# Euroopan unionin L 137/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 137 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta25. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 137

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta25. toukokuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1020, annettu 24 päivänä toukokuuta 2023, asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta helikoptereilla suoritettavan kiireellisen lääkintälentotoiminnan osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1021, annettu 24 päivänä toukokuuta 2023, tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta (
  1
  ) | 16 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2023/1022, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta (EGF/2022/003 ES/Alu Ibérica) | 21 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/1023, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) operaation johtajan nimittämisestä (EUCAP Sahel Niger/1/2023) | 23 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/1024, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) operaation johtajan nimittämisestä (EUAM Ukraina/1/2023) | 25 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1025, annettu 22 päivänä toukokuuta 2023, luvan antamisesta Unkarille soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 kumoamisesta | 26 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1020, annettu 24 päivänä toukokuuta 2023, asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta helikoptereilla suoritettavan kiireellisen lääkintälentotoiminnan osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1021, annettu 24 päivänä toukokuuta 2023, tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta (
  1
  )

Bacillus thuringiensis

kurstaki

1

16

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2023/1022, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta (EGF/2022/003 ES/Alu Ibérica)

21

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/1023, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) operaation johtajan nimittämisestä (EUCAP Sahel Niger/1/2023)

23

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/1024, annettu 16 päivänä toukokuuta 2023, Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) operaation johtajan nimittämisestä (EUAM Ukraina/1/2023)

25

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1025, annettu 22 päivänä toukokuuta 2023, luvan antamisesta Unkarille soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 kumoamisesta

26

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 230/22/KOL, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, valtiontukea koskevien aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla uudet suuntaviivat tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle [2023/1026] | 28 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 230/22/KOL, annettu 15 päivänä joulukuuta 2022, valtiontukea koskevien aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla uudet suuntaviivat tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle [2023/1026]

28

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2023/195, annettu 30 päivänä tammikuuta 2023, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 ja asetuksen (EU) 2022/110 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Välimerellä ja Mustallamerellä vuonna 2022 sovellettavista kalastusmahdollisuuksista ( EUVL L 28, 31.1.2023 ) | 68 |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta ( EUVL L 57, 18.2.2021 ) | 71 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2023/195, annettu 30 päivänä tammikuuta 2023, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 ja asetuksen (EU) 2022/110 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Välimerellä ja Mustallamerellä vuonna 2022 sovellettavista kalastusmahdollisuuksista ( EUVL L 28, 31.1.2023 )

( EUVL L 28, 31.1.2023 )

68

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta ( EUVL L 57, 18.2.2021 )

( EUVL L 57, 18.2.2021 )

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1020,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2023,

asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta helikoptereilla suoritettavan kiireellisen lääkintälentotoiminnan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004 ja (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta 4 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 965/2012 (2) vahvistetaan lentotoimintaan ja muun muassa helikoptereilla suoritettavaan kiireelliseen lääkintälentotoimintaan (HEMS) liittyvät tekniset vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt. Nämä tekniset vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt olisi saatettava ajan tasalle sen varmistamiseksi, että ne vastaavat lentotoiminta-alan uusinta kehitystä ja viimeisimpiä parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 965/2012 (2) vahvistetaan lentotoimintaan ja muun muassa helikoptereilla suoritettavaan kiireelliseen lääkintälentotoimintaan (HEMS) liittyvät tekniset vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt. Nämä tekniset vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt olisi saatettava ajan tasalle sen varmistamiseksi, että ne vastaavat lentotoiminta-alan uusinta kehitystä ja viimeisimpiä parhaita käytäntöjä.

| (2) | HEMS-toiminta on turvallisuuden näkökulmasta haastavimman tyyppistä toimintaa, koska usein tehtävillä lennetään paikkaan, jota ei ole esitarkastettu, jossa sääolosuhteet voivat olla millaiset tahansa ja jossa on pelastettava ihmisiä aikapaineen alaisena. Tällaista toimintaa olisi säänneltävä siten, että se on aina turvallista. |
| --- | --- |

(2)

HEMS-toiminta on turvallisuuden näkökulmasta haastavimman tyyppistä toimintaa, koska usein tehtävillä lennetään paikkaan, jota ei ole esitarkastettu, jossa sääolosuhteet voivat olla millaiset tahansa ja jossa on pelastettava ihmisiä aikapaineen alaisena. Tällaista toimintaa olisi säänneltävä siten, että se on aina turvallista.

| (3) | Kiireellinen pelastuslentotoiminta helikoptereilla, mukaan lukien vuoristopelastustoiminta mutta ei hädässä olevien ilma-alusten etsintä ja pelastus, on yhtä haastavaa, kun sitä tehdään samoissa olosuhteissa kuin HEMS-toimintaa. Tästä syystä, kun kiireellinen pelastuslentotoiminta helikoptereilla kuuluu asetuksen (EU) 2018/1139 soveltamisalaan, sitä olisi säänneltävä samalla tavoin kuin HEMS-toimintaa. |
| --- | --- |

(3)

Kiireellinen pelastuslentotoiminta helikoptereilla, mukaan lukien vuoristopelastustoiminta mutta ei hädässä olevien ilma-alusten etsintä ja pelastus, on yhtä haastavaa, kun sitä tehdään samoissa olosuhteissa kuin HEMS-toimintaa. Tästä syystä, kun kiireellinen pelastuslentotoiminta helikoptereilla kuuluu asetuksen (EU) 2018/1139 soveltamisalaan, sitä olisi säänneltävä samalla tavoin kuin HEMS-toimintaa.

| (4) | Saatavilla olevien tietojen perusteella heikentyneestä näkyvyydestä johtuvien onnettomuuksien riskiä esimerkiksi huonossa säässä tai yöllä harjoitettavan lentotoiminnan yhteydessä sekä törmäysriskiä onnettomuus- tai pelastuspaikalla olisi edelleen vähennettävä asettamalla varusteita, vakioituja toimintamenetelmiä ja miehistön koulutusta koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(4)

Saatavilla olevien tietojen perusteella heikentyneestä näkyvyydestä johtuvien onnettomuuksien riskiä esimerkiksi huonossa säässä tai yöllä harjoitettavan lentotoiminnan yhteydessä sekä törmäysriskiä onnettomuus- tai pelastuspaikalla olisi edelleen vähennettävä asettamalla varusteita, vakioituja toimintamenetelmiä ja miehistön koulutusta koskevia vaatimuksia.

| (5) | Olisi varmistettava, että helikopterin suorituskykyvaatimuksista poiketaan ainoastaan ennen asetuksen (EU) N:o 965/2012 voimaantuloa perustettujen vanhojen sairaalakohteiden osalta, jotta voidaan varmistaa asianmukainen turvallisuustaso. Poikkeusten piiriin kuuluvissa sairaalakohteissa esteympäristöä olisi valvottava ja se olisi todettava turvallisuusnäkökulmasta hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

