# Euroopa Liidu L 67/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 67 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik3. märts 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 67

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik3. märts 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/449, 2. märts 2023, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/450, 25. november 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks, millises järjekorras peavad kesksed vastaspooled maksma määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikes 1 osutatud hüvitist, maksimaalne aastate arv, mille jooksul kõnealused kesksed vastaspooled peavad kasutama osa oma aastakasumist kõnealuste maksete tegemiseks selliste instrumentide omanikele, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, ning maksimaalne kasumiosa, mida kasutatakse kõnealuste maksete tegemiseks (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/451, 25. november 2022, milles täpsustatakse tegureid, mida pädev asutus ja järelevalvekolleegium peavad kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse võtma (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/452, 24. veebruar 2023, millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/453, 2. märts 2023, millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast lähetatud põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/454, 2. märts 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses aine toltrasuriili liigitusega selle jääkide piirnormi järgi loomsetes toiduainetes (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/455, 2. märts 2023, millega parandatakse määrust (EÜ) nr 1480/2004, millega kehtestatakse erireeglid kaupade suhtes, mis saabuvad aladelt, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla, aladele, mis alluvad Küprose Vabariigi valitsuse kontrollile | 41 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/456, 21. veebruar 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa (elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega (
  1
  ) | 43 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/457, 2. märts 2023, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 47 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/458, 1. märts 2023, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt jäetakse heaks kiitmata teatavate toimeainete kasutamine biotsiidides (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/459, 2. märts 2023, millega jäetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 heaks kiitmata olemasoleva toimeaine 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) kasutamine tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/460, 2. märts 2023, millega lükatakse edasi tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  ) | 58 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/449, 2. märts 2023, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/450, 25. november 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks, millises järjekorras peavad kesksed vastaspooled maksma määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikes 1 osutatud hüvitist, maksimaalne aastate arv, mille jooksul kõnealused kesksed vastaspooled peavad kasutama osa oma aastakasumist kõnealuste maksete tegemiseks selliste instrumentide omanikele, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, ning maksimaalne kasumiosa, mida kasutatakse kõnealuste maksete tegemiseks (
  1
  )

1

5

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/451, 25. november 2022, milles täpsustatakse tegureid, mida pädev asutus ja järelevalvekolleegium peavad kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse võtma (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/452, 24. veebruar 2023, millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/453, 2. märts 2023, millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast lähetatud põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/454, 2. märts 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses aine toltrasuriili liigitusega selle jääkide piirnormi järgi loomsetes toiduainetes (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/455, 2. märts 2023, millega parandatakse määrust (EÜ) nr 1480/2004, millega kehtestatakse erireeglid kaupade suhtes, mis saabuvad aladelt, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla, aladele, mis alluvad Küprose Vabariigi valitsuse kontrollile

41

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/456, 21. veebruar 2023, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa (elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega (
  1
  )

1

43

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/457, 2. märts 2023, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

47

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/458, 1. märts 2023, millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt jäetakse heaks kiitmata teatavate toimeainete kasutamine biotsiidides (
  1
  )

1

51

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/459, 2. märts 2023, millega jäetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 heaks kiitmata olemasoleva toimeaine 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) kasutamine tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

54

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/460, 2. märts 2023, millega lükatakse edasi tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  )

1

58

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta määruse (EL) 2023/426 (millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 59 I, 25.2.2023 ) | 60 |
| | * | Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuse (ÜVJP) 2023/432 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 59 I, 25.2.2023 ) | 61 |

Parandused

*

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta määruse (EL) 2023/426 (millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 59 I, 25.2.2023 )

( ELT L 59 I, 25.2.2023 )

60

*

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuse (ÜVJP) 2023/432 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 59 I, 25.2.2023 )

( ELT L 59 I, 25.2.2023 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/449,

2. märts 2023,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 5. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 208/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 208/2014.

| (2) | Nõukogus toimunud läbivaatamise tulemusel tuleks määruse (EL) nr 208/2014 I lisas ajakohastada teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogus toimunud läbivaatamise tulemusel tuleks määruse (EL) nr 208/2014 I lisas ajakohastada teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele.

| (3) | Määrust (EL) nr 208/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) nr 208/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  
  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 208/2014 I lisa B jagu (Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele) asendatakse järgmisega:

„B.   
  Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“) artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad isiku õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigust esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja tegevusetus.

Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 303 tehakse vahet otsustel ja tegevusetusel, mida saab kohtueelse menetluse käigus vaidlustada (esimene lõik), ning otsustel, tegevusel ja tegevusetusel, mida võib kohtus ettevalmistava menetluse käigus arutada (teine lõik). Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 on sätestatud, et uurija ja prokuröri otsuste, tegevuse või tegevusetuse kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 308 on sätestatud, et kaebuse selle kohta, et uurija või prokurör ei pidanud kohtueelses menetluses kinni mõistlikust ajast, võib esitada kõrgema astme prokurörile ja see tuleb läbi vaadata kolme päeva jooksul alates selle esitamisest. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed menetluslikud uurimistoimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artiklite 167–175 kohane vara arestimine ja artiklite 176–178 kohased kinnipidamismeetmed).

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul

2.   Vitali Yuriyovych Zakharchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 19. aprilli 2021. aasta otsus, millega anti korraldus Zakharchenko suhtes eelvangistuse kohaldamiseks, ning Kiievi linna Petšera rajooni kohtu 10. augusti 2021. aasta otsus, millega anti luba korraldada kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 erakorraline kohtulik eeluurimine. Eeluurimiskohtunike kõnealused otsused kinnitavad Zakharchenko kahtlustatava isiku staatust ja rõhutavad, et kahtlusalune varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimise eest.

Lisaks on nõukogul teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Zakharchenko otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Zakharchenko tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale. Lisaks saatis Ukraina 11. mail 2021 Zakharchenko asukoha kindlakstegemise eesmärgil Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mille Venemaa 31. augustil 2021 tagasi lükkas.

Nõukogul on teavet selle kohta, et 9. veebruaril 2022 viidi kohtulik eeluurimine kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 lõpule ning et pärast Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku nõuete täitmist saatis peaprokuratuur 5. augustil 2022 Kiievi linna Petšera rajooni kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Ukraina ametivõimude esitatud teabe kohaselt ei ole Zakharchenko Ukrainas läbiviidavasse kriminaalmenetlusse ise kaitsjat kaasanud ning tema huve esindas talle määratud kaitsja. Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitsja neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Zakharchenko uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Zakharchenkot süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

6.   Viktor Ivanovych Ratushniak

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 19. aprilli 2021. aasta otsus, millega anti korraldus Ratushniaki suhtes eelvangistuse kohaldamiseks, ning Kiievi linna Petšera rajooni kohtu 10. augusti 2021. aasta otsus, millega anti luba korraldada kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 erakorraline kohtulik eeluurimine. Eeluurimiskohtunike kõnealused otsused kinnitavad Ratushniaki kahtlustatava isiku staatust ja rõhutavad, et kahtlusalune varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimise eest.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Ratushniaki otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Ratushniaki tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale. Lisaks saatis Ukraina 11. mail 2021 Ratushniaki asukoha kindlakstegemise eesmärgil Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mille Venemaa 31. augustil 2021 tagasi lükkas.

Nõukogul on teavet selle kohta, et 9. veebruaril 2022 viidi kohtulik eeluurimine kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 lõpule ning et pärast Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku nõuete täitmist saatis peaprokuratuur 5. augustil 2022 Kiievi linna Petšera rajooni kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Ukraina ametivõimude esitatud teabe kohaselt ei ole Ratushniak Ukrainas läbiviidavasse kriminaalmenetlusse ise kaitsjat kaasanud ning tema huve esindas talle määratud kaitsja. Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitsja neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Ratushniak on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Ratushniaki süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendab eelkõige asjaolu, et kaitsjat teavitati 28. märtsil 2019 eeluurimise lõpuleviimisest kriminaalmenetluses nr 42016000000003393 ja tal võimaldati tutvuda materjalidega. Lisaks teavitas Ukraina riiklik korruptsioonivastane büroo Kurchenko kaitsjaid 11. oktoobril 2021 kohtuliku eeluurimise lõpuleviimisest ja neile tutvumise eesmärgil juurdepääsu andmisest kohtuliku eeluurimise materjalidele. Nõukogu sai teavet selle kohta, et Ukraina riiklik korruptsioonivastane büroo esitas ettepaneku kehtestada kaitsja jaoks läbivaatamistähtaeg, et reageerida kaitsja viivitusele kohtuliku eeluurimise materjalide läbivaatamisel. Nõukogu teavitati, et Ukraina Kõrgem Korruptsioonivastane Kohus määras oma 27. juuni 2022. aasta otsuses kaitsjale eeluurimise materjalidega tutvumise lõpuleviimise tähtajaks 1. detsembri 2022 ning pärast seda loetakse kaitsja eeluurimise materjalidega tutvumise õigus teostatuks. Korruptsioonivastane eriprokuratuur saatis 7. detsembril 2022 Ukraina Kõrgemale Korruptsioonivastasele Kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Seoses kriminaalmenetlusega nr 12014160020000076 rahuldas Odessa apellatsioonikohus oma 18. septembri 2020. aasta otsusega prokuröri apellatsioonikaebuse ja määras Kurchenkole ennetava meetme eelvangistuse näol. Samuti märkis kohus, et Kurchenko lahkus Ukrainast 2014. aastal ja tema asukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Kohus järeldas, et Kurchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks eeluurimisorganite eest. 20. detsembril 2021 andis Odessa linna Kiievi rajooni kohus loa korraldada erakorraline kohtulik eeluurimine tagaselja. Lisaks jättis Odessa linna Kiievi rajooni kohus 20. oktoobril 2021 rahuldamata advokaatide apellatsioonkaebuse tühistada prokuröri 27. juuli 2021. aasta resolutsioon kohtuliku eeluurimise peatamise kohta.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Kurchenko otsimiseks. 13. mail 2021 edastas Odessa piirkonna riikliku politsei peaosakond Interpoli Ukraina büroole ja Europolile taotluse avaldada tagaotsimisteade Kurchenko kohta, mis on arutamisel. Nõukogule teatati, et 29. aprillil 2020 saatsid Ukraina ametiasutused Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mis saadeti 28. juulil 2020 täitmata tagasi.

Nõukogu teavitati, et 6. mail 2022 viidi kohtulik eeluurimine kriminaalmenetluses nr 12014160020000076 lõpule ning et Odessa piirkonna prokuratuur saatis 1. augustil 2022 Odessa linna Prõmorski rajooni kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Kurchenko on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et Odessa apellatsioonikohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Kurchenkot süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.“

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/450,

25. november 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks, millises järjekorras peavad kesksed vastaspooled maksma määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikes 1 osutatud hüvitist, maksimaalne aastate arv, mille jooksul kõnealused kesksed vastaspooled peavad kasutama osa oma aastakasumist kõnealuste maksete tegemiseks selliste instrumentide omanikele, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, ning maksimaalne kasumiosa, mida kasutatakse kõnealuste maksete tegemiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132, (1) eriti selle artikli 20 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleb tagada, et kohustusi täitvaid kliirivaid liikmeid, kellel on õigus saada määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikes 1 osutatud hüvitist, koheldakse õiglaselt. Kui hüvitise maksmisel kasutatakse rahamaksete ja selliste instrumentide jaotust, millega tunnustatakse nõuet tulevase kasumi suhtes, peaks rahamaksete ja selliste instrumentide jaotus olema kõigi kohustusi täitvate kliirivate liikmete puhul, kellele tuleb hüvitist maksta, ühesugune. |
| --- | --- |

(1)

Tuleb tagada, et kohustusi täitvaid kliirivaid liikmeid, kellel on õigus saada määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikes 1 osutatud hüvitist, koheldakse õiglaselt. Kui hüvitise maksmisel kasutatakse rahamaksete ja selliste instrumentide jaotust, millega tunnustatakse nõuet tulevase kasumi suhtes, peaks rahamaksete ja selliste instrumentide jaotus olema kõigi kohustusi täitvate kliirivate liikmete puhul, kellele tuleb hüvitist maksta, ühesugune.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikele 1 võib keskse vastaspoole pädev asutus nõuda, et keskne vastaspool hüvitaks kliirivatele liikmetele kahju, emiteerides instrumente, millega tunnustatakse nõuet kõnealuse keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes. Selliste instrumentide emiteerimine ja sellest tulenevad nõuded keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes ei tohiks siiski ohustada keskse vastaspoole elujõulisust ja suutlikkust rahuldada oma investeerimisvajadusi ega vähendada keskse vastaspoole atraktiivsust oma aktsionäride ja välisinvestorite jaoks pika aja jooksul. Selle riski vähendamiseks on asjakohane sätestada, et aastased nõuded keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes ei tohiks ületada 70 % keskse vastaspoole aastakasumist ning et selliste instrumentide ja nõuete kehtivusaeg ei tohiks ületada kümmet aastat. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikele 1 võib keskse vastaspoole pädev asutus nõuda, et keskne vastaspool hüvitaks kliirivatele liikmetele kahju, emiteerides instrumente, millega tunnustatakse nõuet kõnealuse keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes. Selliste instrumentide emiteerimine ja sellest tulenevad nõuded keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes ei tohiks siiski ohustada keskse vastaspoole elujõulisust ja suutlikkust rahuldada oma investeerimisvajadusi ega vähendada keskse vastaspoole atraktiivsust oma aktsionäride ja välisinvestorite jaoks pika aja jooksul. Selle riski vähendamiseks on asjakohane sätestada, et aastased nõuded keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes ei tohiks ületada 70 % keskse vastaspoole aastakasumist ning et selliste instrumentide ja nõuete kehtivusaeg ei tohiks ületada kümmet aastat.

| (3) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (4) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikes 1 osutatud hüvitise maksmise järjekord

1.   Keskne vastaspool, kes peab oma pädeva asutuse nõudel maksma vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 20 lõikele 1 kohustusi täitvale kliirivatele liikmetele hüvitist, hüvitab neile kliirivatele liikmetele kahju pari passu.

2.   Keskne vastaspool, kes peab oma pädeva asutuse nõudel maksma kohustusi täitvatele kliirivatele liikmetele hüvitist nii rahas kui ka selliste instrumentide emiteerimise kaudu, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, kasutab selle kindlaksmääramisel, millised kõnealuse hüvitise osad jaotatakse rahalise ja millised mitterahalise hüvitisena, täpselt sama jaotusskeemi kõigi kohustusi täitvate kliirivate liikmete puhul.

3.   Kõik kasumi ülekandmise lepingud, mis võivad kahjustada kasumitaset, taasintegreeritakse keskse vastaspoole kasumisummasse.

Artikkel 2

Selline maksimaalne osa keskse vastaspoole aastakasumist, mida kasutatakse maksete tegemiseks seoses instrumentidega, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes

Aastased hüvitismaksed, mida keskne vastaspool peab tegema vastavalt instrumentidele, millega tunnustatakse nõuet tema tulevase kasumi suhtes ja mis on emiteeritud igale kohustusi täitvale mõjutatud kliirivale liikmele, ei tohi igal majandusaastal ületada 70 % kõnealuse keskse vastaspoole aastakasumist.

Artikkel 3

Maksimaalne aastate arv, mille jooksul omanikul on õigus saada keskselt vastaspoolelt makseid kuni kahju hüvitamiseni

Selliste aastate arv, mille jooksul instrument, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, annab omanikule õiguse saada keskselt vastaspoolelt igal aastal makseid kuni kahju hüvitamiseni, ei tohi ületada kümmet aastat.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 22, 22.1.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

2

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/7

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/451,

25. november 2022,

milles täpsustatakse tegureid, mida pädev asutus ja järelevalvekolleegium peavad kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse võtma

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole kapitalistruktuuri ja riskiprofiili, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas finantsseisundi taastamise kava on asjakohane, et tagada keskse vastaspoole rahaliste vahendite adekvaatsus, sealhulgas vajaduse korral keskse vastaspoole õigeaegne rekapitaliseerimine, eelrahastatud vahendite täiendamine ning mis tahes rahastamis- ja likviidsuspuudujäägi kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(1)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole kapitalistruktuuri ja riskiprofiili, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas finantsseisundi taastamise kava on asjakohane, et tagada keskse vastaspoole rahaliste vahendite adekvaatsus, sealhulgas vajaduse korral keskse vastaspoole õigeaegne rekapitaliseerimine, eelrahastatud vahendite täiendamine ning mis tahes rahastamis- ja likviidsuspuudujäägi kõrvaldamine.

| (2) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole kaskaadi põhimõtet, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas kõnealuse keskse vastaspoole kaskaadi põhimõtte struktuur ja kahju jaotamise eeskirjad on asjakohased, et tulla toime kõigi kavandatud kohustuste mittetäitmisest tingitud kahju stsenaariumidega, ning kas selline kahju jaotamine on õiguslikult täitmisele pööratav. |
| --- | --- |

(2)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole kaskaadi põhimõtet, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas kõnealuse keskse vastaspoole kaskaadi põhimõtte struktuur ja kahju jaotamise eeskirjad on asjakohased, et tulla toime kõigi kavandatud kohustuste mittetäitmisest tingitud kahju stsenaariumidega, ning kas selline kahju jaotamine on õiguslikult täitmisele pööratav.

| (3) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole organisatsioonilise struktuuri keerukust, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas keskse vastaspoole omandistruktuur ja juhtimiskord on piisavalt selged ja rakendatavad, et kinnitada finantsseisundi taastamise kava teostatavust ja tagada finantsseisundi taastamise meetmete sujuv rakendamine. |
| --- | --- |

(3)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole organisatsioonilise struktuuri keerukust, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas keskse vastaspoole omandistruktuur ja juhtimiskord on piisavalt selged ja rakendatavad, et kinnitada finantsseisundi taastamise kava teostatavust ja tagada finantsseisundi taastamise meetmete sujuv rakendamine.

| (4) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole tegevuse asendatavust, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kuidas kõnealuse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kavas nähakse ette, et kõiki keskse vastaspoole kliirimisteenuseid või osa neist võiksid osutada teised liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled või tunnustatud kolmanda riigi kesksed vastaspooled, et maandada reaalmajanduse ja finantsstabiilsuse seisukohast oluliste teenuste katkemise riski. |
| --- | --- |

(4)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole tegevuse asendatavust, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kuidas kõnealuse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kavas nähakse ette, et kõiki keskse vastaspoole kliirimisteenuseid või osa neist võiksid osutada teised liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled või tunnustatud kolmanda riigi kesksed vastaspooled, et maandada reaalmajanduse ja finantsstabiilsuse seisukohast oluliste teenuste katkemise riski.

| (5) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole riskiprofiili, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma selle keskse vastaspoole äriomadusi ning juhtimis- ja õiguslikke riske, et hinnata, kas kõnealune keskne vastaspool suudab võtta finantsseisundi taastamise kavas esitatud meetmeid kiiresti ja tõhusalt, olenemata keskse vastaspoole eripärast. |
| --- | --- |

(5)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole riskiprofiili, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma selle keskse vastaspoole äriomadusi ning juhtimis- ja õiguslikke riske, et hinnata, kas kõnealune keskne vastaspool suudab võtta finantsseisundi taastamise kavas esitatud meetmeid kiiresti ja tõhusalt, olenemata keskse vastaspoole eripärast.

| (6) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole valmisolekut tulla toime stressiga, mis ohustaks keskse vastaspoole elujõulisust, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma finantsseisundi taastamise kavas esitatud stsenaariumide ja näitajate asjakohasust, võttes arvesse kõnealuse keskse vastaspoole eripära, et tagada keskse vastaspoole valmisoleku taseme usaldusväärsus sellise stressiga toimetulekuks. |
| --- | --- |

(6)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole valmisolekut tulla toime stressiga, mis ohustaks keskse vastaspoole elujõulisust, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma finantsseisundi taastamise kavas esitatud stsenaariumide ja näitajate asjakohasust, võttes arvesse kõnealuse keskse vastaspoole eripära, et tagada keskse vastaspoole valmisoleku taseme usaldusväärsus sellise stressiga toimetulekuks.

| (7) | Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole ärimudelit, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas kriitilised funktsioonid on finantsseisundi taastamise kavas kindlaks tehtud sobival viisil ja kuidas on finantsseisundi taastamise kavas ette nähtud varade või äriliinide müük, et prognoosida finantsseisundi taastamise kava aktiveerimise mõju kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele ning tegevuse edasiandmise korrale. |
| --- | --- |

(7)

Võttes keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava hindamisel arvesse keskse vastaspoole ärimudelit, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas kriitilised funktsioonid on finantsseisundi taastamise kavas kindlaks tehtud sobival viisil ja kuidas on finantsseisundi taastamise kavas ette nähtud varade või äriliinide müük, et prognoosida finantsseisundi taastamise kava aktiveerimise mõju kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele ning tegevuse edasiandmise korrale.

| (8) | Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju teatavatele üksustele seoses teabevahetusega, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamismenetluste asjakohasust, et jagada teavet võimalikult läbipaistvalt ja juhtida võimalikke keskse vastaspoole raskustest tingitud negatiivseid turureaktsioone. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju teatavatele üksustele seoses teabevahetusega, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamismenetluste asjakohasust, et jagada teavet võimalikult läbipaistvalt ja juhtida võimalikke keskse vastaspoole raskustest tingitud negatiivseid turureaktsioone.

| (9) | Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju kliirivatele liikmetele, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kuidas keskne vastaspool hindab oma kliiriva liikmeskonna keerukust, et prognoosida finantsseisundi taastamise kava mõju kliirivate liikmete klientidele ja kaudsetele klientidele, ning võtma arvesse nende lepingulisi kohustusi finantsseisundi taastamise mis tahes stsenaariumi korral. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju kliirivatele liikmetele, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kuidas keskne vastaspool hindab oma kliiriva liikmeskonna keerukust, et prognoosida finantsseisundi taastamise kava mõju kliirivate liikmete klientidele ja kaudsetele klientidele, ning võtma arvesse nende lepingulisi kohustusi finantsseisundi taastamise mis tahes stsenaariumi korral.

| (10) | Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju seotud turutaristutele, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete rakendamine võib mõjutada seotud taristu toimimist, et nõuetekohaselt hinnata finantsseisundi taastamise kava mõju koostalitlusvõime seisukohast. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju seotud turutaristutele, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma, kas keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise meetmete rakendamine võib mõjutada seotud taristu toimimist, et nõuetekohaselt hinnata finantsseisundi taastamise kava mõju koostalitlusvõime seisukohast.

| (11) | Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju keskse vastaspoole teenindatavatele finantsturgudele, sealhulgas kauplemiskohtadele, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma mis tahes seost kõnealuse keskse vastaspoole kauplemiskohtadega, et prognoosida finantsseisundi taastamise meetmete mis tahes olulist mõju kauplemiskoha suutlikkusele töödelda tehinguid või kehtestada hindu. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju keskse vastaspoole teenindatavatele finantsturgudele, sealhulgas kauplemiskohtadele, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid kaaluma mis tahes seost kõnealuse keskse vastaspoole kauplemiskohtadega, et prognoosida finantsseisundi taastamise meetmete mis tahes olulist mõju kauplemiskoha suutlikkusele töödelda tehinguid või kehtestada hindu.

| (12) | Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindama finantsseisundi taastamise meetmete mõju üksustele, kes on oluliselt seotud kõnealuse keskse vastaspoole, kliirivate liikmete ja finantsturutaristutega, et võtta arvesse finantsseisundi taastamise kava aktiveerimisest tuleneda võivat mis tahes edasikandumisriski. Samuti peaksid nad kaaluma finantsseisundi taastamise kavas kehtestatud stiimulite asjakohasust, tagamaks, et finantsseisundi taastamise meetmed ja kahju jaotamise vahendid tõenäoliselt optimeerivad finantsseisundi eduka taastamise tõenäosust, jaotades kulud õiglaselt ja proportsionaalselt kõnealuse keskse vastaspoole aktsionäride, kliirivate liikmete ja nende klientide vahel. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava mõju mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile, peaksid pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindama finantsseisundi taastamise meetmete mõju üksustele, kes on oluliselt seotud kõnealuse keskse vastaspoole, kliirivate liikmete ja finantsturutaristutega, et võtta arvesse finantsseisundi taastamise kava aktiveerimisest tuleneda võivat mis tahes edasikandumisriski. Samuti peaksid nad kaaluma finantsseisundi taastamise kavas kehtestatud stiimulite asjakohasust, tagamaks, et finantsseisundi taastamise meetmed ja kahju jaotamise vahendid tõenäoliselt optimeerivad finantsseisundi eduka taastamise tõenäosust, jaotades kulud õiglaselt ja proportsionaalselt kõnealuse keskse vastaspoole aktsionäride, kliirivate liikmete ja nende klientide vahel.

| (13) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (14) | ESMA töötas käesoleva määruse aluseks oleva tehniliste standardite eelnõu välja koostöös Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga. ESMA korraldas avalikud konsultatsioonid regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsis võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsis nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 (2) kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(14)

ESMA töötas käesoleva määruse aluseks oleva tehniliste standardite eelnõu välja koostöös Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga. ESMA korraldas avalikud konsultatsioonid regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsis võimalikku asjaomast kulu ja tulu ning küsis nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 37 (2) kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Keskse vastaspoole kapitalistruktuuri ja finantsriski hindamine

Hinnates keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses keskse vastaspoole kapitalistruktuuri ja finantsriskiga, võtavad pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas on vastuolusid keskse vastaspoole kapitalistruktuuri ja finantsseisundi taastamise meetmete vahel, mille eesmärk on tagada keskse vastaspoole õigeaegne rekapitaliseerimine, kui tema kapitalitase langeb allapoole teatamiskünnist või kapitalinõudeid; |
| --- | --- |

a)

kas on vastuolusid keskse vastaspoole kapitalistruktuuri ja finantsseisundi taastamise meetmete vahel, mille eesmärk on tagada keskse vastaspoole õigeaegne rekapitaliseerimine, kui tema kapitalitase langeb allapoole teatamiskünnist või kapitalinõudeid;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavas on nõuetekohaselt arvesse võetud määruse (EL) 2021/23 artikli 9 lõikes 14 osutatud eelrahastatud sihtotstarbeliste omavahendite lisasummat; |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavas on nõuetekohaselt arvesse võetud määruse (EL) 2021/23 artikli 9 lõikes 14 osutatud eelrahastatud sihtotstarbeliste omavahendite lisasummat;

| c) | kas kliiritud toodete liike arvesse võttes on finantsseisundi taastamise kava meetmed hästi kavandatud, teostatavad, usaldusväärsed ja kesksele vastaspoolele sobivad, et:






  i) | taastada keskse vastaspoole sobitatud portfell ja kapital; |
| --- | --- | --- |

c)

kas kliiritud toodete liike arvesse võttes on finantsseisundi taastamise kava meetmed hästi kavandatud, teostatavad, usaldusväärsed ja kesksele vastaspoolele sobivad, et:

i)

taastada keskse vastaspoole sobitatud portfell ja kapital;

| ii) | täiendada eelrahastatud vahendeid; |
| --- | --- |

ii)

täiendada eelrahastatud vahendeid;

| iii) | säilitada juurdepääs piisavatele likviidsusallikatele; |
| --- | --- |

iii)

säilitada juurdepääs piisavatele likviidsusallikatele;

| iv) | säilitada või taastada keskse vastaspoole rahaline elujõulisus ja usaldusväärsus, rakendades teatavaid finantsseisundi taastamise vahendeid või meetmeid, sealhulgas selliseid kahju jaotamise vahendeid nagu finantsseisundi taastamisel sissenõutavad rahalised maksed, keskse vastaspoole poolt kohustusi täitvatele kliirivatele liikmetele makstava tulu väärtuse vähendamine, positsioonide jaotamine ja muud likviidsusmeetmed; |
| --- | --- |

iv)

säilitada või taastada keskse vastaspoole rahaline elujõulisus ja usaldusväärsus, rakendades teatavaid finantsseisundi taastamise vahendeid või meetmeid, sealhulgas selliseid kahju jaotamise vahendeid nagu finantsseisundi taastamisel sissenõutavad rahalised maksed, keskse vastaspoole poolt kohustusi täitvatele kliirivatele liikmetele makstava tulu väärtuse vähendamine, positsioonide jaotamine ja muud likviidsusmeetmed;

| d) | kas finantsseisundi taastamise kava meetmeid on nõuetekohaselt testitud, et jaotamine ja hinnaleidmine oleksid võimalikud; |
| --- | --- |

d)

kas finantsseisundi taastamise kava meetmeid on nõuetekohaselt testitud, et jaotamine ja hinnaleidmine oleksid võimalikud;

| e) | kas finantsseisundi taastamise kava meetmed ja punkti c alapunktis iv osutatud vahendid on piisavalt usaldusväärsed ja kiiresti kättesaadavad nii idiosünkraatiliste kui ka kogu süsteemi hõlmavate taastesündmuste korral; |
| --- | --- |

e)

kas finantsseisundi taastamise kava meetmed ja punkti c alapunktis iv osutatud vahendid on piisavalt usaldusväärsed ja kiiresti kättesaadavad nii idiosünkraatiliste kui ka kogu süsteemi hõlmavate taastesündmuste korral;

| f) | kas finantsseisundi taastamise kavas on sätestatud kord nii rahastamispuudujäägi kui ka ajutise likviidsuspuudujäägi kõrvaldamiseks ning määratud kindlaks kesksele vastaspoolele kättesaadavad likviidsuskokkulepped; |
| --- | --- |

f)

kas finantsseisundi taastamise kavas on sätestatud kord nii rahastamispuudujäägi kui ka ajutise likviidsuspuudujäägi kõrvaldamiseks ning määratud kindlaks kesksele vastaspoolele kättesaadavad likviidsuskokkulepped;

| g) | kas finantsseisundi taastamise kava meetmete puhul võetakse arvesse tagatismudelit ja tagatisprotsesse ning tagatisraamistikku, sealhulgas keskse vastaspoole aktsepteeritud tagatiste ja tagatise väärtuskärbete loetelu, eelkõige kõike järgmist:






  i) | keskse vastaspoole võetud tagatiste maksimaalne summa; |
| --- | --- | --- |

g)

kas finantsseisundi taastamise kava meetmete puhul võetakse arvesse tagatismudelit ja tagatisprotsesse ning tagatisraamistikku, sealhulgas keskse vastaspoole aktsepteeritud tagatiste ja tagatise väärtuskärbete loetelu, eelkõige kõike järgmist:

i)

keskse vastaspoole võetud tagatiste maksimaalne summa;

| ii) | asjakohasel juhul keskse vastaspoole iga tagatisfondi puhul nõutavad maksimaalsed sissemaksed; |
| --- | --- |

ii)

asjakohasel juhul keskse vastaspoole iga tagatisfondi puhul nõutavad maksimaalsed sissemaksed;

| iii) | hinnang suurima kogusumma kohta, mis tuleb maksekohustustena tasuda ühel päeval, kui üks või kaks suurimat kliirivat liiget ja nende sidusettevõtjad ei täida oma kohustusi äärmuslikes, kuid usutavates turutingimustes; |
| --- | --- |

iii)

hinnang suurima kogusumma kohta, mis tuleb maksekohustustena tasuda ühel päeval, kui üks või kaks suurimat kliirivat liiget ja nende sidusettevõtjad ei täida oma kohustusi äärmuslikes, kuid usutavates turutingimustes;

| iv) | võimalus kanda ressursse või likviidsust üle ühelt äriliinilt teisele; |
| --- | --- |

iv)

võimalus kanda ressursse või likviidsust üle ühelt äriliinilt teisele;

| h) | kas finantsseisundi taastamise kavas on ette nähtud alaliste keskpanga vahendite kasutamine ja selgelt kindlaks määratud varad, mille puhul eeldatakse, et need kvalifitseeruvad keskpanga vahendite tingimuste kohaselt tagatiseks. |
| --- | --- |

h)

kas finantsseisundi taastamise kavas on ette nähtud alaliste keskpanga vahendite kasutamine ja selgelt kindlaks määratud varad, mille puhul eeldatakse, et need kvalifitseeruvad keskpanga vahendite tingimuste kohaselt tagatiseks.

