidencie v niektorom roku v období rokov 2025 až 2028 prekročí 5 %, uvedený členský štát nie je v nasledujúcich rokoch oprávnený uplatňovať multiplikátor 1,85;

x

je 25 % v rokoch 2025 až 2029.

| 6.3.2. | Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034
  Cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + a2030 · (TM – TM0)
  kde:






  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 | je určená v súlade s bodom 6.1.2; |
| --- | --- | --- |
| a2030 | je |

6.3.2.

Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034

Cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + a2030 · (TM – TM0)

kde:

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030

je určená v súlade s bodom 6.1.2;

a2030

je
  Formula

kde:

| a2021 | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| --- | --- |
| priemerné emisie2021 | sú vymedzené v bode 6.2.1; |
| TM | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| TM0 | je vymedzená v bode 6.2.1. |

a2021

je vymedzená v bode 6.2.1;

priemerné emisie2021

sú vymedzené v bode 6.2.1;

TM

je vymedzená v bode 6.2.1;

TM0

je vymedzená v bode 6.2.1.

| 6.3.3. | Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2035
  Cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + a2035 · (TM – TM0)
  kde:






  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 | je určená v súlade s bodom 6.1.3; |
| --- | --- | --- |
| a2035 | je |

6.3.3.

Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2035

Cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + a2035 · (TM – TM0)

kde:

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035

je určená v súlade s bodom 6.1.3;

a2035

je
  Formula

kde:

| a2021 | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| --- | --- |
| priemerné emisie2021 | sú vymedzené v bode 6.2.1; |
| TM | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| TM0 | je vymedzená v bode 6.2.1. |

a2021

je vymedzená v bode 6.2.1;

priemerné emisie2021

sú vymedzené v bode 6.2.1;

TM

je vymedzená v bode 6.2.1;

TM0

je vymedzená v bode 6.2.1.

(*1)  Podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu v roku 2017 sa vypočíta ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísaných do evidencie v roku 2017 vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v tom istom roku.“
  "

| 2. | Časť B sa mení takto:






  a) | v bode 6.1 sa nadpis nahrádza takto:

  „Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2025“; |
| --- | --- | --- |

2.

Časť B sa mení takto:

a)

v bode 6.1 sa nadpis nahrádza takto:

„Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2025“;

| b) | v bode 6.1.2 sa nadpis nahrádza takto:

  „Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ na roky 2030 až 2034“; |
| --- | --- |

b)

v bode 6.1.2 sa nadpis nahrádza takto:

„Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ na roky 2030 až 2034“;

| c) | dopĺňa sa tento bod:






  „6.1.3. | Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2035
  Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021· (1 – koeficient zníženia2035)
  kde:






  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021 | je vymedzená v bode 6.0; |
| --- | --- | --- | --- |
| koeficient zníženia2035 | je vymedzený v článku 1 ods. 5a písm. b).“; |

c)

dopĺňa sa tento bod:

„6.1.3.

Cieľové hodnoty pre celý vozový park EÚ od roku 2035

Cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021· (1 – koeficient zníženia2035)

kde:

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2021

je vymedzená v bode 6.0;

koeficient zníženia2035

je vymedzený v článku 1 ods. 5a písm. b).“;

| d) | bod 6.2.2 sa nahrádza takto:






  „6.2.2. | Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034
  Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + α · (TM – TM0)
  kde:






  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 | je určená v súlade s bodom 6.1.2; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | je a2030, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu sa rovná alebo je nižšia ako TM0, a a2021, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0; |

d)

bod 6.2.2 sa nahrádza takto:

„6.2.2.

Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034

Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 + α · (TM – TM0)

kde:

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030

je určená v súlade s bodom 6.1.2;

α

je a2030, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu sa rovná alebo je nižšia ako TM0, a a2021, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;

kde:

| a2030 | je |
| --- | --- |
| a2021 | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| priemerné emisie2021 | sú vymedzené v bode 6.2.1; |
| TM | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| TM0 | je vymedzená v bode 6.2.1.“; |

a2030

je
  Formula

a2021

je vymedzená v bode 6.2.1;

priemerné emisie2021

sú vymedzené v bode 6.2.1;

TM

je vymedzená v bode 6.2.1;

TM0

je vymedzená v bode 6.2.1.“;

| e) | dopĺňa sa tento bod:






  „6.2.3. | Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2035
  Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + α · (TM – TM0)
  kde:






  cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 | je určená v súlade s bodom 6.1.3; |
| --- | --- | --- | --- |
| α | je a2035,L, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu sa rovná alebo je nižšia ako TM0, a a2035,H, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0; |

e)

dopĺňa sa tento bod:

„6.2.3.

Referenčné cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2035

Referenčná cieľová hodnota špecifických emisií = cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 + α · (TM – TM0)

kde:

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035

je určená v súlade s bodom 6.1.3;

α

je a2035,L, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu sa rovná alebo je nižšia ako TM0, a a2035,H, kde priemerná skúšobná hmotnosť nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu je vyššia ako TM0;

kde:

| a2035,L | je |
| --- | --- |
| a2035,H | je |
| priemerné emisie2021 | sú vymedzené v bode 6.2.1; |
| TM | je vymedzená v bode 6.2.1; |
| TM0 | je vymedzená v bode 6.2.1.“; |

a2035,L

je
  Formula

a2035,H

je
  Formula

priemerné emisie2021

sú vymedzené v bode 6.2.1;

TM

je vymedzená v bode 6.2.1;

TM0

je vymedzená v bode 6.2.1.“;

| f) | bod 6.3 sa nahrádza takto:






  „6.3. | Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2025 |
| --- | --- | --- |

f)

bod 6.3 sa nahrádza takto:

„6.3.

Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2025

| 6.3.1. | Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2025 až 2029
  Cieľová hodnota špecifických emisií = (referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2025)) · koeficient ZLEV
  kde:






  referenčná cieľová hodnota špecifických emisií | je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1; |
| --- | --- | --- |
| øciele | je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.1 vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu; |
| koeficient ZLEV | je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0, vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05, prípadne na 1,0; |

6.3.1.

Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2025 až 2029

Cieľová hodnota špecifických emisií = (referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2025)) · koeficient ZLEV

kde:

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií

je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií CO2 určená v súlade s bodom 6.2.1;

øciele

je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.1 vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu;

koeficient ZLEV

je (1 + y – x), pokiaľ tento súčet nie je vyšší ako 1,05 alebo nižší ako 1,0, vtedy sa koeficient ZLEV stanoví na 1,05, prípadne na 1,0;

kde:

| y | je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecifická hodnota podľa nižšie uvedeného vzorca, vydelený celkovým počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku:
  ZLEVšpecifická hodnota = 1 – |
| --- | --- |
| x | je 17 % v rokoch 2025 až 2029. |

y

je podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových ľahkých úžitkových vozidiel výrobcu vypočítaný ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami, z ktorých sa každé započítava ako ZLEVšpecifická hodnota podľa nižšie uvedeného vzorca, vydelený celkovým počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel zapísaných do evidencie v relevantnom kalendárnom roku:

ZLEVšpecifická hodnota = 1 –
  Formula

x

je 17 % v rokoch 2025 až 2029.

| 6.3.2. | Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034
  Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030)
  kde:






  referenčná cieľová hodnota špecifických emisií | je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií pre výrobcu určená v súlade s bodom 6.2.2; |
| --- | --- | --- |
| øciele | je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.2 vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu; |
| cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030 | je určená v bode 6.1.2. |

6.3.2.