(5)

Olisi varmistettava, että helikopterin suorituskykyvaatimuksista poiketaan ainoastaan ennen asetuksen (EU) N:o 965/2012 voimaantuloa perustettujen vanhojen sairaalakohteiden osalta, jotta voidaan varmistaa asianmukainen turvallisuustaso. Poikkeusten piiriin kuuluvissa sairaalakohteissa esteympäristöä olisi valvottava ja se olisi todettava turvallisuusnäkökulmasta hyväksyttäväksi.

| (6) | Asetuksessa (EU) N:o 965/2012 vahvistetut suorituskykyä ja happea koskevat nykyiset vaatimukset suurissa korkeuksissa harjoitettavalle HEMS-toiminnalle ja vuoristopelastustoiminnalle helikoptereilla eivät salli suurissa korkeuksissa suoritettavaa lentotoimintaa, vaikka ihmisiä olisi kuitenkin voitava pelastaa millä korkeudella tahansa. Sen vuoksi sovellettavia vaatimuksia olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EU) N:o 965/2012 vahvistetut suorituskykyä ja happea koskevat nykyiset vaatimukset suurissa korkeuksissa harjoitettavalle HEMS-toiminnalle ja vuoristopelastustoiminnalle helikoptereilla eivät salli suurissa korkeuksissa suoritettavaa lentotoimintaa, vaikka ihmisiä olisi kuitenkin voitava pelastaa millä korkeudella tahansa. Sen vuoksi sovellettavia vaatimuksia olisi muutettava.

| (7) | Asetus (EU) N:o 965/2012 on asetuksen (EU) 2018/1139 140 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla mukautettava asetukseen (EU) 2018/1139 vaativien moottorikäyttöisten ilma-alusten määritelmän osalta. Määritelmä sisältyi asetuksella (EU) 2018/1139 kumottuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 216/2008 (3). Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 965/2012 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Asetus (EU) N:o 965/2012 on asetuksen (EU) 2018/1139 140 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla mukautettava asetukseen (EU) 2018/1139 vaativien moottorikäyttöisten ilma-alusten määritelmän osalta. Määritelmä sisältyi asetuksella (EU) 2018/1139 kumottuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 216/2008 (3). Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 965/2012 olisi muutettava.

| (8) | HEMS-toimintaa tällä hetkellä harjoittavat toimijat sekä tämän toiminnan sertifioinnista ja valvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat riittävästi aikaa tässä asetuksessa säädettyjen muutosten täysimääräiseen täytäntöönpanoon. Sen vuoksi tällä asetuksella käyttöön otettavien HEMS-toimintaa koskevien säännösten soveltamisen alkamispäivää lykätään yhdellä vuodella. Lisäksi joidenkin pidempää täytäntöönpanoaikaa edellyttävien erityissäännösten, kuten sellaisten, joissa otetaan käyttöön uusia hyväksyntöjä tai uusia varusteita, suorituskykyvaatimuksia tai koulutusvaatimuksia, soveltamisen alkamispäivää lykätään edelleen. |
| --- | --- |

(8)

HEMS-toimintaa tällä hetkellä harjoittavat toimijat sekä tämän toiminnan sertifioinnista ja valvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat riittävästi aikaa tässä asetuksessa säädettyjen muutosten täysimääräiseen täytäntöönpanoon. Sen vuoksi tällä asetuksella käyttöön otettavien HEMS-toimintaa koskevien säännösten soveltamisen alkamispäivää lykätään yhdellä vuodella. Lisäksi joidenkin pidempää täytäntöönpanoaikaa edellyttävien erityissäännösten, kuten sellaisten, joissa otetaan käyttöön uusia hyväksyntöjä tai uusia varusteita, suorituskykyvaatimuksia tai koulutusvaatimuksia, soveltamisen alkamispäivää lykätään edelleen.

| (9) | Asetus (EY) N:o 216/2008 kumosi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/36/EY (4). Direktiivi 2004/36/EY pantiin täytäntöön komission asetuksilla (EY) N:o 768/2006 (5) ja (EY) N:o 351/2008 (6). Viimeksi mainittujen asetusten säännökset on korvattu asetuksella (EU) N:o 965/2012, mutta niitä ei ole koskaan nimenomaisesti kumottu. Sen vuoksi mainitut asetukset on tarpeen kumota. |
| --- | --- |

(9)

Asetus (EY) N:o 216/2008 kumosi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/36/EY (4). Direktiivi 2004/36/EY pantiin täytäntöön komission asetuksilla (EY) N:o 768/2006 (5) ja (EY) N:o 351/2008 (6). Viimeksi mainittujen asetusten säännökset on korvattu asetuksella (EU) N:o 965/2012, mutta niitä ei ole koskaan nimenomaisesti kumottu. Sen vuoksi mainitut asetukset on tarpeen kumota.

| (10) | Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto on laatinut ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi ja toimittanut sen komissiolle lausunnon nro 8/2022 (7) yhteydessä asetuksen (EU) 2018/1139 76 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionin lentoturvallisuusvirasto on laatinut ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi ja toimittanut sen komissiolle lausunnon nro 8/2022 (7) yhteydessä asetuksen (EU) 2018/1139 76 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset ovat asetuksen (EU) 2018/1139 127 artiklalla perustetun yhteisten turvallisuussääntöjen soveltamista siviili-ilmailun alalla käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset ovat asetuksen (EU) 2018/1139 127 artiklalla perustetun yhteisten turvallisuussääntöjen soveltamista siviili-ilmailun alalla käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 965/2012 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 6 artiklan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.POL.H.225 kohdassa säädetään, yleishyödylliseen toimintaan käytettävälle lentoonlähtö- ja laskupaikalle tai tällaiselta lentoonlähtö- ja laskupaikalta jo aloitettua helikopteritoimintaa saa jäsenvaltioiden määrittämin edellytyksin harjoittaa 25 päivään toukokuuta 2028 asti, jos suoritusarvoluokan 1 toimintavaatimusten noudattaminen ei kyseisen yleishyödylliseen toimintaan käytettävän lentoonlähtö- ja laskupaikan koon, sen ympäristössä olevien esteiden tai käytettävän helikopterin vuoksi ole mahdollista.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja virastolle sovellettavat edellytykset.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 6 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.POL.H.225 kohdassa säädetään, yleishyödylliseen toimintaan käytettävälle lentoonlähtö- ja laskupaikalle tai tällaiselta lentoonlähtö- ja laskupaikalta jo aloitettua helikopteritoimintaa saa jäsenvaltioiden määrittämin edellytyksin harjoittaa 25 päivään toukokuuta 2028 asti, jos suoritusarvoluokan 1 toimintavaatimusten noudattaminen ei kyseisen yleishyödylliseen toimintaan käytettävän lentoonlähtö- ja laskupaikan koon, sen ympäristössä olevien esteiden tai käytettävän helikopterin vuoksi ole mahdollista.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja virastolle sovellettavat edellytykset.”

| 2) | Muutetaan liitteet I, II, III, IV, V, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liitteet I, II, III, IV, V, VII ja VIII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetukset (EY) N:o 768/2006 ja (EY) N:o 351/2008 14 päivästä kesäkuuta 2023 alkaen.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2024 alkaen.