Artikkel 2

Keskse vastaspoole kaskaadi põhimõtte hindamine

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses keskse vastaspoole kaskaadi põhimõttega, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas kaskaadi põhimõte ja erinevad kahju edasikandumise viisid on selgelt kindlaks määratud ning kas mis tahes kahju tagajärjed on modelleeritud kooskõlas kahju jaotamise eeskirjadega, sealhulgas keskse vastaspoole ja tema kliirivate liikmete vahel sõlmitud kokkulepetega ning keskse vastaspoole üldise riskijuhtimise raamistikuga, näiteks keskse vastaspoole reeglistikuga; |
| --- | --- |

a)

kas kaskaadi põhimõte ja erinevad kahju edasikandumise viisid on selgelt kindlaks määratud ning kas mis tahes kahju tagajärjed on modelleeritud kooskõlas kahju jaotamise eeskirjadega, sealhulgas keskse vastaspoole ja tema kliirivate liikmete vahel sõlmitud kokkulepetega ning keskse vastaspoole üldise riskijuhtimise raamistikuga, näiteks keskse vastaspoole reeglistikuga;

| b) | kas kaskaadi täitmisele pööratavuse tagamiseks on hinnatud ja käsitletud asjakohaseid õiguslikke riske, sealhulgas seoses kolmandate riikide jurisdiktsioonides asuvate kliirivate liikmetega. |
| --- | --- |

b)

kas kaskaadi täitmisele pööratavuse tagamiseks on hinnatud ja käsitletud asjakohaseid õiguslikke riske, sealhulgas seoses kolmandate riikide jurisdiktsioonides asuvate kliirivate liikmetega.

Artikkel 3

Keskse vastaspoole organisatsioonilise struktuuri hindamine

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses organisatsioonilise struktuuri keerukuse tasemega, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas keskse vastaspoole omandistruktuur võib mõjutada finantsseisundi taastamise kava; |
| --- | --- |

a)

kas keskse vastaspoole omandistruktuur võib mõjutada finantsseisundi taastamise kava;

| b) | kuidas keskse vastaspoole omandistruktuur kajastub keskse vastaspoole stimuleerimisstruktuurides või otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

b)

kuidas keskse vastaspoole omandistruktuur kajastub keskse vastaspoole stimuleerimisstruktuurides või otsustusprotsessides;

| c) | kuidas finantsseisundi taastamise kava nõuded omanike kohta võivad mõjutada finantsseisundi taastamise kava, sealhulgas juhul, kui lepingulised emaettevõtja või konsolideerimisgrupi toetuse lepingud on maksevõime taastekava osa, ning hinnates eelkõige järgmist:






  i) | sellise toetuse usaldusväärsus ja täidetavus; |
| --- | --- | --- |

c)

kuidas finantsseisundi taastamise kava nõuded omanike kohta võivad mõjutada finantsseisundi taastamise kava, sealhulgas juhul, kui lepingulised emaettevõtja või konsolideerimisgrupi toetuse lepingud on maksevõime taastekava osa, ning hinnates eelkõige järgmist:

i)

sellise toetuse usaldusväärsus ja täidetavus;

| ii) | kas finantsseisundi taastamise kavas võetakse nõuetekohaselt arvesse ja käsitletakse juhtumeid, kus selliseid toetuslepinguid ei ole võimalik täita; |
| --- | --- |

ii)

kas finantsseisundi taastamise kavas võetakse nõuetekohaselt arvesse ja käsitletakse juhtumeid, kus selliseid toetuslepinguid ei ole võimalik täita;

| d) | kas keskse vastaspoole seoseid sama konsolideerimisgrupi mis tahes üksusega on piisavalt hinnatud, tagamaks, et võetakse arvesse võimalikku edasikandumisriski, mis võib tekkida konsolideerimisgrupi mis tahes äriühingu majandusraskuste või kohustuste mittetäitmise korral, ning kuidas need seosed võivad mõjutada finantsseisundi taastamise kava meetmete rakendatavust; |
| --- | --- |

d)

kas keskse vastaspoole seoseid sama konsolideerimisgrupi mis tahes üksusega on piisavalt hinnatud, tagamaks, et võetakse arvesse võimalikku edasikandumisriski, mis võib tekkida konsolideerimisgrupi mis tahes äriühingu majandusraskuste või kohustuste mittetäitmise korral, ning kuidas need seosed võivad mõjutada finantsseisundi taastamise kava meetmete rakendatavust;

| e) | kas finantsseisundi taastamise kava heakskiitmise ning sellise kava koostamise ja rakendamise eest vastutavate isikute organisatsioonis kindlaksmääramise põhimõtted ja menetlused on sobivad, selged ja mõistlikud; |
| --- | --- |

e)

kas finantsseisundi taastamise kava heakskiitmise ning sellise kava koostamise ja rakendamise eest vastutavate isikute organisatsioonis kindlaksmääramise põhimõtted ja menetlused on sobivad, selged ja mõistlikud;

| f) | kas finantsseisundi taastamise kava on kooskõlas keskse vastaspoole üldjuhtimise struktuuriga ning keskse vastaspoole otsustusprotsesside ja sisejuhtimisega; |
| --- | --- |

f)

kas finantsseisundi taastamise kava on kooskõlas keskse vastaspoole üldjuhtimise struktuuriga ning keskse vastaspoole otsustusprotsesside ja sisejuhtimisega;

| g) | kas keskse vastaspoole sisekorralduse keerukus võib takistada õigeaegset tegutsemist või kas protsessid kulgevad tõenäoliselt tõhusalt selgete otsustusahelate ja selgelt määratletud vastutusaladega; |
| --- | --- |

g)

kas keskse vastaspoole sisekorralduse keerukus võib takistada õigeaegset tegutsemist või kas protsessid kulgevad tõenäoliselt tõhusalt selgete otsustusahelate ja selgelt määratletud vastutusaladega;

| h) | kas finantsseisundi taastamise kava on menetluste ja tegevuskavade, sealhulgas otsustusprotsesside menetluste, finantsseisundi taastamise kava protsessiga seotud isikute üksikasjalike kontaktlehtede, kaugjuurdepääsu võimaluste ja otsusetegijate juurdepääsu osas selge ja teostatav, ning kas finantsseisundi taastamise kavas on ette nähtud menetlused võtmeisikutele juurdepääsuks nii kohapeal kui ka mujal; |
| --- | --- |

h)

kas finantsseisundi taastamise kava on menetluste ja tegevuskavade, sealhulgas otsustusprotsesside menetluste, finantsseisundi taastamise kava protsessiga seotud isikute üksikasjalike kontaktlehtede, kaugjuurdepääsu võimaluste ja otsusetegijate juurdepääsu osas selge ja teostatav, ning kas finantsseisundi taastamise kavas on ette nähtud menetlused võtmeisikutele juurdepääsuks nii kohapeal kui ka mujal;

| i) | kas finantsseisundi taastamise kava on vajaduse korral tulemuslikult kaasatud keskse vastaspoole tegevuseeskirjadesse; |
| --- | --- |

i)

kas finantsseisundi taastamise kava on vajaduse korral tulemuslikult kaasatud keskse vastaspoole tegevuseeskirjadesse;

| j) | kas keskne vastaspool on kehtestanud asjakohased eeskirjad ja menetlused, et korrapäraselt testida finantsseisundi taastamise kava oma kliirivate liikmetega ning võimaluse korral teha kindlaks nende kliendid ja kaudsed kliendid. |
| --- | --- |

j)

kas keskne vastaspool on kehtestanud asjakohased eeskirjad ja menetlused, et korrapäraselt testida finantsseisundi taastamise kava oma kliirivate liikmetega ning võimaluse korral teha kindlaks nende kliendid ja kaudsed kliendid.

Artikkel 4

Keskse vastaspoole tegevuse asendatavuse hindamine

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses keskse vastaspoole tegevuse asendatavusega, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas finantsseisundi taastamise kavas on arvesse võetud seda, kas teised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (3) artikli 14 või 25 alusel tegevusloa saanud või tunnustatud kesksed vastaspooled osutavad mõningaid või kõiki keskse vastaspoole osutatavaid kliirimisteenuseid; |
| --- | --- |

a)

kas finantsseisundi taastamise kavas on arvesse võetud seda, kas teised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (3) artikli 14 või 25 alusel tegevusloa saanud või tunnustatud kesksed vastaspooled osutavad mõningaid või kõiki keskse vastaspoole osutatavaid kliirimisteenuseid;

3

| b) | mil määral esitatakse finantsseisundi taastamise kavas kesksele vastaspoolele kättesaadavat teavet kasutades üksikasjad selle kohta, kuidas on kindlaks tehtud teise keskse vastaspoole osutatavad kliirimisteenused ja kas teine keskne vastaspool on neid teenuseid osutanud juba varem või on need uued kliirimisteenused; |
| --- | --- |

b)

mil määral esitatakse finantsseisundi taastamise kavas kesksele vastaspoolele kättesaadavat teavet kasutades üksikasjad selle kohta, kuidas on kindlaks tehtud teise keskse vastaspoole osutatavad kliirimisteenused ja kas teine keskne vastaspool on neid teenuseid osutanud juba varem või on need uued kliirimisteenused;

| c) | kas finantsseisundi taastamise kavas on ette nähtud tehingute ülekantavus või mittekriitilise tähtsusega tegevuste osaline või täielik üleandmine teisele teenuseosutajale ning






  i) | kas kesksele vastaspoolele kättesaadava teabe põhjal on esitatud hinnang selle võimaluse elujõulisuse kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

kas finantsseisundi taastamise kavas on ette nähtud tehingute ülekantavus või mittekriitilise tähtsusega tegevuste osaline või täielik üleandmine teisele teenuseosutajale ning

i)

kas kesksele vastaspoolele kättesaadava teabe põhjal on esitatud hinnang selle võimaluse elujõulisuse kohta;

| ii) | kuidas võetakse finantsseisundi taastamise kavas arvesse olukorda, kus sellise tehingute ülekantavuse rakendamine või mittekriitilise tähtsusega tegevuse ülekandmine ei ole võimalik. |
| --- | --- |

ii)

kuidas võetakse finantsseisundi taastamise kavas arvesse olukorda, kus sellise tehingute ülekantavuse rakendamine või mittekriitilise tähtsusega tegevuse ülekandmine ei ole võimalik.

Artikkel 5

Keskse vastaspoole riskiprofiili hindamine

1.   Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses keskse vastaspoole riskiprofiiliga, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava üldiselt hõlmab ja sisaldab asjakohaseid meetmeid, et käsitleda eri liiki riske ja nende usutavaid kombinatsioone, mille tõttu võib olla vaja kasutada artikli 1 punkti c alapunktis iv osutatud finantsseisundi taastamise vahendeid; |
| --- | --- |

a)

kas keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava üldiselt hõlmab ja sisaldab asjakohaseid meetmeid, et käsitleda eri liiki riske ja nende usutavaid kombinatsioone, mille tõttu võib olla vaja kasutada artikli 1 punkti c alapunktis iv osutatud finantsseisundi taastamise vahendeid;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavas hinnatakse ja maandatakse nii kesksest vastaspoolest kui ka muudest üksustest ja teenuseosutajatest, kellele keskne vastaspool on avatud, sealhulgas kliirimisest, investeerimisest, hoidmisest ja maksetest tulenevat häirete riski; |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavas hinnatakse ja maandatakse nii kesksest vastaspoolest kui ka muudest üksustest ja teenuseosutajatest, kellele keskne vastaspool on avatud, sealhulgas kliirimisest, investeerimisest, hoidmisest ja maksetest tulenevat häirete riski;

| c) | kas finantsseisundi taastamise kavas võetakse arvesse keskse vastaspoole äritegevuse laadi, suurust ja keerukust ning kuidas need elemendid kajastuvad keskse vastaspoole kavandatud meetmetes; |
| --- | --- |

c)

kas finantsseisundi taastamise kavas võetakse arvesse keskse vastaspoole äritegevuse laadi, suurust ja keerukust ning kuidas need elemendid kajastuvad keskse vastaspoole kavandatud meetmetes;

| d) | kas keskne vastaspool saab finantsseisundi taastamise kava rakendada iseseisvalt ilma teiste samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste sekkumiseta ning võimaluse korral, kas on selgelt kindlaks tehtud ülekanduv mõju teistele konsolideerimisgruppi kuuluvatele üksustele ja vastastikune finantssõltuvus; |
| --- | --- |

d)

kas keskne vastaspool saab finantsseisundi taastamise kava rakendada iseseisvalt ilma teiste samasse konsolideerimisgruppi kuuluvate üksuste sekkumiseta ning võimaluse korral, kas on selgelt kindlaks tehtud ülekanduv mõju teistele konsolideerimisgruppi kuuluvatele üksustele ja vastastikune finantssõltuvus;

| e) | kas finantsseisundi taastamise kavas võetakse arvesse keskkonnariske ja küberrünnete riski, mis võivad põhjustada keskse vastaspoole finantsseisundi märkimisväärset halvenemist, ning muid riske, mis on kindlaks tehtud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõike 1 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 21 lõike 2 kohaselt läbi viidud stressitestide käigus, kui see on finantsseisundi taastamise kava puhul asjakohane; |
| --- | --- |

e)

kas finantsseisundi taastamise kavas võetakse arvesse keskkonnariske ja küberrünnete riski, mis võivad põhjustada keskse vastaspoole finantsseisundi märkimisväärset halvenemist, ning muid riske, mis on kindlaks tehtud määruse (EL) nr 648/2012 artikli 49 lõike 1 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 21 lõike 2 kohaselt läbi viidud stressitestide käigus, kui see on finantsseisundi taastamise kava puhul asjakohane;

| f) | kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud õiguslikke riske ja eelkõige seda, kas kõik finantsseisundi taastamise kava meetmed on õiguspärased, kehtivad, siduvad ja täitmisele pööratavad; |
| --- | --- |

f)

kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud õiguslikke riske ja eelkõige seda, kas kõik finantsseisundi taastamise kava meetmed on õiguspärased, kehtivad, siduvad ja täitmisele pööratavad;

| g) | kas korrad, kokkulepped ja lepingud, sealhulgas keskse vastaspoole tegevuseeskirjad ja teenuseosutajatega sõlmitud kokkulepped, on selged, õiguspärased, kehtivad, siduvad, täitmisele pööratavad ja rakendatavad, et tagada õigusvaidluste ja kohtuasjadega seotud riskide juhtimine ja minimeerimine; |
| --- | --- |

g)

kas korrad, kokkulepped ja lepingud, sealhulgas keskse vastaspoole tegevuseeskirjad ja teenuseosutajatega sõlmitud kokkulepped, on selged, õiguspärased, kehtivad, siduvad, täitmisele pööratavad ja rakendatavad, et tagada õigusvaidluste ja kohtuasjadega seotud riskide juhtimine ja minimeerimine;

| h) | kas vajaduse korral on küsitud õiguslikke arvamusi, et tõendada finantsseisundi taastamise meetmete ja kokkulepete õiguslikku kehtivust ja täitmisele pööratavust, eelkõige juhul, kui kokkuleppe vastaspool asub kolmandas riigis; |
| --- | --- |

h)

kas vajaduse korral on küsitud õiguslikke arvamusi, et tõendada finantsseisundi taastamise meetmete ja kokkulepete õiguslikku kehtivust ja täitmisele pööratavust, eelkõige juhul, kui kokkuleppe vastaspool asub kolmandas riigis;

| i) | kas juhul, kui keskse vastaspoole juhtorgan on otsustanud keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava heakskiitmisel mitte järgida riskikomitee nõuannet, on tema poolt nii riskikomitee liikmetele kui ka kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 9 lõikega 18 pädevale asutusele esitatud põhjendus adekvaatne. |
| --- | --- |

i)

kas juhul, kui keskse vastaspoole juhtorgan on otsustanud keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava heakskiitmisel mitte järgida riskikomitee nõuannet, on tema poolt nii riskikomitee liikmetele kui ka kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 9 lõikega 18 pädevale asutusele esitatud põhjendus adekvaatne.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel hõlmavad arvessevõetavad riskiliigid sõltuvalt kesksest vastaspoolest tegevus-, krediidi-, likviidsus-, üldäri-, hoidmis-, arveldus-, investeerimis-, turu-, süsteemseid, keskkonna- ja kliimariske.

3.   Lõike 1 punkti c kohaldamisel võib kõnealuses punktis osutatud aspekte hinnata finantsseisundi taastamise kavas nii, et arvesse võetakse kõiki järgmisi keskse vastaspoole äritegevuse aspekte:

| a) | keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide liik; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kliiritud või kliiritavate finantsinstrumentide liik;

| b) | keskse vahepoole kliiritud või kliiritavad finantsinstrumendid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust; |
| --- | --- |

b)

keskse vahepoole kliiritud või kliiritavad finantsinstrumendid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 4 osutatud kliirimiskohustust;

| c) | keskse vastaspoole poolt ühe aasta jooksul kliiritud keskmised väärtused tooteliikide ja valuutade kaupa nii absoluutarvudes kui ka suhtarvuna keskse vastaspoole kapitalist iga kliiriva liikme ja võimaluse korral iga kliendi tasandil; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole poolt ühe aasta jooksul kliiritud keskmised väärtused tooteliikide ja valuutade kaupa nii absoluutarvudes kui ka suhtarvuna keskse vastaspoole kapitalist iga kliiriva liikme ja võimaluse korral iga kliendi tasandil;

| d) | kas keskse vastaspoole kliiritavad tehingud tehakse ELi kauplemiskohas, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a kohaselt samaväärseks peetavas kolmanda riigi kauplemiskohas või börsiväliselt; |
| --- | --- |

d)

kas keskse vastaspoole kliiritavad tehingud tehakse ELi kauplemiskohas, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a kohaselt samaväärseks peetavas kolmanda riigi kauplemiskohas või börsiväliselt;

| e) | liikmesriigid, kus keskne vastaspool osutab või kavatseb osutada teenuseid ja teostab või kavatseb teostada muid piiriüleseid tegevusi. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid, kus keskne vastaspool osutab või kavatseb osutada teenuseid ja teostab või kavatseb teostada muid piiriüleseid tegevusi.

Artikkel 6

Keskse vastaspoole riskiprofiili hindamine seoses keskse vastaspoole valmisolekuga

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses finantsseisundi taastamise kavas esitatud ajakava, stsenaariumide ja näitajatega. Selle hindamisel võtavad pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas finantsseisundi taastamise kava kavandatud rakendamine ja strateegia:






  i) | kajastab keskse vastaspoole riskiprofiili, mis tuleneb tema ärimudelist ja tootevalikust, sealhulgas turu likviidsust, turu kontsentratsiooni, otseste kliirivate liikmete ja nende klientide rolli, arveldusmeetodeid, valuutasid, kliirimisaegu ja teenindatavaid kauplemiskohti; |
| --- | --- | --- |

a)

kas finantsseisundi taastamise kava kavandatud rakendamine ja strateegia:

i)

kajastab keskse vastaspoole riskiprofiili, mis tuleneb tema ärimudelist ja tootevalikust, sealhulgas turu likviidsust, turu kontsentratsiooni, otseste kliirivate liikmete ja nende klientide rolli, arveldusmeetodeid, valuutasid, kliirimisaegu ja teenindatavaid kauplemiskohti;

| ii) | võtab arvesse keskse vastaspoole konkreetset struktuuri ja organisatsioonilist ülesehitust, sealhulgas kaskaadi põhimõttel eraldamist ja riskide jagamise võimalusi teenuste lõikes; |
| --- | --- |

ii)

võtab arvesse keskse vastaspoole konkreetset struktuuri ja organisatsioonilist ülesehitust, sealhulgas kaskaadi põhimõttel eraldamist ja riskide jagamise võimalusi teenuste lõikes;

| iii) | võtab arvesse keskse vastaspoole sõltuvust asjaomastest üksustest, sealhulgas konsolideerimisgrupi seotud üksustest ja kolmandatest isikutest; |
| --- | --- |

iii)

võtab arvesse keskse vastaspoole sõltuvust asjaomastest üksustest, sealhulgas konsolideerimisgrupi seotud üksustest ja kolmandatest isikutest;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavas esitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate raamistikus on kindlaks määratud asjaolud, mille korral tuleb finantsseisundi taastamise kava meetmeid võtta. |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavas esitatud kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete näitajate raamistikus on kindlaks määratud asjaolud, mille korral tuleb finantsseisundi taastamise kava meetmeid võtta.

Artikkel 7

Keskse vastaspoole riskiprofiili hindamine seoses ärimudeliga

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses keskse vastaspoole ärimudeli operatsiooniriskiga, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas keskse vastaspoole kriitilised funktsioonid on nõuetekohaselt kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

a)

kas keskse vastaspoole kriitilised funktsioonid on nõuetekohaselt kindlaks tehtud;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavas ette nähtud ettevalmistavad kokkulepped varade või äriliinide müügi hõlbustamiseks on kesksele vastaspoolele sobivad, võttes arvesse kõike järgmist:






  i) | kas keskse vastaspoole põhiäriliinide, toimingute ja varade väärtuse ja turustatavuse kindlaksmääramise kord on kiireks ja usaldusväärseks hindamiseks sobiv; |
| --- | --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavas ette nähtud ettevalmistavad kokkulepped varade või äriliinide müügi hõlbustamiseks on kesksele vastaspoolele sobivad, võttes arvesse kõike järgmist:

i)

kas keskse vastaspoole põhiäriliinide, toimingute ja varade väärtuse ja turustatavuse kindlaksmääramise kord on kiireks ja usaldusväärseks hindamiseks sobiv;

| ii) | kas müügi ettevalmistamiseks kavandatud ajavahemik on kliiritavate instrumentide liiki ja müügi ulatust arvesse võttes asjakohane; |
| --- | --- |

ii)

kas müügi ettevalmistamiseks kavandatud ajavahemik on kliiritavate instrumentide liiki ja müügi ulatust arvesse võttes asjakohane;

| iii) | kas sellise müügi võimaliku mõju hindamine keskse vastaspoole tegevusele kajastab keskse vastaspoole konkreetseid toiminguid, st kliiritavate toodete liiki või toodete ja kontostruktuuride suhtes kohaldatavaid tagatismeetodeid; |
| --- | --- |

iii)

kas sellise müügi võimaliku mõju hindamine keskse vastaspoole tegevusele kajastab keskse vastaspoole konkreetseid toiminguid, st kliiritavate toodete liiki või toodete ja kontostruktuuride suhtes kohaldatavaid tagatismeetodeid;

| iv) | kas äriliinide ettevalmistavate kokkulepete mõju kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele, kui need on võimalik kindlaks teha, on piisavalt hinnatud ja kas mis tahes negatiivset mõju leevendatakse; |
| --- | --- |

iv)

kas äriliinide ettevalmistavate kokkulepete mõju kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele, kui need on võimalik kindlaks teha, on piisavalt hinnatud ja kas mis tahes negatiivset mõju leevendatakse;

| c) | kui keskne vastaspool kliirib mitut toodet, siis kas keskne vastaspool on kaalunud müügi osadeks jaotamise võimalust toodete vahel ja kas sellise osadeks jaotamise tulemusel on tuvastatud pärssivaid asjaolusid või kas sellise osadeks jaotatud müügi tulemusel on tuvastatud mis tahes muud mõju finantsseisundi taastamise kavale; |
| --- | --- |

c)

kui keskne vastaspool kliirib mitut toodet, siis kas keskne vastaspool on kaalunud müügi osadeks jaotamise võimalust toodete vahel ja kas sellise osadeks jaotamise tulemusel on tuvastatud pärssivaid asjaolusid või kas sellise osadeks jaotatud müügi tulemusel on tuvastatud mis tahes muud mõju finantsseisundi taastamise kavale;

| d) | kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud üksustega, sealhulgas likviidsuse pakkujate, arvelduspankade, platvormide, kontohaldurite, investeerimisagentide, pankade või teenuseosutajatega olevate eri seoste arvu ja olulisust ning kuidas sellised seosed mõjutavad finantsseisundi taastamise meetmeid ja finantsseisundi taastamise kava tulemuslikkust; |
| --- | --- |

d)

kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud üksustega, sealhulgas likviidsuse pakkujate, arvelduspankade, platvormide, kontohaldurite, investeerimisagentide, pankade või teenuseosutajatega olevate eri seoste arvu ja olulisust ning kuidas sellised seosed mõjutavad finantsseisundi taastamise meetmeid ja finantsseisundi taastamise kava tulemuslikkust;

| e) | kas iga seose olulisust on hinnatud, sealhulgas kõnealuste kokkulepete raames kliiritavate mahtude ja seotud finantsriskide seisukohast; |
| --- | --- |

e)

kas iga seose olulisust on hinnatud, sealhulgas kõnealuste kokkulepete raames kliiritavate mahtude ja seotud finantsriskide seisukohast;

| f) | kas keskse vastaspoole põhitegevuse osa hõlmavaid tegevuse edasiandmise kokkuleppeid on piisavalt hinnatud ja kas tuvastatud riskid on maandatud; |
| --- | --- |

f)

kas keskse vastaspoole põhitegevuse osa hõlmavaid tegevuse edasiandmise kokkuleppeid on piisavalt hinnatud ja kas tuvastatud riskid on maandatud;

| g) | kuidas on hinnatud finantsseisundi taastamise kava õiguslikku täitmisele pööratavust punktis f osutatud tegevuse edasiandmise kokkulepete kohaste teenuseosutajate suhtes ja kas selliste kokkulepete kohaste teenuseosutajate mis tahes suutmatust täita tegevuse edasiandmise kokkuleppes sätestatud kohustusi on rahuldavalt hinnatud ja kuidas neid riske on finantsseisundi taastamise kavas maandatud. |
| --- | --- |

g)

kuidas on hinnatud finantsseisundi taastamise kava õiguslikku täitmisele pööratavust punktis f osutatud tegevuse edasiandmise kokkulepete kohaste teenuseosutajate suhtes ja kas selliste kokkulepete kohaste teenuseosutajate mis tahes suutmatust täita tegevuse edasiandmise kokkuleppes sätestatud kohustusi on rahuldavalt hinnatud ja kuidas neid riske on finantsseisundi taastamise kavas maandatud.

Artikkel 8

Selle hindamine, milline on üldine mõju teatavatele üksustele seoses keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskavaga

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskavaga, võttes arvesse üldist mõju, mida finantsseisundi taastamise kava rakendamine avaldaks määruse (EL) 2021/23 artikli 10 lõike 3 punktis b osutatud üksustele või turgudele, võttes eelkõige arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskava on kooskõlas määruse (EL) 2021/23 lisa A jao punktiga 3, ning eelkõige, kas keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskavas on:






  i) | ette nähtud, kuidas tuleb võimalikult läbipaistvalt jagada teavet keskse vastaspoole sidusrühmadega, sealhulgas kliirivate liikmete ja finantsturuga üldiselt; |
| --- | --- | --- |

a)

kas keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskava on kooskõlas määruse (EL) 2021/23 lisa A jao punktiga 3, ning eelkõige, kas keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskavas on:

i)

ette nähtud, kuidas tuleb võimalikult läbipaistvalt jagada teavet keskse vastaspoole sidusrühmadega, sealhulgas kliirivate liikmete ja finantsturuga üldiselt;

| ii) | esitatud selged juhised ootuste haldamiseks ja nähtud ette, kuidas minimeerida võimalikke negatiivseid turureaktsioone teabe avalikustamisel; |
| --- | --- |

ii)

esitatud selged juhised ootuste haldamiseks ja nähtud ette, kuidas minimeerida võimalikke negatiivseid turureaktsioone teabe avalikustamisel;

| b) | kas keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskava sisaldab selgeid menetlusi selle kohta, kuidas ja millal jagada teavet eri üksustega ja kas on esitatud selge kirjeldus selle kohta, kuidas on sellistes menetlustes võetud arvesse õiguslikke nõudeid ja muid siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

b)

kas keskse vastaspoole kommunikatsiooni- ja avalikustamiskava sisaldab selgeid menetlusi selle kohta, kuidas ja millal jagada teavet eri üksustega ja kas on esitatud selge kirjeldus selle kohta, kuidas on sellistes menetlustes võetud arvesse õiguslikke nõudeid ja muid siduvaid nõudeid.

Artikkel 9

Selle hindamine, milline on keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava üldine mõju kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses selle üldise mõjuga keskse vastaspoole kliirivatele liikmetele ja, kui see teave on kesksele vastaspoolele kättesaadav, tema klientidele ja kaudsetele klientidele, sealhulgas juhul, kui need kliendid ja kaudsed kliendid on kindlaks määratud kui muud süsteemselt olulised ettevõtjad, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas finantsseisundi taastamise kava kajastab õigesti keskse vastaspoole kliiriva liikmeskonna keerukust, sealhulgas kõike järgmist:






  i) | kliendi kliirimise tase keskses vastaspooles; |
| --- | --- | --- |

a)

kas finantsseisundi taastamise kava kajastab õigesti keskse vastaspoole kliiriva liikmeskonna keerukust, sealhulgas kõike järgmist:

i)

kliendi kliirimise tase keskses vastaspooles;

| ii) | selliste kliirivate liikmete arv, kes on asutatud:






  1) | keskse vastaspoole jurisdiktsioonis; |
| --- | --- | --- |

ii)

selliste kliirivate liikmete arv, kes on asutatud:

1)

keskse vastaspoole jurisdiktsioonis;

| 2) | teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

2)

teises liikmesriigis;

| 3) | kolmandas riigis; |
| --- | --- |

3)

kolmandas riigis;

| iii) | liikmeskonna kontsentratsioon; |
| --- | --- |

iii)

liikmeskonna kontsentratsioon;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavas on arvesse võetud keskse vastaspoole osutatavate kliirimisteenuste võimaliku häire üldist mõju kliirivatele liikmetele ja, kui see teave on kesksele vastaspoolele kättesaadav, tema klientidele ja kaudsetele klientidele, sealhulgas võimalikku mõju kliirimisele juurdepääsule ja muud keskse vastaspoole tegevuseeskirjadest tulenevat mõju; |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavas on arvesse võetud keskse vastaspoole osutatavate kliirimisteenuste võimaliku häire üldist mõju kliirivatele liikmetele ja, kui see teave on kesksele vastaspoolele kättesaadav, tema klientidele ja kaudsetele klientidele, sealhulgas võimalikku mõju kliirimisele juurdepääsule ja muud keskse vastaspoole tegevuseeskirjadest tulenevat mõju;

| c) | kas finantsseisundi taastamise kavas on arvesse võetud finantsseisundi taastamise kava raames kokku lepitud meetmete võimalikku mõju kliirivatele liikmetele ning asjakohasel juhul nende klientidele ja kaudsetele klientidele; |
| --- | --- |

c)

kas finantsseisundi taastamise kavas on arvesse võetud finantsseisundi taastamise kava raames kokku lepitud meetmete võimalikku mõju kliirivatele liikmetele ning asjakohasel juhul nende klientidele ja kaudsetele klientidele;

| d) | kas keskse vastaspoole tegevuseeskirjade alusel on kliirivad liikmed ning asjakohasel juhul nende kliendid ja kaudsed kliendid kokku leppinud mis tahes rahalises või lepingulises kohustuses, sealhulgas selles, kuidas kohustuse summat arvutatakse, kas kohaldatakse maksimumsummat või ülempiiri, kas tegemist on eelnevalt kokku lepitud summaga või tuletatakse see liikme või kliendi riskipositsioonide põhjal ning kuidas selliseid vahendeid sisse nõutakse. |
| --- | --- |

d)

kas keskse vastaspoole tegevuseeskirjade alusel on kliirivad liikmed ning asjakohasel juhul nende kliendid ja kaudsed kliendid kokku leppinud mis tahes rahalises või lepingulises kohustuses, sealhulgas selles, kuidas kohustuse summat arvutatakse, kas kohaldatakse maksimumsummat või ülempiiri, kas tegemist on eelnevalt kokku lepitud summaga või tuletatakse see liikme või kliendi riskipositsioonide põhjal ning kuidas selliseid vahendeid sisse nõutakse.