Cieľové hodnoty špecifických emisií na roky 2030 až 2034

Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030)

kde:

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií

je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií pre výrobcu určená v súlade s bodom 6.2.2;

øciele

je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.2 vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu;

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2030

je určená v bode 6.1.2.

| 6.3.3. | Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2035
  Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035)
  kde:






  referenčná cieľová hodnota špecifických emisií | je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií pre výrobcu určená v súlade s bodom 6.2.3; |
| --- | --- | --- |
| øciele | je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.3 vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu; |
| cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035 | je určená v bode 6.1.3.“ |

6.3.3.

Cieľové hodnoty špecifických emisií od roku 2035

Cieľová hodnota špecifických emisií = referenčná cieľová hodnota špecifických emisií – (øciele – cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035)

kde:

referenčná cieľová hodnota špecifických emisií

je referenčná cieľová hodnota špecifických emisií pre výrobcu určená v súlade s bodom 6.2.3;

øciele

je priemer všetkých referenčných cieľových hodnôt špecifických emisií určených v súlade s bodom 6.2.3 vážený počtom nových ľahkých úžitkových vozidiel každého jednotlivého výrobcu;

cieľová hodnota pre celý vozový park EÚ2035

je určená v bode 6.1.3.“

---

(*1)  Podiel vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami vo vozovom parku nových osobných vozidiel členského štátu v roku 2017 sa vypočíta ako celkový počet nových vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami zapísaných do evidencie v roku 2017 vydelený celkovým počtom nových osobných vozidiel zapísaných do evidencie v tom istom roku.“
  “

---

ROZHODNUTIA

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/21

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/852

z 19. apríla 2023,

ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu 13. novembra 2021 v rámci UNFCCC, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní s 2 °C, a je odhodlaná pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda (4) bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu 13. novembra 2021 v rámci UNFCCC, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC slúžiaca ako stretnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní s 2 °C, a je odhodlaná pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C.

| (2) | Potreba zachovať cieľ Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C sa stala ešte naliehavejšou po zisteniach Medzivládneho panelu o zmene klímy v jeho šiestej hodnotiacej správe, že globálne otepľovanie možno obmedziť na 1,5 °C len vtedy, ak sa v tomto desaťročí okamžite dosiahne výrazné a trvalé zníženie globálnych emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(2)

Potreba zachovať cieľ Parížskej dohody na úrovni 1,5 °C sa stala ešte naliehavejšou po zisteniach Medzivládneho panelu o zmene klímy v jeho šiestej hodnotiacej správe, že globálne otepľovanie možno obmedziť na 1,5 °C len vtedy, ak sa v tomto desaťročí okamžite dosiahne výrazné a trvalé zníženie globálnych emisií skleníkových plynov.

| (3) | Riešenie klimatických a environmentálnych výziev a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú podstatou oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“). |
| --- | --- |

(3)

Riešenie klimatických a environmentálnych výziev a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú podstatou oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“).

| (4) | Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050, a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Uvedená transformácia má zároveň aspekty rodovej rovnosti, ako aj osobitný vplyv na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, ako sú starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom a osoby a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. Tiež predstavuje väčšie výzvy pre niektoré regióny, najmä štrukturálne znevýhodnené a okrajové regióny, ako aj ostrovy. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(4)

Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050, a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Uvedená transformácia má zároveň aspekty rodovej rovnosti, ako aj osobitný vplyv na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, ako sú starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím, osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom a osoby a domácnosti s nízkymi a nižšími strednými príjmami. Tiež predstavuje väčšie výzvy pre niektoré regióny, najmä štrukturálne znevýhodnené a okrajové regióny, ako aj ostrovy. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa pri nej na nikoho nezabudlo.

| (5) | Nevyhnutnosť a hodnota plnenia Európskej zelenej dohody sa ešte viac zvýšili vzhľadom na veľmi závažné dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie, životné a pracovné podmienky a blaho občanov Únie. Z uvedených dôsledkov vyplynulo, že naša spoločnosť a naše hospodárstvo musia zvýšiť odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, aby predchádzali alebo zmiernili dôsledky vonkajších otrasov spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou. Európski občania sú naďalej pevne presvedčení, že to obzvlášť platí pre zmenu klímy. |
| --- | --- |

(5)

Nevyhnutnosť a hodnota plnenia Európskej zelenej dohody sa ešte viac zvýšili vzhľadom na veľmi závažné dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie, životné a pracovné podmienky a blaho občanov Únie. Z uvedených dôsledkov vyplynulo, že naša spoločnosť a naše hospodárstvo musia zvýšiť odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, aby predchádzali alebo zmiernili dôsledky vonkajších otrasov spôsobom, ktorý je spravodlivý a vedie k tomu, aby sa na nikoho nezabudlo vrátane osôb ohrozených energetickou chudobou. Európski občania sú naďalej pevne presvedčení, že to obzvlášť platí pre zmenu klímy.

| (6) | Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(6)

Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020, zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (7) | Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve najneskôr do roku 2050 a cieľ následne dosiahnuť záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako aj to, že Komisia sa má usilovať o zosúladenie všetkých budúcich návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi uvedeného nariadenia, a v prípade nezosúladenia uviesť dôvody tohto nezosúladenia ako súčasť posúdenia vplyvu pripojeného k uvedeným návrhom. |
| --- | --- |

(7)

Prijatím nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) Únia do právnych predpisov zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve najneskôr do roku 2050 a cieľ následne dosiahnuť záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ako aj to, že Komisia sa má usilovať o zosúladenie všetkých budúcich návrhov opatrení alebo legislatívnych návrhov vrátane rozpočtových návrhov s cieľmi uvedeného nariadenia, a v prípade nezosúladenia uviesť dôvody tohto nezosúladenia ako súčasť posúdenia vplyvu pripojeného k uvedeným návrhom.

| (8) | K zníženiam emisií stanoveným nariadením (EÚ) 2021/1119 musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Preto by sa ambícia systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“), stanovená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), mala upraviť tak, aby bola v súlade s cieľom znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve, s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a s cieľom následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119. |
| --- | --- |

(8)

K zníženiam emisií stanoveným nariadením (EÚ) 2021/1119 musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Preto by sa ambícia systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“), stanovená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (6), mala upraviť tak, aby bola v súlade s cieľom znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve, s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a s cieľom následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119.

| (9) | S cieľom riešiť štrukturálnu nerovnováhu medzi ponukou a dopytom v prípade kvót na trhu sa rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 (7) v roku 2018 zriadila trhová stabilizačná rezerva (ďalej len „rezerva“), ktorá funguje od roku 2019. Bez toho, aby boli dotknuté ďalšie revízie rezervy v rámci všeobecnej revízie smernice 2003/87/ES a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 v roku 2023, by Komisia mala neustále monitorovať fungovanie rezervy a zabezpečiť, aby rezerva bola v prípade budúcich nepredvídateľných vonkajších otrasov spôsobilá plniť svoj účel. Spoľahlivá a výhľadová rezerva je nevyhnutná na zabezpečenie integrity systému EU ETS a na jeho účinné riadenie, aby ako politický nástroj mohol prispievať k splneniu cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119. |
| --- | --- |

(9)