Kuitenkin:

| a) | liitteessä olevaa 5 kohdan b alakohtaa sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2026 alkaen; |
| --- | --- |

a)

liitteessä olevaa 5 kohdan b alakohtaa sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2026 alkaen;

| b) | tämän asetuksen liitteessä olevaa 5 kohdan d alakohtaa sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2028 alkaen asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä V olevan SPA.HEMS.110 kohdan e alakohdan muuttamisen osalta; |
| --- | --- |

b)

tämän asetuksen liitteessä olevaa 5 kohdan d alakohtaa sovelletaan 25 päivästä toukokuuta 2028 alkaen asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä V olevan SPA.HEMS.110 kohdan e alakohdan muuttamisen osalta;

| c) | tämän asetuksen liitteessä olevaa 5 kohdan f alakohtaa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä I olevan 61 kohdan b alakohdan kattamaan HEMS-toimintaan vasta 25 päivästä toukokuuta 2028 alkaen; |
| --- | --- |

c)

tämän asetuksen liitteessä olevaa 5 kohdan f alakohtaa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä I olevan 61 kohdan b alakohdan kattamaan HEMS-toimintaan vasta 25 päivästä toukokuuta 2028 alkaen;

| d) | tämän asetuksen liitteessä olevaa 5 kohdan g alakohtaa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä I olevan 61 kohdan b alakohdan kattamaan HEMS-toimintaan vasta 25 päivästä toukokuuta 2026 alkaen; |
| --- | --- |

d)

tämän asetuksen liitteessä olevaa 5 kohdan g alakohtaa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä I olevan 61 kohdan b alakohdan kattamaan HEMS-toimintaan vasta 25 päivästä toukokuuta 2026 alkaen;

| e) | liitteessä olevaa 6 ja 7 kohtaa sovelletaan 14 päivästä kesäkuuta 2023 alkaen. |
| --- | --- |

e)

liitteessä olevaa 6 ja 7 kohtaa sovelletaan 14 päivästä kesäkuuta 2023 alkaen.

| f) | jäsenvaltiot voivat päättää käyttää asetuksen (EU) N:o 965/2012, sellaisena kuin se on muutettuna tämän asetuksen liitteessä olevan 2 kohdan b alakohdalla, liitteessä II olevassa lisäyksessä II olevaa lomaketta ainoastaan myöntäessään uusia lentotoimintalupia tai tehdessään muutoksia olemassa oleviin lupiin asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä II olevan ARO.GEN.310 tai ARO.GEN.330 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

jäsenvaltiot voivat päättää käyttää asetuksen (EU) N:o 965/2012, sellaisena kuin se on muutettuna tämän asetuksen liitteessä olevan 2 kohdan b alakohdalla, liitteessä II olevassa lisäyksessä II olevaa lomaketta ainoastaan myöntäessään uusia lentotoimintalupia tai tehdessään muutoksia olemassa oleviin lupiin asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä II olevan ARO.GEN.310 tai ARO.GEN.330 kohdan mukaisesti.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta (EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/36/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön lentoasemia käyttävien kolmansien maiden ilma-alusten turvallisuudesta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 76).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 768/2006, annettu 19 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/36/EY täytäntöönpanosta yhteisön lentoasemia käyttävien ilma-alusten turvallisuutta ja tietojärjestelmän hallinnointia koskevien tietojen keruun ja vaihtamisen osalta (EUVL L 134, 20.5.2006, s. 16).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 351/2008, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/36/EY täytäntöönpanosta yhteisön lentoasemia käyttävien ilma-alusten asematasotarkastusten ensisijaisen kohdentamisen osalta (EUVL L 109, 19.4.2008, s. 7).

6

(7)  https://www.easa.europa.eu/document-library/opinions

7

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteet I, II, III, IV, V, VII ja VIII seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan 61 alakohta seuraavasti:






  ”61) | ’HEMS-lennolla’ HEMS-toimintaan hyväksytyn helikopterin lentoa tilanteessa, jossa on tarve välittömälle ja nopealle kuljetukselle ja jossa tarkoituksena on jompikumpi seuraavista:






  a) | lääkinnällisen hätäavun järjestäminen kuljettamalla yhtä tai useampaa seuraavista:






  i) | lääkintähenkilöstöä; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan 61 alakohta seuraavasti:

”61)

’HEMS-lennolla’ HEMS-toimintaan hyväksytyn helikopterin lentoa tilanteessa, jossa on tarve välittömälle ja nopealle kuljetukselle ja jossa tarkoituksena on jompikumpi seuraavista:

a)

lääkinnällisen hätäavun järjestäminen kuljettamalla yhtä tai useampaa seuraavista:

i)

lääkintähenkilöstöä;

| ii) | lääkintätarvikkeita (laitteita, verta, elimiä ja lääkkeitä); |
| --- | --- |

ii)

lääkintätarvikkeita (laitteita, verta, elimiä ja lääkkeitä);

| iii) | sairaita tai loukkaantuneita taikka muita tilanteeseen suoraan liittyviä henkilöitä; |
| --- | --- |

iii)

sairaita tai loukkaantuneita taikka muita tilanteeseen suoraan liittyviä henkilöitä;

| b) | toiminnan suorittaminen, kun henkilön terveyttä uhkaa ympäristöstä aiheutuva välitön tai ennakoitu vaara ja jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  i) | kyseinen henkilö on pelastettava tai hänelle on toimitettava tarvikkeita; |
| --- | --- | --- |

b)

toiminnan suorittaminen, kun henkilön terveyttä uhkaa ympäristöstä aiheutuva välitön tai ennakoitu vaara ja jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:

i)

kyseinen henkilö on pelastettava tai hänelle on toimitettava tarvikkeita;

| ii) | henkilöitä, eläimiä tai varusteita on kuljetettava HEMS-toimintapaikalle ja sieltä pois;” |
| --- | --- |

ii)

henkilöitä, eläimiä tai varusteita on kuljetettava HEMS-toimintapaikalle ja sieltä pois;”

| b) | Lisätään 61 a alakohta seuraavasti:






  ”61 a) | ’HEMS HEC -toiminnalla’ toimintaa ilmassa ja maassa yhden tai useamman henkilön kuljettamiseksi HEMS-lennolla helikopterin ulkopuolella (HEC);” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään 61 a alakohta seuraavasti:

”61 a)

’HEMS HEC -toiminnalla’ toimintaa ilmassa ja maassa yhden tai useamman henkilön kuljettamiseksi HEMS-lennolla helikopterin ulkopuolella (HEC);”

| c) | Korvataan 62 alakohta seuraavasti:






  ”62. | ’HEMS-tukikohdalla’ lentopaikkaa, jolla miehistön jäsenet ja HEMS-toimintaan käytettävä helikopteri voivat olla valmiudessa HEMS-toimintaa varten;” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 62 alakohta seuraavasti:

”62.

