# Jurnalul Oficial C 93/2009

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2009.093.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 93 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5222 aprilie 2009 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2009.093.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 93

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5222 aprilie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2009/C 093/01 | Recomandarea Băncii Centrale Europene din 3 aprilie 2009 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai De Nederlandsche Bank (BCE/2009/8) | 1 |
| | AVIZE |
| | Comisie |
| 2009/C 093/02 | Avizul Comisiei din 21 aprilie 2009 referitor la planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala nucleară de la Civaux, situată în Franța, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom | 2 |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2009/C 093/03 | Avizul Băncii Centrale Europene din 5 martie 2009 la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor (CON/2009/17) | 3 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2009/C 093/01

Recomandarea Băncii Centrale Europene din 3 aprilie 2009 către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai De Nederlandsche Bank (BCE/2009/8)

1

AVIZE

Comisie

2009/C 093/02

Avizul Comisiei din 21 aprilie 2009 referitor la planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala nucleară de la Civaux, situată în Franța, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

2

Banca Centrală Europeană

2009/C 093/03

Avizul Băncii Centrale Europene din 5 martie 2009 la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor (CON/2009/17)

3

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 093/04 | Rata de schimb a monedei euro | 16 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 093/05 | Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001 | 17 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 093/04

Rata de schimb a monedei euro

16

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 093/05

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

17

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) |
| 2009/C 093/06 | Anunț de concursuri generale EPSO/AD/166/09 și EPSO/AD/167/09 | 21 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2009/C 093/07 | Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de ferosiliciu originare din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 22 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

2009/C 093/06

Anunț de concursuri generale EPSO/AD/166/09 și EPSO/AD/167/09

21

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2009/C 093/07

Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de ferosiliciu originare din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

22

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/1

---

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 3 aprilie 2009

către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai De Nederlandsche Bank

(BCE/2009/8)

2009/C 93/01

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,

întrucât:

| (1) | Conturile Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale sunt supuse auditării de către auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(1)

Conturile Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale sunt supuse auditării de către auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

| (2) | La 12 iulie 2005, Josephus Andreas Nijhuis, contabil autorizat și președinte al Consiliului de Administrație al PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. („PWC”), acționând în nume propriu, a fost numit auditor extern al De Nederlandsche Bank (DNB), începând cu exercițiul financiar 2005, pe o perioadă nedeterminată. |
| --- | --- |

(2)

La 12 iulie 2005, Josephus Andreas Nijhuis, contabil autorizat și președinte al Consiliului de Administrație al PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. („PWC”), acționând în nume propriu, a fost numit auditor extern al De Nederlandsche Bank (DNB), începând cu exercițiul financiar 2005, pe o perioadă nedeterminată.

| (3) | Josephus Andreas Nijhuis a demisionat din funcția deținută în cadrul PWC la 1 octombrie 2008. În consecință, este necesar ca DNB să numească noi auditori. |
| --- | --- |

(3)

Josephus Andreas Nijhuis a demisionat din funcția deținută în cadrul PWC la 1 octombrie 2008. În consecință, este necesar ca DNB să numească noi auditori.

| (4) | DNB dorește să selecteze PWC în calitate de auditor extern pentru exercițiile financiare 2008–2011, |
| --- | --- |

(4)

DNB dorește să selecteze PWC în calitate de auditor extern pentru exercițiile financiare 2008–2011,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Se recomandă numirea PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. în calitate de auditor extern al De Nederlandsche Bank pentru exercițiile financiare 2008–2011.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 3 aprilie 2009.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

AVIZE

Comisie

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/2

---

AVIZUL COMISIEI

din 21 aprilie 2009

referitor la planul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala nucleară de la Civaux, situată în Franța, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom

(Numai textul în limba franceză este autentic)

2009/C 93/02

La 24 noiembrie 2008, Comisia Europeană a primit de la guvernul francez, în conformitate cu articolul 37 din Tratatul Euratom, date generale cu privire la proiectul modificat de eliminare a deșeurilor radioactive provenite de la centrala nucleară de la Civaux.

Pe baza acestor informații și în urma consultării Grupului de experți, Comisia a formulat următorul aviz:

| 1. | Distanța de la centrala nucleară până la cel mai apropiat punct dintr-o țară vecină, și anume Jersey (Insulele Channel, teritoriu dependent de Coroana Britanică), este de aproximativ 360 km. În ceea ce privește statele membre, distanța este de aproximativ 400 km în cazul Spaniei și de aproximativ 470 km în cazul Regatului Unit și al Belgiei. |
| --- | --- |

1.

Distanța de la centrala nucleară până la cel mai apropiat punct dintr-o țară vecină, și anume Jersey (Insulele Channel, teritoriu dependent de Coroana Britanică), este de aproximativ 360 km. În ceea ce privește statele membre, distanța este de aproximativ 400 km în cazul Spaniei și de aproximativ 470 km în cazul Regatului Unit și al Belgiei.

| 2. | Modificarea planificată va duce la o reducere generală a limitelor de evacuare gazoasă și lichidă, cu excepția tritiului sub formă lichidă pentru care se prevede o creștere. |
| --- | --- |

2.

Modificarea planificată va duce la o reducere generală a limitelor de evacuare gazoasă și lichidă, cu excepția tritiului sub formă lichidă pentru care se prevede o creștere.

| 3. | În timpul funcționării normale, modificarea planificată nu va cauza o expunere care să afecteze sănătatea populației din alt stat membru sau dintr-o țară vecină. |
| --- | --- |

3.

În timpul funcționării normale, modificarea planificată nu va cauza o expunere care să afecteze sănătatea populației din alt stat membru sau dintr-o țară vecină.

| 4. | În cazul unor emisii neprevăzute de efluenți radioactivi, care ar putea fi determinate de un accident de tipul și amploarea luate în considerație în datele generale inițiale, modificările planificate ale sistemului de gestionare a combustibilului nu vor genera, în alt stat membru sau într-o țară vecină, doze care să afecteze sănătatea populației. |
| --- | --- |

4.

În cazul unor emisii neprevăzute de efluenți radioactivi, care ar putea fi determinate de un accident de tipul și amploarea luate în considerație în datele generale inițiale, modificările planificate ale sistemului de gestionare a combustibilului nu vor genera, în alt stat membru sau într-o țară vecină, doze care să afecteze sănătatea populației.

În concluzie, Comisia consideră că implementarea planului modificat de eliminare a deșeurilor radioactive de la centrala nucleară de la Civaux, situată în Franța, atât în condiții de funcționare normală, cât și în eventualitatea producerii unui accident de tipul și amploarea analizate în cadrul datelor generale nu ar putea avea drept rezultat o contaminare radioactivă a apei, solului sau spațiului aerian ale unui alt stat membru sau ale unei țări vecine.

---

Banca Centrală Europeană

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/3

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 5 martie 2009

la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor

(CON/2009/17)

2009/C 93/03

Introducere și temei juridic

La 22 octombrie 2008, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene o solicitare de consultare cu privire la o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE în ceea ce privește băncile afiliate instituțiilor centrale, anumite elemente ale fondurilor proprii, expunerile mari, dispozițiile de supraveghere și gestionarea crizelor (1) (denumită în continuare, „directiva propusă”) (2).

Competența BCE de a adopta un aviz se întemeiază pe articolul 105 alineatul (4) din Tratatul de instituire a Comunității Europene. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură (regulamentul intern) al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații cu caracter general

Reformarea dispozițiilor europene de supraveghere în sectorul financiar

| 1. | BCE subliniază că observațiile specifice care se regăsesc în prezentul aviz nu aduc atingere posibilelor contribuții viitoare la dezbaterea europeană largă cu privire la reformarea dispozițiilor europene de supraveghere (3), în special în contextul recomandărilor grupului de experți la nivel înalt instituit de Comisie (4). |
| --- | --- |

1.

BCE subliniază că observațiile specifice care se regăsesc în prezentul aviz nu aduc atingere posibilelor contribuții viitoare la dezbaterea europeană largă cu privire la reformarea dispozițiilor europene de supraveghere (3), în special în contextul recomandărilor grupului de experți la nivel înalt instituit de Comisie (4).

Instrumente legale pentru punerea în aplicare consecventă a legislației bancare europene

| 2. | BCE și-a exprimat, în mai multe rânduri (5), opinia conform căreia structura actuală a Directivelor 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (reformare) (6) și 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind rata de adecvare a capitalului întreprinderilor de investiții și al instituțiilor de credit (reformare) (7) nu ar trebui considerată ca rezultatul final dorit, ci ca o etapă în cadrul unui proces pe termen lung în vederea instituirii, în conformitate cu principiile și obiectivele elaborate în cadrul procesului Lamfalussy, a unui set de măsuri de punere în aplicare la nivelul 2 care să fie aplicabile în mod direct pentru instituțiile financiare din cadrul Uniunii Europene. Directiva 2006/48/CE stabilește recurgerea minimă la procedura de comitologie și un domeniu de aplicare limitat pentru măsurile de punere în aplicare (8). Punerea în aplicare a Acordului Basel II (9) a oferit o ocazie unică de revizuire a Directivei 2006/48/CE conform acestor indicații, ocazie ce nu a fost însă valorificată. Prin urmare, rămân încă multe de înfăptuit în domeniul bancar pentru a beneficia la maxim de procesul de reglementare Lamfalussy. Acest proces impune: (i) limitarea actelor juridice comunitare de nivelul 1 la principiile cadru care reflectă opțiunile politice de bază și problemele de fond; și (ii) conexarea dispozițiilor tehnice în unul sau mai multe regulamente de nivelul 2 direct aplicabile care, printr-o recurgere sporită la procedura de comitologie, ar deveni treptat elementul de bază al normelor tehnice aplicabile instituțiilor financiare în cadrul UE. În această privință, BCE consideră că cele mai multe dintre anexele tehnice la Directivele 2006/48/CE și 2006/49/CE ar trebui să fie adoptate direct ca măsuri de nivelul 2 și, în măsura compatibilității cu flexibilitatea necesară pentru punerea în aplicare la nivel național, ca regulamente comunitare. |
| --- | --- |

2.

BCE și-a exprimat, în mai multe rânduri (5), opinia conform căreia structura actuală a Directivelor 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (reformare) (6) și 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind rata de adecvare a capitalului întreprinderilor de investiții și al instituțiilor de credit (reformare) (7) nu ar trebui considerată ca rezultatul final dorit, ci ca o etapă în cadrul unui proces pe termen lung în vederea instituirii, în conformitate cu principiile și obiectivele elaborate în cadrul procesului Lamfalussy, a unui set de măsuri de punere în aplicare la nivelul 2 care să fie aplicabile în mod direct pentru instituțiile financiare din cadrul Uniunii Europene. Directiva 2006/48/CE stabilește recurgerea minimă la procedura de comitologie și un domeniu de aplicare limitat pentru măsurile de punere în aplicare (8). Punerea în aplicare a Acordului Basel II (9) a oferit o ocazie unică de revizuire a Directivei 2006/48/CE conform acestor indicații, ocazie ce nu a fost însă valorificată. Prin urmare, rămân încă multe de înfăptuit în domeniul bancar pentru a beneficia la maxim de procesul de reglementare Lamfalussy. Acest proces impune: (i) limitarea actelor juridice comunitare de nivelul 1 la principiile cadru care reflectă opțiunile politice de bază și problemele de fond; și (ii) conexarea dispozițiilor tehnice în unul sau mai multe regulamente de nivelul 2 direct aplicabile care, printr-o recurgere sporită la procedura de comitologie, ar deveni treptat elementul de bază al normelor tehnice aplicabile instituțiilor financiare în cadrul UE. În această privință, BCE consideră că cele mai multe dintre anexele tehnice la Directivele 2006/48/CE și 2006/49/CE ar trebui să fie adoptate direct ca măsuri de nivelul 2 și, în măsura compatibilității cu flexibilitatea necesară pentru punerea în aplicare la nivel național, ca regulamente comunitare.

| 3. | Posibilitatea limitată de a recurge la măsurile de punere în aplicare de nivelul 2 substanțiale și structurate, în contextul Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE, conferă un rol mai proeminent orientărilor la nivelul 3 din cadrul Lamfalussy. În această privință, BCE subliniază că directiva propusă introduce pentru prima dată în Directiva 2006/48/CE trimiteri exprese la orientările și recomandările Comitetului european al inspectorilor bancari (CEBS) (10). BCE recunoaște în totalitate beneficiile acestor orientări, efortul considerabil depus de CEBS pentru a asigura convergența standardelor și practicilor de supraveghere și necesitatea de a asigura conformarea statului membru. Cu toate acestea, în lumina caracterului neobligatoriu al acestora, orientările respective nu garantează aplicarea armonizată a legislației comunitare în toate statele membre. În conformitate cu principiile „unei mai bune reglementari” (11), trimiterile exprese la astfel de orientări neobligatorii în cadrul legislației comunitare ar trebui să fie evitate. BCE recomandă, în schimb, ca directiva propusă să specifice domeniile în care CEBS trebuie să contribuie la creșterea convergenței practicilor de supraveghere. Mai mult, în conformitate cu procesul Lamfalussy și recomandarea oferită la punctul 2 și pentru a contribui ulterior la adoptarea unui cadru legal armonizat la nivelul UE, se poate considera, de asemenea, recomandabil în anumite situații ca legiuitorul comunitar să transforme conținutul de substanță al acestor orientări neobligatorii de nivelul 3 ale CEBS în legislație comunitară obligatorie, fie la nivelul 1 conform procedurii de codecizie, fie sub forma măsurilor de punere în aplicare la nivelul 2 care ar fi adoptate de Comisie, în temeiul puterilor sale în materie de comitologie și ar fi aplicate uniform în statele membre (12). |
| --- | --- |

3.