S cieľom riešiť štrukturálnu nerovnováhu medzi ponukou a dopytom v prípade kvót na trhu sa rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 (7) v roku 2018 zriadila trhová stabilizačná rezerva (ďalej len „rezerva“), ktorá funguje od roku 2019. Bez toho, aby boli dotknuté ďalšie revízie rezervy v rámci všeobecnej revízie smernice 2003/87/ES a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 v roku 2023, by Komisia mala neustále monitorovať fungovanie rezervy a zabezpečiť, aby rezerva bola v prípade budúcich nepredvídateľných vonkajších otrasov spôsobilá plniť svoj účel. Spoľahlivá a výhľadová rezerva je nevyhnutná na zabezpečenie integrity systému EU ETS a na jeho účinné riadenie, aby ako politický nástroj mohol prispievať k splneniu cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 a cieľa následne dosiahnuť záporné emisie, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119.

| (10) | Rezerva funguje na základe aktivácie úprav ročného objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie. S cieľom zachovať maximálny stupeň predvídateľnosti sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 stanovili jasné pravidlá umiestňovania kvót do rezervy a ich uvoľňovania z nej. |
| --- | --- |

(10)

Rezerva funguje na základe aktivácie úprav ročného objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie. S cieľom zachovať maximálny stupeň predvídateľnosti sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 stanovili jasné pravidlá umiestňovania kvót do rezervy a ich uvoľňovania z nej.

| (11) | V rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že ak celkové množstvo kvót v obehu presahuje stanovený horný limit, od objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie, sa odpočíta množstvo kvót zodpovedajúce danému percentuálnemu podielu uvedeného celkového množstva kvót a umiestni sa do rezervy. Naopak, ak celkové množstvo kvót v obehu klesne pod stanovený dolný limit, pre členské štáty sa má z rezervy uvoľniť množstvo kvót a pripočítať k objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie. |
| --- | --- |

(11)

V rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 sa stanovuje, že ak celkové množstvo kvót v obehu presahuje stanovený horný limit, od objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie, sa odpočíta množstvo kvót zodpovedajúce danému percentuálnemu podielu uvedeného celkového množstva kvót a umiestni sa do rezervy. Naopak, ak celkové množstvo kvót v obehu klesne pod stanovený dolný limit, pre členské štáty sa má z rezervy uvoľniť množstvo kvót a pripočítať k objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie.

| (12) | Smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (8) sa zmenilo rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 tak, že sa percentuálna miera, ktorá sa má do 31. decembra 2023 používať na stanovenie množstva kvót, ktoré sa má každý rok umiestniť do rezervy, zdvojnásobila z 12 % na 24 % s cieľom vyslať dôveryhodný investičný signál na zníženie emisií CO2 nákladovo efektívnym spôsobom. Uvedená zmena bola prijatá v kontexte bývalého cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. |
| --- | --- |

(12)

Smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 (8) sa zmenilo rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 tak, že sa percentuálna miera, ktorá sa má do 31. decembra 2023 používať na stanovenie množstva kvót, ktoré sa má každý rok umiestniť do rezervy, zdvojnásobila z 12 % na 24 % s cieľom vyslať dôveryhodný investičný signál na zníženie emisií CO2 nákladovo efektívnym spôsobom. Uvedená zmena bola prijatá v kontexte bývalého cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

| (13) | V súlade s rozhodnutím (EÚ) 2015/1814 mala Komisia do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom uskutočniť svoje prvé preskúmanie rezervy a v prípade potreby predložiť návrh Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(13)

V súlade s rozhodnutím (EÚ) 2015/1814 mala Komisia do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom uskutočniť svoje prvé preskúmanie rezervy a v prípade potreby predložiť návrh Európskemu parlamentu a Rade.

| (14) | Komisia v preskúmaní rezervy, ktoré vykonala v súlade s rozhodnutím (EÚ) 2015/1814, venovala osobitnú pozornosť percentuálnej miere na určenie množstva kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, ako aj číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu a množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy. |
| --- | --- |

(14)

Komisia v preskúmaní rezervy, ktoré vykonala v súlade s rozhodnutím (EÚ) 2015/1814, venovala osobitnú pozornosť percentuálnej miere na určenie množstva kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, ako aj číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu a množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy.

| (15) | Z analýzy vykonanej v rámci preskúmania rezervy, ktoré uskutočnila Komisia, a očakávaného vývoja relevantného pre trh s uhlíkom vyplynulo, že miera 12 % celkového množstva kvót v obehu na určenie množstva kvót, ktorá sa má po roku 2023 každý rok umiestniť do rezervy, nestačí na to, aby sa predišlo značnému nárastu nadbytku kvót v systéme EU ETS. Zachovaním miery 24 % v tomto rozhodnutí by nemali byť dotknuté ďalšie revízie rezervy vrátane prípadnej ďalšej revízie percentuálnej miery na určenie množstva kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, v rámci všeobecnej revízie smernice 2003/87/ES a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 v roku 2023. |
| --- | --- |

(15)

Z analýzy vykonanej v rámci preskúmania rezervy, ktoré uskutočnila Komisia, a očakávaného vývoja relevantného pre trh s uhlíkom vyplynulo, že miera 12 % celkového množstva kvót v obehu na určenie množstva kvót, ktorá sa má po roku 2023 každý rok umiestniť do rezervy, nestačí na to, aby sa predišlo značnému nárastu nadbytku kvót v systéme EU ETS. Zachovaním miery 24 % v tomto rozhodnutí by nemali byť dotknuté ďalšie revízie rezervy vrátane prípadnej ďalšej revízie percentuálnej miery na určenie množstva kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, v rámci všeobecnej revízie smernice 2003/87/ES a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 v roku 2023.

| (16) | Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to zachovanie súčasných parametrov rezervy zavedenej podľa smernice (EÚ) 2018/410 nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(16)

Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to zachovanie súčasných parametrov rezervy zavedenej podľa smernice (EÚ) 2018/410 nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (17) | Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(17)

Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmena rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

V článku 1 ods. 5 prvom pododseku rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa posledná veta nahrádza takto:

| | „Odchylne od prvej a druhej vety tohto pododseku sa do 31. decembra 2030 percentuálne podiely a 100 miliónov kvót, ktoré sa uvádzajú v týchto vetách, zdvojnásobia.“ |
| --- | --- |

„Odchylne od prvej a druhej vety tohto pododseku sa do 31. decembra 2030 percentuálne podiely a 100 miliónov kvót, ktoré sa uvádzajú v týchto vetách, zdvojnásobia.“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

V Štrasburgu 19. apríla 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 175.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 116.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 14. marca 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. marca 2023.

3

(4)  
  Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

6

(7)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

8

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/25

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) 2023/853

z 24. apríla 2023,

ktorým sa vykonáva nariadenie (EÚ) č. 267/2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 267/2012 z 23. marca 2012 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 961/2010 (1), a najmä na jeho článok 46 ods. 2,

so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada 23. marca 2012 prijala nariadenie (EÚ) č. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 23. marca 2012 prijala nariadenie (EÚ) č. 267/2012.

| (2) | Na základe preskúmania prílohy II k rozhodnutiu Rady 2010/413/SZBP (2) by sa záznam o jednej osobe označenej v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 mal z uvedenej prílohy vypustiť. Jeden záznam uvedený v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 by sa mal aktualizovať. |
| --- | --- |

(2)

Na základe preskúmania prílohy II k rozhodnutiu Rady 2010/413/SZBP (2) by sa záznam o jednej osobe označenej v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 mal z uvedenej prílohy vypustiť. Jeden záznam uvedený v prílohe IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 by sa mal aktualizovať.

| (3) | Nariadenie (EÚ) č. 267/2012 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (EÚ) č. 267/2012 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Luxemburgu 24. apríla 2023

Za Radu

predseda

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 88, 24.3.2012, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2010/413/SZBP z 26. júla 2010 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu a o zrušení spoločnej pozície 2007/140/SZBP (Ú. v. EÚ L 195, 27.7.2010, s. 39).