’HEMS-tukikohdalla’ lentopaikkaa, jolla miehistön jäsenet ja HEMS-toimintaan käytettävä helikopteri voivat olla valmiudessa HEMS-toimintaa varten;”

| d) | Korvataan 63 alakohta seuraavasti:






  ”63. | ’HEMS-toimintapaikalla’ paikkaa, jonka ilma-aluksen päällikkö valitsee HEMS-lennon aikana HEMS HEC -toimintaa, laskua tai lentoonlähtöä varten;” |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan 63 alakohta seuraavasti:

”63.

’HEMS-toimintapaikalla’ paikkaa, jonka ilma-aluksen päällikkö valitsee HEMS-lennon aikana HEMS HEC -toimintaa, laskua tai lentoonlähtöä varten;”

| e) | Korvataan 118 alakohta seuraavasti:






  ”118) | ’teknisen miehistön jäsenellä’ kaupallisen ilmakuljetuksen HEMS-, HEMS HEC-, vinssaus- tai NVIS-toimintaan osallistuvaa miehistön jäsentä, joka ei ole ohjaamo- tai matkustamomiehistön jäsen ja jonka lentotoiminnan harjoittaja on nimittänyt avustamaan ohjaajaa ilma-aluksessa tai maassa HEMS-, HEMS HEC-, vinssaus- tai NVIS-toiminnassa, jossa saatetaan tarvita ilma-aluksessa olevia erityislaitteita;” |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 118 alakohta seuraavasti:

”118)

’teknisen miehistön jäsenellä’ kaupallisen ilmakuljetuksen HEMS-, HEMS HEC-, vinssaus- tai NVIS-toimintaan osallistuvaa miehistön jäsentä, joka ei ole ohjaamo- tai matkustamomiehistön jäsen ja jonka lentotoiminnan harjoittaja on nimittänyt avustamaan ohjaajaa ilma-aluksessa tai maassa HEMS-, HEMS HEC-, vinssaus- tai NVIS-toiminnassa, jossa saatetaan tarvita ilma-aluksessa olevia erityislaitteita;”

| f) | Lisätään 129 alakohta seuraavasti:






  ”129) | ’vaativalla moottorikäyttöisellä ilma-aluksella’






  a) | lentokonetta,






  — | jonka suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700 kilogrammaa, tai |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Lisätään 129 alakohta seuraavasti:

”129)

’vaativalla moottorikäyttöisellä ilma-aluksella’

a)

lentokonetta,

—

jonka suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 5 700 kilogrammaa, tai

| — | jonka suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on enemmän kuin 19, tai |
| --- | --- |

—

jonka suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on enemmän kuin 19, tai

| — | joka on hyväksytty lentotoimintaan vähintään kahden ohjaajan vähimmäismiehistöllä, tai |
| --- | --- |

—

joka on hyväksytty lentotoimintaan vähintään kahden ohjaajan vähimmäismiehistöllä, tai

| — | joka on varustettu suihkumoottor(e)illa tai useammalla kuin yhdellä potkuriturbiinimoottorilla; tai |
| --- | --- |

—

joka on varustettu suihkumoottor(e)illa tai useammalla kuin yhdellä potkuriturbiinimoottorilla; tai

| b) | helikopteria,






  i) | jonka suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 3 175 kilogrammaa, tai |
| --- | --- | --- |

b)

helikopteria,

i)

jonka suurin sallittu lentoonlähtömassa on yli 3 175 kilogrammaa, tai

| ii) | jonka suurin sallittu matkustajapaikkaluku on enemmän kuin yhdeksän, tai |
| --- | --- |

ii)

jonka suurin sallittu matkustajapaikkaluku on enemmän kuin yhdeksän, tai

| iii) | joka on hyväksytty lentotoimintaan vähintään kahden ohjaajan vähimmäismiehistöllä; tai |
| --- | --- |

iii)

joka on hyväksytty lentotoimintaan vähintään kahden ohjaajan vähimmäismiehistöllä; tai

| c) | kallistuvalla roottorilla varustettua ilma-alusta;” |
| --- | --- |

c)

kallistuvalla roottorilla varustettua ilma-alusta;”

| 2) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | Korvataan ARO.OPS.220 kohta seuraavasti:






  ”ARO.OPS.220 | Helikopteritoiminnan hyväksyminen yleishyödylliseen toimintaan käytettävällä lentoonlähtö- ja laskupaikalla







  a) | Saatuaan hakemuksen, joka koskee yleishyödylliseen toimintaan käytettävällä lentoonlähtö- ja laskupaikalla helikoptereilla harjoitettavan lentotoiminnan hyväksyntää tai hyväksyntään tehtäviä muutoksia, toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava hakemus liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa tehtävä lentotoiminnan harjoittajalle lisäarviointi. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

Korvataan ARO.OPS.220 kohta seuraavasti:

”ARO.OPS.220

a)

Saatuaan hakemuksen, joka koskee yleishyödylliseen toimintaan käytettävällä lentoonlähtö- ja laskupaikalla helikoptereilla harjoitettavan lentotoiminnan hyväksyntää tai hyväksyntään tehtäviä muutoksia, toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava hakemus liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa tehtävä lentotoiminnan harjoittajalle lisäarviointi.

| b) | Liitteessä IV olevassa CAT.POL.H.225 kohdassa tarkoitettuun hyväksyntään on sisällyttävä luettelo lentotoiminnan harjoittajan ilmoittamista yleishyödylliseen toimintaan käytettävistä lentoonlähtö- ja laskupaikoista sekä helikopterityypeistä, joihin hyväksyntää sovelletaan. |
| --- | --- |

b)

Liitteessä IV olevassa CAT.POL.H.225 kohdassa tarkoitettuun hyväksyntään on sisällyttävä luettelo lentotoiminnan harjoittajan ilmoittamista yleishyödylliseen toimintaan käytettävistä lentoonlähtö- ja laskupaikoista sekä helikopterityypeistä, joihin hyväksyntää sovelletaan.