Posibilitatea limitată de a recurge la măsurile de punere în aplicare de nivelul 2 substanțiale și structurate, în contextul Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE, conferă un rol mai proeminent orientărilor la nivelul 3 din cadrul Lamfalussy. În această privință, BCE subliniază că directiva propusă introduce pentru prima dată în Directiva 2006/48/CE trimiteri exprese la orientările și recomandările Comitetului european al inspectorilor bancari (CEBS) (10). BCE recunoaște în totalitate beneficiile acestor orientări, efortul considerabil depus de CEBS pentru a asigura convergența standardelor și practicilor de supraveghere și necesitatea de a asigura conformarea statului membru. Cu toate acestea, în lumina caracterului neobligatoriu al acestora, orientările respective nu garantează aplicarea armonizată a legislației comunitare în toate statele membre. În conformitate cu principiile „unei mai bune reglementari” (11), trimiterile exprese la astfel de orientări neobligatorii în cadrul legislației comunitare ar trebui să fie evitate. BCE recomandă, în schimb, ca directiva propusă să specifice domeniile în care CEBS trebuie să contribuie la creșterea convergenței practicilor de supraveghere. Mai mult, în conformitate cu procesul Lamfalussy și recomandarea oferită la punctul 2 și pentru a contribui ulterior la adoptarea unui cadru legal armonizat la nivelul UE, se poate considera, de asemenea, recomandabil în anumite situații ca legiuitorul comunitar să transforme conținutul de substanță al acestor orientări neobligatorii de nivelul 3 ale CEBS în legislație comunitară obligatorie, fie la nivelul 1 conform procedurii de codecizie, fie sub forma măsurilor de punere în aplicare la nivelul 2 care ar fi adoptate de Comisie, în temeiul puterilor sale în materie de comitologie și ar fi aplicate uniform în statele membre (12).

| 4. | BCE constată că un număr de modificări propuse de Comisie în cazul Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE au fost determinate de turbulențele financiare recente și că restructurarea acestor directive nu era de conceput în contextul actual. Cu toate acestea, în opinia BCE, o revizuire radicală a acestor directive în conformitate cu principiile descrise anterior ar contribui mult la îmbunătățirea transparenței și siguranței juridice a legislației bancare comunitare. Tulburările care afectează piața în prezent au pus în evidență, de asemenea, importanța instrumentelor juridice care pot fi modificate cu ușurință pentru a fi adaptate circumstanțelor în schimbare, adică măsuri de punere în aplicare de nivelul 2, rezervând actelor rigide de nivelul 1 numai principiile cadru, având în vedere că acestea tind să fie mai stabile. BCE invită legiuitorul UE, de asemenea în contextul constatărilor grupului de experți la nivel înalt, să ia în considerare recomandările anterioare. |
| --- | --- |

4.

BCE constată că un număr de modificări propuse de Comisie în cazul Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE au fost determinate de turbulențele financiare recente și că restructurarea acestor directive nu era de conceput în contextul actual. Cu toate acestea, în opinia BCE, o revizuire radicală a acestor directive în conformitate cu principiile descrise anterior ar contribui mult la îmbunătățirea transparenței și siguranței juridice a legislației bancare comunitare. Tulburările care afectează piața în prezent au pus în evidență, de asemenea, importanța instrumentelor juridice care pot fi modificate cu ușurință pentru a fi adaptate circumstanțelor în schimbare, adică măsuri de punere în aplicare de nivelul 2, rezervând actelor rigide de nivelul 1 numai principiile cadru, având în vedere că acestea tind să fie mai stabile. BCE invită legiuitorul UE, de asemenea în contextul constatărilor grupului de experți la nivel înalt, să ia în considerare recomandările anterioare.

Comitologie

| 5. | Comisia a propus recent două proiecte de directive de punere în aplicare a normelor tehnice referitoare la administrarea riscului (13). BCE constată că unele dintre aceste norme tehnice au legătură cu securitizarea și metodologiile utilizate de instituțiile externe de evaluare a creditului. Cu toate că nu are nicio observație specială cu privire la aceste dispoziții specifice, BCE este de acord cu punctul de vedere al Comisiei cu privire la repartizarea măsurilor de nivelul 1 și de nivelul 2 (14), conform căruia: (i) ca regulă pentru coerența și transparența juridică, măsurile de nivelul 2 nu ar trebui să preceadă măsurile de nivelul 1 și, astfel, să lipsească discuția de conținut; și (ii) elaborarea măsurilor de nivelul 1 și de nivelul 2 ar trebui să se desfășoare în paralel, în măsura posibilului. Acest fapt ar facilita exercitarea de către BCE a rolului său consultativ în temeiul articolului 105 alineatul (4) din Tratat cu privire la actele comunitare propuse (inclusiv proiectul de măsuri de punere în aplicare de nivelul 2). |
| --- | --- |

5.

Comisia a propus recent două proiecte de directive de punere în aplicare a normelor tehnice referitoare la administrarea riscului (13). BCE constată că unele dintre aceste norme tehnice au legătură cu securitizarea și metodologiile utilizate de instituțiile externe de evaluare a creditului. Cu toate că nu are nicio observație specială cu privire la aceste dispoziții specifice, BCE este de acord cu punctul de vedere al Comisiei cu privire la repartizarea măsurilor de nivelul 1 și de nivelul 2 (14), conform căruia: (i) ca regulă pentru coerența și transparența juridică, măsurile de nivelul 2 nu ar trebui să preceadă măsurile de nivelul 1 și, astfel, să lipsească discuția de conținut; și (ii) elaborarea măsurilor de nivelul 1 și de nivelul 2 ar trebui să se desfășoare în paralel, în măsura posibilului. Acest fapt ar facilita exercitarea de către BCE a rolului său consultativ în temeiul articolului 105 alineatul (4) din Tratat cu privire la actele comunitare propuse (inclusiv proiectul de măsuri de punere în aplicare de nivelul 2).

Observații specifice

Expuneri interbancare și punerea în aplicare a politicii monetare [noul articol 113 alineatele (3) și (4) propus din Directiva 2006/48/CE]

| 6. | BCE salută obiectivul directivei propuse de a îmbunătăți gestionarea riscului și a lichidităților în instituțiile de credit, inclusiv cu privire la expunerile interbancare (15). În special, BCE împărtășește opinia Comisiei conform căreia expunerile interbancare reprezintă un risc însemnat, întrucât băncile, deși reglementate, pot da faliment, iar expunerile interbancare mari necesită o gestionare extrem de prudentă (16). |
| --- | --- |

6.

BCE salută obiectivul directivei propuse de a îmbunătăți gestionarea riscului și a lichidităților în instituțiile de credit, inclusiv cu privire la expunerile interbancare (15). În special, BCE împărtășește opinia Comisiei conform căreia expunerile interbancare reprezintă un risc însemnat, întrucât băncile, deși reglementate, pot da faliment, iar expunerile interbancare mari necesită o gestionare extrem de prudentă (16).

| 7. | BCE observă că directiva propusă introduce o excepție în ceea ce privește „activele care constituie creanțe și alte expuneri față de instituții, cu condiția ca aceste expuneri [...] să aibă scadența în ziua lucrătoare următoare și să fie denominate într-o monedă a statului membru care utilizează această opțiune, cu condiția ca această monedă să nu fie euro” (17). BCE consideră că dispoziția sus-menționată riscă să compromită egalitatea condițiilor de concurență și că aceasta ar trebui să fie modificată astfel încât să prevadă egalitatea de tratament între statele membre. |
| --- | --- |

7.

BCE observă că directiva propusă introduce o excepție în ceea ce privește „activele care constituie creanțe și alte expuneri față de instituții, cu condiția ca aceste expuneri [...] să aibă scadența în ziua lucrătoare următoare și să fie denominate într-o monedă a statului membru care utilizează această opțiune, cu condiția ca această monedă să nu fie euro” (17). BCE consideră că dispoziția sus-menționată riscă să compromită egalitatea condițiilor de concurență și că aceasta ar trebui să fie modificată astfel încât să prevadă egalitatea de tratament între statele membre.

| 8. | În plus, BCE face apel la prudență atunci când se elaborează măsuri care vizează limitarea expunerilor interbancare deoarece măsurile propuse nu ar trebui să aducă atingere fluxului normal de lichidități pe piața interbancară. Din perspectiva punerii în aplicare a politicii monetare, nu ar fi de dorit să se restricționeze fluxul normal de lichidități în cadrul pieței interbancare, în special la scadențe foarte scurte overnight sau de până la o săptămână, nici în condiții normale și nici în situația tulburărilor care afectează piața financiară în prezent. Într-adevăr, în situații obișnuite, tranzacțiile între contrapartidele Eurosistemului contribuie într-o mare măsură la redistribuirea lichidităților pe termen scurt pe piață și, în consecință, nu ar trebui restricționate deoarece acest lucru s-ar dovedi a fi în detrimentul controlării normale a ratelor pe piața monetară pe termen scurt către nivelul minim al ratei dobânzii la operațiunile principalele de refinanțare ale Eurosistemului. |
| --- | --- |

8.

În plus, BCE face apel la prudență atunci când se elaborează măsuri care vizează limitarea expunerilor interbancare deoarece măsurile propuse nu ar trebui să aducă atingere fluxului normal de lichidități pe piața interbancară. Din perspectiva punerii în aplicare a politicii monetare, nu ar fi de dorit să se restricționeze fluxul normal de lichidități în cadrul pieței interbancare, în special la scadențe foarte scurte overnight sau de până la o săptămână, nici în condiții normale și nici în situația tulburărilor care afectează piața financiară în prezent. Într-adevăr, în situații obișnuite, tranzacțiile între contrapartidele Eurosistemului contribuie într-o mare măsură la redistribuirea lichidităților pe termen scurt pe piață și, în consecință, nu ar trebui restricționate deoarece acest lucru s-ar dovedi a fi în detrimentul controlării normale a ratelor pe piața monetară pe termen scurt către nivelul minim al ratei dobânzii la operațiunile principalele de refinanțare ale Eurosistemului.

| 9. | Pentru a completa cele sus-menționate, BCE subliniază că împrumutul pe termen scurt nu implică un risc de aceeași intensitate ca împrumutul pe termen lung. Mai mult, calitatea creditului variază între contrapartide. În ceea ce privește limita propusă pentru expunerilor interbancare de 25 % din fondurile proprii ale instituției de credit sau suma de 150 milioane EUR (18), indiferent de scadența acestora, analiza cantitativă internă efectuată de BCE sugerează că o parte a băncilor care nu este neglijabilă ar fi fost restricționată în activitățile de împrumut overnight ale acestora într-un număr substanțial de tranzacții dacă limita ar fi fost instituită înainte de începutul tulburărilor de pe piețele financiare, în august 2007. Acest fapt constituie o modificare substanțială și nedorită, prin raportare la cadrul juridic actual al UE, care permite statelor membre să excepteze total sau parțial „creanțele și alte expuneri față de instituții cu o scadență de cel mult un an” de la aplicarea normelor privind expunerile mari (19). Dintr-o perspectivă de punere în aplicare a politicii monetare, BCE consideră că limita propusă anterior ar restricționa fluxul normal de lichidități pe piața interbancară și ar putea dăuna funcționării normale a pieței monetare euro. În acest context, deși BCE subliniază că instituțiile de credit ar trebui să instituie măsuri de diminuare a riscului și instrumente de monitorizare în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V la Directiva 2006/48/CE pentru a face față riscurilor potențiale asociate expunerilor interbancare pe termen foarte scurt, aceasta ar aprecia introducerea unei exceptări pentru creanțele cu o scadență foarte scurtă, de exemplu o săptămână sau mai puțin, de la aplicarea regimului expunerilor mari. În plus, aceasta ar aprecia o amplă analiză UE a pieței monetare și – pe baza acestei analize – posibilitatea introducerii unor măsuri specifice, precum o exceptare a creanțelor cu o scadență de peste o săptămână. |
| --- | --- |

9.

Pentru a completa cele sus-menționate, BCE subliniază că împrumutul pe termen scurt nu implică un risc de aceeași intensitate ca împrumutul pe termen lung. Mai mult, calitatea creditului variază între contrapartide. În ceea ce privește limita propusă pentru expunerilor interbancare de 25 % din fondurile proprii ale instituției de credit sau suma de 150 milioane EUR (18), indiferent de scadența acestora, analiza cantitativă internă efectuată de BCE sugerează că o parte a băncilor care nu este neglijabilă ar fi fost restricționată în activitățile de împrumut overnight ale acestora într-un număr substanțial de tranzacții dacă limita ar fi fost instituită înainte de începutul tulburărilor de pe piețele financiare, în august 2007. Acest fapt constituie o modificare substanțială și nedorită, prin raportare la cadrul juridic actual al UE, care permite statelor membre să excepteze total sau parțial „creanțele și alte expuneri față de instituții cu o scadență de cel mult un an” de la aplicarea normelor privind expunerile mari (19). Dintr-o perspectivă de punere în aplicare a politicii monetare, BCE consideră că limita propusă anterior ar restricționa fluxul normal de lichidități pe piața interbancară și ar putea dăuna funcționării normale a pieței monetare euro. În acest context, deși BCE subliniază că instituțiile de credit ar trebui să instituie măsuri de diminuare a riscului și instrumente de monitorizare în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V la Directiva 2006/48/CE pentru a face față riscurilor potențiale asociate expunerilor interbancare pe termen foarte scurt, aceasta ar aprecia introducerea unei exceptări pentru creanțele cu o scadență foarte scurtă, de exemplu o săptămână sau mai puțin, de la aplicarea regimului expunerilor mari. În plus, aceasta ar aprecia o amplă analiză UE a pieței monetare și – pe baza acestei analize – posibilitatea introducerii unor măsuri specifice, precum o exceptare a creanțelor cu o scadență de peste o săptămână.