Artikkel 10

Selle hindamine, milline on keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava üldine mõju seotud finantsturutaristutele

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses selle üldise mõjuga seotud finantsturutaristutele, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud finantsseisundi taastamise meetmete rakendamise võimalikku mõju mis tahes koostalitlevale kesksele vastaspoolele ja mis tahes muule keskse vastaspoolega seotud finantsturutaristule, hinnates keskse vastaspoole osalemise olulisust kõnealustes üksustes; |
| --- | --- |

a)

kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud finantsseisundi taastamise meetmete rakendamise võimalikku mõju mis tahes koostalitlevale kesksele vastaspoolele ja mis tahes muule keskse vastaspoolega seotud finantsturutaristule, hinnates keskse vastaspoole osalemise olulisust kõnealustes üksustes;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavas käsitletakse koostalitlusvõime või risttagatise kokkuleppeid teiste kesksete vastaspooltega ja selliste kokkulepete ulatust, sealhulgas nende kokkulepete raames kliiritavaid mahte ja vahetatavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavas käsitletakse koostalitlusvõime või risttagatise kokkuleppeid teiste kesksete vastaspooltega ja selliste kokkulepete ulatust, sealhulgas nende kokkulepete raames kliiritavaid mahte ja vahetatavaid rahalisi vahendeid;

| c) | kas finantsseisundi taastamise kava mõne meetme rakendamine võib mõjutada juurdepääsu teistele finantsturutaristutele ning kui tuvastatakse takistusi või piiranguid, kuidas neid leevendatakse; |
| --- | --- |

c)

kas finantsseisundi taastamise kava mõne meetme rakendamine võib mõjutada juurdepääsu teistele finantsturutaristutele ning kui tuvastatakse takistusi või piiranguid, kuidas neid leevendatakse;

| d) | kas seotud finantsturutaristud ja sidusrühmad, kes kannaksid kahju, kannaksid kulusid või aitaksid katta likviidsuspuudujääki finantsseisundi taastamise kava rakendamise korral, on kaasatud kõnealuse kava koostamisse tulemuslikul ja rahuldaval viisil kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 9 lõikega 16. |
| --- | --- |

d)

kas seotud finantsturutaristud ja sidusrühmad, kes kannaksid kahju, kannaksid kulusid või aitaksid katta likviidsuspuudujääki finantsseisundi taastamise kava rakendamise korral, on kaasatud kõnealuse kava koostamisse tulemuslikul ja rahuldaval viisil kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikli 9 lõikega 16.

Artikkel 11

Selle hindamine, milline on keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava üldine mõju finantsturgudele, sealhulgas kauplemiskohtadele, mida keskne vastaspool teenindab

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses selle üldise mõjuga finantsturgudele, sealhulgas kauplemiskohtadele, mida keskne vastaspool teenindab, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud finantsseisundi taastamise meetmete rakendamise võimalikku mõju kauplemiskohtadele ja muudele keskse vastaspoolega seotud kauplemisallikatele, sealhulgas hinnang keskse vastaspoole kõnealustes üksustes osalemise olulisusele, ja kas mõju kujutab endast ohtu asjaomaste üksuste stabiilsusele; |
| --- | --- |

a)

kas finantsseisundi taastamise kavas on hinnatud finantsseisundi taastamise meetmete rakendamise võimalikku mõju kauplemiskohtadele ja muudele keskse vastaspoolega seotud kauplemisallikatele, sealhulgas hinnang keskse vastaspoole kõnealustes üksustes osalemise olulisusele, ja kas mõju kujutab endast ohtu asjaomaste üksuste stabiilsusele;

| b) | kas keskne vastaspool osutab lisaks kliirimisteenustele ka kliirimisega seotud muid teenuseid või olulisi kõrvalteenuseid ning kas finantsseisundi taastamise kava mis tahes meede võib mõjutada keskse vastaspoole teenindatavat finantsturgu, kus keskne vastaspool selliseid muid või olulisi kõrvalteenuseid osutab. |
| --- | --- |

b)

kas keskne vastaspool osutab lisaks kliirimisteenustele ka kliirimisega seotud muid teenuseid või olulisi kõrvalteenuseid ning kas finantsseisundi taastamise kava mis tahes meede võib mõjutada keskse vastaspoole teenindatavat finantsturgu, kus keskne vastaspool selliseid muid või olulisi kõrvalteenuseid osutab.

Artikkel 12

Selle hindamine, milline on keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava üldine mõju mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses üldise mõjuga mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas on hinnatud finantsseisundi taastamise kava sellist võimalikku mõju:






  i) | mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantsstabiilsusele, mis tuleneb võimalikust ülekanduvast mõjust, sealhulgas kliirivatele osalejatele ja üksteisest sõltuvatele finantsturutaristutele avalduva krediidi-, likviidsus- või operatsiooniriski seisukohast; |
| --- | --- | --- |

a)

kas on hinnatud finantsseisundi taastamise kava sellist võimalikku mõju:

i)

mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantsstabiilsusele, mis tuleneb võimalikust ülekanduvast mõjust, sealhulgas kliirivatele osalejatele ja üksteisest sõltuvatele finantsturutaristutele avalduva krediidi-, likviidsus- või operatsiooniriski seisukohast;

| ii) | mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile, mis tuleneb sellest, et finantsseisundi taastamise kava mõjutab ühte või mitut keskse vastaspoolega seotud üksust või keskset vastaspoolt ennast; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile, mis tuleneb sellest, et finantsseisundi taastamise kava mõjutab ühte või mitut keskse vastaspoolega seotud üksust või keskset vastaspoolt ennast;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kava laiema süsteemse riski mõju hindamiseks on arvesse võetud ESMA aeg-ajalt tehtud analüüside tulemusi ja kajastatud neid asjakohasel juhul finantsseisundi taastamise kavas ning kas mis tahes asjakohaseid tuvastatud asjaolusid või probleeme on kavas võimalikult suures ulatuses käsitletud ja leevendatud; |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kava laiema süsteemse riski mõju hindamiseks on arvesse võetud ESMA aeg-ajalt tehtud analüüside tulemusi ja kajastatud neid asjakohasel juhul finantsseisundi taastamise kavas ning kas mis tahes asjakohaseid tuvastatud asjaolusid või probleeme on kavas võimalikult suures ulatuses käsitletud ja leevendatud;

| c) | kas olulisi seoseid üksustega, sealhulgas likviidsuse pakkujate, arvelduspankade, platvormide, kontohaldurite, investeerimisagentide, pankade või teenuseosutajatega on arvesse võetud, hinnates, kuidas finantsseisundi taastamise kava võib mõjutada seotud üksuste tegevust, ning kas finantsseisundi taastamise kava meetmed sobivad ja toimivad üksuste puhul, kelle puhul on kindlaks tehtud olulised seosed, või kas neil meetmetel võib olla oluline negatiivne mõju mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile; |
| --- | --- |

c)

kas olulisi seoseid üksustega, sealhulgas likviidsuse pakkujate, arvelduspankade, platvormide, kontohaldurite, investeerimisagentide, pankade või teenuseosutajatega on arvesse võetud, hinnates, kuidas finantsseisundi taastamise kava võib mõjutada seotud üksuste tegevust, ning kas finantsseisundi taastamise kava meetmed sobivad ja toimivad üksuste puhul, kelle puhul on kindlaks tehtud olulised seosed, või kas neil meetmetel võib olla oluline negatiivne mõju mis tahes liikmesriigi ja liidu kui terviku finantssüsteemile;

| d) | kas likviidsuse pakkujad, kui nende üle teeb järelevalvet keskse vastaspoole pädev asutus, või niivõrd, kuivõrd teave nende likviidsusriski kohta on kättesaadav, põhjustavad kontsentreeritud likviidsusriski, kuna neil võib olla mitu rolli mitme keskse vastaspoole puhul, sealhulgas kliiriva liikmena, maksepangana, investeerimispangana, kontohaldurina või likviidsuse tagamise korra pakkujana. |
| --- | --- |

d)

kas likviidsuse pakkujad, kui nende üle teeb järelevalvet keskse vastaspoole pädev asutus, või niivõrd, kuivõrd teave nende likviidsusriski kohta on kättesaadav, põhjustavad kontsentreeritud likviidsusriski, kuna neil võib olla mitu rolli mitme keskse vastaspoole puhul, sealhulgas kliiriva liikmena, maksepangana, investeerimispangana, kontohaldurina või likviidsuse tagamise korra pakkujana.

Artikkel 13

Stiimulid

Pädevad asutused ja järelevalvekolleegiumid hindavad keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kava asjakohasust seoses stiimulite loomisega keskse vastaspoole omanikele, kliirivatele liikmetele ja võimaluse korral nende klientidele, et kontrollida sellise riski suurust, mille keskse vastaspoole omanikud, kliirivad liikmed ja nende kliendid süsteemi toovad või mis neile süsteemis tekib, et jälgida keskse vastaspoole riskivõtmis- ja riskijuhtimistegevust ning aidata kaasa keskse vastaspoole kohustuste mittetäitmise haldamise menetlusele, võttes arvesse kõiki järgmisi tegureid:

| a) | kas stiimulid suurendavad finantsseisundi eduka taastamise tõenäosust ja kas finantsseisundi taastamise kavas on kindlaks määratud stiimulid eri sidusrühmadele, tuues vajaduse korral näiteid selle kohta, kuidas saaks kriisi ajal lisaks keskse vastaspoole tegevuseeskirjades kokkulepitud sissemaksetele soodustada vabatahtlikke või valikulisi sissemakseid; |
| --- | --- |

a)

kas stiimulid suurendavad finantsseisundi eduka taastamise tõenäosust ja kas finantsseisundi taastamise kavas on kindlaks määratud stiimulid eri sidusrühmadele, tuues vajaduse korral näiteid selle kohta, kuidas saaks kriisi ajal lisaks keskse vastaspoole tegevuseeskirjades kokkulepitud sissemaksetele soodustada vabatahtlikke või valikulisi sissemakseid;

| b) | kas finantsseisundi taastamise kavaga seotud vahendite sissenõudmise, sissemaksete või kulude jaotamisega luuakse kesksele vastaspoolele, tema kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele (kui otsesed ja kaudsed kliendid on teada), aktsionäridele ja teistele samasse konsolideerimisgruppi kuuluvatele üksustele asjakohased stiimulid tegutseda viisil, mis minimeerib riske ja võimalikke kulusid; |
| --- | --- |

b)

kas finantsseisundi taastamise kavaga seotud vahendite sissenõudmise, sissemaksete või kulude jaotamisega luuakse kesksele vastaspoolele, tema kliirivatele liikmetele, nende klientidele ja kaudsetele klientidele (kui otsesed ja kaudsed kliendid on teada), aktsionäridele ja teistele samasse konsolideerimisgruppi kuuluvatele üksustele asjakohased stiimulid tegutseda viisil, mis minimeerib riske ja võimalikke kulusid;

| c) | kas kohustuste mittetäitmise haldamise menetluse struktuur stimuleerib kliirivate liikmete ja nende klientide osalemist kohustuste mittetäitmise menetluses, kasutades finantsseisundi taastamise vahendeid ja kesksele vastaspoolele finantsseisundi taastamisel antavaid vahendeid, sealhulgas kas on ette nähtud karistused juhuks, kui ei anta kokkulepitud vahendeid, sealhulgas töötajate lähetamine, et aidata kaasa finantsseisundi taastamise juhtimisele või osaleda enampakkumisel võistupakkumises; |
| --- | --- |

c)

kas kohustuste mittetäitmise haldamise menetluse struktuur stimuleerib kliirivate liikmete ja nende klientide osalemist kohustuste mittetäitmise menetluses, kasutades finantsseisundi taastamise vahendeid ja kesksele vastaspoolele finantsseisundi taastamisel antavaid vahendeid, sealhulgas kas on ette nähtud karistused juhuks, kui ei anta kokkulepitud vahendeid, sealhulgas töötajate lähetamine, et aidata kaasa finantsseisundi taastamise juhtimisele või osaleda enampakkumisel võistupakkumises;

| d) | kas kohustusi mittetäitvate liikmete positsioonide enampakkumiste kord ja meetmed stimuleerivad kohustusi täitvaid kliirivaid liikmeid tegema võistupakkumisi ning kas see kord ja meetmed on hästi korraldatud ja loovad finantsseisundi taastamise kavas ette nähtud stiimulid; |
| --- | --- |

d)

kas kohustusi mittetäitvate liikmete positsioonide enampakkumiste kord ja meetmed stimuleerivad kohustusi täitvaid kliirivaid liikmeid tegema võistupakkumisi ning kas see kord ja meetmed on hästi korraldatud ja loovad finantsseisundi taastamise kavas ette nähtud stiimulid;

| e) | kas kliirivate liikmete tegevuse ja nende võimaliku kahju vaheline seos, mis tuleneb finantsseisundi taastamise kavast, loob asjakohase stiimuli finantsseisundi eduka taastamise tõenäosuse suurendamiseks, sealhulgas kas kahju või võimaliku kahju ülempiir on proportsionaalne liikme tegevuse näitajatega, võttes aluseks muutuvtagatise, alustamise tagatise, tagatisfondi sissemaksed või muud riskipõhised ja tegevuspõhised näitajad; |
| --- | --- |

e)

kas kliirivate liikmete tegevuse ja nende võimaliku kahju vaheline seos, mis tuleneb finantsseisundi taastamise kavast, loob asjakohase stiimuli finantsseisundi eduka taastamise tõenäosuse suurendamiseks, sealhulgas kas kahju või võimaliku kahju ülempiir on proportsionaalne liikme tegevuse näitajatega, võttes aluseks muutuvtagatise, alustamise tagatise, tagatisfondi sissemaksed või muud riskipõhised ja tegevuspõhised näitajad;

| f) | kas keskse vastaspoole mehhanismid, millega finantsseisundi taastamise kava koostamise protsessis ja asjakohastes riskijuhtimist käsitlevates aruteludes kaasatakse seotud finantsturutaristud ja sidusrühmad, kes finantsseisundi taastamise kava rakendamise korral kannaksid kahju või kulusid või aitaksid katta likviidsuspuudujääki, on hästi korraldatud ja loovad sobivad stiimulid, et tagada tasakaal seotud finantsturutaristute ja sidusrühmade huvide vahel; |
| --- | --- |

f)

kas keskse vastaspoole mehhanismid, millega finantsseisundi taastamise kava koostamise protsessis ja asjakohastes riskijuhtimist käsitlevates aruteludes kaasatakse seotud finantsturutaristud ja sidusrühmad, kes finantsseisundi taastamise kava rakendamise korral kannaksid kahju või kulusid või aitaksid katta likviidsuspuudujääki, on hästi korraldatud ja loovad sobivad stiimulid, et tagada tasakaal seotud finantsturutaristute ja sidusrühmade huvide vahel;

| g) | kas kliirivate liikmete ja võimalik, et ka nende klientide või muude keskse vastaspoolega seotud üksustes kaasamine teenuste osutamisse, et tegeleda kahjude leevendamisega finantsseisundi taastamise korral, hõlmab õigeid stiimuleid pakkuda kesksele vastaspoolele sobivaid teenuseid, sealhulgas tegutseda repotehingu vastaspoolena ja pakkuda likviidsust. |
| --- | --- |

g)

kas kliirivate liikmete ja võimalik, et ka nende klientide või muude keskse vastaspoolega seotud üksustes kaasamine teenuste osutamisse, et tegeleda kahjude leevendamisega finantsseisundi taastamise korral, hõlmab õigeid stiimuleid pakkuda kesksele vastaspoolele sobivaid teenuseid, sealhulgas tegutseda repotehingu vastaspoolena ja pakkuda likviidsust.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 22, 22.1.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

3

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/452,

24. veebruar 2023,

millega registreeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõike 2 kohaselt piiritusjoogi geograafiline tähis „Grappa della Valle d’Aosta / Grappa de la Vallée d’Aoste“

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrust (EL) 2019/787, milles käsitletakse piiritusjookide määratlemist, kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist, piiritusjookide nimetuste kasutamist muude toiduainete esitlemisel ja märgistamisel, piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitset ning põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja destillaatide kasutamist alkohoolsetes jookides ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 110/2008, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artikli 17 lõike 5 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia poolt 30. augustil 2018 esitatud taotluse nimetuse „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste“ registreerimiseks geograafilise tähisena. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (2) artikli 17 lõike 5 kohaselt vaatas komisjon läbi Itaalia poolt 30. augustil 2018 esitatud taotluse nimetuse „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste“ registreerimiseks geograafilise tähisena.

| (2) | Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks. |
| --- | --- |

(2)

Määrus (EL) 2019/787, millega asendatakse määrus (EÜ) nr 110/2008, jõustus 25. mail 2019. Kõnealuse määruse artikli 49 lõike 1 kohaselt tunnistati määruse (EÜ) nr 110/2008 III peatükk, milles käsitletakse geograafilisi tähiseid, alates 8. juunist 2019 kehtetuks.

| (3) | Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon tehnilise toimiku peamised spetsifikaadid kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust. |
| --- | --- |

(3)

Olles jõudnud järeldusele, et taotlus on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 110/2008, avaldas komisjon tehnilise toimiku peamised spetsifikaadid kõnealuse määruse artikli 17 lõike 6 kohaselt Euroopa Liidu Teatajas (3) lähtuvalt määruse (EL) 2019/787 artikli 50 lõike 4 esimesest lõigust.

| (4) | Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile ei esitatud ühtegi määruse (EL) 2019/787 artikli 27 lõike 1 kohast vastulauset.

| (5) | Nimetus „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena, |
| --- | --- |

(5)

Nimetus „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste“ tuleks seega registreerida geograafilise tähisena,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Geograafiline tähis „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste“ registreeritakse. Vastavalt määruse (EL) 2019/787 artikli 30 lõikele 4 võetakse käesoleva määrusega geograafiline tähis „Grappa della Valle d’Aosta/Grappa de la Vallée d’Aoste“ määruse (EL) 2019/787 artiklis 21 osutatud kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 110/2008 piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 (ELT L 39, 13.2.2008, lk 16).

2

(3)  
  ELT C 429, 11.11.2022, lk 29.

3

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/453,

2. märts 2023,

millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast lähetatud põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | 2017. aasta jaanuaris kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/141 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/659 (3)) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“) ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud“ või „liitmikud“) impordi suhtes. Kehtiv dumpinguvastane tollimaks jääb Hiina RVst pärit impordi puhul vahemikku 30,7–64,9 % ja Taiwanist pärit impordi puhul vahemikku 5,1–12,1 %. Uurimine, mille tulemusel need tollimaksud kehtestati, algatati 2015. aasta oktoobris (edaspidi „algne uurimine“) (4). |
| --- | --- |

(1)

2017. aasta jaanuaris kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/141 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/659 (3)) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „Hiina“) ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (edaspidi „toruliitmikud“ või „liitmikud“) impordi suhtes. Kehtiv dumpinguvastane tollimaks jääb Hiina RVst pärit impordi puhul vahemikku 30,7–64,9 % ja Taiwanist pärit impordi puhul vahemikku 5,1–12,1 %. Uurimine, mille tulemusel need tollimaksud kehtestati, algatati 2015. aasta oktoobris (edaspidi „algne uurimine“) (4).

2

3

4

| (2) | 2022. aasta jaanuaris algatas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas (5). See läbivaatamine on endiselt pooleli. |
| --- | --- |

(2)

2022. aasta jaanuaris algatas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 kehtivate meetmete aegumise läbivaatamise, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas (5). See läbivaatamine on endiselt pooleli.

Euroopa Liidu Teatajas

5

1.2.   Taotlus

Taotlus

| (3) | Komisjonile esitati alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud toruliitmike impordi vahendusel, olenemata sellest, kas need tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestada kõnealuse impordi registreerimise kohustus (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile esitati alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest Malaisiast lähetatud toruliitmike impordi vahendusel, olenemata sellest, kas need tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestada kõnealuse impordi registreerimise kohustus (edaspidi „taotlus“).

| (4) | Taotluse esitas 25. aprillil 2022 Euroopa Liidu roostevabast terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“). |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitas 25. aprillil 2022 Euroopa Liidu roostevabast terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „taotluse esitaja“).

| (5) | Taotlus sisaldas piisavaid tõendeid Hiinast ja Malaisiast liitu suunatud ekspordiga seotud kaubandusstruktuuri muutumise kohta pärast Hiinast pärit toruliitmike suhtes meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Taotlus sisaldas piisavaid tõendeid Hiinast ja Malaisiast liitu suunatud ekspordiga seotud kaubandusstruktuuri muutumise kohta pärast Hiinast pärit toruliitmike suhtes meetmete kehtestamist.

| (6) | Lisaks esitati taotluses tõendeid selle kohta, et tõenäoliselt ei tulene kõnealune muutus tavast, protsessist või toimingust, millel on piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise. Taotluse esitaja väitel toodavad uurimisalust toodet Malaisias tegelikult vaid kaks tootjat, kelle kombineeritud eksport liitu oli pidevalt olnud palju väiksem kui asjaomasele tootele meetmete kehtestamise järgse aja jooksul Malaisiast liitu suunatud uurimisaluse toote ekspordi maht. Taotluse esitaja esitatud tõendite põhjal näib, et see muutus tuleneb Hiina RVst pärit ja liitu suunatud asjaomase toote ümberlaadimisest Malaisias. Taotluse esitaja esitatud tõendite põhjal on alust kahelda, kas Hiina omandis olevatel äriühingutel on tegelikult Malaisias tehaseid. Peale selle selgub taotluse esitaja toodud tõenditest, et Hiina tootjad tegid avalikult ettepaneku vahetada asjaomase toote Hiina päritolu Malaisia päritolu vastu. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks esitati taotluses tõendeid selle kohta, et tõenäoliselt ei tulene kõnealune muutus tavast, protsessist või toimingust, millel on piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise. Taotluse esitaja väitel toodavad uurimisalust toodet Malaisias tegelikult vaid kaks tootjat, kelle kombineeritud eksport liitu oli pidevalt olnud palju väiksem kui asjaomasele tootele meetmete kehtestamise järgse aja jooksul Malaisiast liitu suunatud uurimisaluse toote ekspordi maht. Taotluse esitaja esitatud tõendite põhjal näib, et see muutus tuleneb Hiina RVst pärit ja liitu suunatud asjaomase toote ümberlaadimisest Malaisias. Taotluse esitaja esitatud tõendite põhjal on alust kahelda, kas Hiina omandis olevatel äriühingutel on tegelikult Malaisias tehaseid. Peale selle selgub taotluse esitaja toodud tõenditest, et Hiina tootjad tegid avalikult ettepaneku vahetada asjaomase toote Hiina päritolu Malaisia päritolu vastu.

| (7) | Lisaks sisaldas taotlus piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaomane tava, protsess või toiming ohustas kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii koguste kui ka hindade tõttu. Selgus, et liidu turule on jõudnud suur kogus uurimisalust imporditud toodet. Peale selle leidus piisavalt tõendeid selle kohta, et kõnealune toruliitmike import toimus kahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks sisaldas taotlus piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaomane tava, protsess või toiming ohustas kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii koguste kui ka hindade tõttu. Selgus, et liidu turule on jõudnud suur kogus uurimisalust imporditud toodet. Peale selle leidus piisavalt tõendeid selle kohta, et kõnealune toruliitmike import toimus kahjustavate hindadega.

| (8) | Taotlus sisaldas ka piisavalt tõendeid selle kohta, et Malaisiast lähetatud toruliitmikke eksporditi dumpinguhindadega võrreldes Hiinast pärit toruliitmike puhul varem kindlaks tehtud normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(8)

Taotlus sisaldas ka piisavalt tõendeid selle kohta, et Malaisiast lähetatud toruliitmikke eksporditi dumpinguhindadega võrreldes Hiinast pärit toruliitmike puhul varem kindlaks tehtud normaalväärtusega.

1.3.   Asjaomane toode ja uurimisalune toode

Asjaomane toode ja uurimisalune toode

| (9) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina RVst pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis rakendusmääruse (EL) 2017/141 jõustumise kuupäeval kuulusid CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (TARICi koodid 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025) alla (edaspidi „asjaomane toode”). See on toode, mille suhtes praegu kehtivaid meetmeid kohaldatakse. |
| --- | --- |

(9)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on Hiina RVst pärit põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikud (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis rakendusmääruse (EL) 2017/141 jõustumise kuupäeval kuulusid CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 (TARICi koodid 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025) alla (edaspidi „asjaomane toode”). See on toode, mille suhtes praegu kehtivaid meetmeid kohaldatakse.

| (10) | Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mis kuulub samade CN-koodide alla kui asjaomane toode, kuid on lähetatud Malaisiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte (TARICi koodid 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040) (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(10)

Uurimisalune toode on sama, mis eelmises põhjenduses määratletud toode, mis kuulub samade CN-koodide alla kui asjaomane toode, kuid on lähetatud Malaisiast, olenemata sellest, kas see on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte (TARICi koodid 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040) (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (11) | Uurimisest nähtus, et Hiinast liitu eksporditud toruliitmikel ja Malaisiast lähetatud toruliitmikel, olenemata sellest, kas need on pärit Malaisiast või mitte, on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning ühesugused kasutusalad, ja seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Uurimisest nähtus, et Hiinast liitu eksporditud toruliitmikel ja Malaisiast lähetatud toruliitmikel, olenemata sellest, kas need on pärit Malaisiast või mitte, on ühesugused füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning ühesugused kasutusalad, ja seetõttu käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (12) | Üks Pantechi kontserni kuuluv äriühing, Pantech Steel Industries Sdn. Bhd (edaspidi „PSI“), võttis komisjoniga ühendust veendumaks, et toote algne määratlus ei hõlma üht tema tooteliiki – kõrgsageduskeevitatud suure painderaadiusega torusid. Pärast esitatud tootekirjelduse analüüsimist ja taotluse esitajaga konsulteerimist kinnitas komisjon, et toote algne määratlus ei hõlma kõrgsageduskeevitatud suure painderaadiusega torusid. |
| --- | --- |

(12)

Üks Pantechi kontserni kuuluv äriühing, Pantech Steel Industries Sdn. Bhd (edaspidi „PSI“), võttis komisjoniga ühendust veendumaks, et toote algne määratlus ei hõlma üht tema tooteliiki – kõrgsageduskeevitatud suure painderaadiusega torusid. Pärast esitatud tootekirjelduse analüüsimist ja taotluse esitajaga konsulteerimist kinnitas komisjon, et toote algne määratlus ei hõlma kõrgsageduskeevitatud suure painderaadiusega torusid.

| (13) | Liidu importija Paul Meijering Metalen B.V. (edaspidi „PMM B.V.“), ei nõustunud uurimises kasutatud tootevalikuga. Ta esitas nii selle kui ka menetluse algatamise kohta märkusi ja taotles ärakuulamist komisjoni talitustes. Ärakuulamine toimus 7. juulil 2022. Ärakuulamisel selgitas komisjon, et uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas toimub meetmetest kõrvalehoidmine Malaisia kaudu. Käesoleva uurimise kontekstis puudus õiguslik alus meetmete kohaldamisala läbivaatamiseks. Tootevalik määrati kindlaks algses uurimises, millest nähtus, et kõik toote määratluse alla kuuluvad liitmikud on samasugused tooted. |
| --- | --- |

(13)

Liidu importija Paul Meijering Metalen B.V. (edaspidi „PMM B.V.“), ei nõustunud uurimises kasutatud tootevalikuga. Ta esitas nii selle kui ka menetluse algatamise kohta märkusi ja taotles ärakuulamist komisjoni talitustes. Ärakuulamine toimus 7. juulil 2022. Ärakuulamisel selgitas komisjon, et uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas toimub meetmetest kõrvalehoidmine Malaisia kaudu. Käesoleva uurimise kontekstis puudus õiguslik alus meetmete kohaldamisala läbivaatamiseks. Tootevalik määrati kindlaks algses uurimises, millest nähtus, et kõik toote määratluse alla kuuluvad liitmikud on samasugused tooted.

1.4.   Algatamine

Algatamine

| (14) | Olles pärast liikmesriikide teavitamist kindlaks teinud, et alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohase uurimise algatamiseks on olemas piisavalt tõendeid, algatas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2022/894 (6) (edaspidi „algatamismäärus“) 8. juunil 2022 uurimise ja kehtestas Malaisiast lähetatud toruliitmike impordile registreerimisnõude, olenemata sellest, kas need tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(14)

Olles pärast liikmesriikide teavitamist kindlaks teinud, et alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohase uurimise algatamiseks on olemas piisavalt tõendeid, algatas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2022/894 (6) (edaspidi „algatamismäärus“) 8. juunil 2022 uurimise ja kehtestas Malaisiast lähetatud toruliitmike impordile registreerimisnõude, olenemata sellest, kas need tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte.

6

| (15) | Algatamismääruses on märgitud, et kui uurimise käigus tuvastatakse peale kõnealuse määruse põhjenduses 7 mainitu veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid. |
| --- | --- |

(15)

Algatamismääruses on märgitud, et kui uurimise käigus tuvastatakse peale kõnealuse määruse põhjenduses 7 mainitu veel muid alusmääruse artikliga 13 hõlmatud kõrvalehoidmisvõtteid, võidakse uurida ka neid.

1.5.   Märkused algatamise kohta

Märkused algatamise kohta

| (16) | PMM B.V. juhtis tähelepanu lahknevusele Malaisiast liitu suunatud eksporti käsitlevate 2017. aasta andmete ja taotluses esitatud andmete vahel, mis käsitlesid Malaisiast pärit vastavat importi liitu. Ta ei nõustunud ka taotluse esitaja väitega, mille kohaselt Hiinast Malaisiasse suunatud ekspordi ja Malaisiast liitu suunatud ekspordi erinevus on selgitatav ainult ümberlaadimisega. Samuti osutas ta puuduvatele viidetele taotluses. |
| --- | --- |

(16)

PMM B.V. juhtis tähelepanu lahknevusele Malaisiast liitu suunatud eksporti käsitlevate 2017. aasta andmete ja taotluses esitatud andmete vahel, mis käsitlesid Malaisiast pärit vastavat importi liitu. Ta ei nõustunud ka taotluse esitaja väitega, mille kohaselt Hiinast Malaisiasse suunatud ekspordi ja Malaisiast liitu suunatud ekspordi erinevus on selgitatav ainult ümberlaadimisega. Samuti osutas ta puuduvatele viidetele taotluses.

| (17) | Põhjenduses 13 mainitud ärakuulamisel selgitas komisjon, et ta kontrollis taotlust kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 3 ja järeldas, et uurimise algatamise tingimused olid täidetud, see tähendab, et uurimise algatamiseks oli piisavalt tõendeid. Alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt peab taotlus sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet. Uurimise algatamiseks nõutavatele tõenditele esitatavad õiguslikud nõuded („piisavad“ tõendid) erinevad sellest, mis on vajalik kõrvalehoidmise lõplikuks kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(17)

Põhjenduses 13 mainitud ärakuulamisel selgitas komisjon, et ta kontrollis taotlust kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 3 ja järeldas, et uurimise algatamise tingimused olid täidetud, see tähendab, et uurimise algatamiseks oli piisavalt tõendeid. Alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt peab taotlus sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet. Uurimise algatamiseks nõutavatele tõenditele esitatavad õiguslikud nõuded („piisavad“ tõendid) erinevad sellest, mis on vajalik kõrvalehoidmise lõplikuks kindlakstegemiseks.

| (18) | Erinevus 2017. aasta statistikas ning Hiina RVd ja Malaisiat käsitleva statistika erinevustel põhinevad väited ümberlaadimise kohta ei muutnud asjaolu, et taotluse põhjal oli Hiina RV, Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuur selgelt muutunud. Samuti esitas taotluse esitaja tõendeid ümberlaadimistavade kohta. |
| --- | --- |

(18)

Erinevus 2017. aasta statistikas ning Hiina RVd ja Malaisiat käsitleva statistika erinevustel põhinevad väited ümberlaadimise kohta ei muutnud asjaolu, et taotluse põhjal oli Hiina RV, Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuur selgelt muutunud. Samuti esitas taotluse esitaja tõendeid ümberlaadimistavade kohta.

| (19) | Komisjon selgitas aga, et uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas muutus kaubanduse, sealhulgas Hiina ja Malaisia vahelise kaubanduse struktuuris tuleneb tavadest, mille näol on alusmääruse artikli 13 kohaselt tegemist kõrvalehoidmisega, ning see ei piirdu ümberlaadimisega. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon selgitas aga, et uurimise eesmärk on teha kindlaks, kas muutus kaubanduse, sealhulgas Hiina ja Malaisia vahelise kaubanduse struktuuris tuleneb tavadest, mille näol on alusmääruse artikli 13 kohaselt tegemist kõrvalehoidmisega, ning see ei piirdu ümberlaadimisega.

| (20) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes sisaldas taotlus seoses alusmääruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud teguritega piisavaid tõendeid, mille põhjal oli artikli 13 lõike 3 kohase uurimise algatamine õigustatud. |
| --- | --- |

(20)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes sisaldas taotlus seoses alusmääruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud teguritega piisavaid tõendeid, mille põhjal oli artikli 13 lõike 3 kohase uurimise algatamine õigustatud.