| c) | Hyväksyntää sovelletaan ainoastaan sellaisiin ennen 1 päivää heinäkuuta 2002 perustettuihin yleishyödylliseen toimintaan käytettäviin lentoonlähtö- ja laskupaikkoihin tai ennen 28 päivää lokakuuta 2014 perustettuihin yleishyödylliseen toimintaan käytettäviin lentoonlähtö- ja laskupaikkoihin, joiden osalta on ilmoitettu komissiolle ja virastolle 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti myönnetystä poikkeuksesta liitteessä IV olevaan CAT.POL.H.225 kohtaan. |
| --- | --- |

c)

Hyväksyntää sovelletaan ainoastaan sellaisiin ennen 1 päivää heinäkuuta 2002 perustettuihin yleishyödylliseen toimintaan käytettäviin lentoonlähtö- ja laskupaikkoihin tai ennen 28 päivää lokakuuta 2014 perustettuihin yleishyödylliseen toimintaan käytettäviin lentoonlähtö- ja laskupaikkoihin, joiden osalta on ilmoitettu komissiolle ja virastolle 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti myönnetystä poikkeuksesta liitteessä IV olevaan CAT.POL.H.225 kohtaan.

| d) | Jos yleishyödylliseen toimintaan käytettävän lentoonlähtö- ja laskupaikan esteympäristössä havaitaan muutoksia tai tällaisista muutoksista ilmoitetaan, toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava, pidetäänkö sen myöntämät kyseisellä paikalla helikoptereilla harjoitettavaa lentotoimintaa koskevat hyväksynnät edelleen voimassa. Jos esteympäristössä on tapahtunut pysyviä muutoksia, joilla on merkittävä kielteinen vaikutus turvallisuuteen, sovelletaan seuraavaa:






  1) | toimivaltaisen viranomaisen on rajoitettava liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaisesti myönnettyjen asiaankuuluvien hyväksyntöjen oikeuksia siten, että helikoptereilla harjoitettava lentotoiminta kyseisellä lentoonlähtö- ja laskupaikalla suljetaan pois ja paikka poistetaan hyväksyntään b alakohdan mukaisesti liitetystä luettelosta; |
| --- | --- | --- |

d)

Jos yleishyödylliseen toimintaan käytettävän lentoonlähtö- ja laskupaikan esteympäristössä havaitaan muutoksia tai tällaisista muutoksista ilmoitetaan, toimivaltaisen viranomaisen on arvioitava, pidetäänkö sen myöntämät kyseisellä paikalla helikoptereilla harjoitettavaa lentotoimintaa koskevat hyväksynnät edelleen voimassa. Jos esteympäristössä on tapahtunut pysyviä muutoksia, joilla on merkittävä kielteinen vaikutus turvallisuuteen, sovelletaan seuraavaa:

1)

toimivaltaisen viranomaisen on rajoitettava liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaisesti myönnettyjen asiaankuuluvien hyväksyntöjen oikeuksia siten, että helikoptereilla harjoitettava lentotoiminta kyseisellä lentoonlähtö- ja laskupaikalla suljetaan pois ja paikka poistetaan hyväksyntään b alakohdan mukaisesti liitetystä luettelosta;

| 2) | lentoonlähtö- ja laskupaikkaa ei enää pidetä liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaisena yleishyödylliseen toimintaan käytettävänä lentoonlähtö- ja laskupaikkana; |
| --- | --- |

2)

lentoonlähtö- ja laskupaikkaa ei enää pidetä liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaisena yleishyödylliseen toimintaan käytettävänä lentoonlähtö- ja laskupaikkana;

| 3) | jos uudet esteet poistetaan, lentotoiminnan harjoittajat voivat hakea uutta tai hakea uudelleen hyväksyntää liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaiseen helikoptereilla harjoitettavaan lentotoimintaan kyseisellä lentoonlähtö- ja laskupaikalla. |
| --- | --- |

3)

jos uudet esteet poistetaan, lentotoiminnan harjoittajat voivat hakea uutta tai hakea uudelleen hyväksyntää liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaiseen helikoptereilla harjoitettavaan lentotoimintaan kyseisellä lentoonlähtö- ja laskupaikalla.

| e) | Toimivaltainen viranomainen ei saa myöntää liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaista hyväksyntää yleishyödylliseen toimintaan käytettävälle lentoonlähtö- ja laskupaikalle, jota aiemmin käytettiin suoritusarvoluokan 1 mukaisesti esteympäristön muuttumisen jälkeen.” |
| --- | --- |

e)

Toimivaltainen viranomainen ei saa myöntää liitteessä IV olevan CAT.POL.H.225 kohdan mukaista hyväksyntää yleishyödylliseen toimintaan käytettävälle lentoonlähtö- ja laskupaikalle, jota aiemmin käytettiin suoritusarvoluokan 1 mukaisesti esteympäristön muuttumisen jälkeen.”

| b) | Korvataan lisäys II seuraavasti:


  ”Lisäys II

















  (1) | Toimivaltaisen viranomaisen puhelinnumerot maatunnuksineen. Sähköpostiosoite ja faksinumero, jos sellainen on käytössä. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan lisäys II seuraavasti:

”Lisäys II

Image 1

Image 2

(1)