Problema lichidității (noile anexe V și XI propuse și noul articolul 41 propus)

| 10. | În opinia BCE, modificările Directivei 2006/48/CE privind riscul de lichiditate (20), care pun în aplicare lucrările Comitetului de supraveghere bancară de la Basel (CSBB) (21) și ale CEBS (22) reprezintă o etapă necesară și binevenită, având în vedere importanța gestionării riscului de lichiditate generat de tulburările care afectează piața în prezent. În acest sens, având în vedere, de asemenea, posibila activitate viitoare a Comisiei, este important să fie furnizate orientări suplimentare cu privire la aspectele fundamentale, precum definirea și reglementarea toleranței la risc (23) și nivelele adecvate ale rezervelor de lichidități (24). Având în vedere misiunea acestora legată de stabilitatea financiară, este necesar să se garanteze că băncile centrale au acces în mod corespunzător la informațiile referitoare la planurile de finanțare de urgență ale băncilor. |
| --- | --- |

10.

În opinia BCE, modificările Directivei 2006/48/CE privind riscul de lichiditate (20), care pun în aplicare lucrările Comitetului de supraveghere bancară de la Basel (CSBB) (21) și ale CEBS (22) reprezintă o etapă necesară și binevenită, având în vedere importanța gestionării riscului de lichiditate generat de tulburările care afectează piața în prezent. În acest sens, având în vedere, de asemenea, posibila activitate viitoare a Comisiei, este important să fie furnizate orientări suplimentare cu privire la aspectele fundamentale, precum definirea și reglementarea toleranței la risc (23) și nivelele adecvate ale rezervelor de lichidități (24). Având în vedere misiunea acestora legată de stabilitatea financiară, este necesar să se garanteze că băncile centrale au acces în mod corespunzător la informațiile referitoare la planurile de finanțare de urgență ale băncilor.

| 11. | BCE observă că, în avizul său tehnic recent adresat Comisiei cu privire la gestionarea riscului de lichiditate (25), CEBS recomandă ca autoritățile responsabile cu supravegherea grupurilor transfrontaliere să-și coordoneze activitatea strâns, mai ales prin îmbunătățirea schimburilor de informații și, în special, în cadrul colegiilor de supraveghere, pentru a înțelege mai bine profilurile riscurilor de lichiditate ale grupurilor și pentru a evita dublarea inutilă a cerințelor. Atunci când este cazul, CEBS sugerează ca autoritățile responsabile cu supravegherea să ia în considerare delegarea către autoritățile naționale responsabile cu supravegherea a sarcinilor referitoare la supravegherea lichidității sucursalelor. Având în vedere activitatea de gestionare a riscului de lichiditate aflată în desfășurare și practicile privind delegarea supravegherii lichidității (liquidity concessions) (26), BCE observă că o consecință a uniunii economice și monetare este aceea că numai statul membru gazdă ar trebui să fie responsabil cu supravegherea lichidității sucursalelor instituțiilor de credit în interiorul zonei euro. În contextul unei viitoare revizuiri a Directivei 2006/48/CE, statele membre de origine și gazdă care au adoptat euro ar putea fi diferențiate de statele membre care nu au făcut acest lucru. Atunci când autoritățile competente din statele membre de origine și gazdă au o monedă diferită, sucursala ar putea fi supusă condițiilor de lichiditate din statul membru gazdă. Cu toate acestea, în interiorul zonei euro, această distincție și-a pierdut importanța pentru sucursale din moment ce acestea au același bilanț ca sediul central, în aceeași monedă și nu au nevoie de fonduri proprii sau capital specific. Mai mult, schemele de garantare a depozitelor introduse și recunoscute oficial într-un stat membru trebuie să acopere depozitele la sucursalele instituțiilor de credit din alte state membre. |
| --- | --- |

11.

BCE observă că, în avizul său tehnic recent adresat Comisiei cu privire la gestionarea riscului de lichiditate (25), CEBS recomandă ca autoritățile responsabile cu supravegherea grupurilor transfrontaliere să-și coordoneze activitatea strâns, mai ales prin îmbunătățirea schimburilor de informații și, în special, în cadrul colegiilor de supraveghere, pentru a înțelege mai bine profilurile riscurilor de lichiditate ale grupurilor și pentru a evita dublarea inutilă a cerințelor. Atunci când este cazul, CEBS sugerează ca autoritățile responsabile cu supravegherea să ia în considerare delegarea către autoritățile naționale responsabile cu supravegherea a sarcinilor referitoare la supravegherea lichidității sucursalelor. Având în vedere activitatea de gestionare a riscului de lichiditate aflată în desfășurare și practicile privind delegarea supravegherii lichidității (liquidity concessions) (26), BCE observă că o consecință a uniunii economice și monetare este aceea că numai statul membru gazdă ar trebui să fie responsabil cu supravegherea lichidității sucursalelor instituțiilor de credit în interiorul zonei euro. În contextul unei viitoare revizuiri a Directivei 2006/48/CE, statele membre de origine și gazdă care au adoptat euro ar putea fi diferențiate de statele membre care nu au făcut acest lucru. Atunci când autoritățile competente din statele membre de origine și gazdă au o monedă diferită, sucursala ar putea fi supusă condițiilor de lichiditate din statul membru gazdă. Cu toate acestea, în interiorul zonei euro, această distincție și-a pierdut importanța pentru sucursale din moment ce acestea au același bilanț ca sediul central, în aceeași monedă și nu au nevoie de fonduri proprii sau capital specific. Mai mult, schemele de garantare a depozitelor introduse și recunoscute oficial într-un stat membru trebuie să acopere depozitele la sucursalele instituțiilor de credit din alte state membre.

| 12. | BCE recomandă, de asemenea,modificarea articolului 41 din Directiva 2006/48/CE care se aplică în cazul răspunderii pentru măsurile care rezultă din punerea în aplicare a politicii monetare în vederea luării în considerare a existenței Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC). |
| --- | --- |

12.

BCE recomandă, de asemenea,modificarea articolului 41 din Directiva 2006/48/CE care se aplică în cazul răspunderii pentru măsurile care rezultă din punerea în aplicare a politicii monetare în vederea luării în considerare a existenței Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC).

Schimbul de informații și cooperarea între băncile centrale și autoritățile responsabile cu supravegherea [noile articole 42a alineatul (2), 49 și 130 alineatul (1) propuse din Directiva 2006/48/CE]

| 13. | BCE susține clarificarea obligațiilor în materie de coordonare și de schimb de informații existente între autoritățile responsabile de asigurarea stabilității financiare într-o situație de urgență, inclusiv evoluții negative pe piețele financiare. Clarificarea obligațiilor existente este binevenită în ceea ce privește schimbul de informații cu privire la anumite grupuri bancare între autoritățile responsabile cu supravegherea și băncile centrale. |
| --- | --- |

13.

BCE susține clarificarea obligațiilor în materie de coordonare și de schimb de informații existente între autoritățile responsabile de asigurarea stabilității financiare într-o situație de urgență, inclusiv evoluții negative pe piețele financiare. Clarificarea obligațiilor existente este binevenită în ceea ce privește schimbul de informații cu privire la anumite grupuri bancare între autoritățile responsabile cu supravegherea și băncile centrale.

| 14. | BCE constată că, întrucât Directiva 2006/48/CE prevede că autoritățile responsabile cu supravegherea nu ar trebui să fie împiedicate să transmită informații băncilor centrale, inclusiv BCE (27), în îndeplinirea sarcinilor lor de serviciu (28), directiva propusă prevede că, într-o situație de urgență precum cea menționată în Directiva 2006/48/CE (29), statele membre trebuie să permită autorităților responsabile cu supravegherea să comunice informații băncilor centrale din Comunitate. Atât în „perioadele normale”, cât și în situațiile de urgență, directiva propusă prevede că această comunicare a informațiilor se aplică atunci când informațiile sunt relevante pentru îndeplinirea sarcinilor băncilor centrale. BCE salută aceste modificări și, în special, introducerea în Directiva 2006/48/CE a unei trimiteri exprese la lista neexhaustivă a sarcinilor băncilor centrale, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare, pentru care respectiva comunicare a informațiilor ar fi relevantă. De asemenea, BCE face următoarele două observații. În primul rând, deși lista sarcinilor menționată anterior sereferă la „supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare” (30), este necesar să se adauge o trimitere la „sistemele de compensare” și să se utilizeze constant următoarea formulare: „sisteme de plată, de compensare și de decontare a titlurilor de valoare” în întreg cuprinsul Directivei 2006/48/CE. În al doilea rând, trimiterea la sarcinile „statutare” are drept consecință că aceste sarcini au fost conferite prin statut. Din moment ce, în anumite cazuri, funcții precum misiunea băncii centrale vizând stabilitatea financiară pot să nu fie definite într-un statut, cuvântul „statutar” ar trebui să fie eliminat. |
| --- | --- |

14.

BCE constată că, întrucât Directiva 2006/48/CE prevede că autoritățile responsabile cu supravegherea nu ar trebui să fie împiedicate să transmită informații băncilor centrale, inclusiv BCE (27), în îndeplinirea sarcinilor lor de serviciu (28), directiva propusă prevede că, într-o situație de urgență precum cea menționată în Directiva 2006/48/CE (29), statele membre trebuie să permită autorităților responsabile cu supravegherea să comunice informații băncilor centrale din Comunitate. Atât în „perioadele normale”, cât și în situațiile de urgență, directiva propusă prevede că această comunicare a informațiilor se aplică atunci când informațiile sunt relevante pentru îndeplinirea sarcinilor băncilor centrale. BCE salută aceste modificări și, în special, introducerea în Directiva 2006/48/CE a unei trimiteri exprese la lista neexhaustivă a sarcinilor băncilor centrale, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare, pentru care respectiva comunicare a informațiilor ar fi relevantă. De asemenea, BCE face următoarele două observații. În primul rând, deși lista sarcinilor menționată anterior sereferă la „supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare” (30), este necesar să se adauge o trimitere la „sistemele de compensare” și să se utilizeze constant următoarea formulare: „sisteme de plată, de compensare și de decontare a titlurilor de valoare” în întreg cuprinsul Directivei 2006/48/CE. În al doilea rând, trimiterea la sarcinile „statutare” are drept consecință că aceste sarcini au fost conferite prin statut. Din moment ce, în anumite cazuri, funcții precum misiunea băncii centrale vizând stabilitatea financiară pot să nu fie definite într-un statut, cuvântul „statutar” ar trebui să fie eliminat.

| 15. | BCE înțelege că modificările propuse nu urmăresc să transforme cadrul curent pentru schimbul de informații între autoritățile responsabile cu supravegherea și băncile centrale în situații normale, însă urmăresc să îmbunătățească schimbul de informații între aceste autorități atunci când se produce o situație de urgență. BCE consideră că este de dorit să se ajungă la o mai mare convergență a naturii acestor obligații pentru a evita o nedorită asimetrie între informațiile disponibile băncilor centrale în circumstanțe normale și în situații de urgență (31). Experiența băncilor centrale din cadrul Eurosistemului evidențiază că există sinergii semnificative în materie de informație între funcțiile băncii centrale și cele de supraveghere prudențială. Acest fapt confirmă necesitatea de a consolida interacțiunea dintre evaluările stabilității financiare a băncilor centrale și supravegherea prudențială a instituțiilor financiare individuale (32). În practică, astfel cum a fost arătat în avizele anterioare (33), supravegherea instituțiilor individuale ar trebui să beneficieze de pe urma rezultatului evaluărilor privind stabilitatea financiară a băncilor centrale care ar trebui să se bazeze pe datele furnizate de autoritățile responsabile cu supravegherea. Spre exemplu, autoritățile responsabile cu supravegherea ar trebui să comunice cu regularitate, în circumstanțe normale, cu alte autorități responsabile cu supravegherea și bănci centrale, atât în interiorul granițelor, cât și în afara acestora, pentru a facilita cooperarea eficientă în supravegherea și controlul gestionării riscului de lichiditate. Această comunicare ar trebui să aibă loc în mod regulat în perioadele normale, însă natura și frecvența schimbului de informații ar trebui să fie corespunzător adaptate în timpul perioadelor de criză (34). |
| --- | --- |

15.