1.6.   Uurimisperiood ja aruandeperiood

Uurimisperiood ja aruandeperiood

| (21) | Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid selleks, et uurida muu hulgas väidetavat kaubandusstruktuuri muutumist pärast asjaomase toote suhtes meetmete kehtestamist ja sellise tava, protsessi või toimingu olemasolu, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Üksikasjalikumaid andmeid koguti 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 kestnud perioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood“), et uurida, kas import ohustas kehtivate meetmete parandavat mõju hindade ja/või koguste tõttu ning kas esines dumping. |
| --- | --- |

(21)

Uurimisperiood hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Uurimisperioodi kohta koguti andmeid selleks, et uurida muu hulgas väidetavat kaubandusstruktuuri muutumist pärast asjaomase toote suhtes meetmete kehtestamist ja sellise tava, protsessi või toimingu olemasolu, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Üksikasjalikumaid andmeid koguti 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 kestnud perioodi kohta (edaspidi „aruandeperiood“), et uurida, kas import ohustas kehtivate meetmete parandavat mõju hindade ja/või koguste tõttu ning kas esines dumping.

1.7.   Uurimine

Uurimine

| (22) | Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest Hiina ja Malaisia ametiasutustele, nende riikide teadaolevatele eksportivatele tootjatele, liidu tootmisharule ning teadaolevatele importijatele liidus. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest Hiina ja Malaisia ametiasutustele, nende riikide teadaolevatele eksportivatele tootjatele, liidu tootmisharule ning teadaolevatele importijatele liidus.

| (23) | Lisaks palus komisjon Malaisia esindusel Euroopa Liidu juures esitada talle nende eksportivate tootjate ja/või esindusühenduste nimed ja aadressid, kes võiksid olla huvitatud uurimises koostöö tegemisest lisaks nendele Malaisia eksportivatele tootjatele, keda taotluse esitaja oli taotluses nimetanud. Malaisia esindus esitas komisjonile nimekirja. Uurimise algatamise ajal võttis komisjon kõikide äriühingutega ühendust. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks palus komisjon Malaisia esindusel Euroopa Liidu juures esitada talle nende eksportivate tootjate ja/või esindusühenduste nimed ja aadressid, kes võiksid olla huvitatud uurimises koostöö tegemisest lisaks nendele Malaisia eksportivatele tootjatele, keda taotluse esitaja oli taotluses nimetanud. Malaisia esindus esitas komisjonile nimekirja. Uurimise algatamise ajal võttis komisjon kõikide äriühingutega ühendust.

| (24) | Kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil tehti kättesaadavaks vabastamistaotluse vormid Malaisia tootjatele/eksportijatele ning küsimustikud Hiina tootjatele/eksportijatele ja liidu importijatele. |
| --- | --- |

(24)

Kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil tehti kättesaadavaks vabastamistaotluse vormid Malaisia tootjatele/eksportijatele ning küsimustikud Hiina tootjatele/eksportijatele ja liidu importijatele.

| (25) | Vabastamistaotluse esitasid neli Malaisia eksportivat tootjat. Need olid






  — | MAC Pipping Materials Sdn. Bhd (edaspidi „MAC“); |
| --- | --- | --- |

(25)

Vabastamistaotluse esitasid neli Malaisia eksportivat tootjat. Need olid

—

MAC Pipping Materials Sdn. Bhd (edaspidi „MAC“);

| — | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd (edaspidi „Pantech“); |
| --- | --- |

—

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd (edaspidi „Pantech“);

| — | SP United Industry Sdn. Bhd (edaspidi „SPI“); |
| --- | --- |

—

SP United Industry Sdn. Bhd (edaspidi „SPI“);

| — | TP Inox Sdn. Bhd (edaspidi „TP“). |
| --- | --- |

—

TP Inox Sdn. Bhd (edaspidi „TP“).

| (26) | Peale selle vastasid küsimustikule neli Pantechi või SPIga seotud Malaisia äriühingut. |
| --- | --- |

(26)

Peale selle vastasid küsimustikule neli Pantechi või SPIga seotud Malaisia äriühingut.

| (27) | Vastused küsimustikule esitasid ka kuus liidu importijat. Üks nendest äriühingutest ei importinud Malaisiast toruliitmikke, seega tema vastust täiendavalt ei analüüsitud. Komisjon kasutas importijate vastuseid küsimustikule, et ristkontrollida Malaisia tarnijate kaubavooge ja nimesid. |
| --- | --- |

(27)

Vastused küsimustikule esitasid ka kuus liidu importijat. Üks nendest äriühingutest ei importinud Malaisiast toruliitmikke, seega tema vastust täiendavalt ei analüüsitud. Komisjon kasutas importijate vastuseid küsimustikule, et ristkontrollida Malaisia tarnijate kaubavooge ja nimesid.

| (28) | Taotluse esitaja ja koostööd tegevate Malaisia äriühingute esitatud teabe ja statistika kontrollimise protsessi käigus pidas komisjon kohapealseid konsultatsioone Malaisia ametiasutustega, täpsemalt kaubandus- ja tööstusministeeriumi, tolliameti ja rahandusministeeriumiga ning Klangi ja Penangi vabakaubanduspiirkondade esindajatega. |
| --- | --- |

(28)

Taotluse esitaja ja koostööd tegevate Malaisia äriühingute esitatud teabe ja statistika kontrollimise protsessi käigus pidas komisjon kohapealseid konsultatsioone Malaisia ametiasutustega, täpsemalt kaubandus- ja tööstusministeeriumi, tolliameti ja rahandusministeeriumiga ning Klangi ja Penangi vabakaubanduspiirkondade esindajatega.

| (29) | Peale selle tegi komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 16 kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse. | Malaisia eksportivad tootjad:






  — | MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, Klang, Malaisia; |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Peale selle tegi komisjon vastavalt alusmääruse artiklile 16 kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse.

Malaisia eksportivad tootjad:

—

MAC Pipping Materials Sdn. Bhd, Klang, Malaisia;

| — | Pantech Stainless and Alloy Industries Sdn. Bhd, Jahor, Malaisia; |
| --- | --- |

—

Pantech Stainless and Alloy Industries Sdn. Bhd, Jahor, Malaisia;

| — | SP United Industry Sdn. Bhd, Nilai, Malaisia; |
| --- | --- |

—

SP United Industry Sdn. Bhd, Nilai, Malaisia;

| — | TP Inox Sdn. Bhd, Pulau Pinang, Malaisia. |
| --- | --- |

—

TP Inox Sdn. Bhd, Pulau Pinang, Malaisia.

| | Malaisia eksportivate tootjatega seotud kauplejad, importijad ja toorainete tarnijad:






  — | Kanzen Tetsu Sdn. Bhd, Klang, Malaisia; |
| --- | --- | --- |

Malaisia eksportivate tootjatega seotud kauplejad, importijad ja toorainete tarnijad:

—

Kanzen Tetsu Sdn. Bhd, Klang, Malaisia;

| — | Kentzu Steel Sdn. Bhd., Kuala Lumpur, Malaisia; |
| --- | --- |

—

Kentzu Steel Sdn. Bhd., Kuala Lumpur, Malaisia;

| — | Pantech Corporation Sdn. Bhd, Jahor, Malaisia; |
| --- | --- |

—

Pantech Corporation Sdn. Bhd, Jahor, Malaisia;

| — | Pantech Galvanizing Sdn. Bhd, Jahor, Malaisia. |
| --- | --- |

—

Pantech Galvanizing Sdn. Bhd, Jahor, Malaisia.

| (30) | Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid: | Malaisia tootjatega seotud omamaised kauplejad:






  — | Pantech (Kuantan) Sdn. Bhd, Kuantan, Malaisia; |
| --- | --- | --- | --- |

(30)

Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid:

Malaisia tootjatega seotud omamaised kauplejad:

—

Pantech (Kuantan) Sdn. Bhd, Kuantan, Malaisia;

| — | Panaflo Controls Pte. Ltd, Singapur. |
| --- | --- |

—

Panaflo Controls Pte. Ltd, Singapur.

| (31) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki isikuid teavitati, et kogu asjaomase teabe esitamata jätmine või puuduliku, väära või eksitava teabe esitamine võib kaasa tuua alusmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamismääruses sätestatud tähtaja jooksul. Kõiki isikuid teavitati, et kogu asjaomase teabe esitamata jätmine või puuduliku, väära või eksitava teabe esitamine võib kaasa tuua alusmääruse artikli 18 kohaldamise ja järelduste tegemise kättesaadavate faktide põhjal.

| (32) | Nagu on selgitatud põhjendustes 13 ja 16–19, toimus 7. juulil 2022 liidu importija PMM B.V. ärakuulamine. Pärast avalikustamist toimusid 8. ja 12. detsembril 2022 vastavalt MACi ja PMM B.V. ärakuulamised. |
| --- | --- |

(32)

Nagu on selgitatud põhjendustes 13 ja 16–19, toimus 7. juulil 2022 liidu importija PMM B.V. ärakuulamine. Pärast avalikustamist toimusid 8. ja 12. detsembril 2022 vastavalt MACi ja PMM B.V. ärakuulamised.

2.   UURIMISE TULEMUSED

UURIMISE TULEMUSED

2.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (33) | Vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 1 tuleks väidetava meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks analüüsida järgmist:






  — | kas Hiina RV / Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuur oli muutunud; |
| --- | --- | --- |

(33)

Vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 1 tuleks väidetava meetmetest kõrvalehoidmise hindamiseks analüüsida järgmist:

—

kas Hiina RV / Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuur oli muutunud;

| — | kas see muutus tulenes tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole ühtki muud piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise; |
| --- | --- |

—

kas see muutus tulenes tavast, protsessist või toimingust, millel ei ole ühtki muud piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise;

| — | kas on tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju oli uurimisaluse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud, ning |
| --- | --- |

—

kas on tõendeid kahju tekitamise kohta või selle kohta, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete parandav mõju oli uurimisaluse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud, ning

| — | kas on tõendeid dumpingu esinemise kohta seoses asjaomase toote puhul varem kindlaks tehtud normaalväärtustega. |
| --- | --- |

—

kas on tõendeid dumpingu esinemise kohta seoses asjaomase toote puhul varem kindlaks tehtud normaalväärtustega.

| (34) | Taotluses väideti, et toimus Malaisiast liitu suunatud asjaomase toote ümberlaadimine (vt põhjendus 6). |
| --- | --- |

(34)

Taotluses väideti, et toimus Malaisiast liitu suunatud asjaomase toote ümberlaadimine (vt põhjendus 6).

| (35) | Mis puudutab ümberlaadimist, siis ei leitud uurimise käigus tõendeid, et ükski neljast koostööd tegevast eksportivast tootjast, kelle toodang moodustas aruandeperioodil kogu liitu suunatud ekspordi (vt põhjendus 39 allpool), oleks sellises tegevuses osalenud. Komisjon võrdles nelja koostööd tegeva äriühingu esitatud andmeid statistikaga ning ilmnes, et nende toodang moodustas valdava osa liitu suunatud toruliitmike ekspordist enamiku uurimisperioodi jooksul ja kogu kõnealuse ekspordi aruandeperioodil. Uurimise käigus tehti kindlaks, et ükski neljast äriühingust ei tegelenud ümberlaadimisega. Nad ostsid Hiina RVst minimaalses koguses toruliitmikke ja müüsid neid omamaiselt Malaisias. Seetõttu ei leidnud see väide uurimise käigus kinnitust. |
| --- | --- |

(35)

Mis puudutab ümberlaadimist, siis ei leitud uurimise käigus tõendeid, et ükski neljast koostööd tegevast eksportivast tootjast, kelle toodang moodustas aruandeperioodil kogu liitu suunatud ekspordi (vt põhjendus 39 allpool), oleks sellises tegevuses osalenud. Komisjon võrdles nelja koostööd tegeva äriühingu esitatud andmeid statistikaga ning ilmnes, et nende toodang moodustas valdava osa liitu suunatud toruliitmike ekspordist enamiku uurimisperioodi jooksul ja kogu kõnealuse ekspordi aruandeperioodil. Uurimise käigus tehti kindlaks, et ükski neljast äriühingust ei tegelenud ümberlaadimisega. Nad ostsid Hiina RVst minimaalses koguses toruliitmikke ja müüsid neid omamaiselt Malaisias. Seetõttu ei leidnud see väide uurimise käigus kinnitust.

| (36) | Nagu on aga mainitud põhjenduses 5, sisaldas taotlus piisavaid tõendeid Hiinast ja Malaisiast liitu suunatud ekspordiga seotud kaubandusstruktuuri muutumise kohta pärast Hiinast pärit toruliitmike suhtes meetmete kehtestamist. Täpsemalt sisaldas taotlus ametlikul statistikal põhinevaid tõendeid Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud impordi kasvu ja Hiinast pärit toruliitmike Malaisiasse suunatud impordi samaaegse kasvu kohta, (7) mille näol on tegemist kaubandusstruktuuri muutusega, nagu on sätestatud alusmääruse artiklis 13. Nagu on märgitud põhjenduses 6, esitati taotluses tõendeid ka selle kohta, et Malaisias tegelikult toimuvat tootmist käsitleva teadaoleva teabe põhjal ei tulene kõnealune muutus tõenäoliselt tavast, protsessist või toimingust, millel on piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise. Taotluse kohaselt tulenes muutus ümberlaadimisest ja seda väidet toetasid piisavad tõendid, täpsemalt Malaisia äriühingute pakkumised, milles tehti avalikult ettepanek pakkuda Hiina toruliitmikke, muutes dumpinguvastase tollimaksu vältimiseks nende päritolu (8). Kuigi uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et Malaisia äriühingud oleksid väidetava ettepaneku Hiina toruliitmikke edasi müüa tegelikult ellu viinud, nagu on märgitud põhjenduses 35, siis leidis kinnitust, et kaubandusstruktuur oli muutunud. Tõendeid, eeskätt Malaisia tegelikku teadaolevat tootmisvõimsust arvesse võttes ei olnud tõenäoline, et kõnealune muutus tulenes tavast, protsessist või toimingust, millel on piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus. Seepärast jätkas komisjon uurimist. |
| --- | --- |

(36)

Nagu on aga mainitud põhjenduses 5, sisaldas taotlus piisavaid tõendeid Hiinast ja Malaisiast liitu suunatud ekspordiga seotud kaubandusstruktuuri muutumise kohta pärast Hiinast pärit toruliitmike suhtes meetmete kehtestamist. Täpsemalt sisaldas taotlus ametlikul statistikal põhinevaid tõendeid Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud impordi kasvu ja Hiinast pärit toruliitmike Malaisiasse suunatud impordi samaaegse kasvu kohta, (7) mille näol on tegemist kaubandusstruktuuri muutusega, nagu on sätestatud alusmääruse artiklis 13. Nagu on märgitud põhjenduses 6, esitati taotluses tõendeid ka selle kohta, et Malaisias tegelikult toimuvat tootmist käsitleva teadaoleva teabe põhjal ei tulene kõnealune muutus tõenäoliselt tavast, protsessist või toimingust, millel on piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise. Taotluse kohaselt tulenes muutus ümberlaadimisest ja seda väidet toetasid piisavad tõendid, täpsemalt Malaisia äriühingute pakkumised, milles tehti avalikult ettepanek pakkuda Hiina toruliitmikke, muutes dumpinguvastase tollimaksu vältimiseks nende päritolu (8). Kuigi uurimise käigus ei leitud tõendeid selle kohta, et Malaisia äriühingud oleksid väidetava ettepaneku Hiina toruliitmikke edasi müüa tegelikult ellu viinud, nagu on märgitud põhjenduses 35, siis leidis kinnitust, et kaubandusstruktuur oli muutunud. Tõendeid, eeskätt Malaisia tegelikku teadaolevat tootmisvõimsust arvesse võttes ei olnud tõenäoline, et kõnealune muutus tulenes tavast, protsessist või toimingust, millel on piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus. Seepärast jätkas komisjon uurimist.

7

8

| (37) | Uurimine käsitles kõiki alusmääruse artikliga 13 hõlmatud tavasid (vt põhjendus 15), seepärast uuris komisjon Hiina tooraine või pooltoodete kasutamise põhjal ka seda, kas kõnealused äriühingud tegelevad kokkupanemisega. |
| --- | --- |

(37)

Uurimine käsitles kõiki alusmääruse artikliga 13 hõlmatud tavasid (vt põhjendus 15), seepärast uuris komisjon Hiina tooraine või pooltoodete kasutamise põhjal ka seda, kas kõnealused äriühingud tegelevad kokkupanemisega.

| (38) | Seoses kokkupanemisega analüüsis komisjon täpsemalt, kas alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid on täidetud ja eelkõige






  — | kas kokkupanemine/valmistamine algas või suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamist või vahetult enne seda ja kas asjaomased osad pärinevad riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, ning |
| --- | --- | --- |

(38)

Seoses kokkupanemisega analüüsis komisjon täpsemalt, kas alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud kriteeriumid on täidetud ja eelkõige

—

kas kokkupanemine/valmistamine algas või suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamist või vahetult enne seda ja kas asjaomased osad pärinevad riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, ning

| — | kas osade väärtus moodustab vähemalt 60 % kokkupandud toote osade koguväärtusest ning kas sissetoodud osadele kokkupanemise või valmistamise ajal lisandunud väärtus moodustab alla 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

—

kas osade väärtus moodustab vähemalt 60 % kokkupandud toote osade koguväärtusest ning kas sissetoodud osadele kokkupanemise või valmistamise ajal lisandunud väärtus moodustab alla 25 % tootmiskuludest.

2.2.   Koostöö

Koostöö

| (39) | Nagu on märgitud põhjenduses 25, taotlesid neli Malaisia eksportivat tootjat meetmetest vabastamist, kui neid laiendatakse Malaisiale. Nad tegid kogu menetluse jooksul koostööd, esitades vabastamistaotluse, vastates puudusi käsitlevatele kirjadele ja nõustudes kohapealsete kontrollidega. Malaisia eksportivate tootjate koostöövalmidus oli suur, sest nende esitatud vabastamistaotluses märgitud toruliitmike liitu suunatud ekspordi kogumaht moodustas kogu Malaisiast pärit impordi mahu aruandeperioodil, nagu on näidatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(39)

Nagu on märgitud põhjenduses 25, taotlesid neli Malaisia eksportivat tootjat meetmetest vabastamist, kui neid laiendatakse Malaisiale. Nad tegid kogu menetluse jooksul koostööd, esitades vabastamistaotluse, vastates puudusi käsitlevatele kirjadele ja nõustudes kohapealsete kontrollidega. Malaisia eksportivate tootjate koostöövalmidus oli suur, sest nende esitatud vabastamistaotluses märgitud toruliitmike liitu suunatud ekspordi kogumaht moodustas kogu Malaisiast pärit impordi mahu aruandeperioodil, nagu on näidatud Eurostati impordistatistikas.

2.3.   Kaubandusstruktuuri muutumine

Kaubandusstruktuuri muutumine

2.3.1.   Toruliitmike import liitu

Toruliitmike import liitu

| (40) | Tabelis 1 on esitatud Hiinast ja Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud impordi muutumine uurimisperioodil.

  Tabel 1


  Toruliitmike import liitu uurimisperioodil (tonnides) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Aruandeperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 3 018 | 3 121 | 1 412 | 1 008 | 523 | 693 | 708 | 719 |
| Indeks (baas = 2014) | 100 | 103 | 47 | 33 | 17 | 23 | 23 | 24 |
| Malaisia | 297 | 314 | 382 | 502 | 1 120 | 1 414 | 1 290 | 1 626 |
| Indeks (baas = 2014) | 100 | 106 | 129 | 169 | 377 | 476 | 434 | 547 |
| Allikas:

  2014 ja 2015: algne uurimine (ilma Ühendkuningriigita);
  2016: Eurostat (CN-koodide tasandil esitatud import korrigeeriti 2017. aasta andmete põhjal TARICi koodide tasandile);
  2017 kuni aruandeperiood: Eurostat (TARICi koodide tasandil) |

(40)

Tabelis 1 on esitatud Hiinast ja Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud impordi muutumine uurimisperioodil.

Tabel 1

Tabel 1

Toruliitmike import liitu uurimisperioodil (tonnides)

Toruliitmike import liitu uurimisperioodil (tonnides)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Aruandeperiood

Hiina

3 018

3 121

1 412

1 008

523

693

708

719

Indeks (baas = 2014)

Indeks (baas = 2014)

100

100

103

103

47

47

33

33

17

17

23

23

23

23

24

24

Malaisia

297

314

382

502

1 120

1 414

1 290

1 626

Indeks (baas = 2014)

Indeks (baas = 2014)

100

100

106

106

129

129

169

169

377

377

476

476

434

434

547

547

Allikas:

Allikas:

2014 ja 2015: algne uurimine (ilma Ühendkuningriigita);

2016: Eurostat (CN-koodide tasandil esitatud import korrigeeriti 2017. aasta andmete põhjal TARICi koodide tasandile);

2017 kuni aruandeperiood: Eurostat (TARICi koodide tasandil)

| (41) | Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud impordi kogumaht kasvas uurimisperioodil üle viie korra, 297 tonnilt 2014. aastal 1 626 tonnini aruandeperioodil. |
| --- | --- |

(41)

Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud impordi kogumaht kasvas uurimisperioodil üle viie korra, 297 tonnilt 2014. aastal 1 626 tonnini aruandeperioodil.

| (42) | Samal ajal vähenes liidu import Hiinast 76 %, 3 018 tonnilt 2014. aastal 719 tonnile aruandeperioodil. |
| --- | --- |

(42)

Samal ajal vähenes liidu import Hiinast 76 %, 3 018 tonnilt 2014. aastal 719 tonnile aruandeperioodil.

| (43) | Kuna komisjon ei leidnud mingeid tõendeid selle kohta, et neli koostööd tegevat eksportivat tootjat tegelesid ümberlaadimisega, siis Hiinast pärit uurimisaluse toote Malaisiasse suunatud impordi mahtu ei analüüsitud. |
| --- | --- |

(43)

Kuna komisjon ei leidnud mingeid tõendeid selle kohta, et neli koostööd tegevat eksportivat tootjat tegelesid ümberlaadimisega, siis Hiinast pärit uurimisaluse toote Malaisiasse suunatud impordi mahtu ei analüüsitud.

2.3.2.   Hiinast pärit osade (tooraine ja pooltoodete) import Malaisiasse

Hiinast pärit osade (tooraine ja pooltoodete) import Malaisiasse

| (44) | Toruliitmike tootmisel on peamised sisendmaterjalid keevistorud ja õmblusteta torud. Järgnevalt töödeldakse neid sisendmaterjale, et toota vastavalt keevis- ja õmblusteta liitmikke. Lisaks toodetakse otsakute vormis õmblusteta liitmikke plaatidest. Peale selle kasutas üks koostööd tegev äriühing suure läbimõõduga keevisliitmike tootmiseks ka tõkkeplaate. Samuti importis üks koostööd tegev äriühing teatava osa uurimisperioodi jooksul pooltooteid (toruühendusi) edasiseks töötlemiseks. |
| --- | --- |

(44)

Toruliitmike tootmisel on peamised sisendmaterjalid keevistorud ja õmblusteta torud. Järgnevalt töödeldakse neid sisendmaterjale, et toota vastavalt keevis- ja õmblusteta liitmikke. Lisaks toodetakse otsakute vormis õmblusteta liitmikke plaatidest. Peale selle kasutas üks koostööd tegev äriühing suure läbimõõduga keevisliitmike tootmiseks ka tõkkeplaate. Samuti importis üks koostööd tegev äriühing teatava osa uurimisperioodi jooksul pooltooteid (toruühendusi) edasiseks töötlemiseks.

| (45) | Tabelis 2 on esitatud toruliitmike valmistamisel kasutatavate Hiinast pärit osade Malaisiasse suunatud impordi muutumine koostööd tegevate äriühingute esitatud kontrollitud andmete põhjal. Komisjon võrdles neid andmeid Malaisia ametiasutustelt saadud ja andmebaasis Global Trade Atlas (GTA) (9) kättesaadava Malaisia impordistatistikaga. Kaubandusstruktuuri analüüsimisel leiti aga, et äriühingute esitatud andmed on impordistatistikast usaldusväärsemad. Kõnealust toorainet saab Malaisiasse importida mitme kümnekohalise tollikoodi alusel ja seda saavad kasutada ka muud järgneva etapi sektorid peale toruliitmike tootmise sektori. Võttes arvesse koostöö kõrget taset, sai komisjon koostööd tegevate eksportivate tootjate tasandil jälgida osade lõppkasutust ja seda, kas neid kasutati järgnevalt liitu eksporditavates toruliitmikes. Seetõttu otsustas komisjon tugineda koostööd tegevate äriühingute esitatud kontrollitud teabele.

  Tabel 2


  Hiinast pärit tooraine import Malaisiasse uurimisperioodil (tonnides)
   (10) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Aruandeperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | [200 –300 ] | [300 –400 ] | [580 –660 ] | [280 –360 ] | [800 –900 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 950 –2 050 ] | [2 400 –2 500 ] |
| Indeks (baas = 2014) | 100 | 134 | 241 | 120 | 336 | 625 | 801 | 977 |
| Allikas: äriühingute esitatud kontrollitud andmed |

(45)

Tabelis 2 on esitatud toruliitmike valmistamisel kasutatavate Hiinast pärit osade Malaisiasse suunatud impordi muutumine koostööd tegevate äriühingute esitatud kontrollitud andmete põhjal. Komisjon võrdles neid andmeid Malaisia ametiasutustelt saadud ja andmebaasis Global Trade Atlas (GTA) (9) kättesaadava Malaisia impordistatistikaga. Kaubandusstruktuuri analüüsimisel leiti aga, et äriühingute esitatud andmed on impordistatistikast usaldusväärsemad. Kõnealust toorainet saab Malaisiasse importida mitme kümnekohalise tollikoodi alusel ja seda saavad kasutada ka muud järgneva etapi sektorid peale toruliitmike tootmise sektori. Võttes arvesse koostöö kõrget taset, sai komisjon koostööd tegevate eksportivate tootjate tasandil jälgida osade lõppkasutust ja seda, kas neid kasutati järgnevalt liitu eksporditavates toruliitmikes. Seetõttu otsustas komisjon tugineda koostööd tegevate äriühingute esitatud kontrollitud teabele.

9

Tabel 2

Tabel 2

Hiinast pärit tooraine import Malaisiasse uurimisperioodil (tonnides)
   (10)

Hiinast pärit tooraine import Malaisiasse uurimisperioodil (tonnides)

10

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Aruandeperiood

Hiina

[200 –300 ]

[300 –400 ]

[580 –660 ]

[280 –360 ]

[800 –900 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 950 –2 050 ]

[2 400 –2 500 ]

Indeks (baas = 2014)

Indeks (baas = 2014)

100

100

134

134

241

241

120

120

336

336

625

625

801

801

977

977

Allikas: äriühingute esitatud kontrollitud andmed

Allikas:

| (46) | Tabelis 2 esitatud andmed näitavad kõikide selliste toorainete/pooltoodete impordi kogumahtu, mille on Hiinast importinud koostööd tegevad Malaisia tootjad, kelle toodang moodustas aruandeperioodil 100 % Malaisia toruliitmike ekspordist liitu. |
| --- | --- |

(46)

Tabelis 2 esitatud andmed näitavad kõikide selliste toorainete/pooltoodete impordi kogumahtu, mille on Hiinast importinud koostööd tegevad Malaisia tootjad, kelle toodang moodustas aruandeperioodil 100 % Malaisia toruliitmike ekspordist liitu.

| (47) | Tabelist 2 nähtub, et Hiinast pärit tooraine/pooltoodete import Malaisiasse suurenes kogu uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, peaaegu kümme korda. See kasv oli eriti ilmne ajavahemikul 2018. aastast kuni aruandeperioodini. |
| --- | --- |

(47)

Tabelist 2 nähtub, et Hiinast pärit tooraine/pooltoodete import Malaisiasse suurenes kogu uurimisperioodi jooksul märkimisväärselt, peaaegu kümme korda. See kasv oli eriti ilmne ajavahemikul 2018. aastast kuni aruandeperioodini.

| (48) | Hiinast pärit tooraine Malaisiasse suunatud impordi mahu märkimisväärne suurenemine osutab sellele, et nõudlus selle sisendmaterjali järele Malaisias kasvas, mida võib vähemalt osaliselt seletada sellega, et uurimisperioodil suurenes Malaisias toruliitmike tootmine ja nende eksport liitu. |
| --- | --- |

(48)

Hiinast pärit tooraine Malaisiasse suunatud impordi mahu märkimisväärne suurenemine osutab sellele, et nõudlus selle sisendmaterjali järele Malaisias kasvas, mida võib vähemalt osaliselt seletada sellega, et uurimisperioodil suurenes Malaisias toruliitmike tootmine ja nende eksport liitu.