| (2) | Vastaavan lentotoimintaluvan numero. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lentotoiminnan harjoittajan rekisteröity nimi ja mahdollinen muu toiminimi. Merkitse toiminimen edelle lyhenne htn. (harjoittaa toimintaa nimellä). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Toimintaehtojen antamispäivämäärä (pp.kk.vvvv) ja toimivaltaisen viranomaisen edustajan allekirjoitus. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | ICAOn standardin mukainen ilma-aluksen merkki, malli ja sarja tai pääsarja, jos sarjalle on annettu erillinen tunnus (esim. Boeing-737-3K2 tai Boeing-777-232). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Rekisteritunnukset luetellaan joko toimintaehdoissa tai toimintakäsikirjassa. Jälkimmäisessä tapauksessa toimintaehdoissa on viitattava kyseiseen toimintakäsikirjan sivuun. Jos kaikki erityishyväksynnät eivät koske tiettyä ilma-aluksen mallia, ilma-alusten rekisteritunnukset voidaan merkitä kyseisen erityishyväksynnän kohdalle huomautussarakkeeseen. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Tarkennettava muun lentotoiminnan laji (esimerkiksi kiireellinen lääkintälentotoiminta). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Hyväksytyn lentotoiminnan maantieteellinen alue (maantieteelliset koordinaatit tai tietyt reitit, lentotiedotusalue tai valtion tai alueen rajat). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Sovellettavat erityisrajoitukset (esimerkiksi vain VFR, vain päivällä). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Kutakin hyväksyntää tai hyväksyntätyyppiä rajoittavat enimmäis- tai vähimmäisarvot (ja asianmukaiset kriteerit). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lentoonlähdössä sallittu pienin RVR metreinä. Jos hyväksyntöjä on useita, jokainen hyväksyntä voidaan merkitä omalle rivilleen. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Tarkkuuslähestymisen kategoria: CAT II tai CAT III. Pienin kiitotienäkyvyys (RVR) ilmoitetaan metreinä ja ratkaisukorkeus (DH) jalkoina (ft). Yksi rivi jokaista lueteltavaa lähestymiskategoriaa kohti. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Sovellettava operatiivinen hyvitys: SA CAT I, SA CAT II, EFVS jne. Pienin kiitotienäkyvyys (RVR) ilmoitetaan metreinä ja ratkaisukorkeus (DH) jalkoina (ft). Yksi rivi jokaista lueteltavaa hyvitystä kohti. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Kohtaan ”ei sovellu” (N/A) voidaan merkitä rasti vain, jos ilma-aluksen lakikorkeus on lentopinnan FL290 alapuolella. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | ETOPS-rajoitukset koskevat tällä hetkellä vain kaksimoottorisia ilma-aluksia. Kohtaan ”ei sovellu” (N/A) voidaan merkitä rasti, jos ilma-alusmallissa on vähemmän tai enemmän kuin kaksi moottoria. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Kohdassa voidaan ilmoittaa myös suurin sallittu etäisyys lentopaikasta (meripeninkulmina) sekä moottorityyppi. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Suorituskykyyn perustuva navigointi (PBN): yksi rivi jokaista PBN-erityishyväksyntää kohti (esim. RNP AR APCH), ja rajoitukset luetellaan sarakkeessa ”Tarkennus” tai ”Huomautukset” tai molemmissa. Menetelmäkohtaiset RNP AR APCH -menetelmien erillishyväksynnät voidaan luetella toimintaehdoissa tai toimintakäsikirjassa. Jälkimmäisessä tapauksessa toimintaehdoissa on viitattava kyseiseen toimintakäsikirjan sivuun. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Täsmennetään, onko erityishyväksyntä rajattu tiettyihin kiitotien lähestymis-/lähtösuuntiin ja/tai lentopaikkoihin. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Merkitään kyseessä oleva runko-/moottoriyhdistelmä. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Hyväksyntä asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteessä V (osa CC) tarkoitetun matkustamomiehistön kelpoisuustodistuksen hakijoiden koulutuksen ja kokeiden järjestämistä varten. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Hyväksyntä asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liitteessä V (osa CC) tarkoitettujen matkustamomiehistön kelpoisuustodistusten myöntämistä varten. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Luettelo B-tyypin EFB-sovelluksista ja viittaukset EFB-laitteistoon (kannettaviin EFB-laitteisiin). Luettelo sisällytetään joko toimintaehtoihin tai toimintakäsikirjaan. Jälkimmäisessä tapauksessa toimintaehdoissa on viitattava kyseiseen toimintakäsikirjan sivuun. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Ilma-aluksen jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta vastaavan henkilön tai organisaation nimi ja viittaus säädökseen, jossa tätä vaaditaan, esimerkiksi komission asetuksen (EU) N:o 1321/2014 liitteen I (osa M) luku G. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Tähän kohtaan voidaan merkitä muut hyväksynnät tai tiedot niin, että jokaista hyväksyntää kohti käytetään yksi rivi (tai yksi useita rivejä sisältävä kenttä) (esimerkiksi lyhyen laskumatkan toiminta, jyrkät lähestymiset, lyhennetty laskumatka, helikopterilennot yleishyödylliseen toimintaan käytettävillä lentoonlähtö- ja laskupaikoilla, helikopterilennot tiheästi asutun alueen ulkopuolella sijaitsevalla pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella, helikopteritoiminta ilman varmaa mahdollisuutta turvalliseen pakkolaskuun, toiminta tavallista suuremmalla kallistuskulmalla, suurin sallittu etäisyys riittävästä lentopaikasta toimittaessa kaksimoottorisilla lentokoneilla ilman ETOPS-hyväksyntää). |
| --- | --- |

(24)

EASA 139 -lomake, versio 8

| 3) | Muutetaan liite III seuraavasti:






  a) | Muutetaan ORO.TC.110 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Pohjakoulutuksen, lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen ja eroavuuskoulutuksen sekä mahdollisten vaadittavien perehdyttämislentojen jälkeen kaikkien teknisen miehistön jäsenten on osallistuttava kokeeseen, jossa he osoittavat pätevyytensä työskentelyyn normaalitoiminnassa ja hätätilanteissa.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite III seuraavasti:

a)

Muutetaan ORO.TC.110 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

Pohjakoulutuksen, lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen ja eroavuuskoulutuksen sekä mahdollisten vaadittavien perehdyttämislentojen jälkeen kaikkien teknisen miehistön jäsenten on osallistuttava kokeeseen, jossa he osoittavat pätevyytensä työskentelyyn normaalitoiminnassa ja hätätilanteissa.”

| ii) | Lisätään d ja e alakohta seuraavasti:






  ”d) | Henkilön on suoritettava lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen ja mahdollisten vaadittujen perehdytyslentojen jälkeiset kokeet, ennen kuin hän voi toimia teknisen miehistön jäsenenä HEMS-, vinssaus- tai NVIS-toiminnassa. |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisätään d ja e alakohta seuraavasti:

”d)

Henkilön on suoritettava lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutuksen ja mahdollisten vaadittujen perehdytyslentojen jälkeiset kokeet, ennen kuin hän voi toimia teknisen miehistön jäsenenä HEMS-, vinssaus- tai NVIS-toiminnassa.

| e) | Koe, jolla teknisen miehistön jäsenet osoittavat pätevyytensä työskentelyyn normaalitoiminnassa ja hätätilanteissa, on voimassa 12 kalenterikuukautta.” |
| --- | --- |

e)

Koe, jolla teknisen miehistön jäsenet osoittavat pätevyytensä työskentelyyn normaalitoiminnassa ja hätätilanteissa, on voimassa 12 kalenterikuukautta.”

| b) | Korvataan ORO.TC.130 kohta seuraavasti:








  ”ORO.TC.130 | Perehdyttämislennot

  Jos lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutukseen ei sisälly koulutusta ilma-aluksessa tai simulaatiokoulutuslaitteessa, jokaisen teknisen miehistön jäsenen on osallistuttava perehdyttämislennoille.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan ORO.TC.130 kohta seuraavasti:

”ORO.TC.130

”ORO.TC.130

Perehdyttämislennot

Jos lentotoiminnan harjoittajan siirtymäkoulutukseen ei sisälly koulutusta ilma-aluksessa tai simulaatiokoulutuslaitteessa, jokaisen teknisen miehistön jäsenen on osallistuttava perehdyttämislennoille.”