2

---

PRÍLOHA

Príloha IX k nariadeniu (EÚ) č. 267/2012 sa mení takto:

| (1) | záznam 10 (týkajúci sa Rostama QASEMIHO) v zozname s nadpisom „II. Zbor iránskych revolučných gárd (IRGC)“ oddiele „A. Osoby“ sa vypúšťa; |
| --- | --- |

(1)

záznam 10 (týkajúci sa Rostama QASEMIHO) v zozname s nadpisom „II. Zbor iránskych revolučných gárd (IRGC)“ oddiele „A. Osoby“ sa vypúšťa;

| (2) | v zozname s nadpisom „I. Osoby a subjekty zapojené do činností v jadrovej oblasti alebo v oblasti balistických rakiet a osoby a subjekty poskytujúce podporu iránskej vláde“ oddiele „B. Subjekty“ sa príslušný záznam uvedený v zozname nahrádza týmto záznamom: | Názov | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia do zoznamu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, P.O.Box 13445-885, Teherán, Irán | Dcérska spoločnosť IAIO v rámci MODAFL, ktorá vyrába predovšetkým kompozitné materiály pre letecký priemysel, oba subjekty označila EÚ.
  Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries vyrába aj drony, ktoré sa údajne používajú na destabilizáciu regiónu. | 26.7.2010“. |

(2)

v zozname s nadpisom „I. Osoby a subjekty zapojené do činností v jadrovej oblasti alebo v oblasti balistických rakiet a osoby a subjekty poskytujúce podporu iránskej vláde“ oddiele „B. Subjekty“ sa príslušný záznam uvedený v zozname nahrádza týmto záznamom:

Názov

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia do zoznamu

„12.

Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, P.O.Box 13445-885, Teherán, Irán

Dcérska spoločnosť IAIO v rámci MODAFL, ktorá vyrába predovšetkým kompozitné materiály pre letecký priemysel, oba subjekty označila EÚ.

Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries vyrába aj drony, ktoré sa údajne používajú na destabilizáciu regiónu.

26.7.2010“.

---

ROZHODNUTIA

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/28

---

ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2023/854

z 24. apríla 2023,

ktorým sa mení rozhodnutie 2010/413/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Iránu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,

so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Rada 26. júla 2010 prijala rozhodnutie 2010/413/SZBP (1) o reštriktívnych opatreniach voči Iránu. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. júla 2010 prijala rozhodnutie 2010/413/SZBP (1) o reštriktívnych opatreniach voči Iránu.

| (2) | V súlade s článkom 26 ods. 3 rozhodnutia 2010/413/SZBP Rada preskúmala zoznam označených osôb a subjektov uvedený v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 26 ods. 3 rozhodnutia 2010/413/SZBP Rada preskúmala zoznam označených osôb a subjektov uvedený v prílohe II k uvedenému rozhodnutiu.

| (3) | Na základe uvedeného preskúmania by sa záznam o jednej osobe označenej v prílohe II k rozhodnutiu 2010/413/SZBP mal z uvedenej prílohy vypustiť. Jeden záznam uvedený v prílohe II by sa mal aktualizovať. |
| --- | --- |

(3)

Na základe uvedeného preskúmania by sa záznam o jednej osobe označenej v prílohe II k rozhodnutiu 2010/413/SZBP mal z uvedenej prílohy vypustiť. Jeden záznam uvedený v prílohe II by sa mal aktualizovať.

| (4) | Rozhodnutie 2010/413/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie 2010/413/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha II k rozhodnutiu 2010/413/SZBP sa mení v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Luxemburgu 24. apríla 2023

Za Radu

predseda

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2010/413/SZBP z 26. júla 2010 o reštriktívnych opatreniach voči Iránu a o zrušení spoločnej pozície 2007/140/SZBP (Ú. v. EÚ L 195, 27.7.2010, s. 39).

1

---

PRÍLOHA

Príloha II k rozhodnutiu 2010/413/SZBP sa mení takto:

| (1) | záznam 10 (týkajúci sa Rostama QASEMIHO) v zozname s nadpisom „II. Islamské revolučné gardy (Islamic Revolutionary Guard Corps – IRGC)“ oddiele „A. Osoby“ sa vypúšťa; |
| --- | --- |

(1)

záznam 10 (týkajúci sa Rostama QASEMIHO) v zozname s nadpisom „II. Islamské revolučné gardy (Islamic Revolutionary Guard Corps – IRGC)“ oddiele „A. Osoby“ sa vypúšťa;

| (2) | v zozname s nadpisom „I. Osoby a subjekty zapojené do činností v jadrovej oblasti a v oblasti balistických rakiet a osoby a subjekty poskytujúce podporu iránskej vláde“ oddiele „B. Subjekty“ sa príslušný záznam uvedený v zozname nahrádza týmto záznamom: | Názov | Identifikačné údaje | Dôvody | Dátum zaradenia na zoznam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „12. | Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries | Mehrabad Airport, P.O.Box 13445-885, Teherán, Irán | Dcérska spoločnosť IAIO v rámci MODAFL, ktorá vyrába predovšetkým kompozitné materiály pre letecký priemysel, oba subjekty označila EÚ.
  Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries vyrába aj drony, ktoré sa údajne používajú na destabilizáciu regiónu. | 26.7.2010“. |

(2)

v zozname s nadpisom „I. Osoby a subjekty zapojené do činností v jadrovej oblasti a v oblasti balistických rakiet a osoby a subjekty poskytujúce podporu iránskej vláde“ oddiele „B. Subjekty“ sa príslušný záznam uvedený v zozname nahrádza týmto záznamom:

Názov

Identifikačné údaje

Dôvody

Dátum zaradenia na zoznam

„12.

Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries

Mehrabad Airport, P.O.Box 13445-885, Teherán, Irán

Dcérska spoločnosť IAIO v rámci MODAFL, ktorá vyrába predovšetkým kompozitné materiály pre letecký priemysel, oba subjekty označila EÚ.

Spoločnosť Fajr Aviation Composite Industries vyrába aj drony, ktoré sa údajne používajú na destabilizáciu regiónu.

26.7.2010“.

---

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/30

---

ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2023/855

z 24. apríla 2023

o partnerskej misii Európskej únie v Moldavsku (EUPM Moldova)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,

keďže:

| (1) | Európska rada v záveroch z 24. júna 2022 okrem iného uznala európsku perspektívu Moldavskej republiky, potvrdila, že budúcnosť Moldavskej republiky a jej občanov je v Európskej únii, a rozhodla o tom, že jej spolu s Ukrajinou prizná štatút kandidátskej krajiny. |
| --- | --- |

(1)

Európska rada v záveroch z 24. júna 2022 okrem iného uznala európsku perspektívu Moldavskej republiky, potvrdila, že budúcnosť Moldavskej republiky a jej občanov je v Európskej únii, a rozhodla o tom, že jej spolu s Ukrajinou prizná štatút kandidátskej krajiny.

| (2) | Európska rada v záveroch z 15. decembra 2022 potvrdila, že Únia bude pokračovať v poskytovaní všetkej relevantnej podpory Moldavskej republike pri riešení rôznorodých dôsledkov útočnej vojny Ruska proti Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Európska rada v záveroch z 15. decembra 2022 potvrdila, že Únia bude pokračovať v poskytovaní všetkej relevantnej podpory Moldavskej republike pri riešení rôznorodých dôsledkov útočnej vojny Ruska proti Ukrajine.