2.3.3.   Järeldus kaubandusstruktuuri muutumise kohta

Järeldus kaubandusstruktuuri muutumise kohta

| (49) | Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud ekspordi suurenemine koos Hiinast pärit osade Malaisiasse suunatud ekspordi kasvuga samal ajavahemikul kujutab endast Hiina, Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuuri muutust dumpinguvastase alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(49)

Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud ekspordi suurenemine koos Hiinast pärit osade Malaisiasse suunatud ekspordi kasvuga samal ajavahemikul kujutab endast Hiina, Malaisia ja liidu vahelise kaubanduse struktuuri muutust dumpinguvastase alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.

| (50) | Pärast avalikustamist osutas PMM B.V., et dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit toruliitmike suhtes kehtestati 2017. aasta jaanuaris, kuid ELi import Malaisiast kasvas juba aastatel 2014–2017. |
| --- | --- |

(50)

Pärast avalikustamist osutas PMM B.V., et dumpinguvastased meetmed Hiinast pärit toruliitmike suhtes kehtestati 2017. aasta jaanuaris, kuid ELi import Malaisiast kasvas juba aastatel 2014–2017.

| (51) | Samuti täheldas äriühing, et Hiinast pärit sisendite Malaisiasse suunatud impordi kasv oli uurimisperioodil palju suurem kui liitu suunatud Malaisia liitmike ekspordi kasv. Äriühingu PMM B.V. väitel tähendab see seda, et Malaisia tootjad üksnes suurendasid toruliitmike tootmist ja nad ei olnud tingimata orienteeritud liidu turule. |
| --- | --- |

(51)

Samuti täheldas äriühing, et Hiinast pärit sisendite Malaisiasse suunatud impordi kasv oli uurimisperioodil palju suurem kui liitu suunatud Malaisia liitmike ekspordi kasv. Äriühingu PMM B.V. väitel tähendab see seda, et Malaisia tootjad üksnes suurendasid toruliitmike tootmist ja nad ei olnud tingimata orienteeritud liidu turule.

| (52) | Tuleb aga tähele panna, et uurimine, mille tulemusel algsed meetmed kehtestati, algatati 2015. aasta oktoobris. Kuna dumpinguvastase menetluse algatamine iseenesest võis mõjutada ettevõtjate käitumist, siis selleks, et saada täielik ülevaade kaubandusvoogudest enne uurimise algatamist ning neid õigesti võrrelda hiljem ja pärast tollimaksu kehtestamist esinenud kaubandusvoogudega, otsustas komisjon määrata käesoleva meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimisega seotud uurimisperioodi alguseks 1. jaanuari 2014. Malaisiast pärit impordi kasv oli tõepoolest nähtav juba aastatel 2014–2017. Kõnealuse impordi mahu kasv kiirenes aga 2017. aastast kuni aruandeperioodini, see tähendab pärast alusmääruse artikli 13 lõikega 1 ette nähtud tollimaksu kehtestamist. |
| --- | --- |

(52)

Tuleb aga tähele panna, et uurimine, mille tulemusel algsed meetmed kehtestati, algatati 2015. aasta oktoobris. Kuna dumpinguvastase menetluse algatamine iseenesest võis mõjutada ettevõtjate käitumist, siis selleks, et saada täielik ülevaade kaubandusvoogudest enne uurimise algatamist ning neid õigesti võrrelda hiljem ja pärast tollimaksu kehtestamist esinenud kaubandusvoogudega, otsustas komisjon määrata käesoleva meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimisega seotud uurimisperioodi alguseks 1. jaanuari 2014. Malaisiast pärit impordi kasv oli tõepoolest nähtav juba aastatel 2014–2017. Kõnealuse impordi mahu kasv kiirenes aga 2017. aastast kuni aruandeperioodini, see tähendab pärast alusmääruse artikli 13 lõikega 1 ette nähtud tollimaksu kehtestamist.

| (53) | Täpselt sama mustrit võib täheldada Hiinast pärit tooraine impordi puhul Malaisiasse. Asjaolu, et Hiinast pärit roostevabast terasest torude Malaisiasse suunatud impordi kasv ei vasta üksühele Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud ekspordi kasvule, ei muuda järeldust, et viimane suurenes uurimisperioodil enam kui viis korda, mis koos Hiina RVst pärit sisendite Malaisiasse suunatud impordi peaaegu kümnekordse kasvuga kujutab kaubandusstruktuuri muutust alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Peale selle ei kasutata Hiinast imporditud torusid üksnes liitmike tootmiseks, mistõttu puudus üksühene vastavus. |
| --- | --- |

(53)

Täpselt sama mustrit võib täheldada Hiinast pärit tooraine impordi puhul Malaisiasse. Asjaolu, et Hiinast pärit roostevabast terasest torude Malaisiasse suunatud impordi kasv ei vasta üksühele Malaisiast pärit toruliitmike liitu suunatud ekspordi kasvule, ei muuda järeldust, et viimane suurenes uurimisperioodil enam kui viis korda, mis koos Hiina RVst pärit sisendite Malaisiasse suunatud impordi peaaegu kümnekordse kasvuga kujutab kaubandusstruktuuri muutust alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Peale selle ei kasutata Hiinast imporditud torusid üksnes liitmike tootmiseks, mistõttu puudus üksühene vastavus.

| (54) | Pärast avalikustamist väitis MAC ka seda, et komisjon ei analüüsinud ega liigitanud kaubandusstruktuuri muutust. Tema seisukohast näitab asjaolu, et tooraine import Hiina RVst Malaisiasse suurenes peaaegu kümme korda, samal ajal kui liidu toruliitmike import Malaisiast kasvas üksnes üle viie korra, paratamatult seda, et vaid ligikaudu poolt Hiinast Malaisiasse imporditud toorainest kasutati liitu eksporditud toruliitmikes. Lisaks väitis MAC, et kuna kaks koostööd tegevat eksportijat, kelle puhul juba tehti kindlaks, et nad on tegelikud Malaisia tootjad, importisid Hiinast vaid väga väikese osa oma toorainest, kuid nende eksport liitu suurenes pärast toruliitmikele tollimaksu kehtestamist, ning kuna MACi kinnitatud müügiandmete põhjal oli peaaegu 50 % MACi toruliitmike müügist (kaalu järgi) suunatud muudele turgudele kui liit, põhineb komisjon järeldus kaubandusstruktuuri muutumise kohta peamiselt TP-l ja igal juhul ei ole see järeldus piisavalt põhjendatud ega tugine järjepidevatele tõenditele. |
| --- | --- |

(54)

Pärast avalikustamist väitis MAC ka seda, et komisjon ei analüüsinud ega liigitanud kaubandusstruktuuri muutust. Tema seisukohast näitab asjaolu, et tooraine import Hiina RVst Malaisiasse suurenes peaaegu kümme korda, samal ajal kui liidu toruliitmike import Malaisiast kasvas üksnes üle viie korra, paratamatult seda, et vaid ligikaudu poolt Hiinast Malaisiasse imporditud toorainest kasutati liitu eksporditud toruliitmikes. Lisaks väitis MAC, et kuna kaks koostööd tegevat eksportijat, kelle puhul juba tehti kindlaks, et nad on tegelikud Malaisia tootjad, importisid Hiinast vaid väga väikese osa oma toorainest, kuid nende eksport liitu suurenes pärast toruliitmikele tollimaksu kehtestamist, ning kuna MACi kinnitatud müügiandmete põhjal oli peaaegu 50 % MACi toruliitmike müügist (kaalu järgi) suunatud muudele turgudele kui liit, põhineb komisjon järeldus kaubandusstruktuuri muutumise kohta peamiselt TP-l ja igal juhul ei ole see järeldus piisavalt põhjendatud ega tugine järjepidevatele tõenditele.

| (55) | See väide lükati tagasi. Esiteks tehti uurimise käigus kindlaks, et ametliku statistika ja koostööd tegevate äriühingute esitatud kontrollitud andmete põhjal Hiina RVst pärit toruliitmike import liitu riigi tasandil küll vähenes oluliselt, kuid nii sisendite import Hiina RVst Malaisiasse kui ka Malaisiast pärit toruliitmike import liitu kasvasid uurimisperioodil märkimisväärselt. Nendest tõenditest nähtub selgelt, et nõudluse kasvu selle sisendmaterjali järele Malaisias võib vähemalt osaliselt seletada Malaisias toruliitmike tootmise ja sealt pärit liitu suunatud ekspordi suurenemisega uurimisperioodil (vt põhjendus 48). Teiseks oleks isegi juhul, kui võtta arvesse MACi väidet, mille kohaselt ainult ligikaudu poolt Hiinast Malaisiasse imporditud toorainest kasutati liitu eksporditud toruliitmikes, tegemist kaubandusstruktuuri muutusega alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Kolmandaks analüüsis komisjon kaubandusstruktuuri muutumist lisaks riigi tasandile ka ainult MACi ja TP tasandil, tuginedes nende enda esitatud kontrollitud andmetele, ning ka sel tasandil esineb märkimisväärne paralleelne kasv (vt tabel 3 allpool). Suurem osa mõlema näitaja kasvust on seotud MACiga, sest TP alustas tegevust alles 2020. aasta teises pooles (vt põhjendus 89). Lisaks valmistati uurimisperioodil enamik MACi liitu suunatud ekspordist Hiina RVst imporditud osadest, sest äriühing importis peaaegu 100 % oma toorainest Hiinast (vt põhjendus 58). Seepärast näitas uurimine, et riigi tasandil on kaubandusstruktuur selgelt muutunud. Peale selle leiti uurimise käigus äriühingu esitatud kontrollitud andmete põhjal, et suures osas tulenes see muutus MACist. MAC ei esitanud muid analüüse, põhjendusi ega liigitusi, samuti ei teinud ta ettepanekuid selle kohta, milliseid muid tõendeid komisjon oleks pidanud kasutama. |
| --- | --- |

(55)

See väide lükati tagasi. Esiteks tehti uurimise käigus kindlaks, et ametliku statistika ja koostööd tegevate äriühingute esitatud kontrollitud andmete põhjal Hiina RVst pärit toruliitmike import liitu riigi tasandil küll vähenes oluliselt, kuid nii sisendite import Hiina RVst Malaisiasse kui ka Malaisiast pärit toruliitmike import liitu kasvasid uurimisperioodil märkimisväärselt. Nendest tõenditest nähtub selgelt, et nõudluse kasvu selle sisendmaterjali järele Malaisias võib vähemalt osaliselt seletada Malaisias toruliitmike tootmise ja sealt pärit liitu suunatud ekspordi suurenemisega uurimisperioodil (vt põhjendus 48). Teiseks oleks isegi juhul, kui võtta arvesse MACi väidet, mille kohaselt ainult ligikaudu poolt Hiinast Malaisiasse imporditud toorainest kasutati liitu eksporditud toruliitmikes, tegemist kaubandusstruktuuri muutusega alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Kolmandaks analüüsis komisjon kaubandusstruktuuri muutumist lisaks riigi tasandile ka ainult MACi ja TP tasandil, tuginedes nende enda esitatud kontrollitud andmetele, ning ka sel tasandil esineb märkimisväärne paralleelne kasv (vt tabel 3 allpool). Suurem osa mõlema näitaja kasvust on seotud MACiga, sest TP alustas tegevust alles 2020. aasta teises pooles (vt põhjendus 89). Lisaks valmistati uurimisperioodil enamik MACi liitu suunatud ekspordist Hiina RVst imporditud osadest, sest äriühing importis peaaegu 100 % oma toorainest Hiinast (vt põhjendus 58). Seepärast näitas uurimine, et riigi tasandil on kaubandusstruktuur selgelt muutunud. Peale selle leiti uurimise käigus äriühingu esitatud kontrollitud andmete põhjal, et suures osas tulenes see muutus MACist. MAC ei esitanud muid analüüse, põhjendusi ega liigitusi, samuti ei teinud ta ettepanekuid selle kohta, milliseid muid tõendeid komisjon oleks pidanud kasutama.

2.4.   Tava, protsess või toiming, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise

Tava, protsess või toiming, millel ei ole piisavat nõuetekohast põhjendust või majanduslikku õigustust peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise

| (56) | Kõigepealt analüüsis komisjon, kas koostööd tegevate äriühingute tegevus algas või suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamist või vahetult enne seda ja kas asjaomased osad pärinesid riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse. |
| --- | --- |

(56)

Kõigepealt analüüsis komisjon, kas koostööd tegevate äriühingute tegevus algas või suurenes oluliselt pärast dumpinguvastase uurimise algatamist või vahetult enne seda ja kas asjaomased osad pärinesid riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse.

| (57) | Koostööd tegevad äriühingud importisid uurimisperioodil Hiinast toorainet ja osi ning seega on võimalik, et enne toruliitmike liitu saatmist toimus Malaisias kokkupanemine/valmistamine. |
| --- | --- |

(57)

Koostööd tegevad äriühingud importisid uurimisperioodil Hiinast toorainet ja osi ning seega on võimalik, et enne toruliitmike liitu saatmist toimus Malaisias kokkupanemine/valmistamine.

| (58) | MAC ja TP alustasid oma tegevust pärast Hiina suhtes meetmete kehtestamist 2017. aasta jaanuaris (vastavalt 2018. ja 2020. aastal). Nad importisid Hiinast peaaegu 100 % oma toorainest (11). |
| --- | --- |

(58)

MAC ja TP alustasid oma tegevust pärast Hiina suhtes meetmete kehtestamist 2017. aasta jaanuaris (vastavalt 2018. ja 2020. aastal). Nad importisid Hiinast peaaegu 100 % oma toorainest (11).

11

| (59) | Peale selle suurenesid alates nende äriühingute asutamisest märkimisväärselt nende mõlema toruliitmike müük liitu ja tooraine import Hiinast, mis saavutasid tipptaseme aruandeperioodil. |
| --- | --- |

(59)

Peale selle suurenesid alates nende äriühingute asutamisest märkimisväärselt nende mõlema toruliitmike müük liitu ja tooraine import Hiinast, mis saavutasid tipptaseme aruandeperioodil.

| (60) | Tabelis 3 on esitatud suundumused mõlema äriühingu koondnäitajate põhjal, mis käsitlevad nende toruliitmike eksporti liitu ja tooraine/pooltoodete importi Hiinast ajavahemikul 2018. aastast kuni aruandeperioodini (12).

  Tabel 3


  MACi ja TP ekspordi- ja impordiandmed (aasta 2018 = 100) | 2018 | 2019 | 2020 | Aruandeperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toruliitmike eksport ELi | 100 | 527 | 654 | 813 |
| Hiinast pärit tooraine import | 100 | 366 | 440 | 608 |
| Allikas: äriühingute esitatud kontrollitud andmed |

(60)

Tabelis 3 on esitatud suundumused mõlema äriühingu koondnäitajate põhjal, mis käsitlevad nende toruliitmike eksporti liitu ja tooraine/pooltoodete importi Hiinast ajavahemikul 2018. aastast kuni aruandeperioodini (12).

12

Tabel 3

Tabel 3

MACi ja TP ekspordi- ja impordiandmed (aasta 2018 = 100)

MACi ja TP ekspordi- ja impordiandmed (aasta 2018 = 100)

2018

2019

2020

Aruandeperiood

Toruliitmike eksport ELi

100

100

527

527

654

654

813

813

Hiinast pärit tooraine import

100

100

366

366

440

440

608

608

Allikas: äriühingute esitatud kontrollitud andmed

Allikas:

| (61) | Ülejäänud kahe äriühingu (Pantech ja SPI) olukord oli täiesti erinev. Mõlemad äriühingud tootsid toruliitmikke juba enne 2014. aastat. Taotluse esitajad märkisid taotluses, et mõlemad äriühingud on tegelikud tootjad (13). Nende eksport liitu kasvas pärast meetmete kehtestamist, kuid uurimise käigus leidis kinnitust, et nad olid tegelikud tootjad (vt punkt 2.5 osade väärtuse hindamise kohta). Uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ainult õmblusteta torusid, mis moodustasid väikese osa nende toorainest/osadest ja mida hiljem kasutati liitu eksporditud toruliitmike tootmiseks. |
| --- | --- |

(61)

Ülejäänud kahe äriühingu (Pantech ja SPI) olukord oli täiesti erinev. Mõlemad äriühingud tootsid toruliitmikke juba enne 2014. aastat. Taotluse esitajad märkisid taotluses, et mõlemad äriühingud on tegelikud tootjad (13). Nende eksport liitu kasvas pärast meetmete kehtestamist, kuid uurimise käigus leidis kinnitust, et nad olid tegelikud tootjad (vt punkt 2.5 osade väärtuse hindamise kohta). Uurimisperioodi jooksul imporditi Hiinast ainult õmblusteta torusid, mis moodustasid väikese osa nende toorainest/osadest ja mida hiljem kasutati liitu eksporditud toruliitmike tootmiseks.

13

| (62) | Alusmääruse artikli 13 lõikega 1 nõutakse seost kõnealuse tava, protsessi või toimingu ja kaubandusstruktuuri muutuse vahel, kuna viimane peab tulenema esimesest. Seega peab kaubandusstruktuuri muutumise tinginud taval, protsessil või toimingul olema muu piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise, et seda ei peetaks kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Alusmääruse artikli 13 lõikega 1 nõutakse seost kõnealuse tava, protsessi või toimingu ja kaubandusstruktuuri muutuse vahel, kuna viimane peab tulenema esimesest. Seega peab kaubandusstruktuuri muutumise tinginud taval, protsessil või toimingul olema muu piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise, et seda ei peetaks kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.

| (63) | Kuigi Malaisias äriühingu asutamiseks võis olla muid põhjuseid peale kehtivate meetmete, see tähendab Malaisia omamaise turu varustamine, siis osutavad muud elemendid MACi ja TP puhul selgelt kaubandusstruktuuri muutumisele seoses tollimaksu kehtestamisega:






  — | äriühingud asutati pärast algsete meetmete kehtestamist; |
| --- | --- | --- |

(63)

Kuigi Malaisias äriühingu asutamiseks võis olla muid põhjuseid peale kehtivate meetmete, see tähendab Malaisia omamaise turu varustamine, siis osutavad muud elemendid MACi ja TP puhul selgelt kaubandusstruktuuri muutumisele seoses tollimaksu kehtestamisega:

—

äriühingud asutati pärast algsete meetmete kehtestamist;

| — | nende äriühingute tegevus kasvas märkimisväärselt – 2018. aastal moodustas nende kahe äriühingu toodang Malaisiast pärit toruliitmike ekspordist liitu 8 % ja aruandeperioodil 47 %; |
| --- | --- |

—

nende äriühingute tegevus kasvas märkimisväärselt – 2018. aastal moodustas nende kahe äriühingu toodang Malaisiast pärit toruliitmike ekspordist liitu 8 % ja aruandeperioodil 47 %;

| — | nende müük liitu oli suurem kui nende omamaine müük ja müük kolmandatesse riikidesse kokku, mis näitab, et nad olid selgelt orienteeritud liidu turule. Üks neist äriühingutest müüs ainult liitu. |
| --- | --- |

—

nende müük liitu oli suurem kui nende omamaine müük ja müük kolmandatesse riikidesse kokku, mis näitab, et nad olid selgelt orienteeritud liidu turule. Üks neist äriühingutest müüs ainult liitu.

| (64) | Peale selle on TP Hiina äriühingu Sinotube 100 % tütarettevõtja; see äriühing omakorda kuulub Hiina terasegigandile Tsingshani kontsernile, kes toodab mitmesuguseid terasetooteid, sealhulgas toruliitmikke. |
| --- | --- |

(64)

Peale selle on TP Hiina äriühingu Sinotube 100 % tütarettevõtja; see äriühing omakorda kuulub Hiina terasegigandile Tsingshani kontsernile, kes toodab mitmesuguseid terasetooteid, sealhulgas toruliitmikke.

| (65) | Kõiki neid elemente arvesse võttes järeldas komisjon, et MACi ja TP töötlemistoimingutel nende kahes tootmiskohas (14) Malaisias ei ole muud piisavat nõuetekohast põhjendust ega majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Kaubandusstruktuuri muutumine tulenes asjaolust, et tegevus algas ja seejärel laienes märkimisväärselt pärast algsete meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(65)

Kõiki neid elemente arvesse võttes järeldas komisjon, et MACi ja TP töötlemistoimingutel nende kahes tootmiskohas (14) Malaisias ei ole muud piisavat nõuetekohast põhjendust ega majanduslikku õigustust peale tollimaksu kehtestamise. Kaubandusstruktuuri muutumine tulenes asjaolust, et tegevus algas ja seejärel laienes märkimisväärselt pärast algsete meetmete kehtestamist.

14

| (66) | Pärast avalikustamist väitis MAC, et tema asutamiseks 2017. aasta lõpus ning tema tootmistegevuse ja rahvusvahelise ekspordi kasvuks järgnevatel aastatel oli piisav nõuetekohane põhjendus ja majanduslik õigustus. |
| --- | --- |

(66)

Pärast avalikustamist väitis MAC, et tema asutamiseks 2017. aasta lõpus ning tema tootmistegevuse ja rahvusvahelise ekspordi kasvuks järgnevatel aastatel oli piisav nõuetekohane põhjendus ja majanduslik õigustus.

| (67) | Täpsemalt väitis MAC, et äriühingu asutamise põhjendus oli põhimõtteliselt ärivõimalus, mis ei olnud mingil viisil seotud tollimaksu kehtestamisega algse uurimise tagajärjel. Ta võttis üle tegeliku tootja (KT Fittings) äritegevuse ja suunas oma tegevuse ümber tootmisele Hiinast pärit õmblusteta torudest. MACi väite kohaselt võttis ta selle äriühingu üle eesmärgiga saavutada selline tootmise tase, millest piisaks Malaisia päritolu tagamiseks liidu mittesooduspäritolureeglite alusel. Kuna äriühingu KT Fittings suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud, siis oli uuel juhtkonnal eelkäija seadmeid, tootmiskohta ja kliendinimekirja üle võttes väidetavalt õigustatud põhjus uskuda, et MACi tulevase müügi suhtes ei kohaldata mingeid „ELi toruliitmike tollimakse“. Tootmise ümbersuunamine keevistorudelt õmblusteta torudele tulenes väidetavalt sellest, et seda turgu valitsevad kaks teist, vertikaalselt integreeritud Malaisia tootjat (Pantech ja SPI). MACi arvamuse kohaselt andis see nõuetekohase põhjenduse ja majandusliku õigustuse alusmääruse artikli 13 lõike 1 alusel ning asjaolu, et MAC asutati 2017. aastal, pärast algse uurimise algatamist, on kokkulangevus. |
| --- | --- |

(67)

Täpsemalt väitis MAC, et äriühingu asutamise põhjendus oli põhimõtteliselt ärivõimalus, mis ei olnud mingil viisil seotud tollimaksu kehtestamisega algse uurimise tagajärjel. Ta võttis üle tegeliku tootja (KT Fittings) äritegevuse ja suunas oma tegevuse ümber tootmisele Hiinast pärit õmblusteta torudest. MACi väite kohaselt võttis ta selle äriühingu üle eesmärgiga saavutada selline tootmise tase, millest piisaks Malaisia päritolu tagamiseks liidu mittesooduspäritolureeglite alusel. Kuna äriühingu KT Fittings suhtes dumpinguvastaseid tollimakse ei kohaldatud, siis oli uuel juhtkonnal eelkäija seadmeid, tootmiskohta ja kliendinimekirja üle võttes väidetavalt õigustatud põhjus uskuda, et MACi tulevase müügi suhtes ei kohaldata mingeid „ELi toruliitmike tollimakse“. Tootmise ümbersuunamine keevistorudelt õmblusteta torudele tulenes väidetavalt sellest, et seda turgu valitsevad kaks teist, vertikaalselt integreeritud Malaisia tootjat (Pantech ja SPI). MACi arvamuse kohaselt andis see nõuetekohase põhjenduse ja majandusliku õigustuse alusmääruse artikli 13 lõike 1 alusel ning asjaolu, et MAC asutati 2017. aastal, pärast algse uurimise algatamist, on kokkulangevus.

| (68) | Lisaks väitis MAC, et avalikustamise käigus ei tõstatatud kahtlusi seoses MACi täieliku tootmisvõimsuse ja liitmike tegeliku tootmisega toorainest, mille ostuandmed olid kontrollitud ja mida iga tegelik toruliitmike tootja vajab. Mis puudutab nii MACi tootmisvõimsust kui ka tegelikku tootmist toorainest kogu tootmisprotsessi ulatuses, siis ei esinenud erinevusi Pantechi ja SPI struktuuriga. |
| --- | --- |

(68)

Lisaks väitis MAC, et avalikustamise käigus ei tõstatatud kahtlusi seoses MACi täieliku tootmisvõimsuse ja liitmike tegeliku tootmisega toorainest, mille ostuandmed olid kontrollitud ja mida iga tegelik toruliitmike tootja vajab. Mis puudutab nii MACi tootmisvõimsust kui ka tegelikku tootmist toorainest kogu tootmisprotsessi ulatuses, siis ei esinenud erinevusi Pantechi ja SPI struktuuriga.

| (69) | Samuti väitis MAC, et tema ja TP olukord ei ole sarnane ja et väide, mille kohaselt MAC on orienteeritud liidu turule, on faktiliselt ebatäpne. MACi müüginäitajaid, mille kohaselt kaalu järgi 52 % (väärtuse järgi 54 %) tema müügist on suunatud liitu, ei saa käsitada liidu turule „orienteeritusena“. |
| --- | --- |

(69)

Samuti väitis MAC, et tema ja TP olukord ei ole sarnane ja et väide, mille kohaselt MAC on orienteeritud liidu turule, on faktiliselt ebatäpne. MACi müüginäitajaid, mille kohaselt kaalu järgi 52 % (väärtuse järgi 54 %) tema müügist on suunatud liitu, ei saa käsitada liidu turule „orienteeritusena“.

| (70) | Samuti juhtis PMM B.V. oma märkustes avalikustamise kohta tähelepanu asjaolule, et MAC jätkab äriühingu KT Fittings tegevust ja on seega „tegelik tootja, kes tootis liitmikke tükk aega enne uurimisperioodi“. Samasuguse märkuse esitas teine liidu importija Dacapo Stainless B.V. (edaspidi „DS B.V.“). |
| --- | --- |

(70)

Samuti juhtis PMM B.V. oma märkustes avalikustamise kohta tähelepanu asjaolule, et MAC jätkab äriühingu KT Fittings tegevust ja on seega „tegelik tootja, kes tootis liitmikke tükk aega enne uurimisperioodi“. Samasuguse märkuse esitas teine liidu importija Dacapo Stainless B.V. (edaspidi „DS B.V.“).

| (71) | Kõigepealt tuletas komisjon meelde, et ta kontrollis kohapeal muude tegurite seas MACi tegelikku tootmist, tootmisvõimsust ja sisendite oste ning et nende tegurite puhul kindlaks tehtud fakte ei vaidlustatud. Eespool toodust järeldub, et uurimise käigus tuvastati alusmääruse artikli 13 lõike 2 alusel erinevus MACi ning SPI ja Pantechi vahel. Nagu on kindlaks tehtud põhjendustes 87, 98 ja 99, pärines 99,99 % osadest, mida MAC oma toruliitmike tootmisel kasutas, Hiinast, samal ajal kui Pantechi ja SPI puhul jäi nende osakaal allapoole vastavalt 10 % ja 30 %. Mis puudutab MACi ja TP olukorra sarnasust, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et mõlemad äriühingud järgisid sarnast tava – mõlemad importisid enamiku sisenditest Hiina RVst, andsid neile piiratud lisaväärtuse ja eksportisid selle tulemusel toodetud liitmikud liitu. Peale selle põhinevad MACi käsitlevad järeldused äriühingu tegelikul tegevusel, mitte sellel, mida MAC oleks saanud oma seadmete ja tootmispaiga puhul hüpoteetiliselt teha. |
| --- | --- |

(71)

Kõigepealt tuletas komisjon meelde, et ta kontrollis kohapeal muude tegurite seas MACi tegelikku tootmist, tootmisvõimsust ja sisendite oste ning et nende tegurite puhul kindlaks tehtud fakte ei vaidlustatud. Eespool toodust järeldub, et uurimise käigus tuvastati alusmääruse artikli 13 lõike 2 alusel erinevus MACi ning SPI ja Pantechi vahel. Nagu on kindlaks tehtud põhjendustes 87, 98 ja 99, pärines 99,99 % osadest, mida MAC oma toruliitmike tootmisel kasutas, Hiinast, samal ajal kui Pantechi ja SPI puhul jäi nende osakaal allapoole vastavalt 10 % ja 30 %. Mis puudutab MACi ja TP olukorra sarnasust, siis tehti uurimise käigus kindlaks, et mõlemad äriühingud järgisid sarnast tava – mõlemad importisid enamiku sisenditest Hiina RVst, andsid neile piiratud lisaväärtuse ja eksportisid selle tulemusel toodetud liitmikud liitu. Peale selle põhinevad MACi käsitlevad järeldused äriühingu tegelikul tegevusel, mitte sellel, mida MAC oleks saanud oma seadmete ja tootmispaiga puhul hüpoteetiliselt teha.

| (72) | Nagu on märgitud põhjenduses 62, luuakse alusmääruse artikli 13 lõikega 1 seos kõnealuse tava, protsessi või toimingu ja kaubandusstruktuuri muutuse vahel, kuna viimane peab tulenema esimesest. Seega peab kaubandusstruktuuri muutumise tinginud taval, protsessil või toimingul olema muu piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise, et seda ei peetaks kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(72)

Nagu on märgitud põhjenduses 62, luuakse alusmääruse artikli 13 lõikega 1 seos kõnealuse tava, protsessi või toimingu ja kaubandusstruktuuri muutuse vahel, kuna viimane peab tulenema esimesest. Seega peab kaubandusstruktuuri muutumise tinginud taval, protsessil või toimingul olema muu piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise, et seda ei peetaks kõrvalehoidmiseks alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses.

| (73) | Äriühingu asutamiseks võib olla õigustatud põhjuseid, nagu koolitatud tööjõu ja varade olemasolu. Oluline ei ole aga mitte ainult kõnealuse äriühingu asutamine, vaid ka tema toimimisviis. Teiste sõnadega, kui äriühingu tegevus – tema tava, protsess või toiming – on kaubandusstruktuuri muutuse põhjus, siis tuleb asjaomase tava majanduslikku õigustust ja nõuetekohast põhjendust artikli 13 lõike 1 alusel uurida. |
| --- | --- |

(73)

Äriühingu asutamiseks võib olla õigustatud põhjuseid, nagu koolitatud tööjõu ja varade olemasolu. Oluline ei ole aga mitte ainult kõnealuse äriühingu asutamine, vaid ka tema toimimisviis. Teiste sõnadega, kui äriühingu tegevus – tema tava, protsess või toiming – on kaubandusstruktuuri muutuse põhjus, siis tuleb asjaomase tava majanduslikku õigustust ja nõuetekohast põhjendust artikli 13 lõike 1 alusel uurida.

| (74) | Nagu on selgitatud põhjenduses 87, leiti uurimise käigus, et tava, mida MAC järgib, on kokkupanemine alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. Põhimõtteliselt ostis äriühing Hiina õmblusteta torusid, andis neile veidi lisaväärtust, muutes need toruliitmikeks, ja müüs neid liidu turul. Nagu on arutatud põhjendustes 57–60, leiti lisaks, et see tava põhjustas kaubandusstruktuuri muutumise. |
| --- | --- |

(74)

Nagu on selgitatud põhjenduses 87, leiti uurimise käigus, et tava, mida MAC järgib, on kokkupanemine alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. Põhimõtteliselt ostis äriühing Hiina õmblusteta torusid, andis neile veidi lisaväärtust, muutes need toruliitmikeks, ja müüs neid liidu turul. Nagu on arutatud põhjendustes 57–60, leiti lisaks, et see tava põhjustas kaubandusstruktuuri muutumise.

| (75) | Seoses majandusliku õigustuse ja nõuetekohase põhjendusega tuleb märkida, et sarnaselt TP-le asutati MAC pärast tollimaksu kehtestamist. Lisaks, nagu on tunnistatud esitatud märkustes, keskendus MAC oma tegevuses tootmisele Hiina õmblusteta torudest, erinevalt oma eelkäijast, äriühingust KT Fittings. Erinevalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2093 (15) kirjeldatud juhtumist, millele MAC osutas, ei leitud uurimise käigus peaaegu eranditult Hiina osadest toodetud Malaisia toruliitmike liitu müümisel põhinevat ärimudelit enne tollimaksu kehtestamist. Peale selle asutati MAC tema märkuste kohaselt eelduse põhjal, et ta saavutab sellise töötlemise taseme, mis on piisav Malaisia mittesooduspäritolu saamiseks, ning et ta suudab hankida toorainet Hiina RVst, tuginedes varasematele suhetele Hiina tarnijaga. Seega seisnes MACi tegevuse põhimõte selles, et ta suudab kasutada peaaegu eranditult Hiina osi, anda veidi lisaväärtust ja eksportida liitu Malaisia päritolu tooteid, maksmata Hiina RV impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. Nagu MAC väitis oma märkustes avalikustamise kohta, oli äriühingu asutamise eesmärk saada Malaisia mittesooduspäritolu, mida nad reklaamisid ja mida nende kliendid nõudsid. |
| --- | --- |

(75)

Seoses majandusliku õigustuse ja nõuetekohase põhjendusega tuleb märkida, et sarnaselt TP-le asutati MAC pärast tollimaksu kehtestamist. Lisaks, nagu on tunnistatud esitatud märkustes, keskendus MAC oma tegevuses tootmisele Hiina õmblusteta torudest, erinevalt oma eelkäijast, äriühingust KT Fittings. Erinevalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/2093 (15) kirjeldatud juhtumist, millele MAC osutas, ei leitud uurimise käigus peaaegu eranditult Hiina osadest toodetud Malaisia toruliitmike liitu müümisel põhinevat ärimudelit enne tollimaksu kehtestamist. Peale selle asutati MAC tema märkuste kohaselt eelduse põhjal, et ta saavutab sellise töötlemise taseme, mis on piisav Malaisia mittesooduspäritolu saamiseks, ning et ta suudab hankida toorainet Hiina RVst, tuginedes varasematele suhetele Hiina tarnijaga. Seega seisnes MACi tegevuse põhimõte selles, et ta suudab kasutada peaaegu eranditult Hiina osi, anda veidi lisaväärtust ja eksportida liitu Malaisia päritolu tooteid, maksmata Hiina RV impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. Nagu MAC väitis oma märkustes avalikustamise kohta, oli äriühingu asutamise eesmärk saada Malaisia mittesooduspäritolu, mida nad reklaamisid ja mida nende kliendid nõudsid.

15

| (76) | Samuti ei esitatud komisjonile teavet äriühingu KT Fittings tegevuse kohta enne MACi asutamist. Ent ei asjaolu, et MAC võttis üle äriühingu KT Fittings seadmed, töötajad, juhtimiskogemuse ja kliendibaasi, ega asjaolu, et ta ei olnud orienteeritud üksnes liidu turule, muudaks uurimise järeldusi MACi kohta. |
| --- | --- |

(76)

Samuti ei esitatud komisjonile teavet äriühingu KT Fittings tegevuse kohta enne MACi asutamist. Ent ei asjaolu, et MAC võttis üle äriühingu KT Fittings seadmed, töötajad, juhtimiskogemuse ja kliendibaasi, ega asjaolu, et ta ei olnud orienteeritud üksnes liidu turule, muudaks uurimise järeldusi MACi kohta.

| (77) | Sellest tulenevalt ei suutnud MAC tõendada, et tema kõnealuse tava puhul oli olemas piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise. |
| --- | --- |

(77)

Sellest tulenevalt ei suutnud MAC tõendada, et tema kõnealuse tava puhul oli olemas piisav nõuetekohane põhjendus või majanduslik õigustus peale tollimaksu kehtestamise.

| (78) | Pärast avalikustamist väitis MAC, et Hiina torude töötlemise tulemusel tuleb muuta kõikide toorainete tariifirubriike ja seega tagab see töötlemine ELi asjakohaste konkreetsete päritolureeglite alusel MACi toruliitmikele Malaisia päritolu. MACi väitel tuleb ELi meetmetest kõrvalehoidmise uurimistes võtta arvesse ELi päritolureegleid. |
| --- | --- |

(78)

Pärast avalikustamist väitis MAC, et Hiina torude töötlemise tulemusel tuleb muuta kõikide toorainete tariifirubriike ja seega tagab see töötlemine ELi asjakohaste konkreetsete päritolureeglite alusel MACi toruliitmikele Malaisia päritolu. MACi väitel tuleb ELi meetmetest kõrvalehoidmise uurimistes võtta arvesse ELi päritolureegleid.

| (79) | Meetmetest kõrvalehoidmise uurimise õiguslik alus on alusmääruse artikkel 13, mitte päritolu käsitlevad tollialased õigusaktid. Euroopa Liidu Kohus on tõepoolest sedastanud, et dumpinguvastast tollimaksu laiendava määruse ainus eesmärk on tagada selle tollimaksu tõhusus ja vältida sellest kõrvalehoidmist (16). Kohtupraktikas on selgitatud, et alusmääruse artiklis 13 mõiste „päritolu“ asemel mõiste „pärinemine“ kasutamise tähendab seda, et „liidu seadusandja valis teadlikult tolliõiguse päritolureeglitest distantseerumise ning et järelikult on [...] mõistel „pärinemine“ mõistest „päritolu“ tolliõiguse tähenduses autonoomne ja eraldiseisev sisu“ (17). Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Meetmetest kõrvalehoidmise uurimise õiguslik alus on alusmääruse artikkel 13, mitte päritolu käsitlevad tollialased õigusaktid. Euroopa Liidu Kohus on tõepoolest sedastanud, et dumpinguvastast tollimaksu laiendava määruse ainus eesmärk on tagada selle tollimaksu tõhusus ja vältida sellest kõrvalehoidmist (16). Kohtupraktikas on selgitatud, et alusmääruse artiklis 13 mõiste „päritolu“ asemel mõiste „pärinemine“ kasutamise tähendab seda, et „liidu seadusandja valis teadlikult tolliõiguse päritolureeglitest distantseerumise ning et järelikult on [...] mõistel „pärinemine“ mõistest „päritolu“ tolliõiguse tähenduses autonoomne ja eraldiseisev sisu“ (17). Seepärast lükati see väide tagasi.