BCE înțelege că modificările propuse nu urmăresc să transforme cadrul curent pentru schimbul de informații între autoritățile responsabile cu supravegherea și băncile centrale în situații normale, însă urmăresc să îmbunătățească schimbul de informații între aceste autorități atunci când se produce o situație de urgență. BCE consideră că este de dorit să se ajungă la o mai mare convergență a naturii acestor obligații pentru a evita o nedorită asimetrie între informațiile disponibile băncilor centrale în circumstanțe normale și în situații de urgență (31). Experiența băncilor centrale din cadrul Eurosistemului evidențiază că există sinergii semnificative în materie de informație între funcțiile băncii centrale și cele de supraveghere prudențială. Acest fapt confirmă necesitatea de a consolida interacțiunea dintre evaluările stabilității financiare a băncilor centrale și supravegherea prudențială a instituțiilor financiare individuale (32). În practică, astfel cum a fost arătat în avizele anterioare (33), supravegherea instituțiilor individuale ar trebui să beneficieze de pe urma rezultatului evaluărilor privind stabilitatea financiară a băncilor centrale care ar trebui să se bazeze pe datele furnizate de autoritățile responsabile cu supravegherea. Spre exemplu, autoritățile responsabile cu supravegherea ar trebui să comunice cu regularitate, în circumstanțe normale, cu alte autorități responsabile cu supravegherea și bănci centrale, atât în interiorul granițelor, cât și în afara acestora, pentru a facilita cooperarea eficientă în supravegherea și controlul gestionării riscului de lichiditate. Această comunicare ar trebui să aibă loc în mod regulat în perioadele normale, însă natura și frecvența schimbului de informații ar trebui să fie corespunzător adaptate în timpul perioadelor de criză (34).

Colegiile de supraveghere (noile articole 42a, 129 și 131a propuse)

| 16. | BCE salută propunerea de consolidare a cadrului juridic al colegiilor de supraveghere (35). Aceasta reprezintă un pas în direcția realizării convergenței practicilor de supraveghere și ar asigura consecvența între statele membre. În special, BCE consideră că utilizarea colegiilor de supraveghere ar îmbunătăți cooperarea în cadrul supravegherii zilnice a băncilor transfrontaliere, evaluarea riscului asupra stabilității financiare și coordonarea gestionării situațiilor de criză. |
| --- | --- |

16.

BCE salută propunerea de consolidare a cadrului juridic al colegiilor de supraveghere (35). Aceasta reprezintă un pas în direcția realizării convergenței practicilor de supraveghere și ar asigura consecvența între statele membre. În special, BCE consideră că utilizarea colegiilor de supraveghere ar îmbunătăți cooperarea în cadrul supravegherii zilnice a băncilor transfrontaliere, evaluarea riscului asupra stabilității financiare și coordonarea gestionării situațiilor de criză.

Dimensiunea comunitară a mandatului autorităților naționale responsabile cu supravegherea

| 17. | BCE sprijină în totalitate obiectivul reiterat în mai multe ocazii de Ecofin de a extinde dimensiunea comunitară a mandatului autorităților naționale responsabile cu supravegherea, astfel cum este reflectat în directiva propusă, având în vedere că problemele de stabilitate financiară ar trebui să fie evaluate la nivel transfrontalier (36). În acest context, BCE salută dispozițiile referitoare la considerarea potențialului impact al unei decizii privind stabilitatea sistemelor financiare în toate celelalte state membre interesate. Din motive de consecvență, BCE sugerează ca întotdeauna să fie luat în considerare „impactul potențial” al unei decizii și nu „efectul” său (37). De asemenea, BCE consideră că pentru punerea în aplicare a dispozițiilor sus-menționate, mecanismele de consultare cu alte state membre interesate, similare celor prevăzute de alte directive din sectorul financiar, pot fi avute în vedere atunci când colegiile nu pot fi utilizate în acest scop (38). |
| --- | --- |

17.

BCE sprijină în totalitate obiectivul reiterat în mai multe ocazii de Ecofin de a extinde dimensiunea comunitară a mandatului autorităților naționale responsabile cu supravegherea, astfel cum este reflectat în directiva propusă, având în vedere că problemele de stabilitate financiară ar trebui să fie evaluate la nivel transfrontalier (36). În acest context, BCE salută dispozițiile referitoare la considerarea potențialului impact al unei decizii privind stabilitatea sistemelor financiare în toate celelalte state membre interesate. Din motive de consecvență, BCE sugerează ca întotdeauna să fie luat în considerare „impactul potențial” al unei decizii și nu „efectul” său (37). De asemenea, BCE consideră că pentru punerea în aplicare a dispozițiilor sus-menționate, mecanismele de consultare cu alte state membre interesate, similare celor prevăzute de alte directive din sectorul financiar, pot fi avute în vedere atunci când colegiile nu pot fi utilizate în acest scop (38).

Securitizare (noul articol 122a propus)

| 18. | Obiectivele măsurilor propuse cu privire la cerințele de capital și gestionarea riscului pentru securitizare (39) includ în special: (i) obligația sponsorilor și/sau inițiatorilor să mențină un „interes economic material net” (40) în tranzacțiile de securitizare; (ii) cerințele impuse instituțiilor de credit de a înțelege mai bine riscurile asumate în calitate de investitori în securitizare; (iii) îmbunătățirea practicilor de divulgare a informațiilor de către instituțiile de credit în calitate de inițiatori sau sponsori; și (iv) consolidarea practicilor de supraveghere de către autoritățile competente în legătură cu securitizarea. BCE susține pe deplin introducerea acestor modificări propuse care urmăresc alinierea stimulentelor între participanți pe piața securitizării (41). În același timp, BCE subliniază că necesitatea de a se prevala de o piață secundară a securitizării extinsă, lichidă și funcțională, în special cu privire la eligibilitatea titlurilor garantate cu active ca garanții pentru operațiunile de politică monetară.
  În primul rând, dacă această directivă propusă rămâne un act de nivelul 1, în pofida recomandărilor oferite la punctele 2–4 din prezentul aviz, BCE subliniază necesitatea de a (i) clarifica domeniul de aplicare a dispozițiilor sus-menționate; (ii) defini „interesul economic material net”; și (iii) utiliza termeni într-o manieră consecventă pentru a spori convergența în punerea în aplicare a acestora și pentru a evita arbitrajul de reglementare. Ar trebui, de asemenea, luate în considerare cerințe de diligență pentru diferențierea între portofoliul de tranzacționare și în afara portofoliului de tranzacționare al instituțiilor de credit, în funcție de durata perioadei de investiții, pentru a evita repercusiunile potențial negative asupra activităților de creare de piață.
  În al doilea rând, BCE observă că în timp ce menținerea unui interes economic material poate să constituie, în teorie, un instrument puternic pentru alinierea stimulentelor, punerea sa în aplicare poate da naștere unor dificultăți (42). Prin urmare, BCE salută intenția Comisiei de a raporta Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea și eficiența dispozițiilor propuse în funcție de evoluția pieței, de asemenea, luând în considerare necesitatea de a restabili funcționarea piețelor de securitizare. În plus, BCE ia notă de considerentul propus de Consiliu cu privire la măsurile de remediere a eventualelor nealinieri ale structurilor de securitizare și la necesitatea de a asigura consecvența și coerența în toate reglementările relevante din sectorul financiar (43).
  În al treilea rând, BCE se pronunță în favoare unei revizuiri generale a terminologiei în materie de securitizare utilizată atât în Directiva 2006/48/CE, cât și în directiva propusă pentru o mai bună aliniere a acesteia cu terminologia juridică uzuală și pentru a asigura o creștere a siguranței juridice (44).
  În cele din urmă, trebuie să fie examinată interacțiunea cerinței de a menține un interes economic material net cu cerințele contabile (45). În acest context, BCE observă avantajele elaborării unei orientări de către Comitetul standardelor internaționale de contabilitate (IASB) cu privire la Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS) 39 (46) și numărul 12 (47) al Comitetului permanent pentru interpretare (SIC) din cadrul IASB pentru a avea în vedere impactul potențial al dispozițiilor referitoare la securitizare din propunerea de directivă privind derecunoașterea și consolidarea normelor. |
| --- | --- |

18.

Obiectivele măsurilor propuse cu privire la cerințele de capital și gestionarea riscului pentru securitizare (39) includ în special: (i) obligația sponsorilor și/sau inițiatorilor să mențină un „interes economic material net” (40) în tranzacțiile de securitizare; (ii) cerințele impuse instituțiilor de credit de a înțelege mai bine riscurile asumate în calitate de investitori în securitizare; (iii) îmbunătățirea practicilor de divulgare a informațiilor de către instituțiile de credit în calitate de inițiatori sau sponsori; și (iv) consolidarea practicilor de supraveghere de către autoritățile competente în legătură cu securitizarea. BCE susține pe deplin introducerea acestor modificări propuse care urmăresc alinierea stimulentelor între participanți pe piața securitizării (41). În același timp, BCE subliniază că necesitatea de a se prevala de o piață secundară a securitizării extinsă, lichidă și funcțională, în special cu privire la eligibilitatea titlurilor garantate cu active ca garanții pentru operațiunile de politică monetară.

În primul rând, dacă această directivă propusă rămâne un act de nivelul 1, în pofida recomandărilor oferite la punctele 2–4 din prezentul aviz, BCE subliniază necesitatea de a (i) clarifica domeniul de aplicare a dispozițiilor sus-menționate; (ii) defini „interesul economic material net”; și (iii) utiliza termeni într-o manieră consecventă pentru a spori convergența în punerea în aplicare a acestora și pentru a evita arbitrajul de reglementare. Ar trebui, de asemenea, luate în considerare cerințe de diligență pentru diferențierea între portofoliul de tranzacționare și în afara portofoliului de tranzacționare al instituțiilor de credit, în funcție de durata perioadei de investiții, pentru a evita repercusiunile potențial negative asupra activităților de creare de piață.

În al doilea rând, BCE observă că în timp ce menținerea unui interes economic material poate să constituie, în teorie, un instrument puternic pentru alinierea stimulentelor, punerea sa în aplicare poate da naștere unor dificultăți (42). Prin urmare, BCE salută intenția Comisiei de a raporta Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea și eficiența dispozițiilor propuse în funcție de evoluția pieței, de asemenea, luând în considerare necesitatea de a restabili funcționarea piețelor de securitizare. În plus, BCE ia notă de considerentul propus de Consiliu cu privire la măsurile de remediere a eventualelor nealinieri ale structurilor de securitizare și la necesitatea de a asigura consecvența și coerența în toate reglementările relevante din sectorul financiar (43).

În al treilea rând, BCE se pronunță în favoare unei revizuiri generale a terminologiei în materie de securitizare utilizată atât în Directiva 2006/48/CE, cât și în directiva propusă pentru o mai bună aliniere a acesteia cu terminologia juridică uzuală și pentru a asigura o creștere a siguranței juridice (44).

În cele din urmă, trebuie să fie examinată interacțiunea cerinței de a menține un interes economic material net cu cerințele contabile (45). În acest context, BCE observă avantajele elaborării unei orientări de către Comitetul standardelor internaționale de contabilitate (IASB) cu privire la Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS) 39 (46) și numărul 12 (47) al Comitetului permanent pentru interpretare (SIC) din cadrul IASB pentru a avea în vedere impactul potențial al dispozițiilor referitoare la securitizare din propunerea de directivă privind derecunoașterea și consolidarea normelor.

Observații suplimentare de natură juridică și tehnică

| 19. | Atunci când se referă la BCE, SEBC și băncile centrale naționale ale SEBC, BCE recomandă utilizarea terminologiei în concordanță cu dispozițiile din Tratat și din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale (denumit în continuare „Statutul SEBC”) pentru a evita consolidarea ulterioară a conceptelor învechite și pentru a facilita lectura directivei. |
| --- | --- |

19.

Atunci când se referă la BCE, SEBC și băncile centrale naționale ale SEBC, BCE recomandă utilizarea terminologiei în concordanță cu dispozițiile din Tratat și din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale (denumit în continuare „Statutul SEBC”) pentru a evita consolidarea ulterioară a conceptelor învechite și pentru a facilita lectura directivei.

| 20. | Directiva 2006/48/CE se caracterizează printr-un număr de trimiteri încrucișate sau în cascadă care aduc atingere înțelegerii și clarității sale (48). Mai mult, un număr de trimiteri nu sunt formulate „în așa fel încât elementul central al normei la care se dorește să se facă trimitere să poată fi înțeles fără a se consulta norma respectivă” (49). Această practică nefericită este urmată în directiva propusă (50). BCE recomandă, de asemenea din motive de siguranță juridică și transparență, reformularea acestor dispoziții, astfel încât să fie posibil să fie citite și înțelese fără consultarea altor dispoziții ale Directivei 2006/48/CE. |
| --- | --- |

20.

Directiva 2006/48/CE se caracterizează printr-un număr de trimiteri încrucișate sau în cascadă care aduc atingere înțelegerii și clarității sale (48). Mai mult, un număr de trimiteri nu sunt formulate „în așa fel încât elementul central al normei la care se dorește să se facă trimitere să poată fi înțeles fără a se consulta norma respectivă” (49). Această practică nefericită este urmată în directiva propusă (50). BCE recomandă, de asemenea din motive de siguranță juridică și transparență, reformularea acestor dispoziții, astfel încât să fie posibil să fie citite și înțelese fără consultarea altor dispoziții ale Directivei 2006/48/CE.

| 21. | Directiva 2006/48/CE se referă la „celelalte autorități publice responsabile cu supravegherea sistemelor de plată” (51). BCE a subliniat constant în mai multe rânduri că articolul 105 alineatul (2) din Tratat și articolul 3.1 din Statutul SEBC oferă baza legală pentru activitățile de supraveghere ale Eurosistemului și că, în plus, competența de supraveghere a Eurosistemului rezultă din articolul 22 din Statutul SEBC (52). BCE consideră că articolul 105 alineatul (2) din Tratat și articolul 3 alineatul (1) din Statutul SEBC exclud interferența în cadrul competenței de supraveghere a Eurosistemului a oricărui organism comunitar sau național, altul decât o bancă centrală care acționează în cadrul SEBC/Eurosistemului (53). În acest context, în conformitate cu poziția adoptată în alte cazuri în legislația comunitară (54), BCE recomandă eliminarea trimiterii sus-menționate (55). |
| --- | --- |

21.