| (3) | Predseda vlády Moldavskej republiky v liste z 28. januára 2023 adresovanom vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku vyzval Úniu, aby v Moldavskej republike nasadila civilnú misiu v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“). |
| --- | --- |

(3)

Predseda vlády Moldavskej republiky v liste z 28. januára 2023 adresovanom vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku vyzval Úniu, aby v Moldavskej republike nasadila civilnú misiu v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (ďalej len „SBOP“).

| (4) | Politický a bezpečnostný výbor 31. januára 2023 schválil politický rámec pre krízový prístup v Moldavskej republike. |
| --- | --- |

(4)

Politický a bezpečnostný výbor 31. januára 2023 schválil politický rámec pre krízový prístup v Moldavskej republike.

| (5) | Rada 5. apríla 2023 schválila koncepciu krízového riadenia pre prípadnú civilnú misiu v rámci SBOP v Moldavskej republike. Uvedená misia by sa preto mala zriadiť. |
| --- | --- |

(5)

Rada 5. apríla 2023 schválila koncepciu krízového riadenia pre prípadnú civilnú misiu v rámci SBOP v Moldavskej republike. Uvedená misia by sa preto mala zriadiť.

| (6) | Misia v rámci SBOP v Moldavskej republike bude prebiehať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by narušiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie stanovených v článku 21 zmluvy, |
| --- | --- |

(6)

Misia v rámci SBOP v Moldavskej republike bude prebiehať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by narušiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie stanovených v článku 21 zmluvy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Poslanie

Únia týmto zriaďuje civilnú partnerskú misiu Európskej únie v Moldavskej republike (EUPM Moldova) v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky.

Článok 2

Mandát

1.   Misia EUPM Moldova bude prispievať k posilneniu odolnosti sektora bezpečnosti Moldavskej republiky v oblastiach krízového riadenia a hybridných hrozieb vrátane kybernetickej bezpečnosti a boja proti zahraničnej manipulácii s informáciami a zahraničnému zasahovaniu.

2.   Na tento účel misia EUPM Moldova:

| a) | prispieva k posilneniu moldavských štruktúr krízového riadenia zameraných na sektor bezpečnosti, a to prostredníctvom:






  i) | identifikácie potrieb v oblasti organizácie, odbornej prípravy a vybavenia; |
| --- | --- | --- |

a)

prispieva k posilneniu moldavských štruktúr krízového riadenia zameraných na sektor bezpečnosti, a to prostredníctvom:

i)

identifikácie potrieb v oblasti organizácie, odbornej prípravy a vybavenia;

| ii) | postupného vykonávania navrhovaných opatrení a identifikovaných riešení; |
| --- | --- |

ii)

postupného vykonávania navrhovaných opatrení a identifikovaných riešení;

| b) | pomáha pri posilňovaní odolnosti voči hybridným hrozbám:






  i) | poskytovaním poradenstva na strategickej úrovni v oblasti vypracúvania stratégií a politík boja proti hybridným hrozbám, zahraničnej manipulácii s informáciami a zahraničnému zasahovaniu vrátane dezinformácií, posilňovania kybernetickej bezpečnosti, ako aj ochrany utajovaných skutočností; |
| --- | --- | --- |

b)

pomáha pri posilňovaní odolnosti voči hybridným hrozbám:

i)

poskytovaním poradenstva na strategickej úrovni v oblasti vypracúvania stratégií a politík boja proti hybridným hrozbám, zahraničnej manipulácii s informáciami a zahraničnému zasahovaniu vrátane dezinformácií, posilňovania kybernetickej bezpečnosti, ako aj ochrany utajovaných skutočností;

| ii) | identifikáciou potrieb budovania kapacít v sektore bezpečnosti v oblasti včasného varovania, odhaľovania, identifikácie hrozieb a zodpovedného aktéra, ako aj reakcie na uvedené hrozby; |
| --- | --- |

ii)

identifikáciou potrieb budovania kapacít v sektore bezpečnosti v oblasti včasného varovania, odhaľovania, identifikácie hrozieb a zodpovedného aktéra, ako aj reakcie na uvedené hrozby;

| iii) | prispievaním k vykonávaniu navrhovaných opatrení a identifikovaných riešení; |
| --- | --- |

iii)

prispievaním k vykonávaniu navrhovaných opatrení a identifikovaných riešení;

| c) | podporuje vykonávanie uvedených úloh prostredníctvom projektovej skupiny poskytujúcej cielenú operačnú podporu podľa potreby a v súlade s integrovaným prístupom a podľa možností v úzkej koordinácii s ďalšími aktérmi. |
| --- | --- |

c)

podporuje vykonávanie uvedených úloh prostredníctvom projektovej skupiny poskytujúcej cielenú operačnú podporu podľa potreby a v súlade s integrovaným prístupom a podľa možností v úzkej koordinácii s ďalšími aktérmi.

3.   Do strategického a operačného plánovania, činností a podávania správ misie EUPM Moldova sa plne integruje a aktívne sa v ňom zohľadňuje medzinárodné humanitárne právo, ľudské práva a zásada rodovej rovnosti, ochrana civilného obyvateľstva a programy na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (ďalej len „BR OSN“) č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti, BR OSN č. 2250 (2015) o mládeži, mieri a bezpečnosti a BR OSN č. 1612 (2005) o deťoch v ozbrojených konfliktoch.

Článok 3

Hierarchia velenia a štruktúra

1.   Misia EUPM Moldova má ako operácia krízového riadenia jednotnú hierarchiu velenia.

2.   Misia EUPM Moldova má svoje ústredie v Moldavskej republike.

3.   Misia EUPM Moldova je štruktúrovaná v súlade so svojimi plánovacími dokumentmi.

Článok 4

Veliteľ civilnej operácie

1.   Veliteľom civilnej operácie pre misiu EUPM Moldova je výkonný riaditeľ útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií (ďalej len „CPCC“ – Civilian Planning and Conduct Capability). CPCC je veliteľovi civilnej operácie k dispozícii na účely plánovania a vedenia misie EUPM Moldova.

2.   Veliteľ civilnej operácie velí misii EUPM Moldova a riadi ju na strategickej úrovni, pričom podlieha politickej kontrole a strategickému riadeniu zo strany Politického a bezpečnostného výboru (ďalej len „PBV“) a celkovej právomoci vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoký predstaviteľ“).

3.   Veliteľ civilnej operácie zabezpečuje v súvislosti s vedením operácií riadne a efektívne vykonávanie rozhodnutí Rady a PBV, a to aj tým, že vedúcemu misie vydáva podľa potreby pokyny na strategickej úrovni a poskytuje mu poradenstvo a technickú podporu.

4.   Veliteľ civilnej operácie podáva prostredníctvom vysokého predstaviteľa správy Rade.

5.   Všetok vyslaný personál zostáva v plnom rozsahu pod velením vnútroštátnych orgánov vysielajúceho štátu v súlade s jeho vnútroštátnymi pravidlami alebo dotknutej inštitúcie Únie alebo Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“). Uvedené orgány odovzdajú veliteľovi civilnej operácie operačnú kontrolu (OPCON) nad svojím personálom.

6.   Veliteľ civilnej operácie nesie celkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa zo strany Únie riadne plnila povinnosť starostlivosti.