16

17

| (80) | Pärast avalikustamist esitas PMM B.V. märkusi seoses uurimise teatavate järeldustega TP kohta. Täpsemalt osutas äriühing, et TP alustas tegevust peaaegu kuus aastat pärast algse uurimise algatamist, mis väidetavalt ei võimalda liigitada seda alusmääruse artikli 13 lõikes 2 määratletud kõrvalehoidmiseks. Lisaks täheldas PMM B.V., et 2022. aastal müüs TP liitu ainult 50 % oma liitmikest, seega ei olnud ta enam orienteeritud üksnes liidu turule, nagu komisjon aruandeperioodi puhul leidis. |
| --- | --- |

(80)

Pärast avalikustamist esitas PMM B.V. märkusi seoses uurimise teatavate järeldustega TP kohta. Täpsemalt osutas äriühing, et TP alustas tegevust peaaegu kuus aastat pärast algse uurimise algatamist, mis väidetavalt ei võimalda liigitada seda alusmääruse artikli 13 lõikes 2 määratletud kõrvalehoidmiseks. Lisaks täheldas PMM B.V., et 2022. aastal müüs TP liitu ainult 50 % oma liitmikest, seega ei olnud ta enam orienteeritud üksnes liidu turule, nagu komisjon aruandeperioodi puhul leidis.

| (81) | Esiteks tuleb rõhutada, et ei PMM B.V.-l ega tema õiguslikul esindajal olnud õigust esindada käesolevas menetluses TPd ning et TP ei esitanud pärast avalikustamist märkusi, milles oleks uurimise järeldusi vaidlustatud. Teiseks osutas PMM B.V. oma märkustes konfidentsiaalsele kirjavahetusele „TP direktori/peadirektoriga“, keda komisjon ei leidnud TP finantsaruannetes esitatud direktorite nõukogu nimekirjast. Kolmandaks ei saanud konkreetset äriühingut käsitlevaid andmeid aruandeperioodile järgneva ajavahemiku kohta arvesse võtta, sest neid ei olnud võimalik kontrollida. Samuti alustas TP tegevust 2020. aasta teises pooles (vt põhjendus 89), seega oli alusmääruse artikli 13 lõikes 2 esitatud nõue selgelt täidetud, sest tegevus nii algas kui ka oluliselt kasvas pärast algse uurimise algatamist 2015. aastal. |
| --- | --- |

(81)

Esiteks tuleb rõhutada, et ei PMM B.V.-l ega tema õiguslikul esindajal olnud õigust esindada käesolevas menetluses TPd ning et TP ei esitanud pärast avalikustamist märkusi, milles oleks uurimise järeldusi vaidlustatud. Teiseks osutas PMM B.V. oma märkustes konfidentsiaalsele kirjavahetusele „TP direktori/peadirektoriga“, keda komisjon ei leidnud TP finantsaruannetes esitatud direktorite nõukogu nimekirjast. Kolmandaks ei saanud konkreetset äriühingut käsitlevaid andmeid aruandeperioodile järgneva ajavahemiku kohta arvesse võtta, sest neid ei olnud võimalik kontrollida. Samuti alustas TP tegevust 2020. aasta teises pooles (vt põhjendus 89), seega oli alusmääruse artikli 13 lõikes 2 esitatud nõue selgelt täidetud, sest tegevus nii algas kui ka oluliselt kasvas pärast algse uurimise algatamist 2015. aastal.

| (82) | PMM B.V. väitis ka, et ei TP ega MAC tegelenud kokkupanemise, vaid tootmisega, ja seega ei olnud alusmääruse artikli 13 lõige 2 nende puhul kohaldatav, sest see ei käsitle tooraine muutmist ja töötlemist teise toote valmistamiseks, nagu toruliitmike puhul. Oma väite toetamiseks osutas äriühing ka alusmääruse põhjendusele 20. Tema arvamuse kohaselt tähendab nimetatud põhjenduses kasutatud väljend „üksnes kaupade kokkupanek“, et seda terminit tuleb tõlgendada kitsalt. |
| --- | --- |

(82)

PMM B.V. väitis ka, et ei TP ega MAC tegelenud kokkupanemise, vaid tootmisega, ja seega ei olnud alusmääruse artikli 13 lõige 2 nende puhul kohaldatav, sest see ei käsitle tooraine muutmist ja töötlemist teise toote valmistamiseks, nagu toruliitmike puhul. Oma väite toetamiseks osutas äriühing ka alusmääruse põhjendusele 20. Tema arvamuse kohaselt tähendab nimetatud põhjenduses kasutatud väljend „üksnes kaupade kokkupanek“, et seda terminit tuleb tõlgendada kitsalt.

| (83) | Komisjon märkis, et alusmääruses ei ole mõisteid „kokkupanek“ ja „valmistamine“ määratletud. Alusmääruse artikli 13 lõike 2 ülesehitus toetab aga mõiste „kokkupanek“ laia tõlgendamist, sest vastavalt alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktile b hõlmab see sõnaselgelt ka „valmistamist“. Sellest järeldub, et „kokkupanek“ artikli 13 lõike 2 tähenduses ei hõlma mitte ainult toiminguid, mis seisnevad liittoote osade kokkupanekus, vaid võivad hõlmata ka edasist töötlemist, see tähendab toote lõpuleviimist. Alusmääruse artikli 13 lõiget 2 tõlgendades on Euroopa Kohus tõepoolest sedastanud, et „[v]astavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei tule liidu õiguse sätte tõlgendamisel arvestada mitte üksnes selle sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa säte on“ (18). |
| --- | --- |

(83)

Komisjon märkis, et alusmääruses ei ole mõisteid „kokkupanek“ ja „valmistamine“ määratletud. Alusmääruse artikli 13 lõike 2 ülesehitus toetab aga mõiste „kokkupanek“ laia tõlgendamist, sest vastavalt alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktile b hõlmab see sõnaselgelt ka „valmistamist“. Sellest järeldub, et „kokkupanek“ artikli 13 lõike 2 tähenduses ei hõlma mitte ainult toiminguid, mis seisnevad liittoote osade kokkupanekus, vaid võivad hõlmata ka edasist töötlemist, see tähendab toote lõpuleviimist. Alusmääruse artikli 13 lõiget 2 tõlgendades on Euroopa Kohus tõepoolest sedastanud, et „[v]astavalt väljakujunenud kohtupraktikale ei tule liidu õiguse sätte tõlgendamisel arvestada mitte üksnes selle sõnastust, vaid ka konteksti ning selle õigusaktiga taotletavaid eesmärke, mille osa säte on“ (18).

18

| (84) | Lisaks on alusmääruse põhjenduses 20 märgitud, et liidu õigusaktid peaksid „sisaldama sätteid, mis käsitleksid sellist praktikat, sh liidus või kolmandas riigis üksnes kaupade kokkupanekut, mille põhieesmärgiks on dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida“. See sõnastus osutab, et artikli 13 lõiget 2 tuleks tõlgendada pigem laialt, see tähendab, et hõlmatud on kõik tavad, mille põhieesmärk on tollimaksust kõrvalehoidmine, see tähendab „üksnes“ kokkupanek ja muud tavad. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks on alusmääruse põhjenduses 20 märgitud, et liidu õigusaktid peaksid „sisaldama sätteid, mis käsitleksid sellist praktikat, sh liidus või kolmandas riigis üksnes kaupade kokkupanekut, mille põhieesmärgiks on dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida“. See sõnastus osutab, et artikli 13 lõiget 2 tuleks tõlgendada pigem laialt, see tähendab, et hõlmatud on kõik tavad, mille põhieesmärk on tollimaksust kõrvalehoidmine, see tähendab „üksnes“ kokkupanek ja muud tavad.

| (85) | Uurimine näitas, et MACi ja TP tegevus vastas kõikidele alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud nõuetele, mille kohaselt kokkupanemine kujutab endast kõrvalehoidmist. PMM B.V. ei esitanud tõendeid vastupidise kohta. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(85)

Uurimine näitas, et MACi ja TP tegevus vastas kõikidele alusmääruse artikli 13 lõikes 2 sätestatud nõuetele, mille kohaselt kokkupanemine kujutab endast kõrvalehoidmist. PMM B.V. ei esitanud tõendeid vastupidise kohta. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

2.5.   Osade väärtus ja lisaväärtus

Osade väärtus ja lisaväärtus

| (86) | Alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b on sätestatud, et seoses kokkupanemise või valmistamisega on meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemise tingimuseks ka see, et neist riikidest pärit osade väärtus, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, moodustab vähemalt 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest ning sissetoodud osadele kokkupanemise või valmistamise ajal lisandunud väärtus moodustab vähem kui 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(86)

Alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b on sätestatud, et seoses kokkupanemise või valmistamisega on meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemise tingimuseks ka see, et neist riikidest pärit osade väärtus, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, moodustab vähemalt 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest ning sissetoodud osadele kokkupanemise või valmistamise ajal lisandunud väärtus moodustab vähem kui 25 % tootmiskuludest.

MAC ja TP

MAC ja TP

| (87) | MACi puhul pärines 99,99 % kõikidest äriühingu kasutatud osadest aruandeperioodil Hiinast. Toorainele lisandunud väärtus moodustas alla 15 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(87)

MACi puhul pärines 99,99 % kõikidest äriühingu kasutatud osadest aruandeperioodil Hiinast. Toorainele lisandunud väärtus moodustas alla 15 % tootmiskuludest.

| (88) | TP importis aruandeperioodil Hiinast kõik osad, mida äriühing liitmike tootmiseks kasutas. |
| --- | --- |

(88)

TP importis aruandeperioodil Hiinast kõik osad, mida äriühing liitmike tootmiseks kasutas.

| (89) | TP alustas tegevust 2020. aasta teises pooles. Äriühingu teatatud tootmisvõimsuse rakendamine oli 2020. aastal alla 5 % ja aruandeperioodil alla 25 %. Äriühing eraldas aga ebaõigesti seadmete kogu amortisatsiooni ja kõik rendikulud (maa ja hooned) sissetoodud osade lisaväärtusena äärmiselt väikesele toodangu kogusele. |
| --- | --- |

(89)

TP alustas tegevust 2020. aasta teises pooles. Äriühingu teatatud tootmisvõimsuse rakendamine oli 2020. aastal alla 5 % ja aruandeperioodil alla 25 %. Äriühing eraldas aga ebaõigesti seadmete kogu amortisatsiooni ja kõik rendikulud (maa ja hooned) sissetoodud osade lisaväärtusena äärmiselt väikesele toodangu kogusele.

| (90) | Seega korrigeeris komisjon kahte eespool nimetatud kuluelementi, et need kajastaksid mõistlikult lisaväärtust, arvestades äriühingu tootmisvõimsuse madalat rakendusastet aruandeperioodil. |
| --- | --- |

(90)

Seega korrigeeris komisjon kahte eespool nimetatud kuluelementi, et need kajastaksid mõistlikult lisaväärtust, arvestades äriühingu tootmisvõimsuse madalat rakendusastet aruandeperioodil.

| (91) | Lisaks vähendas komisjon tootmiskulusid (ja sellest tulenevalt omakorda lisaväärtust) toruliitmike tootmisel tekkivate jääkide müügist saadud kontrollitud tulu võrra. |
| --- | --- |

(91)

Lisaks vähendas komisjon tootmiskulusid (ja sellest tulenevalt omakorda lisaväärtust) toruliitmike tootmisel tekkivate jääkide müügist saadud kontrollitud tulu võrra.

| (92) | Samuti korrigeeriti lõpetamata toodangu laovarude muutust. See korrigeerimine võimaldas eristada aruandeperioodil toodetud lõpetatud kaupade kogusega seotud tootmiskulusid ning eemaldada selliste kaupadega seotud tooraine- ja töötlemiskulud, mis ei olnud aruandeperioodi lõpuks veel lõpetatud. Äriühing ise ei pidanud lõpetamata toodangu üle arvestust. Komisjon suutis aga hinnata lõpetamata toodangu laovarude muutust tooraine ja lõpetatud kaupade varude kinnitatud muutuste põhjal. Vastavad inventuuriaruanded koguti kohapealse kontrolli käigus. |
| --- | --- |

(92)

Samuti korrigeeriti lõpetamata toodangu laovarude muutust. See korrigeerimine võimaldas eristada aruandeperioodil toodetud lõpetatud kaupade kogusega seotud tootmiskulusid ning eemaldada selliste kaupadega seotud tooraine- ja töötlemiskulud, mis ei olnud aruandeperioodi lõpuks veel lõpetatud. Äriühing ise ei pidanud lõpetamata toodangu üle arvestust. Komisjon suutis aga hinnata lõpetamata toodangu laovarude muutust tooraine ja lõpetatud kaupade varude kinnitatud muutuste põhjal. Vastavad inventuuriaruanded koguti kohapealse kontrolli käigus.

| (93) | Pärast põhjendustes 89–92 kirjeldatud korrigeerimiste tegemist jäi TP puhul kindlaks tehtud lisaväärtus alla 18 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(93)

Pärast põhjendustes 89–92 kirjeldatud korrigeerimiste tegemist jäi TP puhul kindlaks tehtud lisaväärtus alla 18 % tootmiskuludest.

| (94) | Pärast avalikustamist taotles PMM B.V. (järjekordselt TP „tundmatu“ direktori/peadirektori nimel, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 81) eespool nimetatud lisaväärtuse arvutuskäigu üksikasjalikku avalikustamist. |
| --- | --- |

(94)

Pärast avalikustamist taotles PMM B.V. (järjekordselt TP „tundmatu“ direktori/peadirektori nimel, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 81) eespool nimetatud lisaväärtuse arvutuskäigu üksikasjalikku avalikustamist.

| (95) | Arvutuskäik oli aga juba TP-le avalikustatud osana tema konkreetset tundlikku teavet käsitleva avalikustamise osana. TP ei esitanud selle kohta märkusi. |
| --- | --- |

(95)

Arvutuskäik oli aga juba TP-le avalikustatud osana tema konkreetset tundlikku teavet käsitleva avalikustamise osana. TP ei esitanud selle kohta märkusi.

| (96) | Komisjon järeldas seega, et MACi ja TP puhul moodustasid Hiinast ostetud osad vähemalt 60 % kokkupandud toote osade koguväärtusest ning et sissetoodud osadele kokkupaneku või valmistamise protsessis lisandunud väärtus jäi alla 25 % tootmiskuludest, nagu on nõutud alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b selleks, et neid toiminguid saaks käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon järeldas seega, et MACi ja TP puhul moodustasid Hiinast ostetud osad vähemalt 60 % kokkupandud toote osade koguväärtusest ning et sissetoodud osadele kokkupaneku või valmistamise protsessis lisandunud väärtus jäi alla 25 % tootmiskuludest, nagu on nõutud alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b selleks, et neid toiminguid saaks käsitada meetmetest kõrvalehoidmisena.

Pantech ja SPI

Pantech ja SPI

| (97) | Mõlemad äriühingud tootsid õmblusteta liitmikke (standardliitmikke (19) ja otsakuid) ja keevisliitmikke. Kõnealuse tootmise käigus kasutatakse kolme liiki toorainet/osasid: õmblusteta torusid õmblusteta standardliitmike tootmiseks, plaate otsakute tootmiseks ja keevistorusid standardsete keevisliitmike tootmiseks. |
| --- | --- |

(97)

Mõlemad äriühingud tootsid õmblusteta liitmikke (standardliitmikke (19) ja otsakuid) ja keevisliitmikke. Kõnealuse tootmise käigus kasutatakse kolme liiki toorainet/osasid: õmblusteta torusid õmblusteta standardliitmike tootmiseks, plaate otsakute tootmiseks ja keevistorusid standardsete keevisliitmike tootmiseks.

19

| (98) | Pantechi keevisliitmike tootmine on vertikaalselt integreeritud, see tähendab, et äriühing tootis oma keevistorusid. Ka plaadid, mida äriühing kasutas otsakute tootmiseks, olid tema enda toodetud (keevistorude lõikamise teel) või peamiselt hangitud kohalikelt Malaisia tootjatelt (20). Õmblusteta torud importis äriühing 100 % Hiinast. Õmblusteta liitmike tootmine moodustas aga väikese osa äriühingu tegevusest. Sellest tulenevalt moodustasid Hiinast imporditud osad aruandeperioodil alla 10 % kõikidest toruliitmike tootmisel kokku kasutatud osadest. |
| --- | --- |

(98)

Pantechi keevisliitmike tootmine on vertikaalselt integreeritud, see tähendab, et äriühing tootis oma keevistorusid. Ka plaadid, mida äriühing kasutas otsakute tootmiseks, olid tema enda toodetud (keevistorude lõikamise teel) või peamiselt hangitud kohalikelt Malaisia tootjatelt (20). Õmblusteta torud importis äriühing 100 % Hiinast. Õmblusteta liitmike tootmine moodustas aga väikese osa äriühingu tegevusest. Sellest tulenevalt moodustasid Hiinast imporditud osad aruandeperioodil alla 10 % kõikidest toruliitmike tootmisel kokku kasutatud osadest.

20

| (99) | Sarnaselt Pantechile kasutas ka SPI tootmisel oma keevistorusid (mis osteti seotud Malaisia tootjalt). Ka plaadid hangiti kodumaalt, samas kui õmblusteta torud imporditi 100 % Hiinast. Äriühingu tootmisstruktuuri arvesse võttes moodustasid Hiinast imporditud osad aruandeperioodil alla 30 % kõikidest toruliitmike tootmisel kokku kasutatud osadest. |
| --- | --- |

(99)

Sarnaselt Pantechile kasutas ka SPI tootmisel oma keevistorusid (mis osteti seotud Malaisia tootjalt). Ka plaadid hangiti kodumaalt, samas kui õmblusteta torud imporditi 100 % Hiinast. Äriühingu tootmisstruktuuri arvesse võttes moodustasid Hiinast imporditud osad aruandeperioodil alla 30 % kõikidest toruliitmike tootmisel kokku kasutatud osadest.

| (100) | Seega moodustavad sellest riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, pärit osad palju vähem kui 60 % Pantechi ja SPI osade koguväärtusest. |
| --- | --- |

(100)

Seega moodustavad sellest riigist, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, pärit osad palju vähem kui 60 % Pantechi ja SPI osade koguväärtusest.

| (101) | Peale selle toimus see tegevus mõlema äriühingu puhul juba enne meetmete kehtestamist ega olnud lisaks orienteeritud konkreetselt üksnes liidu turule. Nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 13 lõikega 2, ei olnud Pantechi ja SPI tegevuse puhul seega tegemist kõrvalehoidmisega. |
| --- | --- |

(101)

Peale selle toimus see tegevus mõlema äriühingu puhul juba enne meetmete kehtestamist ega olnud lisaks orienteeritud konkreetselt üksnes liidu turule. Nagu on ette nähtud alusmääruse artikli 13 lõikega 2, ei olnud Pantechi ja SPI tegevuse puhul seega tegemist kõrvalehoidmisega.

2.6.   Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju ohustamine

Dumpinguvastase tollimaksu parandava mõju ohustamine

| (102) | Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 uuris komisjon, kas uurimisaluse toote import ohustas nii koguste kui ka hindade tõttu praegu kehtivate meetmete parandavat mõju. |
| --- | --- |

(102)

Kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 uuris komisjon, kas uurimisaluse toote import ohustas nii koguste kui ka hindade tõttu praegu kehtivate meetmete parandavat mõju.

| (103) | Toruliitmike kogused, mida MAC ja TP liitu eksportisid, suurenesid uurimisperioodil absoluutmahus märkimisväärselt ja moodustasid aruandeperioodil ligikaudu 6 % liidu tarbimisest. Liidu tarbimiseks hinnati üle 12 000 tonni, sest liidu müügile, mille andmed taotluse esitaja käesoleva uurimise eesmärgil esitas (kokku üle 8 000 tonni), liideti mis tahes päritolu toruliitmike import (kokku üle 4 000 tonni). |
| --- | --- |

(103)

Toruliitmike kogused, mida MAC ja TP liitu eksportisid, suurenesid uurimisperioodil absoluutmahus märkimisväärselt ja moodustasid aruandeperioodil ligikaudu 6 % liidu tarbimisest. Liidu tarbimiseks hinnati üle 12 000 tonni, sest liidu müügile, mille andmed taotluse esitaja käesoleva uurimise eesmärgil esitas (kokku üle 8 000 tonni), liideti mis tahes päritolu toruliitmike import (kokku üle 4 000 tonni).

| (104) | Hindade puhul võrdles komisjon algses uurimises kindlaks määratud keskmist mittekahjustavat hinda, mida on korrigeeritud inflatsiooniga, ning kaalutud keskmisi CIF-ekspordihindu, mis määrati kindlaks MACi ja TP esitatud teabe põhjal ja mida on nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollivormistusejärgseid kulusid. Sellest hinnavõrdlusest ilmnes, et mõlemad äriühingud müüsid aruandeperioodil liidu hindadest oluliselt (üle 50 %) odavamalt. Peale selle lõid ka MACi ja TP praegused impordihinnad alla liidu hindu, mille andmed 2021. aasta kohta taotluse esitaja taotluses esitas, ning samuti on need väiksemad liidu tootmisharu tootmiskuludest samal aastal (21). |
| --- | --- |

(104)

Hindade puhul võrdles komisjon algses uurimises kindlaks määratud keskmist mittekahjustavat hinda, mida on korrigeeritud inflatsiooniga, ning kaalutud keskmisi CIF-ekspordihindu, mis määrati kindlaks MACi ja TP esitatud teabe põhjal ja mida on nõuetekohaselt korrigeeritud, et võtta arvesse tollivormistusejärgseid kulusid. Sellest hinnavõrdlusest ilmnes, et mõlemad äriühingud müüsid aruandeperioodil liidu hindadest oluliselt (üle 50 %) odavamalt. Peale selle lõid ka MACi ja TP praegused impordihinnad alla liidu hindu, mille andmed 2021. aasta kohta taotluse esitaja taotluses esitas, ning samuti on need väiksemad liidu tootmisharu tootmiskuludest samal aastal (21).

21

| (105) | Seepärast järeldas komisjon, et MACi ja TP käesoleva uurimisega hõlmatud import ohustas oma koguste ja hindade tõttu kehtivate meetmete parandavat mõju. |
| --- | --- |

(105)

Seepärast järeldas komisjon, et MACi ja TP käesoleva uurimisega hõlmatud import ohustas oma koguste ja hindade tõttu kehtivate meetmete parandavat mõju.

| (106) | Pärast avalikustamist märkis PMM B.V., et kogused, mida MAC ja TP liitu eksportisid, ei saanud meetmete parandavat mõju kuidagi ohustada, sest need kogused moodustasid ainult 6 % liidu tarbimisest aruandeperioodil. |
| --- | --- |

(106)

Pärast avalikustamist märkis PMM B.V., et kogused, mida MAC ja TP liitu eksportisid, ei saanud meetmete parandavat mõju kuidagi ohustada, sest need kogused moodustasid ainult 6 % liidu tarbimisest aruandeperioodil.

| (107) | Lisaks vaidlustasid PMM B.V. ja DS B.V. hindade allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müüki käsitlevad komisjoni järeldused MACi ja TP ekspordihindade kohta. Nende väidete toetamiseks võrdlesid nad oma ostuarveid Malaisia eksportijatelt ja liidu tootjatelt. Peale selle väitsid nad, et neid hindu ei saa võrrelda, sest Malaisia liitmikud ja liidus toodetud liitmikud vastavad erinevatele standarditele ega ole omavahel asendatavad. |
| --- | --- |

(107)

Lisaks vaidlustasid PMM B.V. ja DS B.V. hindade allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müüki käsitlevad komisjoni järeldused MACi ja TP ekspordihindade kohta. Nende väidete toetamiseks võrdlesid nad oma ostuarveid Malaisia eksportijatelt ja liidu tootjatelt. Peale selle väitsid nad, et neid hindu ei saa võrrelda, sest Malaisia liitmikud ja liidus toodetud liitmikud vastavad erinevatele standarditele ega ole omavahel asendatavad.

| (108) | Seoses kogustega ei esitanud PMM B.V. argumente selle kohta, miks ei saa 6 % puhul leida, et see ohustab meetmete parandavat mõju, vaid lihtsalt märkis, et „tema arvamuse kohaselt ei ole 6 % mahu poolest ohustav, sest seda on ohustamiseks liiga vähe“. Igal juhul leidis komisjon, et 6 % turuosa ei ole mahu poolest ebaoluline. Vastupidi, see impordimaht, mille puhul tehti kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, oli peaaegu sama suur kui Taiwani kogu turuosa algses uurimises. See oli piisav, et teha järeldus, mille kohaselt selline maht kahjustas liidu tootmisharu, ja selle tulemusel kehtestati Taiwani suhtes meetmed. |
| --- | --- |

(108)

Seoses kogustega ei esitanud PMM B.V. argumente selle kohta, miks ei saa 6 % puhul leida, et see ohustab meetmete parandavat mõju, vaid lihtsalt märkis, et „tema arvamuse kohaselt ei ole 6 % mahu poolest ohustav, sest seda on ohustamiseks liiga vähe“. Igal juhul leidis komisjon, et 6 % turuosa ei ole mahu poolest ebaoluline. Vastupidi, see impordimaht, mille puhul tehti kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, oli peaaegu sama suur kui Taiwani kogu turuosa algses uurimises. See oli piisav, et teha järeldus, mille kohaselt selline maht kahjustas liidu tootmisharu, ja selle tulemusel kehtestati Taiwani suhtes meetmed.

| (109) | Teiseks tegi komisjon hindade allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müüki käsitlevad arvutused täielike andmekogumite põhjal, mida kontrolliti küsimustiku vastused / vabastamistaotluse esitanud äriühingute valdustes. Need andmed ei olnud liidu importijatele kättesaadavad. Malaisia eksportijatele avalikustati arvutuskäik täies ulatuses. Ükski neist ei esitanud selle kohta märkusi. Peale selle ei esitanud kumbki liidu importija, kes komisjoni arvutused vaidlustas, uurimise käigus küsimustikule vastuseid. Seega ei olnud komisjonil võimalik kontrollida andmeid, mille nad esitasid pärast avalikustamist. |
| --- | --- |

(109)

Teiseks tegi komisjon hindade allalöömist ja turuhinnast madalama hinnaga müüki käsitlevad arvutused täielike andmekogumite põhjal, mida kontrolliti küsimustiku vastused / vabastamistaotluse esitanud äriühingute valdustes. Need andmed ei olnud liidu importijatele kättesaadavad. Malaisia eksportijatele avalikustati arvutuskäik täies ulatuses. Ükski neist ei esitanud selle kohta märkusi. Peale selle ei esitanud kumbki liidu importija, kes komisjoni arvutused vaidlustas, uurimise käigus küsimustikule vastuseid. Seega ei olnud komisjonil võimalik kontrollida andmeid, mille nad esitasid pärast avalikustamist.

| (110) | Samuti puudub õiguslik alus tootevaliku määratluse ja eri tooteliikide asendatavuse käsitlemiseks alusmääruse artikli 13 alusel. Vastupidi, alusmääruse artikli 13 kohaselt peab komisjon meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks järeldama, et „tollimaksu parandav mõju on [...] hindade ja/või koguste tõttu ohustatud“. Alusmääruse artiklis 13 osutatud tollimaks on algne dumpinguvastane tollimaks. See tollimaks määrati kindlaks algses uurimises (22) kasutatud tootevaliku põhjal. Seepärast tuleb seda, kas selle mõju on ohustatud, hinnata sama tootevaliku alusel. |
| --- | --- |

(110)

Samuti puudub õiguslik alus tootevaliku määratluse ja eri tooteliikide asendatavuse käsitlemiseks alusmääruse artikli 13 alusel. Vastupidi, alusmääruse artikli 13 kohaselt peab komisjon meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks järeldama, et „tollimaksu parandav mõju on [...] hindade ja/või koguste tõttu ohustatud“. Alusmääruse artiklis 13 osutatud tollimaks on algne dumpinguvastane tollimaks. See tollimaks määrati kindlaks algses uurimises (22) kasutatud tootevaliku põhjal. Seepärast tuleb seda, kas selle mõju on ohustatud, hinnata sama tootevaliku alusel.

22

2.7.   Tõendid dumpingu kohta

Tõendid dumpingu kohta

| (111) | Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 ka seda, kas samasuguse toote puhul varem kindlaks tehtud normaalväärtustega seoses esines dumpingut. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon uuris kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 ka seda, kas samasuguse toote puhul varem kindlaks tehtud normaalväärtustega seoses esines dumpingut.

| (112) | Komisjon võrdles MACi ja TP esitatud kontrollitud andmetel põhinevat Malaisiast pärit toruliitmike keskmist ekspordihinda aruandeperioodil algses dumpinguvastases uurimises Hiina puhul kindlaks tehtud normaalväärtustega, mida on korrigeeritud inflatsiooniga. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon võrdles MACi ja TP esitatud kontrollitud andmetel põhinevat Malaisiast pärit toruliitmike keskmist ekspordihinda aruandeperioodil algses dumpinguvastases uurimises Hiina puhul kindlaks tehtud normaalväärtustega, mida on korrigeeritud inflatsiooniga.

| (113) | Normaalväärtuste ja ekspordihindade võrdlusest ilmnes, et MACi ja TP eksporditud toruliitmikke eksporditi aruandeperioodil dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(113)

Normaalväärtuste ja ekspordihindade võrdlusest ilmnes, et MACi ja TP eksporditud toruliitmikke eksporditi aruandeperioodil dumpinguhinnaga.

| (114) | Pärast avalikustamist kordas PMM B.V. oma argumente selle kohta, et Malaisias ja liidus toodetud liitmikud ei ole dumpingu arvutamisel omavahel asendatavad. |
| --- | --- |

(114)

Pärast avalikustamist kordas PMM B.V. oma argumente selle kohta, et Malaisias ja liidus toodetud liitmikud ei ole dumpingu arvutamisel omavahel asendatavad.

| (115) | See väide lükati tagasi samadel alustel, mida on selgitatud põhjenduses 110. Alusmääruse artikli 13 kohaselt peab komisjon meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks järeldama, et seoses samasuguse või sarnase toote puhul varem kindlaks määratud normaalväärtustega on tõendeid dumpingu esinemise kohta. Algses uurimises kindlaks tehtud normaalväärtus põhineb algsel tootevalikul, mis hõlmas eri standarditele vastavaid liitmikke. |
| --- | --- |

(115)

See väide lükati tagasi samadel alustel, mida on selgitatud põhjenduses 110. Alusmääruse artikli 13 kohaselt peab komisjon meetmetest kõrvalehoidmise kindlakstegemiseks järeldama, et seoses samasuguse või sarnase toote puhul varem kindlaks määratud normaalväärtustega on tõendeid dumpingu esinemise kohta. Algses uurimises kindlaks tehtud normaalväärtus põhineb algsel tootevalikul, mis hõlmas eri standarditele vastavaid liitmikke.