Directiva 2006/48/CE se referă la „celelalte autorități publice responsabile cu supravegherea sistemelor de plată” (51). BCE a subliniat constant în mai multe rânduri că articolul 105 alineatul (2) din Tratat și articolul 3.1 din Statutul SEBC oferă baza legală pentru activitățile de supraveghere ale Eurosistemului și că, în plus, competența de supraveghere a Eurosistemului rezultă din articolul 22 din Statutul SEBC (52). BCE consideră că articolul 105 alineatul (2) din Tratat și articolul 3 alineatul (1) din Statutul SEBC exclud interferența în cadrul competenței de supraveghere a Eurosistemului a oricărui organism comunitar sau național, altul decât o bancă centrală care acționează în cadrul SEBC/Eurosistemului (53). În acest context, în conformitate cu poziția adoptată în alte cazuri în legislația comunitară (54), BCE recomandă eliminarea trimiterii sus-menționate (55).

| 22. | Activitățile de compensare, de decontare și de custodie generează un anumit tip de expunere care nu ar trebui să fie tratată în mod similar cu expunerile care provin din activități de creditare interbancare obișnuite. Principalele motive sunt că aceste expuneri au o scadență foarte scurtă, din moment ce, în mod normal, nu sunt mai lungi ca cele overnight și că acestea sunt în afara controlului instituțiilor în cauză, aceste expuneri decurgând, în principal, din activitatea clientului. Deși ar trebui instituite măsuri de diminuare și de monitorizare adecvate pentru a contracara potențialele riscuri legate de aceste activități, BCE sprijină exceptarea introdusă în acest scop în directiva propusă (56). Propunerile de redactare sunt prezentate în anexă pentru a clarifica mai mult această exceptare. |
| --- | --- |

22.

Activitățile de compensare, de decontare și de custodie generează un anumit tip de expunere care nu ar trebui să fie tratată în mod similar cu expunerile care provin din activități de creditare interbancare obișnuite. Principalele motive sunt că aceste expuneri au o scadență foarte scurtă, din moment ce, în mod normal, nu sunt mai lungi ca cele overnight și că acestea sunt în afara controlului instituțiilor în cauză, aceste expuneri decurgând, în principal, din activitatea clientului. Deși ar trebui instituite măsuri de diminuare și de monitorizare adecvate pentru a contracara potențialele riscuri legate de aceste activități, BCE sprijină exceptarea introdusă în acest scop în directiva propusă (56). Propunerile de redactare sunt prezentate în anexă pentru a clarifica mai mult această exceptare.

Propuneri de redactare

Anexa la prezentul aviz cuprinde propuneri de redactare pentru situațiile în care recomandările de mai sus ar duce la modificarea directivei propuse.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 5 martie 2009.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2008) 602 final, 1 octombrie 2008. Disponibilă la adresa www.eur-lex.europa.eu

1

(2)  Prezentul aviz se întemeiază pe versiunea din 1 octombrie 2008 cu privire la care BCE a fost consultată formal. Directiva propusă a făcut obiectul unor modificări ulterioare în cadrul grupului de lucru al Consiliului.

2

(3)  A se vedea punctul 8 din concluziile Președinției, Consiliul European, 15–16 octombrie 2008, disponibile pe site-ul Consiliului, la adresa www.consilium.europa.eu și Comunicarea Comisiei, „From financial crisis to recovery: A European framework for action” („De la criză financiară la redresare: un cadru de acțiune la nivel european”), COM(2008) 706 final, 29 octombrie 2008, disponibilă pe site-ul Comisiei la adresa www.ec.europa.eu

3

(4)  Raportul Grupului de Larosière din 25 februarie 2009 este disponibil la adresa www.europa.eu

4

(5)  A se vedea punctul 6 din Avizul BCE CON/2004/7 din 20 februarie 2004 la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 73/239/CEE, 85/611/CEE, 91/765/CEE, 93/6/CEE și 94/19/CE ale Consiliului și a Directivelor 2000/12/CE, 2002/83/CE și 2002/87/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în scopul instituirii unei noi structuri de organizare pentru comitetele competente din domeniul serviciilor financiare [COM(2003) 659 final], (JO C 58, 6.3.2004, p. 23); punctele 6–10 din Avizul BCE CON/2005/4 din 17 februarie 2005 la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de directive ale Parlamentului European și ale Consiliului de reformare a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 martie 2000 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit și a Directivei 93/6/CEE a Consiliului din 15 martie 1993 privind rata de adecvare a capitalului întreprinderilor de investiții și al instituțiilor de credit (JO C 52, 2.3.2005, p. 37) și punctul 3.5 din Avizul BCE CON/2006/60 din 18 decembrie 2006 privind o propunere de directivă de modificare a anumitor directive comunitare în privința normelor de procedură și a criteriilor de evaluare prudențială a achizițiilor și a majorărilor participațiilor în sectorul financiar (JO C 27, 7.2.2007, p. 1).

5

(6)  JO L 177, 30.6.2006, p. 201.

6

(7)  JO L 177, 30.6.2006, p. 1.

7

(8)  A se vedea articolele 150 și 151 din Directiva 2006/48/CE și modificările acestor dispoziții în directiva propusă.

8

(9)  Comitetul de supraveghere bancară de la Basel, „Convergența internațională a măsurării capitalului și a standardelor privind capitalul: Cadru revizuit”, Banca pentru Reglementări Internaționale (BRI), iunie 2004, disponibil pe site-ul BRI la adresa www.bis.org

9

(10)  A se vedea în acest sens noile considerente 1 și 7, articolul 42b, articolul 63a alineatul (6) și articolul 131a alineatul (2) paragraful al doilea.

10

(11)  A se vedea în acest sens „Joint Practical Guide of the European Parliament, the Council and the Commission for persons involved in the drafting of legislation within the Community institutions” („Ghid practic comun al Parlamentului European, al Consiliului și al Comisiei pentru persoanele implicate în redactarea legislației în cadrul instituțiilor comunitare”), în special recomandările 12 și 17, p. 38 și 54, disponibil pe site-ul Europa la adresa www.europa.eu

11

Joint Practical Guide of the European Parliament, the Council and the Commission for persons involved in the drafting of legislation within the Community institutions

(12)  Comitetul Lamfalussy a subliniat în 2001 că aceste recomandări interpretative și standardele comune „referitoare la chestiuni care nu sunt reglementate de legislația UE – atunci când este cazul, ar putea fi adoptate în legislația comunitară prin procedura de nivelul 2” (a se vedea Raportul final al Comitetului înțelepților privind reglementarea piețelor europene ale valorilor mobiliare, 15.2.2001, p. 37, disponibil pe site-ul Europa la adresa www.europa.eu).

12

(13)  Proiectul de directivă a Comisiei de modificare a unor anexe la Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește normele tehnice referitoare la administrarea riscului și proiectul de directivă a Comisiei de modificare a unor anexe la Directiva 2006/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește normele tehnice referitoare la administrarea riscului, disponibile pe site-ul Comisiei la adresa www.ec.europa.eu

13

(14)  Comunicarea Comisiei, „Reexaminarea procesului Lamfalussy - Consolidarea convergenței practicilor de supraveghere prudențială”, 20.11.2007, COM(2007) 727 final, disponibilă pe site-ul Comisiei la adresa www.ec.europa.eu

14

(15)  A se vedea punctele 6.2.3 și 6.4.5 din Expunerea de motive a directivei propuse, p. 8 și 10.

15

(16)  A se vedea punctul 6.2.3 din Expunerea de motive a directivei propuse, p. 8.

16

(17)  Articolul 113 alineatul (4) litera (f) propus.

17

(18)  A se vedea articolul 111 alineatul (1) al doilea paragraf propus.

18

(19)  Noul articol 113 alineatul (3) litera (i).

19

(20)  A se vedea noua anexă V.

20

(21)  A se vedea „Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision” („Principiile gestionării și supravegherii eficiente a riscului de lichiditate”), Comitetul de supraveghere bancară de la Basel, septembrie 2008, disponibil pe site-ul BIR la adresa www.bis.org

21

Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision”

(22)  A se vedea „First part of the CEBS’ technical advice on liquidity risk management – Survey of the current regulatory frameworks adopted by the EEA regulators” („Prima parte a avizului tehnic al CEBS cu privire la gestionarea riscului de lichiditate – Studiu al cadrului de reglementare actual adoptat de autoritățile responsabile cu reglementarea în cadrul SEE”), 15.8.2007 și „Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA” („Partea a doua a avizului tehnic al CEBS adresat Comisiei Europene cu privire la gestionarea riscului de lichiditate – Analiza problemelor specifice enumerate de Comisie și provocările nesoluționate în prezent în cadrul SEE”), 18.9.2008, CEBS 2008 147, disponibile pe site-ul CEBS la adresa www.c-ebs.org

22

First part of the CEBS

technical advice on liquidity risk management – Survey of the current regulatory frameworks adopted by the EEA regulators

Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA

(23)  A se vedea noul punct 14a din anexa V.

23

(24)  A se vedea noile puncte 14 și 18 din anexa V și noul punct 1 litera (e) din anexa XI.

24

(25)  „Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA” („Partea a doua a avizului tehnic al CEBS adresat Comisiei Europene cu privire la gestionarea riscului de lichiditate – Analiza problemelor specifice enumerate de Comisie și provocările nesoluționate în prezent în cadrul SEE”), 18.9.2008, CEBS 2008 147, Recomandarea 29, p. 11 și 64–66, disponibilă pe site-ul CEBS la adresa www.c-ebs.org

25

Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA”

(26)  A se vedea Expunerea sumară cu privire la activitatea delegată a CEBS, 3.9.2008, disponibilă pe site-ul CEBS la www.c-ebs.org

26

(27)  A se vedea articolul 4 alineatul (23) din Directiva 2006/48/CE.

27

(28)  A se vedea articolul 49 litera (a) din Directiva 2006/48/CE și noul articol 49 litera (a).

28

(29)  Noul articol 130 alineatul (1).

29

(30)  A se vedea articolul 46 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

30

(31)  A se compara primul alineat din articolul 49 al Directivei 2006/48/CE cu ultimul nou alineat propus al aceluiași articol din cadrul directivei propuse.

31

(32)  Raportul Forumului pentru stabilitate financiară cu privire la „Enhancing Market and Institutional Resilience” („Creșterea rezistenței pieței și a instituțiilor”), 7.4.2008, Recomandarea V.8, p. 42-43 care prevede că „Supervisors and central banks should improve cooperation and the exchange of information including in the assessment of financial stability risks. The exchange of information should be rapid during periods of market strain”. („Autoritățile responsabile cu supravegherea și băncile centrale ar trebui să îmbunătățească cooperarea și schimbul de informații, inclusiv în evaluarea riscurilor asupra stabilității financiare. Schimbul de informații ar trebui să fie rapid în timpul perioadelor de tensiuni ale pieței.”) Disponibil pe site-ul Forumului pentru stabilitate financiară la adresa www.fsforum.org

32

Enhancing Market and Institutional Resilience”

Supervisors and central banks should improve cooperation and the exchange of information including in the assessment of financial stability risks. The exchange of information should be rapid during periods of market strain

(33)  A se vedea, de exemplu, punctul 2.4.1 din Avizul BCE CON/2007/33 din 5 noiembrie 2007 la solicitarea Ministerului de Finanțe austriac cu privire la un proiect de lege de modificare a Legii bancare, a Legii privind casele de economii, a Legii privind autoritatea de supraveghere a pieței financiare și a Legii privind Oesterreichische Nationalbank și punctul 2.4.1 din Avizul BCE CON/2006/15 din 9 martie 2006 la solicitarea Ministerului de Finanțe polonez cu privire la un proiect de lege privind supravegherea instituțiilor financiare. Toate avizele BCE sunt disponibile pe site-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu

33

(34)  A se vedea principiul 17 la p. 14-36 din „Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision” („Principiile gestionării și supravegherii eficiente a riscului de lichiditate”), disponibile pe site-ul BIR la adresa www.bis.org Celelalte aspecte referitoare la lichiditate sunt soluționate la punctele 11 și 12 din acest aviz.

34

Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision

(35)  A se vedea noul articol 131a.

35

(36)  A se vedea concluziile Ecofin din 7 octombrie 2008, p. 17, disponibile pe site-ul Consiliului European la adresa www.consilium.europa.eu

36

(37)  A se compara considerentul 6 al directivei propuse cu noul articol 40 alineatul (3) și a treia teză din noul punct 1a din Anexa XI.

37

(38)  A se vedea, de exemplu, articolul 132 alineatul (3) din Directiva 2006/48/CE și articolul 12 alineatul (2) din Directiva 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a întreprinderilor de investiții care aparțin unui conglomerat financiar și de modificare a Directivelor 73/239/CEE, 79/267/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE, 93/6/CEE și 93/22/CEE ale Consiliului și a Directivelor 98/78/CE și 2000/12/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 35, 11.2.2003, p. 1).