7.   Veliteľ civilnej operácie a vedúci delegácie EÚ v Moldavskej republike sa podľa potreby navzájom radia.

Článok 5

Vedúci misie

1.   Vedúci misie nesie zodpovednosť za misiu EUPM Moldova, velí jej a riadi ju na mieste pôsobenia. Vedúci misie je priamo zodpovedný veliteľovi civilnej operácie a koná v súlade s jeho pokynmi.

2.   Vedúci misie zastupuje misiu EUPM Moldova v oblasti jej zodpovednosti.

3.   Vedúci misie nesie administratívnu a logistickú zodpovednosť za misiu EUPM Moldova vrátane zodpovednosti za prostriedky, zdroje a informácie, ktoré sa misii EUPM Moldova poskytli. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálu a finančných záležitostí na členov personálu misie EUPM Moldova.

4.   Vedúci misie zodpovedá za disciplinárnu kontrolu personálu misie EUPM Moldova. Disciplinárne konania voči vyslanému personálu vykonávajú vnútroštátne orgány vysielajúceho štátu v súlade s vnútroštátnymi pravidlami, dotknutá inštitúcia Únie alebo ESVČ.

5.   Vedúci misie zabezpečuje náležité zviditeľnenie misie EUPM Moldova.

6.   Bez toho, aby bola dotknutá hierarchia velenia, vedúci delegácie Únie v Moldavskej republike poskytuje usmernenia týkajúce sa miestnej politickej situácie vedúcemu misie.

Článok 6

Personál

1.   Misiu EUPM Moldova tvorí najmä personál, ktorý vyslali členské štáty, inštitúcie Únie alebo ESVČ. Členské štáty, inštitúcie Únie a ESVČ znášajú náklady na každého člena personálu, ktorého vyslali, vrátane nákladov na cestu na miesto nasadenia a späť, miezd, zdravotného poistenia a príspevkov iných ako sú príslušné diéty.

2.   Členský štát, inštitúcia Únie alebo ESVČ, ktoré členov personálu vyslali, zodpovedajú za riešenie akýchkoľvek nárokov súvisiacich s vyslaním, ktoré títo vyslaní členovia personálu uplatnia alebo ktoré sa ich týkajú, a za začatie akéhokoľvek konania voči takýmto osobám.

3.   Misia EUPM Moldova môže tiež na zmluvnom základe zamestnávať medzinárodný a miestny personál, pokiaľ požadované funkcie nemôžu zabezpečovať členovia personálu vyslaní členskými štátmi. V riadne odôvodnených výnimočných prípadoch, keď nie sú k dispozícii vhodní uchádzači z členských štátov, sa podľa potreby môžu na zmluvnom základe zamestnať štátni príslušníci zúčastňujúcich sa tretích štátov.

4.   Podmienky zamestnania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa stanovia v zmluvách medzi misiou EUPM Moldova a dotknutým členom personálu.

Článok 7

Štatút misie EUPM Moldova a jej personálu

Štatút misie EUPM Moldova a jej personálu, podľa potreby aj vrátane výsad, imunít a ďalších záruk potrebných na vykonávanie a plynulý priebeh misie EUPM Moldova, je predmetom dohody uzavretej podľa článku 37 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) a v súlade s postupom stanoveným v článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

Článok 8

Politická kontrola a strategické riadenie

1.   Misiu EUPM Moldova politicky kontroluje a strategicky riadi PBV pod vedením Rady a vysokého predstaviteľa. Rada týmto poveruje PBV, aby prijímal na tento účel príslušné rozhodnutia v súlade s článkom 38 tretím odsekom Zmluvy o EÚ. Uvedené poverenie zahŕňa právomoc vymenovať vedúceho misie na návrh vysokého predstaviteľa a právomoc meniť operačný plán (OPLAN). Rada si ponecháva právomoc rozhodovať o cieľoch a ukončení misie EUPM Moldova. Rozhodnutia PBV týkajúce sa vymenovania vedúceho misie sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   PBV pravidelne podáva Rade správy.

3.   Veliteľ civilnej operácie a vedúci misie pravidelne a podľa potreby podávajú PBV správy o otázkach, za ktoré sú zodpovední.

Článok 9

Účasť tretích štátov

1.   Bez toho, aby bola dotknutá autonómia rozhodovania Únie a jej jednotný inštitucionálny rámec, sa tretie štáty môžu vyzvať, aby prispeli k misii EUPM Moldova za predpokladu, že budú znášať náklady spojené s vyslaním personálu vrátane platov, poistenia proti akémukoľvek riziku, denných dávok a cestovných výdavkov na cestu do Moldavskej republiky a späť a že primerane prispejú na prevádzkové náklady misie EUPM Moldova.

2.   Tretie štáty, ktoré prispievajú k misii EUPM Moldova, majú ohľadne každodenného riadenia uvedenej misie rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty.

3.   Rada týmto poveruje PBV, aby prijímal príslušné rozhodnutia o prijatí navrhovaných príspevkov a zriadil výbor prispievateľov.

4.   Podrobnosti týkajúce sa účasti tretích štátov sa stanovia v dohodách, ktoré sa uzavrú v súlade s článkom 37 Zmluvy o EÚ, a prípadne v ďalších technických dojednaniach. Ak Únia a tretí štát uzavrú alebo uzavreli dohodu, ktorou sa stanovuje rámec účasti tohto tretieho štátu na operáciách krízového riadenia Únie, v kontexte misie EUPM Moldova sa uplatňujú ustanovenia uvedenej dohody.

Článok 10

Bezpečnosť

1.   Veliteľ civilnej operácie riadi plánovanie bezpečnostných opatrení, ktoré vykonáva vedúci misie, a zabezpečuje ich riadne a účinné vykonávanie v rámci misie EUPM Moldova v súlade s článkom 4.

2.   Vedúci misie zodpovedá za bezpečnosť misie EUPM Moldova a za dodržiavanie minimálnych bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa na uvedenú misiu vzťahujú, v súlade s politikou Únie týkajúcou sa bezpečnosti personálu nasadeného mimo Únie v operačnej kapacite podľa hlavy V Zmluvy o EÚ, ako aj za jej podporné nástroje.

3.   Vedúcemu misie pomáha bezpečnostný úradník misie, ktorý mu podáva správy a zároveň udržiava úzke služobné vzťahy s ESVČ.

4.   Personál misie EUPM Moldova sa pred nastúpením do služby zúčastní povinnej bezpečnostnej prípravy v súlade s operačným plánom (OPLAN). Pravidelne tiež absolvuje doškoľovanie na mieste pôsobenia, ktoré organizuje bezpečnostný úradník misie.

5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností EÚ v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (1).

Článok 11

Zložka stáleho monitorovania

Pre misiu EUPM Moldova sa aktivuje zložka stáleho monitorovania.

Článok 12

Právne ustanovenia

V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUPM Moldova právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.

Článok 13

Finančné ustanovenia

1.   Finančná referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUPM Moldova počas štyroch mesiacov nasledujúcich po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia je 3 529 889,20 EUR. O výške finančnej referenčnej sumy na akékoľvek nasledujúce obdobie rozhodne Rada.

2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Účasť fyzických a právnických osôb na zadávaní verejných zákaziek zo strany misie EUPM Moldova je otvorená bez obmedzenia. Okrem toho sa na tovary zakúpené misiou EUPM Moldova nevzťahuje pravidlo pôvodu. Pod podmienkou súhlasu Komisie môže misia EUPM Moldova uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, so zúčastnenými tretími štátmi a s inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUPM Moldova.