| 4) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | Muutetaan CAT.POL.H.215 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Helikopterin massan ja lentoradan on kaikissa reitin kohdissa ja kriittisen moottorin ollessa epäkunnossa mahdollistettava missä tahansa seuraavista alakohdista esitettyjen vaatimusten täyttyminen niissä sääolosuhteissa, joita on odotettavissa lennon aikana:






  1) | jos lento aiotaan suorittaa siten, että jossakin lennon vaiheessa ei ole näköyhteyttä maan tai veden pintaan, helikopterin massan on oltava sellainen, että pystytään saavuttamaan vähintään kohoamisnopeus 50 jalkaa minuutissa kriittisen moottorin ollessa epäkunnossa ja säilyttämään vähintään 300 metrin (1 000 jalan) tai vuoristoisilla alueilla 600 metrin (2 000 jalan) korkeusvara reitin varrella olevaan olennaiseen maastoon ja esteisiin; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

Muutetaan CAT.POL.H.215 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

Helikopterin massan ja lentoradan on kaikissa reitin kohdissa ja kriittisen moottorin ollessa epäkunnossa mahdollistettava missä tahansa seuraavista alakohdista esitettyjen vaatimusten täyttyminen niissä sääolosuhteissa, joita on odotettavissa lennon aikana:

1)

jos lento aiotaan suorittaa siten, että jossakin lennon vaiheessa ei ole näköyhteyttä maan tai veden pintaan, helikopterin massan on oltava sellainen, että pystytään saavuttamaan vähintään kohoamisnopeus 50 jalkaa minuutissa kriittisen moottorin ollessa epäkunnossa ja säilyttämään vähintään 300 metrin (1 000 jalan) tai vuoristoisilla alueilla 600 metrin (2 000 jalan) korkeusvara reitin varrella olevaan olennaiseen maastoon ja esteisiin;

| 2) | jos lento aiotaan suorittaa ilman näköyhteyttä maan tai veden pintaan, helikopterin on pystyttävä saavuttamaan lentorata, jolla on mahdollista jatkaa lentoa matkalentokorkeudesta 300 metrin (1 000 jalan) korkeuteen sellaisen laskupaikan yläpuolelle, jolle lasku voidaan suorittaa CAT.POL.H.220 kohdan mukaisesti; lentoradan on ylitettävä reitin varrella oleva olennainen maasto ja esteet vähintään 300 metrin (1 000 jalan) tai vuoristoisilla alueilla 600 metrin (2 000 jalan) korkeusvaralla; vajoamismenetelmiä voidaan käyttää; |
| --- | --- |

2)

jos lento aiotaan suorittaa ilman näköyhteyttä maan tai veden pintaan, helikopterin on pystyttävä saavuttamaan lentorata, jolla on mahdollista jatkaa lentoa matkalentokorkeudesta 300 metrin (1 000 jalan) korkeuteen sellaisen laskupaikan yläpuolelle, jolle lasku voidaan suorittaa CAT.POL.H.220 kohdan mukaisesti; lentoradan on ylitettävä reitin varrella oleva olennainen maasto ja esteet vähintään 300 metrin (1 000 jalan) tai vuoristoisilla alueilla 600 metrin (2 000 jalan) korkeusvaralla; vajoamismenetelmiä voidaan käyttää;

| 3) | jos lento aiotaan suorittaa näkösääolosuhteissa ja näköyhteydessä maan tai veden pintaan, helikopterin on pystyttävä saavuttamaan lentorata, jolla on mahdollista jatkaa lentoa matkalentokorkeudesta 300 metrin (1 000 jalan) korkeuteen sellaisen laskupaikan yläpuolelle, jolle lasku voidaan suorittaa CAT.POL.H.220 kohdan mukaisesti alittamatta missään vaiheessa asianmukaista minimilentokorkeutta; esteet on otettava huomioon reitin molemmilla puolilla etäisyydellä, joka on määritetty minimilentokorkeuden määrittämiseksi VFR:ssä;” |
| --- | --- |

3)

jos lento aiotaan suorittaa näkösääolosuhteissa ja näköyhteydessä maan tai veden pintaan, helikopterin on pystyttävä saavuttamaan lentorata, jolla on mahdollista jatkaa lentoa matkalentokorkeudesta 300 metrin (1 000 jalan) korkeuteen sellaisen laskupaikan yläpuolelle, jolle lasku voidaan suorittaa CAT.POL.H.220 kohdan mukaisesti alittamatta missään vaiheessa asianmukaista minimilentokorkeutta; esteet on otettava huomioon reitin molemmilla puolilla etäisyydellä, joka on määritetty minimilentokorkeuden määrittämiseksi VFR:ssä;”

| ii) | Poistetaan c alakohta; |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan c alakohta;

| b) | Muutetaan CAT.POL.H.225 kohta seuraavasti:






  i) | Korvataan a alakohdan 1 alakohta seuraavasti:






  ”1) | lentoonlähtö- ja laskupaikka on perustettu yleishyödylliseen toimintaan käytettäväksi lentoonlähtö- ja laskupaikaksi ennen 1 päivää heinäkuuta 2002 tai se on perustettu yleishyödylliseen toimintaan käytettäväksi lentoonlähtö- ja laskupaikaksi ennen 28 päivää lokakuuta 2014 ja tästä 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti myönnetystä poikkeuksesta on ilmoitettu komissiolle ja virastolle ennen 14 päivää kesäkuuta 2023;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan CAT.POL.H.225 kohta seuraavasti:

i)

Korvataan a alakohdan 1 alakohta seuraavasti:

”1)

lentoonlähtö- ja laskupaikka on perustettu yleishyödylliseen toimintaan käytettäväksi lentoonlähtö- ja laskupaikaksi ennen 1 päivää heinäkuuta 2002 tai se on perustettu yleishyödylliseen toimintaan käytettäväksi lentoonlähtö- ja laskupaikaksi ennen 28 päivää lokakuuta 2014 ja tästä 6 artiklan 6 kohdan mukaisesti myönnetystä poikkeuksesta on ilmoitettu komissiolle ja virastolle ennen 14 päivää kesäkuuta 2023;”

| ii) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Toimintakäsikirjassa on oltava jokaisesta yleishyödyllisestä lentoonlähtö- ja laskupaikasta kaavio tai selityksin varustettu valokuva, josta ilmenevät tärkeimmät huomioon otettavat seikat, mitat, poikkeamat suoritusarvoluokan 1 vaatimuksista, tärkeimmät riskitekijät ja valmiussuunnitelma vaaratilanteita varten.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

Toimintakäsikirjassa on oltava jokaisesta yleishyödyllisestä lentoonlähtö- ja laskupaikasta kaavio tai selityksin varustettu valokuva, josta ilmenevät tärkeimmät huomioon otettavat seikat, mitat, poikkeamat suoritusarvoluokan 1 vaatimuksista, tärkeimmät riskitekijät ja valmiussuunnitelma vaaratilanteita varten.”