38

(39)  A se vedea noul articol 122a.

39

(40)  Astfel cum se menționează în noul articol 122a alineatul (1).

40

(41)  BCE luat la cunoștință că acest nou articol al directivei propuse a făcut obiectul altor modificări în cadrul grupului de lucru al Consiliului.

41

(42)  A se vedea analiza prezentată în raportul BCE cu privire la „The incentive structure of the «originate and distribute model»” („Structura stimulentelor modelului de tip «originate and distribute»”), decembrie 2008, disponibilă pe site-ul BCE la adresa www.ecb.europa.eu

42

„The incentive structure of the «originate and distribute model»”

«originate and distribute»”

(43)  A se vedea considerentul 15 propus, ultima teză, din abordarea generală convenită de Consiliu la 19 noiembrie 2008 (disponibilă la adresa: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16216.en08.pdf) care prevede, de asemenea, că, după analizarea corespunzătoare a impactului măsurilor propuse, Comisia intenționează să prezinte propunerile legislative adecvate.

43

(44)  Pentru o privire de ansamblu asupra legilor naționale aplicabile securitizării în 15 state membre, a se vedea raportul Grupului european de juriști experți în piețele financiare (European Financial Markets Lawyers Group - EFMLG) privind obstacolele legale în calea securitizării transfrontaliere în UE, 7.5.2007, disponibil pe site-ul EFMLG la adresa www.efmlg.org

44

(45)  Raportul BCE cu privire la structurile bancare ale UE, p. 24.

45

(46)  „Financial Instruments: Recognition and Measurement” („Instrumente financiare: Recunoaștere și evaluare”), publicată în decembrie 2003.

46

Financial Instruments: Recognition and Measurement

(47)  „Consolidation – Special Purpose Entities” („Consolidare – Entități cu scop special”).

47

„Consolidation – Special Purpose Entities”

(48)  A se vedea „Ghid practic comun” și în special recomandarea 16, disponibil pe site-ul Europa, la adresa www.europa.eu

48

(49)  Recomandarea 16.7 din „Ghid practic comun”, disponibil pe site-ul Europa la adresa www.europa.eu

49

(50)  A se vedea, de exemplu, articolul 129 alineatul (2) prima teză din Directiva 2006/48/CE și noul articol 129 alineatul (1) litera (b).

50

(51)  A se vedea articolul 49 litera (b) din Directiva 2006/48/CE.

51

(52)  A se vedea, de exemplu, punctul 7 din Avizul BCE CON/99/19 din 20 ianuarie 2000 la solicitarea Ministerului luxemburghez al Trezoreriei și Bugetului cu privire la un proiect de propunere legislativă de transpunere a Directivei 98/26/CE privind caracterul definitiv al decontării în sistemele de plăți și de decontare a titlurilor de valoare prin Legea din 5 aprilie 1993, astfel cum a fost modificată, privind sectorul financiar și de completare a Legii din 23 decembrie 1998 privind crearea unei comisii însărcinate cu supravegherea prudențială a sectorului financiar și, mai recent, punctul 7.2 din Avizul BCE CON/2006/23 din 22 mai 2006 la solicitarea Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta privind un proiect de lege de modificare a Statutului Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta.

52

(53)  BCE a subliniat, de asemenea, în avizele recente cu privire la proiectele naționale de lege ale statelor membre din afara zonei euro că băncile centrale din Eurosistem efectuează supravegherea sistemelor de plăți în conformitate cu politica comună de supraveghere definită de Consiliul guvernatorilor, care se va aplica și altor bănci centrale după adoptarea monedei euro de către statul membru în cauză (a se vedea, de exemplu, punctele 13-16 din Avizul BCE CON/2005/24 din 15 iulie 2005 la solicitarea Ministerului de Finanțe al Republicii Cehe cu privire la un proiect de lege referitor la integrarea autorităților responsabile cu supravegherea pieței financiare și, mai recent, punctele 3.9 și 3.10 din Avizul BCE CON/2008/83 din 2 decembrie 2008 la solicitarea Ministerului de Finanțe ungar cu privire la un proiect de lege de modificare a Legii privind Banca Magyar Nemzeti. În plus, alte state membre din afara zonei euro și-au modificat legile lor în domeniu. În prezent, în Regatul Unit, Bank of England are sarcina de a supraveghea sistemele de plată pe o bază nestatutară. Partea a 5-a din Legea bancară aflată în acest moment în dezbatere la Parlamentul britanic (disponibilă pe site-ul Parlamentului Regatului Unit la adresa www.parliament.uk, p. 87) ar formaliza rolul Bank of England în supravegherea sistemelor de plată.

53

(54)  A se vedea punctul 14 din Avizul CON/2001/25 din 13 septembrie 2001 la solicitarea Consiliului Uniunii Europene cu privire la o propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a societăților de asigurări și a firmelor de investiții care aparțin unui conglomerat financiar și de modificare a Directivelor 73/239/CEE, 79/267/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE, 93/6/CEE și 93/22/CEE ale Consiliului și a Directivelor 98/78/CE și 2001/12/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO C 271, 26.9.2001, p. 10).

54

(55)  Inclusiv în considerentul 26 din Directiva 2006/48/CE.

55

(56)  Noul articol 106 alineatul (2) litera (c).

56

---

ANEXĂ

PROPUNERI DE REDACTARE

| Textul propus de Comisie | Modificările propuse de BCE
   (1) |
| --- | --- |
| Modificarea 1 |
| Considerentul 6 din directiva propusă |
| (6) | Mandatele autorităților competente ar trebui să ia în considerare dimensiunea comunitară. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să țină seama de efectul deciziilor lor asupra stabilității sistemului financiar din toate celelalte state membre. |

Textul propus de Comisie

Modificările propuse de BCE
   (1)

Modificarea 1

Considerentul 6 din directiva propusă

(6)

Mandatele autorităților competente ar trebui să ia în considerare dimensiunea comunitară. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să țină seama de efectul deciziilor lor asupra stabilității sistemului financiar din toate celelalte state membre.

| (6) | Mandatele autorităților competente ar trebui să ia în considerare dimensiunea comunitară. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să țină seama de efectul
  impactul potențial al deciziilor lor asupra stabilității sistemului financiar din toate celelalte state membre. |
| --- | --- |

(6)

Mandatele autorităților competente ar trebui să ia în considerare dimensiunea comunitară. Prin urmare, autoritățile competente ar trebui să țină seama de efectul
  impactul potențial al deciziilor lor asupra stabilității sistemului financiar din toate celelalte state membre.

Justificare – A se vedea punctul 17 din aviz

Modificarea 2

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 4 punctul (23)

Articolul 4

| 23. | „băncile centrale” includ Banca Centrală Europeană în lipsa unor alte mențiuni. |
| --- | --- |

23.

„băncile centrale” includ Banca Centrală Europeană în lipsa unor alte mențiuni.

[Nicio modificare în directiva propusă]

Articolul 4

| 23. | „băncile centrale” includ băncile centrale naționale ale Sistemului European al Băncilor Centrale și Banca Centrală Europeană în lipsa unor alte mențiuni. |
| --- | --- |

23.

„băncile centrale” includ băncile centrale naționale ale Sistemului European al Băncilor Centrale și Banca Centrală Europeană în lipsa unor alte mențiuni.

Justificare – A se vedea punctul 19 din aviz

Modificarea 3

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 41

Articolul 41

În așteptarea unei coordonări ulterioare, statele membre gazdă răspund în continuare, în cooperare cu autoritățile competente din statul membru de origine, de supravegherea lichidității sucursalelor instituțiilor de credit.

Fără a aduce atingere măsurilor necesare pentru consolidarea Sistemului Monetar European, statele membre gazdă păstrează întreaga responsabilitate pentru măsurile care rezultă din punerea în aplicare a politicilor lor monetare.

[Nici o modificare în directiva propusă]

Articolul 41

În așteptarea unei coordonări ulterioare, statele membre gazdă răspund în continuare, în cooperare cu autoritățile competente din statul membru de origine, de supravegherea lichidității sucursalelor instituțiilor de credit.

Fără a aduce atingere măsurilor necesare pentru consolidarea Sistemului Monetar European, Sistemul European al Băncilor Centrale și, după caz, statele membre gazdă păstrează întreaga responsabilitate pentru măsurile care rezultă din punerea în aplicare a politicilor lor monetare.

Justificare – A se vedea punctele 11 și 12 din aviz

Modificarea 4

Articolul 1 alineatul (4) din directiva propusă

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 42a alineatul (2)

Articolul 42a

| 2. | Autoritățile competente ale statului membru de origine comunică autorităților competente ale unui stat membru gazdă în care are sediul o sucursală cu relevanță sistemică informațiile menționate la articolul 132 alineatul (1) literele (c) și (d) și îndeplinesc sarcinile menționate la articolul 129 alineatul (1) litera (c) în cooperare cu autoritățile competente ale statului membru gazdă. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile competente ale statului membru de origine comunică autorităților competente ale unui stat membru gazdă în care are sediul o sucursală cu relevanță sistemică informațiile menționate la articolul 132 alineatul (1) literele (c) și (d) și îndeplinesc sarcinile menționate la articolul 129 alineatul (1) litera (c) în cooperare cu autoritățile competente ale statului membru gazdă.

În cazul în care o autoritate competentă a unui stat membru de origine constată prezența unei situații de urgență în cadrul unei instituții de credit, astfel cum se menționează la articolul 130 alineatul (1), aceasta alertează în cel mai scurt timp autoritățile menționate la articolul 49 paragraful al patrulea și la articolul 50.

Articolul 42a

| 2. | Autoritățile competente ale statului membru de origine comunică autorităților competente ale unui stat membru gazdă în care are sediul o sucursală cu relevanță sistemică informațiile menționate la articolul 132 alineatul (1) literele (c) și (d) și îndeplinesc sarcinile menționate la articolul 129 alineatul (1) litera (c) în cooperare cu autoritățile competente ale statului membru gazdă. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile competente ale statului membru de origine comunică autorităților competente ale unui stat membru gazdă în care are sediul o sucursală cu relevanță sistemică informațiile menționate la articolul 132 alineatul (1) literele (c) și (d) și îndeplinesc sarcinile menționate la articolul 129 alineatul (1) litera (c) în cooperare cu autoritățile competente ale statului membru gazdă.

În cazul în care o autoritate competentă a unui stat membru de origine constată prezența unei situații de urgență în cadrul unei instituții de credit, astfel cum se menționează la articolul 130 alineatul (1), aceasta alertează în cel mai scurt timp băncile centrale ale Sistemului European al Băncilor Centrale și autoritățile menționate la articolul 49 paragraful al patrulea și la articolul 50.

Justificare – A se vedea punctul 19 din aviz

Modificarea 5

Articolul 1 alineatul (6) din directiva propusă

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 49

Articolul 49

Dispozițiile prezentei secțiuni nu pot împiedica o autoritate competentă să transmită următoarelor entități informațiile de care acestea au nevoie în îndeplinirea sarcinilor lor de serviciu:

| (a) | băncilor centrale și altor organisme cu o funcție similară în calitate de autorități monetare, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare; și |
| --- | --- |

(a)

băncilor centrale și altor organisme cu o funcție similară în calitate de autorități monetare, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare; și

| (b) | după caz, celorlalte autorități publice responsabile cu supravegherea sistemelor de plată. |
| --- | --- |

(b)

după caz, celorlalte autorități publice responsabile cu supravegherea sistemelor de plată.

Dispozițiile prezentei secțiuni nu pot împiedica autoritățile sau organismele respective să comunice autorităților competente informațiile necesare în sensul articolului 45.

...

Într-o situație de urgență, astfel cum se menționează la articolul 130 alineatul (1), statele membre permit autorităților competente să comunice informații băncilor centrale din Comunitate, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin acestora, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare.

Articolul 49

Dispozițiile prezentei secțiuni nu pot împiedica o autoritate competentă să transmită următoarelor entități informațiile de care acestea au nevoie în îndeplinirea sarcinilor lor de serviciu:

| (a) | (a) băncilor centrale și altor organisme cu o funcție similară în calitate de autorități monetare, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată, de compensare și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare;și |
| --- | --- |

(a)

(a) băncilor centrale și altor organisme cu o funcție similară în calitate de autorități monetare, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată, de compensare și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare;și

| (a) | (a) băncilor centrale și altor organisme cu o funcție similară în calitate de autorități monetare, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată, de compensare și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare;și |
| --- | --- |

(a)

(a) băncilor centrale și altor organisme cu o funcție similară în calitate de autorități monetare, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată, de compensare și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare;și

Dispozițiile prezentei secțiuni nu pot împiedica autoritățile sau organismele respective să comunice autorităților competente informațiile necesare în sensul articolului 45.

...

Într-o situație de urgență, astfel cum se menționează la articolul 130 alineatul (1), statele membre permit autorităților competente să comunice informații băncilor centrale din Comunitate, în cazul în care aceste informații sunt relevante pentru exercitarea sarcinilor statutare care le revin acestora, inclusiv informații privind coordonarea politicii monetare, supravegherea sistemelor de plată și de decontare a titlurilor de valoare și salvgardarea stabilității financiare.

Justificare – A se vedea punctele 14, 19 și 21 din aviz

Modificarea 6

Articolul 1 alineatul (16) litera (a) din directiva propusă

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 106 alineatul (2) litera (c)

Articolul 106

| 2. | Expunerile nu cuprind niciuna din următoarele: |
| --- | --- |

2.