3.   Misia EUPM Moldova zodpovedá za plnenie svojho rozpočtu. Misia EUPM Moldova na tento účel podpíše dohodu s Komisiou. Finančné ustanovenia rešpektujú hierarchiu velenia stanovenú v článkoch 3, 4 a 5 a operačné požiadavky misie EUPM Moldova.

4.   Misia EUPM Moldova podáva Komisii, ktorá na ňu dohliada, v plnom rozsahu správy o finančných činnostiach vykonávaných v rámci dohody uvedenej v odseku 3.

5.   Výdavky súvisiace s misiou EUPM Moldova sú oprávnené odo dňa prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 14

Projektová skupina

1.   Misia EUPM Moldova má projektovú skupinu na identifikovanie a vykonávanie projektov. Misia EUPM Moldova podľa potreby uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s misiou EUPM Moldova a na podporu jej cieľov, a v tejto súvislosti poskytuje poradenstvo.

2.   S výhradou odseku 3 je misia EUPM Moldova oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentne dopĺňajú ostatné činnosti misie EUPM Moldova, ak je projekt:

| a) | uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo |
| --- | --- |

a)

uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo

| b) | sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu plnenia mandátu misie EUPM Moldova prostredníctvom úpravy výkazu na žiadosť vedúceho misie. |
| --- | --- |

b)

sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu plnenia mandátu misie EUPM Moldova prostredníctvom úpravy výkazu na žiadosť vedúceho misie.

Misia EUPM Moldova uzavrie s prispievajúcimi štátmi dohodu, ktorá zahŕňa najmä osobitné postupy vybavovania akýchkoľvek sťažností tretích strán týkajúcich sa škôd vzniknutých v dôsledku konania misie EUPM Moldova alebo opomenutia konania z jej strany v súvislosti s využívaním finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli. Prispievajúce štáty v žiadnom prípade neberú Úniu alebo vysokého predstaviteľa na zodpovednosť za konanie misie EUPM Moldova alebo opomenutie konania z jej strany v súvislosti s využívaním finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli.

3.   Finančné príspevky Únie, členských štátov alebo tretích štátov na projektovú skupinu podliehajú súhlasu PBV.

Článok 15

Jednotnosť reakcie Únie a koordinácia

1.   Vysoký predstaviteľ zabezpečuje súlad vykonávania tohto rozhodnutia s vonkajšou činnosťou Únie ako celku vrátane programov pomoci Únie.

2.   Bez toho, aby bola dotknutá hierarchia velenia, vedúcemu misie poskytuje usmernenia týkajúce sa miestnej politickej situácie vedúci delegácie Únie v Moldavskej republike.

3.   Vedúci misie zaistí úzku koordináciu so zástupcami členských štátov a podobne zmýšľajúcich medzinárodných partnerov v Moldavskej republike.

Článok 16

Poskytovanie informácií

1.   Vysoký predstaviteľ je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu, podľa vhodnosti a v súlade s potrebami misie EUPM Moldova, utajované skutočnosti EÚ do stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, ktoré boli vypracované na účely misie EUPM Moldova, v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ.

2.   V prípade špecifickej a okamžitej operačnej potreby je vysoký predstaviteľ oprávnený sprístupniť hostiteľskému štátu akékoľvek utajované skutočnosti EÚ do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ktoré boli vytvorené na účely misie EUPM Moldova, v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ. Na tento účel sa pripravia dohody medzi vysokým predstaviteľom a príslušnými orgánmi hostiteľského štátu.

3.   Vysoký predstaviteľ je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu akékoľvek neutajované dokumenty EÚ, ktoré sa týkajú rokovaní Rady o misii EUPM Moldova a na ktoré sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo podľa článku 6 ods. 1 rokovacieho poriadku Rady (2).

4.   Vysoký predstaviteľ môže právomoci uvedené v odsekoch 1 až 3 tohto článku, ako aj oprávnenie uzatvárať dohody uvedené v odseku 2 tohto článku, delegovať na osoby, ktoré podliehajú jeho právomoci, na veliteľa civilnej operácie a na vedúceho misie v súlade s oddielom VII prílohy VI k rozhodnutiu 2013/488/EÚ.

Článok 17

Začiatok misie EUPM Moldova

1.   Misia EUPM Moldova sa začína vykonávať rozhodnutím Rady dňom, ktorý odporučí veliteľ civilnej operácie misie EUPM Moldova, keď táto misia EUPM Moldova dosiahne počiatočnú operačnú spôsobilosť.

2.   Základný tím misie EUPM Moldova vykoná potrebné prípravy, aby táto misia mohla dosiahnuť počiatočnú operačnú spôsobilosť.

Článok 18

Nadobudnutie účinnosti a trvanie

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uplatňuje sa počas obdobia dvoch rokov od začatia vykonávania misie EUPM Moldova.

V Luxemburgu 24. apríla 2023

Za Radu

predseda

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2009/937/EÚ z 1. decembra 2009, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Rady (Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 35).

2

---

| 25.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 110/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 110/37

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2023/856

z 18. apríla 2023

o žiadosti o registráciu európskej iniciatívy občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network (Prepojenie všetkých európskych hlavných miest a ľudí prostredníctvom vysokorýchlostnej železničnej siete) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/788

[oznámené pod číslom C(2023) 2617]

(Iba holandské znenie je autentické)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/788 zo 17. apríla 2019 o európskej iniciatíve občanov (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 2 a 3,

keďže:

| (1) | Žiadosť o registráciu európskej iniciatívy občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network bola Komisii predložená 10. marca 2023. |
| --- | --- |

(1)

Žiadosť o registráciu európskej iniciatívy občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network bola Komisii predložená 10. marca 2023.

| (2) | Organizátori sformulovali ciele iniciatívy takto: „prepojiť všetky európske hlavné mestá prostredníctvom vysokorýchlostných železničných tratí. Vyzývame Európsku komisiu, aby predložila návrh právne záväzného aktu s cieľom čo najskôr vytvoriť európsku vysokorýchlostnú železničnú sieť. To znamená prepojenie existujúcich vysokorýchlostných železničných sietí a vybudovanie vysokorýchlostných tratí tam, kde zatiaľ nie sú.“ |
| --- | --- |

(2)

Organizátori sformulovali ciele iniciatívy takto: „prepojiť všetky európske hlavné mestá prostredníctvom vysokorýchlostných železničných tratí. Vyzývame Európsku komisiu, aby predložila návrh právne záväzného aktu s cieľom čo najskôr vytvoriť európsku vysokorýchlostnú železničnú sieť. To znamená prepojenie existujúcich vysokorýchlostných železničných sietí a vybudovanie vysokorýchlostných tratí tam, kde zatiaľ nie sú.“

| (3) | V prílohe k iniciatíve sú uvedené ďalšie podrobnosti o predmete, cieľoch a súvislostiach iniciatívy. Vysvetľuje sa v nej, že hoci všetci Európania majú právo voľne sa pohybovať v rámci EÚ, mali by mať možnosť tak urobiť aj bez ohľadu na svoj vek, finančné prostriedky a fyzický alebo duševný stav. Organizátori tvrdia, že hoci má vysokorýchlostná železničná sieť v Európe viac ako 11 500 km, spája najmä mestá v obmedzenom počte členských štátov a že mnohé členské štáty nie sú jej súčasťou. Organizátori sa domnievajú, že by sa mala vytvoriť európska vysokorýchlostná železničná sieť, pretože: i) cestovanie vlakom je udržateľné a bezpečné; ii) vysokorýchlostné vlaky ponúkajú pohodlnú alternatívu k letom na stredné vzdialenosti; iii) vysokorýchlostné vlaky sú inkluzívne a prístupné pre všetkých; iv) vysokorýchlostné spojenia prispievajú k regionálnemu rozvoju a rovnomerne rozloženému hospodárskemu rastu v EÚ; v) vysokorýchlostné železničné trate vedú k väčšej súdržnosti a sú prínosom pre všetkých obyvateľov. Organizátori tvrdia, že na umožnenie bezpečných a udržateľných spojení medzi ľuďmi v Európe je dôležité prepojiť rôzne siete jednotlivých členských štátov a rozšíriť celkovú sieť vzhľadom na rastúci počet cestujúcich. |
| --- | --- |