3.   MEETMED

MEETMED

| (116) | Eespool esitatud järelduste põhjal leidis komisjon, et Hiina RVst pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust hoiti Malaisiast MACi ja TP poolt lähetatud uurimisaluse toote impordi kaudu kõrvale. |
| --- | --- |

(116)

Eespool esitatud järelduste põhjal leidis komisjon, et Hiina RVst pärit toruliitmike impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust hoiti Malaisiast MACi ja TP poolt lähetatud uurimisaluse toote impordi kaudu kõrvale.

| (117) | Arvestades, et koostöö tase oli kõrge ja hõlmas kogu liitu suunatud eksporti aruandeperioodil, et komisjon tegi järelduse, mille kohaselt kaks äriühingut on tegelikud Malaisia tootjad, kes ei hoia meetmetest kõrvale ja kes seetõttu tollimaksust vabastati, ning et ükski teine Malaisia äriühing vabastamist ei taotlenud, jõudis komisjon järeldusele, et kahe meetmetest kõrvale hoidva äriühingu suhtes tehtud järeldusi meetmetest kõrvalehoidmise kohta tuleks laiendada kogu Malaisiast pärit impordile, välja arvatud kahe tegeliku Malaisia tootja impordile. |
| --- | --- |

(117)

Arvestades, et koostöö tase oli kõrge ja hõlmas kogu liitu suunatud eksporti aruandeperioodil, et komisjon tegi järelduse, mille kohaselt kaks äriühingut on tegelikud Malaisia tootjad, kes ei hoia meetmetest kõrvale ja kes seetõttu tollimaksust vabastati, ning et ükski teine Malaisia äriühing vabastamist ei taotlenud, jõudis komisjon järeldusele, et kahe meetmetest kõrvale hoidva äriühingu suhtes tehtud järeldusi meetmetest kõrvalehoidmise kohta tuleks laiendada kogu Malaisiast pärit impordile, välja arvatud kahe tegeliku Malaisia tootja impordile.

| (118) | Seepärast tuleks Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 laiendada ka uurimisaluse toote impordile. |
| --- | --- |

(118)

Seepärast tuleks Hiinast pärit toruliitmike impordi suhtes kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid kooskõlas alusmääruse artikli 13 lõikega 1 laiendada ka uurimisaluse toote impordile.

| (119) | Vastavalt alusmääruse artikli 13 lõike 1 teisele lõigule on asjakohane laiendada rakendusmääruse (EL) 2017/141 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/659) artikli 1 lõikega 2 kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu, mis on lõplik dumpinguvastane tollimaks määraga 64,9 %, mida kohaldatakse toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist. |
| --- | --- |

(119)

Vastavalt alusmääruse artikli 13 lõike 1 teisele lõigule on asjakohane laiendada rakendusmääruse (EL) 2017/141 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/659) artikli 1 lõikega 2 kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu, mis on lõplik dumpinguvastane tollimaks määraga 64,9 %, mida kohaldatakse toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist.

| (120) | Vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3, kus on sätestatud, et kõiki laiendatud meetmeid tuleks kohaldada impordi suhtes, mis sisenes liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb kooskõlas käesoleva uurimise järeldustega nõuda sisse tollimaks uurimisaluse toote registreeritud impordilt. |
| --- | --- |

(120)

Vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3, kus on sätestatud, et kõiki laiendatud meetmeid tuleks kohaldada impordi suhtes, mis sisenes liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimise alusel, tuleb kooskõlas käesoleva uurimise järeldustega nõuda sisse tollimaks uurimisaluse toote registreeritud impordilt.

4.   VABASTAMISTAOTLUS

VABASTAMISTAOTLUS

| (121) | Nagu eespool kirjeldatud, leiti, et MAC ja TP on seotud kõrvalehoidmisega. Seetõttu ei saa alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt nende äriühingute vabastamistaotlust rahuldada. |
| --- | --- |

(121)

Nagu eespool kirjeldatud, leiti, et MAC ja TP on seotud kõrvalehoidmisega. Seetõttu ei saa alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt nende äriühingute vabastamistaotlust rahuldada.

| (122) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et kaks ülejäänud koostööd tegevat eksportivat tootjat, Pantech ja SPI, olid tegelikud toruliitmike tootjad Malaisias ega hoidnud meetmetest kõrvale. Need kaks eksportivat tootjat on vertikaalselt integreeritud, olid enne algsete meetmete kehtestamist saavutanud turul kindla positsiooni ja importisid Hiinast vaid piiratud koguses toorainet. |
| --- | --- |

(122)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et kaks ülejäänud koostööd tegevat eksportivat tootjat, Pantech ja SPI, olid tegelikud toruliitmike tootjad Malaisias ega hoidnud meetmetest kõrvale. Need kaks eksportivat tootjat on vertikaalselt integreeritud, olid enne algsete meetmete kehtestamist saavutanud turul kindla positsiooni ja importisid Hiinast vaid piiratud koguses toorainet.

| (123) | Seepärast tuleks Pantech ja SPI laiendatavatest meetmetest vabastada. |
| --- | --- |

(123)

Seepärast tuleks Pantech ja SPI laiendatavatest meetmetest vabastada.

| (124) | Vabastuste kohaldamine peaks sõltuma liikmesriikide tolliasutustele kehtiva ja käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamisest. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse põhjenduses 119 märgitud dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(124)

Vabastuste kohaldamine peaks sõltuma liikmesriikide tolliasutustele kehtiva ja käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamisest. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse põhjenduses 119 märgitud dumpinguvastast tollimaksu.

| (125) | Kuigi selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid vabastusi kohaldada, on vajalik sellise arve esitamine, peaksid tolliasutused arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et vabastuse kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(125)

Kuigi selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid vabastusi kohaldada, on vajalik sellise arve esitamine, peaksid tolliasutused arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja – nagu ka kõigil muudel juhtudel – võivad nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ning veenduda, et vabastuse kohaldamine on õigustatud.

5.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (126) | 30. novembril 2022 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning palus neil esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(126)

30. novembril 2022 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel eespool nimetatud järeldused tehti, ning palus neil esitada oma märkused.

| (127) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(127)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmäärusega (EL) 2017/141 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/659) teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse laiendatakse põkk-keevitatavad roostevabast austeniitterasest ilma äärikuta toruliitmikele (ka valmistoodetena), mis vastavad AISI kategooriatele 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 ja 321H või muudele samaväärsetele standarditele; toote välisdiameeter ei ületa 406,4 mm, seinapaksus on kuni 16 mm ja sisepinna keskmine karedus (Ra) on vähemalt 0,8 mikromeetrit ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7307 23 10 ja ex 7307 23 90 alla (TARICi koodid 7307231035, 7307231040, 7307239035, 7307239040) ning mis on lähetatud Malaisiast, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte.

2.   Lõikes 1 nimetatud tollimaksu laiendamist ei kohaldata alljärgnevalt loetletud äriühingute suhtes.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Malaisia | Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd | A021 |
| Malaisia | SPI United Sdn. Bhd | A022 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Malaisia

Pantech Stainless And Alloy Industries Sdn. Bhd

A021

Malaisia

SPI United Sdn. Bhd

A022

3.   Vabastusi, mille on saanud käesoleva artikli lõikes 2 konkreetselt nimetatud äriühingud või milleks komisjon on käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 kohaselt loa andnud, kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu.

4.   Laiendatud tollimaks on dumpinguvastane tollimaks määraga 64,9 %, mis kehtib Hiina RV kõigi muude äriühingute suhtes (TARICi lisakood C999).

5.   Käesoleva artikli lõigetega 1 ja 4 laiendatud tollimaks nõutakse sisse rakendusmääruse (EL) 2022/894 artikli 2 kohaselt registreeritud impordilt.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2022/894 artikli 2 kohase impordi registreerimise; nimetatud määrus tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 3

Äriühingute MAC Pipping Materials Sdn. Bhd ja TP Inox Sdn. Bhd esitatud vabastamistaotlused lükatakse tagasi.

Artikkel 4

1.   Artikli 1 kohaselt laiendatud tollimaksust vabastamise taotlused esitatakse kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles ja neile peab alla kirjutama isik, kes on volitatud vabastust taotlevat äriühingut esindama. Taotlus tuleb saata järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G Office |
| CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G Office

CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   Vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 13 lõikele 4 võib komisjon anda oma otsusega loa vabastada käesoleva määruse artikli 1 kohaselt laiendatud tollimaksust nende äriühingute import, kes ei hoia kõrvale rakendusmäärusega (EL) 2017/141 (muudetud rakendusmäärusega (EL) 2017/659) kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud (ELT L 22, 27.1.2017, lk 14).

2

(3)  Komisjoni 6. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/659, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud (ELT L 94, 7.4.2017, lk 9).

3

(4)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 357, 29.10.2015, lk 5).

4

(5)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 40, 26.1.2022, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 7. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/894, millega algatatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordile rakendusmäärusega (EL) 2017/141 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist selliste toruliitmike Malaisiast lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse sellele impordile registreerimisnõue (ELT L 155, 8.6.2022, lk 36).

6

(7)  Taotluse punkt 43, lk 8, ja punkt 55, lk 12.

7

(8)  Taotluse punkt 62, lk 14.

8

(9)  https://connect.ihsmarkit.com/gta/home.

9

(10)  Andmed on esitatud vahemikena, sest aastatel 2014–2017 käsitlevad need ainult kahte äriühingut.

10

(11)  Esimesel tegevusaastal (2018) ja aruandeperioodil ostis MAC väikeses koguses plaate ka Malaisiast.

11

(12)  Konfidentsiaalsusega seotud põhjustel on esitatud üksnes indeks, sest andmed käsitlevad ainult kahte äriühingut.

12

(13)  Taotluse punkt 60, lk 12.

13

(14)  Nende toodang moodustas aruandeperioodil peaaegu 40 % Malaisia ekspordist liitu.

14

(15)  Komisjoni 15. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2093, millega lõpetatakse uurimine, milles käsitletakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate roostevabast terasest õmblusteta torude impordi suhtes nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1331/2011 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest võimalikku kõrvalehoidmist India kaudu lähetatud impordi vahendusel, olenemata sellest, kas kõnealused tooted on deklareeritud Indiast pärinevana või mitte, ning lõpetatakse sellele impordile komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/272 kehtestatud registreerimisnõue (ELT L 299, 16.11.2017, lk 1).

15

(16)  Kohtuotsus, 12. september 2019, komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd, C-709/17 P, ECLI:EU:C:2019:717, punkt 96 ja seal viidatud kohtupraktika.

16

vs.

(17)  Kohtuotsus, 12. september 2019, komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd, C-709/17 P, ECLI:EU:C:2019:717, punkt 90

17

vs.

(18)  Kohtuotsus, 12. september 2019, komisjon vs. Kolachi Raj Industrial (Private) Ltd, C-709/17 P, ECLI:EU:C:2019:717, punkt 82 ja seal viidatud kohtupraktika.

18

vs.

(19)  Käesoleval juhul osutab mõiste „standardne“ õmblusteta torudest toodetud õmblusteta liitmikele, nagu torupõlved, torukolmikud ja siirdmikud.

19

(20)  2015. ja 2018. aastal importis Pantech Hiinast väikeseid koguseid.

20

(21)  Taotluse jaod C.3.1–C.3.3.

21

(22)  Milles tehti kindlaks, et eri standarditele vastavatel toodetel on samad eriomadused ja need on omavahel asendatavad. Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/141 põhjendused 52–60. ELT L 22, 27.1.2022, lk 14

22

---

LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| (1) | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet; |
| --- | --- |

(1)

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja amet;

| (2) | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, ekspordiks Euroopa Liitu müüdav (asjaomane toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“; |
| --- | --- |

(2)

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, ekspordiks Euroopa Liitu müüdav (asjaomane toode) (koguses) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) (asjaomases riigis). Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“;

| (3) | kuupäev ja allkiri. |
| --- | --- |

(3)

kuupäev ja allkiri.

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/454,

2. märts 2023,

millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses aine toltrasuriili liigitusega selle jääkide piirnormi järgi loomsetes toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (1) eriti selle artiklit 14 koostoimes artikliga 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 on komisjonil voli kehtestada määrusega nende farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid, mis on ette nähtud liidus kasutamiseks toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 on komisjonil voli kehtestada määrusega nende farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormid, mis on ette nähtud liidus kasutamiseks toiduloomade veterinaarravimites või loomakasvatuses kasutatavates biotsiidides.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 37/2010 (2) lisa tabelis 1 on esitatud farmakoloogilised toimeained ja nende liigitus loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi.

| (3) | Toltrasuriil on juba kantud kõnealusesse tabelisse kui aine, mis on lubatud kõikide imetajatest toiduloomade liikide puhul seoses lihaskoe, rasvkoe (seatõugude puhul hõlmab see nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides), maksa ja neerudega, välja arvatud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima. Lisaks on see aine kantud kõnealusesse tabelisse ainena, mis on lubatud kodulindude puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa ja neerudega. Seda ainet ei ole siiski lubatud kasutada loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune. |
| --- | --- |

(3)

Toltrasuriil on juba kantud kõnealusesse tabelisse kui aine, mis on lubatud kõikide imetajatest toiduloomade liikide puhul seoses lihaskoe, rasvkoe (seatõugude puhul hõlmab see nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides), maksa ja neerudega, välja arvatud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima. Lisaks on see aine kantud kõnealusesse tabelisse ainena, mis on lubatud kodulindude puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa ja neerudega. Seda ainet ei ole siiski lubatud kasutada loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud mune.

| (4) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 9 lõike 1 punktiga b esitasid Madalmaad 29. juunil 2021 Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet“) taotluse toltrasuriili käsitleva olemasoleva kande laiendamiseks kodulindude munadele. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 9 lõike 1 punktiga b esitasid Madalmaad 29. juunil 2021 Euroopa Ravimiametile (edaspidi „ravimiamet“) taotluse toltrasuriili käsitleva olemasoleva kande laiendamiseks kodulindude munadele.

| (5) | 9. detsembril 2021 soovitas ravimiamet veterinaarravimite komitee arvamuse alusel kehtestada toltrasuriili jääkide piirnormid kanamunade puhul. |
| --- | --- |

(5)

9. detsembril 2021 soovitas ravimiamet veterinaarravimite komitee arvamuse alusel kehtestada toltrasuriili jääkide piirnormid kanamunade puhul.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma, kas teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi saab kasutada teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või kas ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi saab kasutada muude liikide puhul. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 470/2009 artikliga 5 peab ravimiamet kaaluma, kas teatavas toiduaines leiduva farmakoloogilise toimeaine suhtes kehtestatud jääkide piirnormi saab kasutada teise samalt loomaliigilt pärit toiduaine puhul või kas ühe või mitme liigi suhtes kehtestatud farmakoloogilise toimeaine jääkide piirnormi saab kasutada muude liikide puhul.

| (7) | Ravimiamet on seisukohal, et kanamunade puhul kehtestatud toltrasuriili jääkide piirnormi ekstrapoleerimine muude kodulinnuliikide munadele on asjakohane. |
| --- | --- |

(7)

Ravimiamet on seisukohal, et kanamunade puhul kehtestatud toltrasuriili jääkide piirnormi ekstrapoleerimine muude kodulinnuliikide munadele on asjakohane.

| (8) | Võttes arvesse ravimiameti arvamust, peab komisjon asjakohaseks kehtestada soovitatav toltrasuriili jääkide piirnorm kodulinnumunade puhul. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse ravimiameti arvamust, peab komisjon asjakohaseks kehtestada soovitatav toltrasuriili jääkide piirnorm kodulinnumunade puhul.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 37/2010 vastavalt muuta.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

1

(2)  Komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 37/2010, mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi (ELT L 15, 20.1.2010, lk 1).

2

---

LISA

Määruse (EL) nr 37/2010 lisa tabelis 1 asendatakse toimeainet toltrasuriili käsitlev kanne järgmisega:

| Farmakoloogiline toimeaine | Markerjääk | Loomaliik | Jääkide piirnormid | Sihtkoed | Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7) | Terapeutiline liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Toltrasuriil | Toltrasuriilsulfoon | Kõik imetajatest toiduloomade liigid | 100  μg/kg
  150  μg/kg
  500  μg/kg
  250  μg/kg | Lihaskude
  Rasvkude
  Maks
  Neerud | Seatõugude puhul hõlmab rasvkoe suhtes kehtiv jääkide piirnorm „nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides“.
  Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima. | Antiparasiitikumid / ainuraksete vastased ained“ |
| Kodulinnud | 100  μg/kg
  200  μg/kg
  600  μg/kg
  400  μg/kg
  140  μg/kg | Lihaskude
  Nahk ja rasvkude
  Maks
  Neerud
  Munad | KIRJE PUUDUB |

Farmakoloogiline toimeaine

Markerjääk

Loomaliik

Jääkide piirnormid

Sihtkoed

Muud sätted (vastavalt määruse (EÜ) nr 470/2009 artikli 14 lõikele 7)

Terapeutiline liigitus

„Toltrasuriil

Toltrasuriilsulfoon

Kõik imetajatest toiduloomade liigid

100  μg/kg

150  μg/kg

500  μg/kg

250  μg/kg

Lihaskude

Rasvkude

Maks

Neerud

Seatõugude puhul hõlmab rasvkoe suhtes kehtiv jääkide piirnorm „nahka ja rasvkude loomulikes proportsioonides“.

Ei kasutata loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ettenähtud piima.

Antiparasiitikumid / ainuraksete vastased ained“

Kodulinnud

100  μg/kg

200  μg/kg

600  μg/kg

400  μg/kg

140  μg/kg

Lihaskude

Nahk ja rasvkude

Maks

Neerud

Munad

KIRJE PUUDUB

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/455,

2. märts 2023,

millega parandatakse määrust (EÜ) nr 1480/2004, millega kehtestatakse erireeglid kaupade suhtes, mis saabuvad aladelt, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla, aladele, mis alluvad Küprose Vabariigi valitsuse kontrollile

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 12,

pärast konsulteerimist piirikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1166 (2) muudeti määruse (EÜ) nr 1480/2004 (3) artikli 3 lõiget 2 ja III lisa. Muudatusega jäeti kõnealustest sätetest tahtmatult välja viited põllumajandustootja juures hoitavale seemnekartulile, muutes seega nende kohaldamisala. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/1166 (2) muudeti määruse (EÜ) nr 1480/2004 (3) artikli 3 lõiget 2 ja III lisa. Muudatusega jäeti kõnealustest sätetest tahtmatult välja viited põllumajandustootja juures hoitavale seemnekartulile, muutes seega nende kohaldamisala.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1480/2004 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1480/2004 vastavalt parandada.

| (3) | Selleks et viga võimalikult kiiresti parandada ja tagada põllumajandustootja juures hoitava seemnekartuliga seonduvalt õiguskindlus, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et viga võimalikult kiiresti parandada ja tagada põllumajandustootja juures hoitava seemnekartuliga seonduvalt õiguskindlus, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1480/2004 parandatakse järgmiselt:

| 1) | artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kartulite puhul kontrollivad eespool nimetatud eksperdid, et saadetises olevad kartulid on kasvatatud otse mõnes liikmesriigis sertifitseeritud seemnekartulist või sertifitseeritud seemnekartulist, mis on kasvatatud mis tahes muus riigis, kust istutamiseks mõeldud kartulite liidu territooriumile sissetoomine ei ole rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa alusel keelatud, või põllumajandustootja juures hoitavast seemnekartulist, mis on kasvatatud eespool nimetatud ekspertide järelevalve all käesolevas lõigus osutatud sertifitseeritud seemnekartuli esimese saagina.“
  ; |
| --- | --- |

1)

artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kartulite puhul kontrollivad eespool nimetatud eksperdid, et saadetises olevad kartulid on kasvatatud otse mõnes liikmesriigis sertifitseeritud seemnekartulist või sertifitseeritud seemnekartulist, mis on kasvatatud mis tahes muus riigis, kust istutamiseks mõeldud kartulite liidu territooriumile sissetoomine ei ole rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa alusel keelatud, või põllumajandustootja juures hoitavast seemnekartulist, mis on kasvatatud eespool nimetatud ekspertide järelevalve all käesolevas lõigus osutatud sertifitseeritud seemnekartuli esimese saagina.“

| 2) | III lisa punkti 10 viies taane asendatakse järgmisega:






  „— | kartulite puhul on saadetises olevad kartulid kasvatatud otse mõnes liikmesriigis sertifitseeritud seemnekartulist või sertifitseeritud seemnekartulist, mis on kasvatatud mis tahes muus riigis, kust istutamiseks mõeldud kartulite liidu territooriumile sissetoomine ei ole rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa alusel keelatud, või põllumajandustootja juures hoitavast seemnekartulist, mis on kasvatatud eespool nimetatud ekspertide järelevalve all käesolevas lõigus osutatud sertifitseeritud seemnekartuli esimese saagina.“ |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa punkti 10 viies taane asendatakse järgmisega:

„—

kartulite puhul on saadetises olevad kartulid kasvatatud otse mõnes liikmesriigis sertifitseeritud seemnekartulist või sertifitseeritud seemnekartulist, mis on kasvatatud mis tahes muus riigis, kust istutamiseks mõeldud kartulite liidu territooriumile sissetoomine ei ole rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa alusel keelatud, või põllumajandustootja juures hoitavast seemnekartulist, mis on kasvatatud eespool nimetatud ekspertide järelevalve all käesolevas lõigus osutatud sertifitseeritud seemnekartuli esimese saagina.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 161, 30.4.2004, lk 128.

1

(2)  Komisjoni 6. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1166, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1480/2004, millega kehtestatakse erireeglid kaupade suhtes, mis saabuvad aladelt, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla, aladele, mis alluvad Küprose Vabariigi valitsuse tegelikule kontrollile (ELT L 181, 7.7.2022, lk 11).

2

(3)  Komisjoni 10. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1480/2004, millega kehtestatakse erireeglid kaupade suhtes, mis saabuvad aladelt, mis ei kuulu Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alla, aladele, mis alluvad Küprose Vabariigi valitsuse kontrollile (ELT L 272, 20.8.2004, lk 3).

3

---

OTSUSED

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/43

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/456,

21. veebruar 2023,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu XI lisa (elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37 (mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu) muutmisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (edaspidi „protokoll 37“). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu (edaspidi „protokoll 37“).

| (3) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsus, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (3). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsus, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (3).

| (4) | EMP lepingu XI lisa ning protokolli nr 37 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingu XI lisa ning protokolli nr 37 tuleks vastavalt muuta.

| (5) | EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu, muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 21. veebruar 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsus, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2002/622/EÜ (ELT C 196, 12.6.2019, lk 16).

3

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu XI lisa (Elektrooniline side, audiovisuaalteenused ja infoühiskond) ja protokolli nr 37, mis sisaldab artikliga 101 ette nähtud loetelu

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsus, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2002/622/EÜ (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsus, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2002/622/EÜ (1).

| (2) | Komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsusega (2) tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/622/EÜ, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsusega (2) tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2002/622/EÜ, mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta.

| (3) | EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingu XI lisa ja protokolli nr 37 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu XI lisa punkti 5ch (komisjoni otsus 2002/622/EÜ) tekst asendatakse järgmisega:

„
  32019 D 0612(01): komisjoni otsus, 11. juuni 2019, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2002/622/EÜ (ELT C 196, 12.6.2019, lk 16).

Käesolevas lepingus loetakse otsuse sätteid järgmises kohanduses:

| a) | Artikli 2 lõiget 4 ei kohaldata EFTA riikide suhtes.
  EFTA riikide kaasamise üksikasjalik kord vastavalt lepingu artiklile 101:
  EFTA riigid osalevad täies mahus raadiospektripoliitika töörühma töös ning neil on samad õigused ja kohustused kui Euroopa Liidu liikmesriikidel, välja arvatud hääleõigus. EFTA riikidest liikmed ei saa olla raadiospektripoliitika töörühma või selle allrühma esimeheks.“ |
| --- | --- |

a)

Artikli 2 lõiget 4 ei kohaldata EFTA riikide suhtes.

EFTA riikide kaasamise üksikasjalik kord vastavalt lepingu artiklile 101:

EFTA riigid osalevad täies mahus raadiospektripoliitika töörühma töös ning neil on samad õigused ja kohustused kui Euroopa Liidu liikmesriikidel, välja arvatud hääleõigus. EFTA riikidest liikmed ei saa olla raadiospektripoliitika töörühma või selle allrühma esimeheks.“

Artikkel 2

Protokolli nr 37 punktis 16 asendatakse sõnad „komisjoni otsuse 2002/622/EÜ“ sõnadega „komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsuse“.

Artikkel 3

Komisjoni 11. juuni 2019. aasta otsuse islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub , eeldusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*).

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee

sekretärid

---

(1)  
  ELT C 196, 12.6.2019, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 198, 27.7.2002, lk 49.

2

(*)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/47

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/457,

2. märts 2023,

millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/119/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/119/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2014/119/ÜVJP läbivaatamise põhjal tuleks pikendada teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kehtivust kuni 6. märtsini 2024. Lisaks sellele tuleks ajakohastada otsuse 2014/119/ÜVJP lisas toodud teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2014/119/ÜVJP läbivaatamise põhjal tuleks pikendada teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kehtivust kuni 6. märtsini 2024. Lisaks sellele tuleks ajakohastada otsuse 2014/119/ÜVJP lisas toodud teavet, mis käsitleb kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele.

| (3) | Otsust 2014/119/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2014/119/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/119/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 6. märtsini 2024.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 6. märtsini 2024.“

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. märts 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  Nõukogu 5. märtsi 2014. aasta otsus 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT L 66, 6.3.2014, lk 26).

1

---

LISA

Otsuse 2014/119/ÜVJP lisa B jagu (Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele) asendatakse järgmisega:

„B.   
  Kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku kohane kaitseõigus ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele

Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku (edaspidi „kriminaalmenetluse seadustik“) artiklis 42 on sätestatud, et igaüks, kellele esitatakse kriminaalmenetluse käigus kahtlustus või süüdistus, võib kasutada oma kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Need hõlmavad isiku õigust saada teada, millises kuriteos teda kahtlustatakse või süüdistatakse, õigust saada sõnaselget ja viivitamatut teavet oma kriminaalmenetluse seadustiku kohaste õiguste kohta, õigust kaitsja poole pöördumiseks kohe esimesel taotlusel, õigust esitada avaldusi menetlustoimingute kohta ja õigust seada kahtluse alla uurija, prokuröri ja eeluurimiskohtuniku otsused, tegevus ja tegevusetus.

Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 303 tehakse vahet otsustel ja tegevusetusel, mida saab kohtueelse menetluse käigus vaidlustada (esimene lõik), ning otsustel, tegevusel ja tegevusetusel, mida võib kohtus ettevalmistava menetluse käigus arutada (teine lõik). Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 306 on sätestatud, et uurija ja prokuröri otsuste, tegevuse või tegevusetuse kohta esitatud kaebusi peab kaaluma esimese astme kohtu eeluurimiskohtunik kaebuse esitaja või tema kaitsja või esindaja juuresolekul. Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 308 on sätestatud, et kaebuse selle kohta, et uurija või prokurör ei pidanud kohtueelses menetluses kinni mõistlikust ajast, võib esitada kõrgema astme prokurörile ja see tuleb läbi vaadata kolme päeva jooksul alates selle esitamisest. Lisaks täpsustatakse kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 309, et eeluurimiskohtuniku otsuse võib edasikaebamise teel vaidlustada ning teisi otsuseid võidakse kohtu ettevalmistava menetluse käigus kohtulikult kontrollida. Lisaks on mitmed menetluslikud uurimistoimingud võimalikud üksnes eeluurimiskohtuniku või kohtu otsuse alusel (näiteks kriminaalmenetluse seadustiku artiklite 167–175 kohane vara arestimine ja artiklite 176–178 kohased kinnipidamismeetmed).

Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse kohaldamine iga loetellu kantud isiku puhul

2.   Vitali Yuriyovych Zakharchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Zakharchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 19. aprilli 2021. aasta otsus, millega anti korraldus Zakharchenko suhtes eelvangistuse kohaldamiseks, ning Kiievi linna Petšera rajooni kohtu 10. augusti 2021. aasta otsus, millega anti luba korraldada kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 erakorraline kohtulik eeluurimine. Eeluurimiskohtunike kõnealused otsused kinnitavad Zakharchenko kahtlustatava isiku staatust ja rõhutavad, et kahtlusalune varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimise eest.

Lisaks on nõukogul teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Zakharchenko otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Zakharchenko tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale. Lisaks saatis Ukraina 11. mail 2021 Zakharchenko asukoha kindlakstegemise eesmärgil Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mille Venemaa 31. augustil 2021 tagasi lükkas.

Nõukogul on teavet selle kohta, et 9. veebruaril 2022 viidi kohtulik eeluurimine kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 lõpule ning et pärast Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku nõuete täitmist saatis peaprokuratuur 5. augustil 2022 Kiievi linna Petšera rajooni kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Ukraina ametivõimude esitatud teabe kohaselt ei ole Zakharchenko Ukrainas läbiviidavasse kriminaalmenetlusse ise kaitsjat kaasanud ning tema huve esindas talle määratud kaitsja. Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitsja neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Zakharchenko uurimise eest on kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Zakharchenkot süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

6.   Viktor Ivanovych Ratushniak

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Ratushniaki kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendavad eelkõige eeluurimiskohtuniku 19. aprilli 2021. aasta otsus, millega anti korraldus Ratushniaki suhtes eelvangistuse kohaldamiseks, ning Kiievi linna Petšera rajooni kohtu 10. augusti 2021. aasta otsus, millega anti luba korraldada kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 erakorraline kohtulik eeluurimine. Eeluurimiskohtunike kõnealused otsused kinnitavad Ratushniaki kahtlustatava isiku staatust ja rõhutavad, et kahtlusalune varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks uurimise eest.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Ratushniaki otsimiseks. 12. veebruaril 2020 otsustas uurimisorgan kanda Ratushniaki tagaotsitavate isikute rahvusvahelisse nimekirja ja edastas taotluse Interpoli andmebaasi sisestamiseks Ukraina riikliku politsei rahvusvahelise politseikoostöö osakonnale. Lisaks saatis Ukraina 11. mail 2021 Ratushniaki asukoha kindlakstegemise eesmärgil Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mille Venemaa 31. augustil 2021 tagasi lükkas.

Nõukogul on teavet selle kohta, et 9. veebruaril 2022 viidi kohtulik eeluurimine kriminaalmenetluses nr 42016000000002929 lõpule ning et pärast Ukraina kriminaalmenetluse seadustiku nõuete täitmist saatis peaprokuratuur 5. augustil 2022 Kiievi linna Petšera rajooni kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Ukraina ametivõimude esitatud teabe kohaselt ei ole Ratushniak Ukrainas läbiviidavasse kriminaalmenetlusse ise kaitsjat kaasanud ning tema huve esindas talle määratud kaitsja. Kaitseõiguse ja tõhusa kohtuliku kaitse õiguse rikkumist ei ole võimalik tuvastada olukorras, kus kaitsja neid õigusi ei kasuta.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Ratushniak on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et eespool kirjeldatud asjaolud, milles Ratushniaki süüdistatakse, on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.

12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko

Avaliku sektori vahendite või vara omastamist käsitlev kriminaalmenetlus on veel pooleli.

Nõukogu toimikus sisalduv teave näitab, et kriminaalmenetluses, millele nõukogu tugines, austati Kurchenko kaitseõigust ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, sealhulgas põhiõigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus kohtus. Seda tõendab eelkõige asjaolu, et kaitsjat teavitati 28. märtsil 2019 eeluurimise lõpuleviimisest kriminaalmenetluses nr 42016000000003393 ja tal võimaldati tutvuda materjalidega. Lisaks teavitas Ukraina riiklik korruptsioonivastane büroo Kurchenko kaitsjaid 11. oktoobril 2021 kohtuliku eeluurimise lõpuleviimisest ja neile tutvumise eesmärgil juurdepääsu andmisest kohtuliku eeluurimise materjalidele. Nõukogu sai teavet selle kohta, et Ukraina riiklik korruptsioonivastane büroo esitas ettepaneku kehtestada kaitsja jaoks läbivaatamistähtaeg, et reageerida kaitsja viivitusele kohtuliku eeluurimise materjalide läbivaatamisel. Nõukogu teavitati, et Ukraina Kõrgem Korruptsioonivastane Kohus määras oma 27. juuni 2022. aasta otsuses kaitsjale eeluurimise materjalidega tutvumise lõpuleviimise tähtajaks 1. detsembri 2022 ning pärast seda loetakse kaitsja eeluurimise materjalidega tutvumise õigus teostatuks. Korruptsioonivastane eriprokuratuur saatis 7. detsembril 2022 Ukraina Kõrgemale Korruptsioonivastasele Kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Seoses kriminaalmenetlusega nr 12014160020000076 rahuldas Odessa apellatsioonikohus oma 18. septembri 2020. aasta otsusega prokuröri apellatsioonikaebuse ja määras Kurchenkole ennetava meetme eelvangistuse näol. Samuti märkis kohus, et Kurchenko lahkus Ukrainast 2014. aastal ja tema asukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Kohus järeldas, et Kurchenko varjab end kriminaalvastutusest kõrvalehoidmiseks eeluurimisorganite eest. 20. detsembril 2021 andis Odessa linna Kiievi rajooni kohus loa korraldada erakorraline kohtulik eeluurimine tagaselja. Lisaks jättis Odessa linna Kiievi rajooni kohus 20. oktoobril 2021 rahuldamata advokaatide apellatsioonkaebuse tühistada prokuröri 27. juuli 2021. aasta resolutsioon kohtuliku eeluurimise peatamise kohta.