Expunerile nu cuprind niciuna din următoarele:

...

| (c) | în cazul furnizării de servicii de transferuri monetare sau de compensare și decontare a valorilor mobiliare către clienți, primirea întârziată a finanțării și alte expuneri care decurg din activitatea clienților, care nu durează mai mult decât până în următoarea zi lucrătoare. |
| --- | --- |

(c)

în cazul furnizării de servicii de transferuri monetare sau de compensare și decontare a valorilor mobiliare către clienți, primirea întârziată a finanțării și alte expuneri care decurg din activitatea clienților, care nu durează mai mult decât până în următoarea zi lucrătoare.

Articolul 106

| 2. | Expunerile nu cuprind niciuna din următoarele: |
| --- | --- |

2.

Expunerile nu cuprind niciuna din următoarele:

...

| (c) | în cazul furnizării de servicii de transferuri monetare sau de compensare, și decontare și custodie
  a valorilor mobiliare
  a instrumentelor financiare către clienți, primirea întârziată a finanțării și alte expuneri care decurg din activitatea clienților, care nu durează mai mult decât până în următoarea zi lucrătoare. |
| --- | --- |

(c)

în cazul furnizării de servicii de transferuri monetare sau de compensare, și decontare și custodie
  a valorilor mobiliare
  a instrumentelor financiare către clienți, primirea întârziată a finanțării și alte expuneri care decurg din activitatea clienților, care nu durează mai mult decât până în următoarea zi lucrătoare.

Justificare – A se vedea punctul 22 din aviz

Modificarea 7

Articolul 1 alineatul (21) litera (d) din directiva propusă

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 113 alineatul (4)

Articolul 113

| 4. | Statele membre pot excepta în totalitate sau parțial de la aplicarea articolului 111 alineatul (1) următoarele expuneri: |
| --- | --- |

4.

Statele membre pot excepta în totalitate sau parțial de la aplicarea articolului 111 alineatul (1) următoarele expuneri:

...

| (f) | active care constituie creanțe și alte expuneri față de instituții, cu condiția ca aceste expuneri să nu constituie fonduri proprii ale instituțiilor, să aibă scadența în ziua lucrătoare următoare și să fie denominate într-o monedă a statului membru care utilizează această opțiune, cu condiția ca această monedă să nu fie euro. |
| --- | --- |

(f)

active care constituie creanțe și alte expuneri față de instituții, cu condiția ca aceste expuneri să nu constituie fonduri proprii ale instituțiilor, să aibă scadența în ziua lucrătoare următoare și să fie denominate într-o monedă a statului membru care utilizează această opțiune, cu condiția ca această monedă să nu fie euro.

Articolul 113

| 4. | Statele membre pot excepta în totalitate sau parțial de la aplicarea articolului 111 alineatul (1) următoarele expuneri: |
| --- | --- |

4.

Statele membre pot excepta în totalitate sau parțial de la aplicarea articolului 111 alineatul (1) următoarele expuneri:

...

| (f) | active care constituie creanțe și alte expuneri față de instituții, cu condiția ca aceste expuneri să nu constituie fonduri proprii ale instituțiilor și să aibă scadența în ziua lucrătoare următoare și
  șapte zile lucrătoare
  și să fie denominate într-o monedă a statului membru care utilizează această opțiune, cu condiția ca această monedă să nu fie euro. |
| --- | --- |

(f)

active care constituie creanțe și alte expuneri față de instituții, cu condiția ca aceste expuneri să nu constituie fonduri proprii ale instituțiilor și să aibă scadența în ziua lucrătoare următoare și
  șapte zile lucrătoare
  și să fie denominate într-o monedă a statului membru care utilizează această opțiune, cu condiția ca această monedă să nu fie euro.

Justificare – A se vedea punctele 6 -9 din aviz

Modificarea 8

Articolul 1 alineatul (29) din directiva propusă

Modificare a Directivei 2006/48/CE, articolul 130 alineatul (1)

Articolul 130

| (1) | În cazul în care survine o situație de urgență, inclusiv evoluții negative pe piețele financiare, care ar putea pune în pericol stabilitatea sistemului financiar din oricare din statele membre în care au fost autorizate entități ale unui grup sau în care s-au înființat sucursale cu relevanță sistemică în conformitate cu articolul 42a, autoritatea responsabilă cu supravegherea pe bază consolidată avertizează cât mai curând posibil, sub rezerva capitolului 1 secțiunea 2, autoritățile menționate la articolul 49 al patrulea paragraf și la articolul 50 și comunică toate informațiile esențiale pentru desfășurarea sarcinilor acestora. Aceste obligații se aplică în cazul tuturor autorităților competente prevăzute la articolele 125 și 126, precum și în cazul autorității competente identificate în conformitate cu articolul 129 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care survine o situație de urgență, inclusiv evoluții negative pe piețele financiare, care ar putea pune în pericol stabilitatea sistemului financiar din oricare din statele membre în care au fost autorizate entități ale unui grup sau în care s-au înființat sucursale cu relevanță sistemică în conformitate cu articolul 42a, autoritatea responsabilă cu supravegherea pe bază consolidată avertizează cât mai curând posibil, sub rezerva capitolului 1 secțiunea 2, autoritățile menționate la articolul 49 al patrulea paragraf și la articolul 50 și comunică toate informațiile esențiale pentru desfășurarea sarcinilor acestora. Aceste obligații se aplică în cazul tuturor autorităților competente prevăzute la articolele 125 și 126, precum și în cazul autorității competente identificate în conformitate cu articolul 129 alineatul (1).

În cazul în care autoritatea menționată la articolul 49 al patrulea paragraf constată prezența unei situații descrise la primul paragraf al prezentului alineat, aceasta avertizează cât mai curând posibil autoritățile competente menționate la articolele 125 și 126.

Atunci când acest lucru este posibil, autoritatea competentă și autoritatea menționată la articolul 49 al patrulea paragraf utilizează căile de comunicare definite existente.

Articolul 130

| (1) | În cazul în care survine o situație de urgență, inclusiv evoluții negative pe piețele financiare, care ar putea pune în pericol stabilitatea sistemului financiar din oricare din statele membre în care au fost autorizate entități ale unui grup sau în care s-au înființat sucursale cu relevanță sistemică în conformitate cu articolul 42a, autoritatea responsabilă cu supravegherea pe bază consolidată avertizează cât mai curând posibil, sub rezerva capitolului 1 secțiunea 2, băncile centrale ale Sistemului European al Băncilor Centrale și autoritățile menționate la articolul 49 al patrulea și articolul 50 și comunică toate informațiile esențiale pentru desfășurarea sarcinilor acestora. Aceste obligații se aplică în cazul tuturor autorităților competente prevăzute la articolele 125 și 126, precum și în cazul autorității competente identificate în conformitate cu articolul 129 alineatul (1). |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care survine o situație de urgență, inclusiv evoluții negative pe piețele financiare, care ar putea pune în pericol stabilitatea sistemului financiar din oricare din statele membre în care au fost autorizate entități ale unui grup sau în care s-au înființat sucursale cu relevanță sistemică în conformitate cu articolul 42a, autoritatea responsabilă cu supravegherea pe bază consolidată avertizează cât mai curând posibil, sub rezerva capitolului 1 secțiunea 2, băncile centrale ale Sistemului European al Băncilor Centrale și autoritățile menționate la articolul 49 al patrulea și articolul 50 și comunică toate informațiile esențiale pentru desfășurarea sarcinilor acestora. Aceste obligații se aplică în cazul tuturor autorităților competente prevăzute la articolele 125 și 126, precum și în cazul autorității competente identificate în conformitate cu articolul 129 alineatul (1).

În cazul în care o bancă centrală a Sistemului european al Băncilor Centrale
  autoritatea menționată la articolul 49 al patrulea paragraf constată prezența unei situații descrise la primul paragraf al prezentului alineat, aceasta avertizează cât mai curând posibil autoritățile competente menționate la articolele 125 și 126.

Atunci când acest lucru este posibil, autoritățile
  atea competente
  ă și băncile centrale ale Sistemului European al Băncilor Centrale
  autoritatea menționată la articolul 49 al patrulea paragraf utilizează căile de comunicare definite existente.

Justificare – A se vedea punctul 19 din aviz

---

(1)  Pasajele tăiate în cuprinsul textului arată că BCE propune eliminarea textului. Scrisul cu caractere aldine în cuprinsul textului arată că BCE propune inserarea unui text nou.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/16

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

21 aprilie 2009

2009/C 93/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2932 |
| JPY | yen japonez | 126,82 |
| DKK | coroana daneză | 7,4492 |
| GBP | lira sterlină | 0,88860 |
| SEK | coroana suedeză | 11,1760 |
| CHF | franc elvețian | 1,5114 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,7940 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,035 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 300,35 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 4,4177 |
| RON | leu românesc nou | 4,2438 |
| TRY | lira turcească | 2,1511 |
| AUD | dolar australian | 1,8509 |
| CAD | dolar canadian | 1,6051 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,0223 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,3347 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9493 |
| KRW | won sud-coreean | 1 744,00 |
| ZAR | rand sud-african | 11,8312 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,8354 |
| HRK | kuna croată | 7,3839 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 063,55 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7131 |
| PHP | peso Filipine | 62,700 |
| RUB | rubla rusească | 44,1807 |
| THB | baht thailandez | 45,986 |
| BRL | real brazilian | 2,9052 |
| MXN | peso mexican | 17,3677 |
| INR | rupie indiană | 65,2710 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2932

JPY

yen japonez

126,82

DKK

coroana daneză

7,4492

GBP

lira sterlină

0,88860

SEK

coroana suedeză

11,1760

CHF

franc elvețian

1,5114

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,7940

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,035

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

300,35

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

4,4177

RON

leu românesc nou

4,2438

TRY

lira turcească

2,1511

AUD

dolar australian

1,8509

CAD

dolar canadian

1,6051

HKD

dolar Hong Kong

10,0223

NZD

dolar neozeelandez

2,3347

SGD

dolar Singapore

1,9493

KRW

won sud-coreean

1 744,00

ZAR

rand sud-african

11,8312

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,8354

HRK

kuna croată

7,3839

IDR

rupia indoneziană

14 063,55

MYR

ringgit Malaiezia

4,7131

PHP

peso Filipine

62,700

RUB

rubla rusească

44,1807

THB

baht thailandez

45,986

BRL

real brazilian

2,9052

MXN

peso mexican

17,3677

INR

rupie indiană

65,2710

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/17

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutoarele de stat acordate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 70/2001

2009/C 93/05

Numărul XA: XA 432/08

Stat membru: Republica Federală Germania

Denumirea sistemului de ajutoare: Landwirtschaft – Nachhaltigkeit

Temeiul juridic: Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetz für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft – Nachhaltigkeit

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Se vor acorda împrumuturi cu dobânzi mici. Valoarea prevăzută a împrumuturilor este de 500 000 EUR. Această contribuție financiară este pusă la dispoziție de Landwirtschaftliche Rentenbank; L Bank nu oferă nicio contribuție financiară proprie.

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Maximum 20 % din costurile eligibile. Valoarea maximă a ajutorului acordat unei întreprinderi individuale nu trebuie să depășească 400 000 EUR într-o perioadă de trei ani de piață. În cazul cumulării cu alte mijloace de finanțare publică pentru aceleași costuri eligibile, se respectă valorile limită prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1857/2006.

Data punerii în aplicare: În conformitate cu termenul prevăzut la articolul 20 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006, dar nu înainte de 2 ianuarie 2009.

Durata sistemului de ajutoare: Până la 30.6.2014.

Obiectivul ajutorului: Sprijinirea IMM-urilor care își desfășoară activitatea în sectorul producției primare de produse agricole în conformitate cu anexa I la Tratatul CE (cu excepția sectoarelor pescuitului și acvaculturii) prin stimularea investițiilor în producția agricolă primară. Investiții pentru conservarea și îmbunătățirea mediului natural sau pentru ameliorarea condițiilor de igienă ori a standardelor de bunăstare a animalelor. Investiții pentru îmbunătățirea calității producției [articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006]. Costurile eligibile includ: (a) construirea, achiziționarea sau modernizarea bunurilor imobile; (b) achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente, inclusiv de programe informatice, până la valoarea de piață a bunului; sau (c) costurile generale legate de cheltuielile prevăzute la literele (a) și (b), precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate. Se garantează că ajutoarele acordate nu încalcă interdicțiile sau restricțiile prevăzute de regulamentele Consiliului de instituire a organizărilor comune ale pieței chiar nici în cazul în care respectivele interdicții sau restricții privesc doar sprijinul comunitar.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Agricultură, viticultură, horticultură.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Landeskreditbank Baden – Württemberg – Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden – Württemberg – Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Adresa web: www.l-bank.de/landwirtschaft-nachhaltigkeit

Alte informații: —

Numărul XA: XA 435/08

Stat membru: Spania

Regiunea: Castilla y León (provincia de Salamanca).

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Subvenciones dirigidas a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

Temeiul juridic: Proyecto de bases reguladoras de la convocatoria de subvenciones dirigidas a a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: Cheltuielile prevăzute pentru sistemul de ajutoare în anul 2009 sunt de 60 000 EUR (șaizeci de mii de euro).