(3)

V prílohe k iniciatíve sú uvedené ďalšie podrobnosti o predmete, cieľoch a súvislostiach iniciatívy. Vysvetľuje sa v nej, že hoci všetci Európania majú právo voľne sa pohybovať v rámci EÚ, mali by mať možnosť tak urobiť aj bez ohľadu na svoj vek, finančné prostriedky a fyzický alebo duševný stav. Organizátori tvrdia, že hoci má vysokorýchlostná železničná sieť v Európe viac ako 11 500 km, spája najmä mestá v obmedzenom počte členských štátov a že mnohé členské štáty nie sú jej súčasťou. Organizátori sa domnievajú, že by sa mala vytvoriť európska vysokorýchlostná železničná sieť, pretože: i) cestovanie vlakom je udržateľné a bezpečné; ii) vysokorýchlostné vlaky ponúkajú pohodlnú alternatívu k letom na stredné vzdialenosti; iii) vysokorýchlostné vlaky sú inkluzívne a prístupné pre všetkých; iv) vysokorýchlostné spojenia prispievajú k regionálnemu rozvoju a rovnomerne rozloženému hospodárskemu rastu v EÚ; v) vysokorýchlostné železničné trate vedú k väčšej súdržnosti a sú prínosom pre všetkých obyvateľov. Organizátori tvrdia, že na umožnenie bezpečných a udržateľných spojení medzi ľuďmi v Európe je dôležité prepojiť rôzne siete jednotlivých členských štátov a rozšíriť celkovú sieť vzhľadom na rastúci počet cestujúcich.

| (4) | Pokiaľ ide o ciele iniciatívy, Komisia má podľa článkov 170 až 172 zmluvy právomoc predložiť návrh právneho aktu, ktorý prispieva k vytváraniu a rozvoju transeurópskych sietí v oblasti dopravy a podporuje vzájomné prepojenie a interoperabilitu vnútroštátnych sietí. Na základe článku 171 ods. 2 zmluvy musia členské štáty v spolupráci s Komisiou medzi sebou koordinovať politiky uskutočňované na vnútroštátnej úrovni, ktoré môžu mať významný vplyv na dosiahnutie týchto cieľov. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi môže vyvíjať akékoľvek užitočné podnety na podporu tejto koordinácie. Okrem toho článok 172 druhý odsek zmluvy stanovuje, že usmernenia a projekty spoločného záujmu, ktoré sa týkajú územia členského štátu, si vyžadujú schválenie dotknutým členským štátom. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o ciele iniciatívy, Komisia má podľa článkov 170 až 172 zmluvy právomoc predložiť návrh právneho aktu, ktorý prispieva k vytváraniu a rozvoju transeurópskych sietí v oblasti dopravy a podporuje vzájomné prepojenie a interoperabilitu vnútroštátnych sietí. Na základe článku 171 ods. 2 zmluvy musia členské štáty v spolupráci s Komisiou medzi sebou koordinovať politiky uskutočňované na vnútroštátnej úrovni, ktoré môžu mať významný vplyv na dosiahnutie týchto cieľov. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi môže vyvíjať akékoľvek užitočné podnety na podporu tejto koordinácie. Okrem toho článok 172 druhý odsek zmluvy stanovuje, že usmernenia a projekty spoločného záujmu, ktoré sa týkajú územia členského štátu, si vyžadujú schválenie dotknutým členským štátom.

| (5) | Komisia sa domnieva, že žiadna časť iniciatívy nie je zjavne mimo rámca právomocí Komisie predložiť návrh právneho aktu Únie na účely vykonávania zmlúv. |
| --- | --- |

(5)

Komisia sa domnieva, že žiadna časť iniciatívy nie je zjavne mimo rámca právomocí Komisie predložiť návrh právneho aktu Únie na účely vykonávania zmlúv.

| (6) | Týmto záverom nie je dotknuté posúdenie toho, či by v tomto prípade boli splnené konkrétne hmotnoprávne podmienky požadované na to, aby Komisia konala, vrátane dodržania zásad proporcionality a subsidiarity a dodržania základných práv. |
| --- | --- |

(6)

Týmto záverom nie je dotknuté posúdenie toho, či by v tomto prípade boli splnené konkrétne hmotnoprávne podmienky požadované na to, aby Komisia konala, vrátane dodržania zásad proporcionality a subsidiarity a dodržania základných práv.

| (7) | Skupina organizátorov poskytla primerané dôkazy o tom, že spĺňa požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2019/788, a určila kontaktné osoby v súlade s článkom 5 ods. 3 prvým pododsekom uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(7)

Skupina organizátorov poskytla primerané dôkazy o tom, že spĺňa požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2019/788, a určila kontaktné osoby v súlade s článkom 5 ods. 3 prvým pododsekom uvedeného nariadenia.

| (8) | Iniciatíva nepredstavuje zjavné zneužitie práva, nie je zjavne neopodstatnená ani šikanózna, ani nie je zjavne v rozpore s hodnotami Únie uvedenými v článku 2 Zmluvy o Európskej únii ani s právami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(8)

Iniciatíva nepredstavuje zjavné zneužitie práva, nie je zjavne neopodstatnená ani šikanózna, ani nie je zjavne v rozpore s hodnotami Únie uvedenými v článku 2 Zmluvy o Európskej únii ani s právami zakotvenými v Charte základných práv Európskej únie.

| (9) | Iniciatíva s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network by sa preto mala zaregistrovať. |
| --- | --- |

(9)

Iniciatíva s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network by sa preto mala zaregistrovať.

| (10) | Záver, že podmienky registrácie podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/788 sú splnené, neznamená, že Komisia nejakým spôsobom potvrdzuje vecnú správnosť obsahu iniciatívy, za ktorú nesie výlučnú zodpovednosť skupina organizátorov iniciatívy. Obsah iniciatívy vyjadruje len názory skupiny organizátorov a v žiadnom prípade ho nemožno považovať za vyjadrenie názorov Komisie, |
| --- | --- |

(10)

Záver, že podmienky registrácie podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/788 sú splnené, neznamená, že Komisia nejakým spôsobom potvrdzuje vecnú správnosť obsahu iniciatívy, za ktorú nesie výlučnú zodpovednosť skupina organizátorov iniciatívy. Obsah iniciatívy vyjadruje len názory skupiny organizátorov a v žiadnom prípade ho nemožno považovať za vyjadrenie názorov Komisie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Registruje sa európska iniciatíva občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené skupine organizátorov iniciatívy občanov s názvom Connecting all European capitals and people through a high-speed train network, ktorú ako kontaktné osoby zastupujú pani Afryea UITERLOO a pán Rogier VERGOUWEN.

V Štrasburgu 18. apríla 2023

Za Komisiu

Věra JOUROVÁ

podpredsedníčka

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 55.

1

---