Nõukogul on teavet selle kohta, et Ukraina ametiasutused võtsid meetmeid Kurchenko otsimiseks. 13. mail 2021 edastas Odessa piirkonna riikliku politsei peaosakond Interpoli Ukraina büroole ja Europolile taotluse avaldada tagaotsimisteade Kurchenko kohta, mis on arutamisel. Nõukogule teatati, et 29. aprillil 2020 saatsid Ukraina ametiasutused Venemaa Föderatsioonile rahvusvahelise õigusabi taotluse, mis saadeti 28. juulil 2020 täitmata tagasi.

Nõukogu teavitati, et 6. mail 2022 viidi kohtulik eeluurimine kriminaalmenetluses nr 12014160020000076 lõpule ning et Odessa piirkonna prokuratuur saatis 1. augustil 2022 Odessa linna Prõmorski rajooni kohtule süüdistusakti asja sisuliseks läbivaatamiseks.

Vastavalt Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale leiab nõukogu, et ajavahemikud, mille jooksul Kurchenko on uurimise eest kõrvale hoidnud, tuleb välja jätta selle ajavahemiku arvutamisel, mis on vajalik, et järgida õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Seetõttu leiab nõukogu, et Odessa apellatsioonikohtu otsuses kirjeldatud asjaolud, milles Kurchenkot süüdistatakse, ning rahvusvahelise õigusabi taotluse täitmata jätmine on olulisel määral mõjutanud uurimise kestust.“

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/51 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/458,

1. märts 2023,

millega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 kohaselt jäetakse heaks kiitmata teatavate toimeainete kasutamine biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas on esitatud loetelu toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonidest, mis lisati biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamisprogrammi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 (2) II lisas on esitatud loetelu toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonidest, mis lisati biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete läbivaatamisprogrammi.

| (2) | Mitme sellesse loetellu kantud toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni puhul on kõik osalised oma toetuse ettenähtud tähtaja jooksul tagasi võtnud või loetakse, et nad on seda teinud. |
| --- | --- |

(2)

Mitme sellesse loetellu kantud toimeaine ja tooteliigi kombinatsiooni puhul on kõik osalised oma toetuse ettenähtud tähtaja jooksul tagasi võtnud või loetakse, et nad on seda teinud.

| (3) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 14 lõikega 1 avaldas Euroopa Kemikaaliamet avaliku kutse osaleja rolli ülevõtmiseks seoses toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonidega, mille puhul osaleja roll ei olnud varem üle võetud. Nende kombinatsioonide kohta ei ole Euroopa Kemikaaliametile delegeeritud määruses (EL) nr 1062/2014 artikli 14 lõikes 2 sätestatud ajavahemikus teatisi esitatud. Seepärast ei tohiks neid toimeaine ja tooteliigi kombinatsioone vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 20 esimese lõigu punktile b biotsiidides kasutamiseks heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 14 lõikega 1 avaldas Euroopa Kemikaaliamet avaliku kutse osaleja rolli ülevõtmiseks seoses toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonidega, mille puhul osaleja roll ei olnud varem üle võetud. Nende kombinatsioonide kohta ei ole Euroopa Kemikaaliametile delegeeritud määruses (EL) nr 1062/2014 artikli 14 lõikes 2 sätestatud ajavahemikus teatisi esitatud. Seepärast ei tohiks neid toimeaine ja tooteliigi kombinatsioone vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 20 esimese lõigu punktile b biotsiidides kasutamiseks heaks kiita.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud toimeaineid ei kiideta heaks lisas osutatud tooteliikides kasutamiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 1. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

---

LISA

Toimeaine ja tooteliigi kombinatsioonid, mida heaks ei kiideta:

| Kande number määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas | Aine nimetus | Referentliikmesriik | EÜ number | CASi number | Tooteliik/-liigid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1022 | Dialumiiniumkloriidpentahüdroksiid | NL | 234-933-1 | 12042-91-0 | 2 |
| 691 | Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat | AT | 274-357-8 | 70161-44-3 | 6 |
| 459 | Titaandioksiidi ja hõbekloriidi reaktsioonimass | SE | Puudub | Puudub | 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11 |
| 531 | (Bensüüloksü)metanool | AT | 238-588-8 | 14548-60-8 | 13 |
| 1016 | Hõbekloriid | SE | 232-033-3 | 7783-90-6 | 1 |
| 444 | 7a-etüüldihüdro-1H,3H,5H-oksasolo[3,4-c]oksasool (EDHO) | PL | 231-810-4 | 7747-35-5 | 6, 13 |
| 797 | cis-1-(3-kloroallüül)-3,5,7-triasa-1-asoniaadamantaankloriid (cis-CTAC) | PL | 426-020-3 | 51229-78-8 | 6, 13 |
| 368 | Meteenamiin-3-kloroallülokloriid (CTAC) | PL | 223-805-0 | 4080-31-3 | 6, 12, 13 |

Kande number määruse (EL) nr 1062/2014 II lisas

Aine nimetus

Referentliikmesriik

EÜ number

CASi number

Tooteliik/-liigid

1022

Dialumiiniumkloriidpentahüdroksiid

NL

234-933-1

12042-91-0

2

691

Naatrium-N-(hüdroksümetüül)glütsinaat

AT

274-357-8

70161-44-3

6

459

Titaandioksiidi ja hõbekloriidi reaktsioonimass

SE

Puudub

Puudub

1, 2, 6, 7, 9, 10, 11

531

(Bensüüloksü)metanool

AT

238-588-8

14548-60-8

13

1016

Hõbekloriid

SE

232-033-3

7783-90-6

1

444

7a-etüüldihüdro-1H,3H,5H-oksasolo[3,4-c]oksasool (EDHO)

PL

231-810-4

7747-35-5

6, 13

797

cis-1-(3-kloroallüül)-3,5,7-triasa-1-asoniaadamantaankloriid (cis-CTAC)

PL

426-020-3

51229-78-8

6, 13

368

Meteenamiin-3-kloroallülokloriid (CTAC)

PL

223-805-0

4080-31-3

6, 12, 13

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/54

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/459,

2. märts 2023,

millega jäetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 heaks kiitmata olemasoleva toimeaine 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) kasutamine tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Sellesse loetellu kuulub 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiid (DBNPA) (EÜ nr: 233–539-7; CASi nr: 10222-01–2). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Sellesse loetellu kuulub 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiid (DBNPA) (EÜ nr: 233–539-7; CASi nr: 10222-01–2).

| (2) | DBNPAd on hinnatud seoses selle kasutamisega määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 4 (toidu- ja söödaruumid) kuuluvates toodetes. |
| --- | --- |

(2)

DBNPAd on hinnatud seoses selle kasutamisega määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 4 (toidu- ja söödaruumid) kuuluvates toodetes.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Taani hindav pädev asutus esitas 27. detsembril 2016 Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) oma hindamisaruande ja järeldused. Pärast hindamisaruande esitamist toimusid arutelud kemikaaliameti korraldatud tehnilistel koosolekutel. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Taani hindav pädev asutus esitas 27. detsembril 2016 Euroopa Kemikaaliametile (edaspidi „kemikaaliamet“) oma hindamisaruande ja järeldused. Pärast hindamisaruande esitamist toimusid arutelud kemikaaliameti korraldatud tehnilistel koosolekutel.

| (4) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 punktile a on biotsiidikomitee vastutuseks valmistada ette kemikaaliameti arvamus toimeainete heakskiitmise taotluste kohta. Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 25. juunil 2019 vastu kemikaaliameti arvamuse (edaspidi „25. juuni 2019. aasta arvamus“), (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 punktile a on biotsiidikomitee vastutuseks valmistada ette kemikaaliameti arvamus toimeainete heakskiitmise taotluste kohta. Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 25. juunil 2019 vastu kemikaaliameti arvamuse (edaspidi „25. juuni 2019. aasta arvamus“), (3) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | 25. juuni 2019. aasta arvamuse kohaselt on DBNPA-l endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mis võivad komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (4) sätestatud kriteeriumide alusel avaldada kahjulikku mõju inimestele ja keskkonnale (mittesihtorganismidele). Seega vastab DBNPA määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktis d esitatud väljajätmiskriteeriumidele. 25. juuni 2019. aasta arvamuses leiti ka, et tooteliiki 4 kuuluva DBNPA heakskiitmise taotluses esitatud tüüpilise biotsiidi kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid on vastuvõetavad, kui võetakse asjakohaseid riskivähendamismeetmeid, kuid samas jõuti ka järeldusele, et võttes arvesse inimeste ja keskkonna kokkupuudet DBNPAga, ei saa välistada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega seotud riski. |
| --- | --- |

(5)

25. juuni 2019. aasta arvamuse kohaselt on DBNPA-l endokriinseid häireid põhjustavad omadused, mis võivad komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (4) sätestatud kriteeriumide alusel avaldada kahjulikku mõju inimestele ja keskkonnale (mittesihtorganismidele). Seega vastab DBNPA määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktis d esitatud väljajätmiskriteeriumidele. 25. juuni 2019. aasta arvamuses leiti ka, et tooteliiki 4 kuuluva DBNPA heakskiitmise taotluses esitatud tüüpilise biotsiidi kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid on vastuvõetavad, kui võetakse asjakohaseid riskivähendamismeetmeid, kuid samas jõuti ka järeldusele, et võttes arvesse inimeste ja keskkonna kokkupuudet DBNPAga, ei saa välistada endokriinseid häireid põhjustavate omadustega seotud riski.

| (6) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt võib väljajätmiskriteeriumidele vastava toimeaine heaks kiita vaid juhul, kui on täidetud vähemalt üks nimetatud artiklis esitatud tingimustest. Kui otsustatakse selle üle, kas toimeaine võib sellisel põhjusel heaks kiita, võetakse väga olulise tegurina arvesse sobivate ja piisavate alternatiivsete ainete või tehnoloogiate olemasolu. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 kohaselt võib väljajätmiskriteeriumidele vastava toimeaine heaks kiita vaid juhul, kui on täidetud vähemalt üks nimetatud artiklis esitatud tingimustest. Kui otsustatakse selle üle, kas toimeaine võib sellisel põhjusel heaks kiita, võetakse väga olulise tegurina arvesse sobivate ja piisavate alternatiivsete ainete või tehnoloogiate olemasolu.

| (7) | Komisjon korraldas kemikaaliameti abiga ajavahemikul 11. oktoobrist 2019 kuni 10. detsembrini 2019 avaliku konsultatsiooni, et koguda teavet selle kohta, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon korraldas kemikaaliameti abiga ajavahemikul 11. oktoobrist 2019 kuni 10. detsembrini 2019 avaliku konsultatsiooni, et koguda teavet selle kohta, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

| (8) | Komisjon arutas 25. juuni 2019. aasta arvamust ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud vastuseid liikmesriikide esindajatega 2020. aasta veebruaris toimunud alalise biotsiidikomitee koosolekul. Komisjon palus liikmesriikidel teatada, kas nende arvates on vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest nende territooriumil täidetud, ning esitada põhjendus. Jõuti järeldusele, et on vaja rohkem analüüsida teavet, mille taotleja esitas konsultatsiooni käigus hindamiseks, kas artikli 5 lõike 2 punkti a kohane tingimus on täidetud. Komisjon palus 8. juulil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 punktiga g kemikaaliametil (5) oma arvamuse läbi vaadata ja selgitada, kas on võimalik tuletada ohutuskünnis DBNPA endokriinseid häireid põhjustavate omaduste suhtes, et hinnata, kas DBPNA kasutamine biotsiidi toimeainena suurendab bromiidi keskmist päevast tarbimist ja mõjub keskkonnaoludele, ning teha järeldus, kas riske inimeste tervisele ja keskkonnale võib pidada vastuvõetavaks või mitte. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon arutas 25. juuni 2019. aasta arvamust ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud vastuseid liikmesriikide esindajatega 2020. aasta veebruaris toimunud alalise biotsiidikomitee koosolekul. Komisjon palus liikmesriikidel teatada, kas nende arvates on vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest nende territooriumil täidetud, ning esitada põhjendus. Jõuti järeldusele, et on vaja rohkem analüüsida teavet, mille taotleja esitas konsultatsiooni käigus hindamiseks, kas artikli 5 lõike 2 punkti a kohane tingimus on täidetud. Komisjon palus 8. juulil 2020 kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 punktiga g kemikaaliametil (5) oma arvamuse läbi vaadata ja selgitada, kas on võimalik tuletada ohutuskünnis DBNPA endokriinseid häireid põhjustavate omaduste suhtes, et hinnata, kas DBPNA kasutamine biotsiidi toimeainena suurendab bromiidi keskmist päevast tarbimist ja mõjub keskkonnaoludele, ning teha järeldus, kas riske inimeste tervisele ja keskkonnale võib pidada vastuvõetavaks või mitte.

| (9) | Biotsiidikomitee võttis 30. novembril 2021 vastu kemikaaliameti läbivaadatud arvamuse (edaspidi „30. novembri 2021. aasta arvamus“), (6) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(9)

Biotsiidikomitee võttis 30. novembril 2021 vastu kemikaaliameti läbivaadatud arvamuse (edaspidi „30. novembri 2021. aasta arvamus“), (6) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (10) | 30. novembri 2021. aasta arvamuse kohaselt peetakse tooteliiki 4 kuuluva DBNPAd sisaldava biotsiidi kasutamisel tekkiva DBNPAst saadud bromiidiga kokkupuutega seotud riske, sealhulgas DBPNA endokriinseid häireid põhjustavast mõjust tulenevaid riske heakskiitmiseks esitatud tüüpilise biotsiidi puhul inimestele ja keskkonnale vastuvõetavaks, kui võetakse asjakohaseid riskivähendamismeetmeid. Seega, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 kohaldamist, võib eeldada, et DBNPAd sisaldavad tooteliiki 4 kuuluvad biotsiidid vastavad kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(10)

30. novembri 2021. aasta arvamuse kohaselt peetakse tooteliiki 4 kuuluva DBNPAd sisaldava biotsiidi kasutamisel tekkiva DBNPAst saadud bromiidiga kokkupuutega seotud riske, sealhulgas DBPNA endokriinseid häireid põhjustavast mõjust tulenevaid riske heakskiitmiseks esitatud tüüpilise biotsiidi puhul inimestele ja keskkonnale vastuvõetavaks, kui võetakse asjakohaseid riskivähendamismeetmeid. Seega, ilma et see piiraks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 kohaldamist, võib eeldada, et DBNPAd sisaldavad tooteliiki 4 kuuluvad biotsiidid vastavad kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele.

| (11) | Komisjon arutas 30. november 2021. aasta arvamust ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud vastuseid liikmesriikide esindajatega alalise biotsiidikomitee koosolekutel, mis toimusid 2022. aasta märtsis ja juunis. Komisjon palus uuesti liikmesriikidel teatada, kas nende arvates on vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest nende territooriumil täidetud, ning esitada põhjendus. Ükski liikmesriik ei teatanud, et need tingimused oleksid tema territooriumil täidetud, võttes arvesse alternatiivide kättesaadavust, mis on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 kontekstis oluline kaalutlus. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon arutas 30. november 2021. aasta arvamust ja avaliku konsultatsiooni käigus saadud vastuseid liikmesriikide esindajatega alalise biotsiidikomitee koosolekutel, mis toimusid 2022. aasta märtsis ja juunis. Komisjon palus uuesti liikmesriikidel teatada, kas nende arvates on vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest nende territooriumil täidetud, ning esitada põhjendus. Ükski liikmesriik ei teatanud, et need tingimused oleksid tema territooriumil täidetud, võttes arvesse alternatiivide kättesaadavust, mis on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 kontekstis oluline kaalutlus.

| (12) | Kogutud teabe ja liikmesriikide väljendatud seisukohtade põhjal on olemas sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. Taotleja poolt heakskiitmise taotluses esitatud tüüpiline biotsiid on toode, mida kutselised/tööstuslikud kasutajad (nt tööstuslikud majoneesi või jogurti tootmise rajatised, õlle või muude kääritatud toodete kääritusrajatised) kasutavad toidutöötlemisanumate desinfitseerimiseks. 30. novembri 2021. aasta arvamuses on võimalike alternatiividena loetletud mitu toimeainet (7). 26 toimeainet on juba heaks kiidetud kasutamiseks tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides ning veel 37 toimeainet on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 kohase olemasolevate toimeainete süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammi raames veel läbivaatamisel. Lisaks on määruse (EL) nr 528/2012 alusel heaks kiidetud veel muid toimeaineid pärast DBNPA heakskiitmise taotluses esitatud tüüpilise biotsiidiga sarnaste tüüpiliste biotsiidide hindamist (8). Taotleja ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et ühtegi neist toimeainetest ei saa kasutada samal eesmärgil kui DBNPAd. Lisaks märkisid mitme liikmesriigi esindajad alalises biotsiidikomitees peetud arutelude käigus, et nende siseriiklike eeskirjade alusel ei ole registreeritud ega turule viidud ühtegi tooteliiki 4 kuuluvat DBNPAd sisaldavat biotsiidi, kuigi nende territooriumil on olemas toiduainetööstus, ning et nende territooriumil on samaks või sarnaseks kasutuseks kättesaadavad alternatiivsed toimeained ja biotsiidid, mis sisaldavad näiteks peräädikhapet või vesinikperoksiidi. |
| --- | --- |

(12)

Kogutud teabe ja liikmesriikide väljendatud seisukohtade põhjal on olemas sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. Taotleja poolt heakskiitmise taotluses esitatud tüüpiline biotsiid on toode, mida kutselised/tööstuslikud kasutajad (nt tööstuslikud majoneesi või jogurti tootmise rajatised, õlle või muude kääritatud toodete kääritusrajatised) kasutavad toidutöötlemisanumate desinfitseerimiseks. 30. novembri 2021. aasta arvamuses on võimalike alternatiividena loetletud mitu toimeainet (7). 26 toimeainet on juba heaks kiidetud kasutamiseks tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides ning veel 37 toimeainet on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 89 kohase olemasolevate toimeainete süstemaatilise läbivaatamise tööprogrammi raames veel läbivaatamisel. Lisaks on määruse (EL) nr 528/2012 alusel heaks kiidetud veel muid toimeaineid pärast DBNPA heakskiitmise taotluses esitatud tüüpilise biotsiidiga sarnaste tüüpiliste biotsiidide hindamist (8). Taotleja ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et ühtegi neist toimeainetest ei saa kasutada samal eesmärgil kui DBNPAd. Lisaks märkisid mitme liikmesriigi esindajad alalises biotsiidikomitees peetud arutelude käigus, et nende siseriiklike eeskirjade alusel ei ole registreeritud ega turule viidud ühtegi tooteliiki 4 kuuluvat DBNPAd sisaldavat biotsiidi, kuigi nende territooriumil on olemas toiduainetööstus, ning et nende territooriumil on samaks või sarnaseks kasutuseks kättesaadavad alternatiivsed toimeained ja biotsiidid, mis sisaldavad näiteks peräädikhapet või vesinikperoksiidi.

| (13) | Lisaks ei saa taotleja esitatud tüüpilist biotsiidi käsitada tootena, mida kasutatakse suletud süsteemides või muudes tingimustes, mille eesmärk on välistada kokkupuude inimestega ja keskkonda sattumine, sest 30. novembri 2021. aasta arvamuse kohaselt võib selle kasutamisel jääda desinfitseeritud pudelitesse jääke isegi pärast nende loputamist ning seetõttu võivad need jäägid heitvee kaudu keskkonda sattuda. Kuigi 30. novembri 2021. aasta arvamuses jõuti järeldusele, et riske inimestele ja keskkonnale võib pidada vastuvõetavaks, ei saa alalises biotsiidikomitees liikmesriikide esindajate väljendatud seisukohti arvesse võttes järeldada, et neid riske võiks pidada väheoluliseks. Võttes lisaks arvesse, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad on kättesaadavad, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud tingimus seega täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks ei saa taotleja esitatud tüüpilist biotsiidi käsitada tootena, mida kasutatakse suletud süsteemides või muudes tingimustes, mille eesmärk on välistada kokkupuude inimestega ja keskkonda sattumine, sest 30. novembri 2021. aasta arvamuse kohaselt võib selle kasutamisel jääda desinfitseeritud pudelitesse jääke isegi pärast nende loputamist ning seetõttu võivad need jäägid heitvee kaudu keskkonda sattuda. Kuigi 30. novembri 2021. aasta arvamuses jõuti järeldusele, et riske inimestele ja keskkonnale võib pidada vastuvõetavaks, ei saa alalises biotsiidikomitees liikmesriikide esindajate väljendatud seisukohti arvesse võttes järeldada, et neid riske võiks pidada väheoluliseks. Võttes lisaks arvesse, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad on kättesaadavad, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud tingimus seega täidetud.

| (14) | Taotleja ei ole esitanud konkreetset teavet ega põhjendust tõendamaks, et DBNPA on hädavajalik inimeste ja loomade tervist või keskkonda ähvardava tõsise ohu ennetamiseks või tõrjeks. Võttes lisaks arvesse, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad on kättesaadavad, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud tingimus seega täidetud. |
| --- | --- |

(14)

Taotleja ei ole esitanud konkreetset teavet ega põhjendust tõendamaks, et DBNPA on hädavajalik inimeste ja loomade tervist või keskkonda ähvardava tõsise ohu ennetamiseks või tõrjeks. Võttes lisaks arvesse, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad on kättesaadavad, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud tingimus seega täidetud.

| (15) | Taotleja ei ole esitanud teavet, mis tõendaks, et DBNPA heakskiitmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes aine kasutamisest tulenevate riskidega inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale. Võttes lisaks arvesse, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad on kättesaadavad, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus seega täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Taotleja ei ole esitanud teavet, mis tõendaks, et DBNPA heakskiitmata jätmine avaldaks ühiskonnale ebaproportsionaalset negatiivset mõju võrreldes aine kasutamisest tulenevate riskidega inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale. Võttes lisaks arvesse, et sobivad ja piisavad alternatiivsed ained või tehnoloogiad on kättesaadavad, ei ole määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud tingimus seega täidetud.

| (16) | Järelikult ei ole taotleja tõendanud, et ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus esitatud tingimustest oleks täidetud. Seega on asjakohane mitte kiita heaks DBPNA kasutamist tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides. |
| --- | --- |

(16)

Järelikult ei ole taotleja tõendanud, et ükski määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus esitatud tingimustest oleks täidetud. Seega on asjakohane mitte kiita heaks DBPNA kasutamist tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides.

| (17) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) (EÜ nr: 233–539-7; CASi nr: 10222-01–2) kasutamist tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides ei kiideta heaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: 2,2-Dibromo-2-cyanoacetamide (DBNPA), Product type: 4, ECHA/BPC/225/2019 (Biotsiidikomitee arvamus toimeaine 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) (tooteliik 4, ECHA/BPC/225/2019) heakskiitmise taotluse kohta), vastu võetud 25. juunil 2019.

3

(4)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

4

(5)  Volitus, millega palutakse kemikaaliametil esitada arvamus vastavalt biotsiidimääruse artikli 75 lõike 1 punktile g – „Evaluation of the level of the risks for human health and for the environment of DBNPA used in biocidal products of product type 4“ (Inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate riskide taseme hindamine tooteliiki 4 kuuluvates biotsiidides kasutatava DBPNA puhul).

5

(6)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: 2,2-Dibromo-2-cyanoacetamide (DBNPA), Product type: 4, ECHA/BPC/300/2021 (Biotsiidikomitee arvamus toimeaine 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) (tooteliik 4, ECHA/BPC/300/2021) heakskiitmise taotluse kohta), vastu võetud 30. novembril 2021.

6

(7)  Biotsiidikomitee arvamus toimeaine 2,2-dibromo-2-tsüanoatseetamiidi (DBNPA) (tooteliik 4, ECHA/BPC/300/2021) heakskiitmise taotluse kohta, vastu võetud 30. novembril 2021, leheküljel 16: 2-fenoksüetanool, aktiivkloor (saadud naatriumkloriidist elektrolüüsi teel või vabanenud hüpokloorishappest), aktiivkloor (vabanenud kaltsiumhüpokloritist), aktiivkloor (vabanenud naatriumhüpokloritist), bromoäädikhape, C(M)IT/MIT, dekaanhape, glutaaraldehüüd, vesinikperoksiid, jood, L(+)-piimhape, oktaanhape, peräädikhape, tetraatsetüületüleendiamiinist (TAED) ja naatriumperkarbonaadist saadud peräädikhape, PHMB (1415;4.7), PHMB (1600;1.8), polüvinüülpürrolidoonjood, propaan-1-ool, propaan-2-ool, salitsüülhape.

7

(8)  Näiteks: piimhape, oktaanhape, dekaanhape, peräädikhape või glutaaraldehüüd.

8

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/58

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/460,

2. märts 2023,

millega lükatakse edasi tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud alalise biotsiidikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Imidaklopriid kanti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse toimeainena kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides. Seepärast loetakse see määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt heakskiidetuks, kui direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(1)

Imidaklopriid kanti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse toimeainena kasutamiseks tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides. Seepärast loetakse see määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt heakskiidetuks, kui direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud tingimused on täidetud.

| (2) | Tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiit (edaspidi „heakskiit“) aegub 30. juunil 2023. 23. ja 24. detsembril 2021 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 kaks taotlust (edaspidi „taotlused“) heakskiidu uuendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiit (edaspidi „heakskiit“) aegub 30. juunil 2023. 23. ja 24. detsembril 2021 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 kaks taotlust (edaspidi „taotlused“) heakskiidu uuendamiseks.

| (3) | 27. aprillil 2022 teatas Saksamaa hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlusi on vaja täielikult hinnata. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist. |
| --- | --- |

(3)

27. aprillil 2022 teatas Saksamaa hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlusi on vaja täielikult hinnata. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist.

| (4) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 2 kohaselt võib taotlust hindav pädev asutus vajaduse korral nõuda, et taotleja esitaks hindamiseks piisavad andmed. Sel juhul peatatakse nimetatud 365-päevane tähtaeg maksimaalselt 180 päevaks, välja arvatud juhul, kui pikem peatamine on põhjendatud nõutavate andmete iseloomu või erakorraliste asjaoludega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 2 kohaselt võib taotlust hindav pädev asutus vajaduse korral nõuda, et taotleja esitaks hindamiseks piisavad andmed. Sel juhul peatatakse nimetatud 365-päevane tähtaeg maksimaalselt 180 päevaks, välja arvatud juhul, kui pikem peatamine on põhjendatud nõutavate andmete iseloomu või erakorraliste asjaoludega.

| (5) | 270 päeva jooksul pärast soovituse saamist taotlust hinnanud pädevalt asutuselt valmistab Euroopa Kemikaaliamet ette arvamuse toimeaine heakskiidu uuendamise kohta ja esitab selle komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikele 3. |
| --- | --- |

(5)

270 päeva jooksul pärast soovituse saamist taotlust hinnanud pädevalt asutuselt valmistab Euroopa Kemikaaliamet ette arvamuse toimeaine heakskiidu uuendamise kohta ja esitab selle komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikele 3.

| (6) | Sellest tulenevalt on tõenäoline, et heakskiit aegub taotlejatest sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata heakskiidu aegumiskuupäeva edasi taotluste läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra. Võttes arvesse tähtaegu, mis on ette nähtud taotlust hindavale pädevale asutusele hindamiseks ning Euroopa Kemikaaliametile arvamuse ettevalmistamiseks ja esitamiseks, ning aega, mis on vajalik, et otsustada, kas tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiitu võib uuendada, tuleks heakskiidu aegumise kuupäev edasi lükata 31. detsembrini 2025. |
| --- | --- |

(6)

Sellest tulenevalt on tõenäoline, et heakskiit aegub taotlejatest sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata heakskiidu aegumiskuupäeva edasi taotluste läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra. Võttes arvesse tähtaegu, mis on ette nähtud taotlust hindavale pädevale asutusele hindamiseks ning Euroopa Kemikaaliametile arvamuse ettevalmistamiseks ja esitamiseks, ning aega, mis on vajalik, et otsustada, kas tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiitu võib uuendada, tuleks heakskiidu aegumise kuupäev edasi lükata 31. detsembrini 2025.

| (7) | Tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiit jääb pärast heakskiidu aegumiskuupäeva edasilükkamist jõusse, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused, |
| --- | --- |

(7)

Tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiit jääb pärast heakskiidu aegumiskuupäeva edasilükkamist jõusse, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooteliiki 18 kuuluvates biotsiidides imidaklopriidi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäev, mis on sätestatud direktiivi 98/8/EÜ I lisas, lükatakse edasi 31. detsembrini 2025.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 2. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

---

Parandused

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/60

---

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta määruse (EL) 2023/426 (millega muudetakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 59 I, 25. veebruar 2023
  )

| 1) | Leheküljel 2 artikli 1 punktis 2 artikli 6b lõike 5a sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 2 artikli 1 punktis 2 artikli 6b lõike 5a sissejuhatavas osas

asendatakse

„5a.   Erandina artikli 2 lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis on I lisa jao „Üksused“ kandes 101 loetletud üksuse valduses, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et:“

järgmisega:

„5a.   Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis kuuluvad I lisa jao „Üksused“ kandes 101 loetletud üksusele, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et:“

| 2) | Leheküljel 3 artikli 1 punktis 2 artikli 6b lõikes 5b |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 3 artikli 1 punktis 2 artikli 6b lõikes 5b

asendatakse

„„5b.   Erandina artikli 2 lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis kuuluvad I lisa jao „Üksused“ kandes 190 loetletud üksusele, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et sellised rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud selleks, et lõpetada hiljemalt 26. augustiks 2023 tehingud, lepingud või muud kokkulepped, mis on sõlmitud või muul viisil seotud nimetatud üksusega enne 25. veebruari 2023.““

järgmisega:

„„5b.   Erandina artiklist 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused anda tingimustel, mida nad asjakohaseks peavad, loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis kuuluvad I lisa jao „Üksused“ kandes 190 loetletud üksusele, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et sellised rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud selleks, et lõpetada hiljemalt 26. augustiks 2023 tehingud, lepingud või muud kokkulepped, mis on sõlmitud või muul viisil seotud nimetatud üksusega enne 25. veebruari 2023.““

---

| 3.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 67/61 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 67/61

---

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuse (ÜVJP) 2023/432 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 59 I, 25. veebruar 2023
  )

| 1) | Leheküljel 438 artikli 1 punkti 1 alapunktis c artikli 2 lõike 22 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 438 artikli 1 punkti 1 alapunktis c artikli 2 lõike 22 sissejuhatavas osas

asendatakse

„22.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis on lisa jao „Üksused“ kandes 101 loetletud üksuse valduses, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et: ...“

järgmisega:

„22.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis kuuluvad lisa jao „Üksused“ kandes 101 loetletud üksusele, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et: ...“.

| 2) | Leheküljel 438 artikli 1 punkti 1 alapunktis c artikli 2 lõikes 23 |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 438 artikli 1 punkti 1 alapunktis c artikli 2 lõikes 23

asendatakse

„23.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis on lisa jao „Üksused“ kandes 190 loetletud üksuse valduses, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud selleks, et lõpetada nimetatud üksusega enne 25. veebruari 2023 sõlmitud või muul moel selle üksusega seotud tehingud, lepingud või muud kokkulepped hiljemalt 26. augustiks 2023.““

järgmisega:

„23.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid, mis kuuluvad lisa jao „Üksused“ kandes 190 loetletud üksusele, või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid nimetatud üksusele kättesaadavaks, olles eelnevalt kindlaks teinud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud selleks, et lõpetada nimetatud üksusega enne 25. veebruari 2023 sõlmitud või muul moel selle üksusega seotud tehingud, lepingud või muud kokkulepped hiljemalt 26. augustiks 2023.““

---