Intensitatea maximă a ajutoarelor: Valoarea maximă a subvenției nu poate depăși 50 % sau 70 % din costurile eligibile, după caz, sau suma de 12 000,00 EUR per solicitant

Data punerii în aplicare: Începând cu data publicării numărului de înregistrare al cererii de exceptare pe site-ul web al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: Până la 31 decembrie 2009.

Obiectivul ajutorului: Obiectivul acestei subvenții este stimularea producției și comercializării de produse agricole de calitate din provincia Salamanca, protejate de denumiri de origine, indicații geografice protejate, mărci de garanție sau prin mențiunea de vinuri de calitate produse într-o regiune determinată.

Acest sistem de ajutoare se bazează pe articolele 14 și 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole.

Sunt considerate eligibile activitățile legate de participarea la târgurile organizate de Diputación de Salamanca sau la târgurile agroalimentare la care participă Diputación de Salamanca, elaborarea de studii care promovează recunoașterea unei mărci de calitate sau ameliorarea calității produselor protejate de o marcă de calitate, precum și activitățile de promovare a calității produselor alimentare.

Se consideră cheltuieli eligibile:

| 1. | înscrierea, închirierea spațiului și a standului, securitatea, personalul de la stand și taxele de participare; |
| --- | --- |

1.

înscrierea, închirierea spațiului și a standului, securitatea, personalul de la stand și taxele de participare;

| 2. | publicațiile referitoare la activitatea respectivă; |
| --- | --- |

2.

publicațiile referitoare la activitatea respectivă;

| 3. | cheltuielile de călătorie. |
| --- | --- |

3.

cheltuielile de călătorie.

| 1. | studii destinate conceperii și recunoașterii unei mărci de calitate (denumire de origine, indicație geografică protejată, marcă de garanție sau vin de calitate produs într-o regiune determinată) pentru produse agricole din provincia Salamanca; |
| --- | --- |

1.

studii destinate conceperii și recunoașterii unei mărci de calitate (denumire de origine, indicație geografică protejată, marcă de garanție sau vin de calitate produs într-o regiune determinată) pentru produse agricole din provincia Salamanca;

| 2. | alte studii pe teme privind ameliorarea calității produselor agricole din provincia Salamanca protejate deja printr-una dintre mărcile de calitate enumerate la punctul anterior. |
| --- | --- |

2.

alte studii pe teme privind ameliorarea calității produselor agricole din provincia Salamanca protejate deja printr-una dintre mărcile de calitate enumerate la punctul anterior.

| 1. | participarea la târguri naționale: închirierea spațiului și a standului, securitatea, personalul de la stand, taxele de participare, cheltuielile de călătorie și publicațiile privind activitatea respectivă; |
| --- | --- |

1.

participarea la târguri naționale: închirierea spațiului și a standului, securitatea, personalul de la stand, taxele de participare, cheltuielile de călătorie și publicațiile privind activitatea respectivă;

| 2. | prezentarea de produse de calitate la nivel național și la nivelul provinciei: se pot subvenționa doar închirierea instalațiilor în locul unde se desfășoară prezentarea, cheltuielile de călătorie, precum și publicațiile referitoare la activitatea respectivă; |
| --- | --- |

2.

prezentarea de produse de calitate la nivel național și la nivelul provinciei: se pot subvenționa doar închirierea instalațiilor în locul unde se desfășoară prezentarea, cheltuielile de călătorie, precum și publicațiile referitoare la activitatea respectivă;

| 3. | publicații, precum cataloage sau site-uri web, care prezintă informații despre producătorii dintr-o anumită regiune sau producătorii unui anumit produs, cu condiția ca informațiile și prezentarea acestora să fie neutre și ca toți producătorii în cauză să aibă șanse egale de a apărea în publicație. |
| --- | --- |

3.

publicații, precum cataloage sau site-uri web, care prezintă informații despre producătorii dintr-o anumită regiune sau producătorii unui anumit produs, cu condiția ca informațiile și prezentarea acestora să fie neutre și ca toți producătorii în cauză să aibă șanse egale de a apărea în publicație.

Sectorul (sectoarele) în cauză: Sectorul agroalimentar.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Excma. Diputación Provincial de Salamanca. |
| --- |
| C/Felipe Espino no 1 |
| 37002 Salamanca |
| ESPAÑA |

Excma. Diputación Provincial de Salamanca.

C/Felipe Espino no 1

37002 Salamanca

ESPAÑA

Adresa web: http://www.lasalina.es/areas/eh//ProyConvocatorias/2009/Denominaciones.pdf

Alte informații: Subvenția este compatibilă cu orice altă subvenție, ajutor, resursă sau venit alocat activității subvenționate, acordat de orice administrație sau organism public sau privat, național, comunitar sau internațional. Dacă solicitantului i s-a acordat, în același scop, o altă subvenție care este incompatibilă cu subvenția acordată de Diputación, se aplică articolul 33 din Decretul regal (Real Decreto) 887/2006 din 21 iulie de aprobare a normelor de aplicare a legii generale privind subvențiile.

Subvențiile acordate de Diputación nu pot depăși însă, în niciun caz, individual sau cumulate cu alte subvenții, ajutoare, resurse sau venituri, costurile activității subvenționate.

De asemenea, subvenția în cauză este incompatibilă cu orice altă subvenție, ajutor, resursă sau venit alocat activității subvenționate de către Diputación de Salamanca – fie printr-o procedură de atribuire directă, fie printr-o procedură de licitație – pentru aceleași cheltuieli eligibile.

Numărul XA: XA 439/08

Statul membru: Italia

Regiunea: Provincia autonoma di Bolzano

Denumirea sistemului de ajutoare sau denumirea întreprinderii care beneficiază de ajutorul individual: Criteri e modalità relativi alla concessione di aiuti per l'assistenza tecnica in agricoltura

Temeiul juridic: Articolo 4, comma 1, lettera p) della legge provinciale 14 dicembre 1998, n. 11, e successive modifiche

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 3 milioane EUR

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 100 %

Data punerii în aplicare:

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual:

Obiectivul ajutorului: Prestarea serviciilor de asistență tehnică în sectorul agricol în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006

Sectorul (sectoarele) în cauză: Producție animală și vegetală în general

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Ripartizione provinciale agricoltura, |
| --- |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano |
| ITALIA |

Ripartizione provinciale agricoltura,

Via Brennero 6

39100 Bolzano

ITALIA

Adresa web: http://www.egov.bz.it/DownloadAttachment.aspx?id=1013721

Alte informații: —

Număr XA: XA 440/08

Stat membru: Spania

Regiunea: Castilla – La Mancha

Denumirea sistemului de ajutoare: Ayudas para la integración cooperativa sin vinculación patrimonial.

Temeiul juridic: Convocatorias de ayudas para las cooperativas agrarias:

Orden de 08/06/2000 de la Consejería de Agricultura y Medio Ambiente por la que se establecen los programas de fomento de la calidad agroalimentaria en Castilla-La Mancha (FOCAL 2000) programa 1 cooperativismo agrario

Orden de de la Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la mejora de las estructuras asociativas agrarias en Castilla-La Mancha y se convocan dichas ayudas para el año 2009.

Cheltuielile anuale prevăzute în cadrul sistemului de ajutoare sau valoarea totală a ajutorului individual acordat întreprinderii: 50 000,00 EUR în total

Intensitatea maximă a ajutoarelor: 80 % din cheltuielile eligibile

Cheltuieli de constituire a entității

Cheltuieli cu personalul administrativ

Achiziționarea de echipamente de birotică, inclusiv computere și programe informatice

Cheltuieli generale, juridice și administrative

Data punerii în aplicare: începând cu data publicării numărului de înregistrare a cererii de exceptare pe site-ul web al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei.

Durata sistemului de ajutoare sau a ajutorului individual: până la 31 decembrie 2013.

Obiectivul ajutorului: grupuri de producători [articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1857/2006].

Sectorul (sectoarele) în cauză: agricultură, creșterea animalelor, silvicultură și pescuit.

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul:

| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, |
| --- |
| C/Pintor Matías Moreno, no 4, |
| 45004 Toledo |

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural,

C/Pintor Matías Moreno, no 4,

45004 Toledo

Adresa web: provizorie: http://www.jccm.es/agricul/paginas/ayudas/cooperativismo/cooperativismo.htm, iar după publicare: www.jccm.es/cgi-bin/docm.php3

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO)

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/21

---

ANUNȚ DE CONCURSURI GENERALE

EPSO/AD/166/09 și EPSO/AD/167/09

2009/C 93/06

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează concursurile generale:

| | EPSO/AD/166/09

  în vederea recrutării de traducători (AD 5) de limbă bulgară; |
| --- | --- |

EPSO/AD/166/09

în vederea recrutării de traducători (AD 5) de limbă bulgară;

| | EPSO/AD/167/09

  în vederea recrutării de traducători (AD 5) de limbă română. |
| --- | --- |

EPSO/AD/167/09

în vederea recrutării de traducători (AD 5) de limbă română.

Anunțul de concurs se publică în Jurnalul Oficial C 93 A din 22 aprilie 2009, numai în limba bulgară și în limba română.

Informații suplimentare pot fi obținute pe site-ul EPSO: http://eu-careers.eu

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 22.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 93/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 93/22

---

Aviz de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de ferosiliciu originare din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

2009/C 93/07

Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă de Silmak DOOEL („solicitantul”), un producător-exportator din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.

Obiectul reexaminării se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

2.   Produsul

Produsul care face obiectul reexaminării este ferosiliciul originar din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (denumit în continuare „produsul în cauză”), înregistrat în prezent la codurile NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90. Aceste coduri NC sunt menționate doar cu titlu informativ.

3.   Măsurile existente

Măsurile aflate în vigoare în prezent sunt o taxă antidumping definitivă, instituită prin Regulamentul (CE) nr. 172/2008 al Consiliului (2) privind importurile de ferosiliciu originare, inter alia, din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.

4.   Motivele reexaminării

Cererea formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) se bazează pe elemente de probă prima facie furnizate de solicitant, prin care se demonstrează că împrejurările pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat și că aceste modificări sunt durabile.

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul. O comparație între valoarea normală construită de solicitant și prețurile sale de export în Comunitate arată că marja de dumping se situează cu mult sub nivelul actual al măsurii.

Prin urmare, menținerea la nivelul actual a măsurilor determinate în funcție de nivelul de dumping stabilit anterior, nu mai pare a fi necesară pentru a contrabalansa dumpingul.

5.   Procedura de determinare a dumpingului

Întrucât a stabilit, după consultarea comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente pentru a justifica inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia inițiază, prin prezentul aviz, o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Ancheta va evalua necesitatea de a continua, de a elimina sau de a modifica măsurile existente în ceea ce îl privește pe solicitant.

În cazul în care se constată că măsurile ar trebui eliminate sau modificate în ceea ce îl privește pe solicitant, poate fi necesar să se modifice nivelul taxei aplicabile în prezent importurilor de produs în cauză provenind de la societăți care nu sunt menționate în mod individual la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 172/2008.

(a)   Chestionarele

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru anchetă, Comisia va trimite chestionare solicitantului și autorităților din țara exportatoare în cauză. Aceste informații, precum și elementele de probă care le susțin, ar trebui să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a).

(b)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate prin prezentul aviz să își prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile date în chestionar și să aducă probe pentru susținerea acestora. Aceste informații, precum și elementele de probă care le susțin, trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a).

De asemenea, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să înainteze o cerere din care să reiasă că au motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Această cerere trebuie înaintată în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b).

6.   Termenele

(a)   Pentru părți, pentru a se face cunoscute, pentru a răspunde la chestionare și pentru a furniza orice alte informații

Pentru a le fi luate în considerare observațiile în timpul anchetei, toate părțile interesate trebuie să se facă cunoscute contactând Comisia, să-și prezinte punctele de vedere și să transmită răspunsurile la chestionar sau orice alte informații în termen de 40 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Se atrage atenția asupra faptului că majoritatea drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază pot fi exercitate numai dacă părțile s-au făcut cunoscute în termenul menționat anterior.

(b)   Audierile

Toate părțile interesate pot, de asemenea, să solicite audierea de către Comisie în același termen de 40 de zile.

7.   Observațiile scrise, răspunsurile la chestionar și corespondența

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (altfel decât în format electronic, în lipsa unor dispoziții contrare) și trebuie menționate denumirea, adresa, adresa de e-mail și numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Toate observațiile prezentate în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, răspunsurile la chestionar și corespondența furnizate de părțile interesate cu titlu confidențial poartă mențiunea „Acces limitat” (3) și, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să fie însoțite de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „Versiune destinată consultării de către părțile interesate”.

Adresa Comisiei pentru corespondență este următoarea:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

B-1049 Brussels

Fax +32 22956505

8.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili concluzii pozitive sau negative pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu sunt luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și se utilizează datele disponibile, este posibil ca situația care rezultă să fie mai puțin favorabilă acelei părți decât în cazul în care aceasta ar fi cooperat.

9.   Calendarul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta se încheie în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se remarcă faptul că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4).

11.   Consilierul-audiator

De asemenea, se remarcă faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-audiator din cadrul DG Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și examinarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și detalii de contact, părțile interesate sunt rugate să consulte paginile de internet de pe site-ul DG Comerț dedicate consilierului-audiator (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2008, p. 6.

(3)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv utilizării interne. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Este un document confidențial, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și în temeiul articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

(4)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---