| iii) | Lisätään d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Lentotoiminnan harjoittajan on pidettävä c alakohdassa tarkoitetut tiedon ajan tasalla ja ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista muutoksista. Jos lentotoimintaa harjoitetaan toisessa jäsenvaltiossa, lentotoiminnan harjoittajan on myös ilmoitettava kyseisen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisätään d alakohta seuraavasti:

”d)

Lentotoiminnan harjoittajan on pidettävä c alakohdassa tarkoitetut tiedon ajan tasalla ja ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista muutoksista. Jos lentotoimintaa harjoitetaan toisessa jäsenvaltiossa, lentotoiminnan harjoittajan on myös ilmoitettava kyseisen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle.”

| c) | Korvataan CAT.POL.H.420 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Hyväksynnän saamiseksi ja sen voimassa pitämiseksi






  1) | lentotoiminnan harjoittaja saa harjoittaa a alakohdassa tarkoitettua toimintaa ainoastaan hyväksynnässä ilmoitetuilla alueilla ja edellytyksillä; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Korvataan CAT.POL.H.420 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

Hyväksynnän saamiseksi ja sen voimassa pitämiseksi

1)

lentotoiminnan harjoittaja saa harjoittaa a alakohdassa tarkoitettua toimintaa ainoastaan hyväksynnässä ilmoitetuilla alueilla ja edellytyksillä;

| 2) | JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI |
| --- | --- |

2)

JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI

| 3) | lentotoiminnan harjoittaja on velvollinen osoittamaan, että helikopterin rajoitukset tai muut perustellut näkökohdat estävät asianmukaisten suoritusarvokriteerien käytön; |
| --- | --- |

3)

lentotoiminnan harjoittaja on velvollinen osoittamaan, että helikopterin rajoitukset tai muut perustellut näkökohdat estävät asianmukaisten suoritusarvokriteerien käytön;

| 4) | lentotoiminnan harjoittajan on oltava saanut CAT.POL.H.305 kohdan b alakohdan mukainen hyväksyntä.” |
| --- | --- |

4)

lentotoiminnan harjoittajan on oltava saanut CAT.POL.H.305 kohdan b alakohdan mukainen hyväksyntä.”

| 5) | Muutetaan liite V seuraavasti:






  a) | Korvataan SPA.NVIS.110 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | Kaikkien NVIS-lennolla vaadittujen pimeänäkölaitteiden on kuuluttava samaan suodatinluokkaan ja niiden on näyttävä riittävän tarkasti.” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan liite V seuraavasti:

a)

Korvataan SPA.NVIS.110 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

Kaikkien NVIS-lennolla vaadittujen pimeänäkölaitteiden on kuuluttava samaan suodatinluokkaan ja niiden on näyttävä riittävän tarkasti.”

| b) | Lisätään SPA.HEMS.100 kohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Yölentotoiminta muille kuin esitarkastetuille ruuhkaisten alueiden ulkopuolella sijaitseville HEMS-toimintapaikoille, joissa on riittävä keinotekoinen ympäristövalaistus, on suoritettava SPA.NVIS.100 kohdan mukaisen hyväksynnän nojalla.” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään SPA.HEMS.100 kohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

Yölentotoiminta muille kuin esitarkastetuille ruuhkaisten alueiden ulkopuolella sijaitseville HEMS-toimintapaikoille, joissa on riittävä keinotekoinen ympäristövalaistus, on suoritettava SPA.NVIS.100 kohdan mukaisen hyväksynnän nojalla.”

| c) | Lisätään SPA.HEMS.105 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.105 | HEMS HEC -toiminta







  a) | HEMS HEC -toimintaa voidaan suorittaa jommallakummalla seuraavista tavoista:






  1) | käyttämällä helikopterivinssiä I osastossa (Vinssaustoiminta) määrätyin ehdoin; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Lisätään SPA.HEMS.105 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.105

”SPA.HEMS.105

HEMS HEC -toiminta

a)

HEMS HEC -toimintaa voidaan suorittaa jommallakummalla seuraavista tavoista:

1)

käyttämällä helikopterivinssiä I osastossa (Vinssaustoiminta) määrätyin ehdoin;

| 2) | käyttämällä kuormaliinaa b alakohdassa määrätyin ehdoin. |
| --- | --- |

2)

käyttämällä kuormaliinaa b alakohdassa määrätyin ehdoin.

| b) | Jos HEMS HEC -toiminnassa käytetään kuormaliinaa, lentotoiminnan harjoittajan on






  1) | täytettävä liitteessä VIII olevan SPO.SPEC.HEC.105 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

b)

Jos HEMS HEC -toiminnassa käytetään kuormaliinaa, lentotoiminnan harjoittajan on

1)

täytettävä liitteessä VIII olevan SPO.SPEC.HEC.105 kohdan vaatimukset;

| 2) | käytettävä hyväksyttyä kaksoiskuormakoukkua tai asiaankuuluvan lentokelpoisuusstandardin mukaisesti hyväksyttyä kuormakoukkujärjestelmää; |
| --- | --- |

2)

käytettävä hyväksyttyä kaksoiskuormakoukkua tai asiaankuuluvan lentokelpoisuusstandardin mukaisesti hyväksyttyä kuormakoukkujärjestelmää;

| 3) | rajoitettava lentotoiminta lennon tekniseen vaiheeseen loukkaantuneiden, sairaiden tai vaarassa olevien henkilöiden pelastamiseksi tai tehtävän kannalta välttämättömien henkilöiden kuljettamiseksi; |
| --- | --- |

3)

rajoitettava lentotoiminta lennon tekniseen vaiheeseen loukkaantuneiden, sairaiden tai vaarassa olevien henkilöiden pelastamiseksi tai tehtävän kannalta välttämättömien henkilöiden kuljettamiseksi;

| 4) | varmistettava, että teknisen miehistön jäsenet on varustettu, koulutettu, testattu ja ohjeistettu asianmukaisesti; |
| --- | --- |

4)

varmistettava, että teknisen miehistön jäsenet on varustettu, koulutettu, testattu ja ohjeistettu asianmukaisesti;

| 5) | laadittava SPA.HEMS.140 kohdassa tarkoitetun riskinarvioinnin jälkeen erityiset HEMS HEC -vakiotoimintamenetelmät; |
| --- | --- |

5)

laadittava SPA.HEMS.140 kohdassa tarkoitetun riskinarvioinnin jälkeen erityiset HEMS HEC -vakiotoimintamenetelmät;

| 6) | varmistettava, että kaikki HEMS HEC -toimintaan osallistuvat ohjaamomiehistön jäsenet ovat kokeneita, koulutettuja ja testattuja HEMS HEC -toimintaa varten ja että heillä on viimeaikaista kokemusta tällaisesta.” |
| --- | --- |

6)

varmistettava, että kaikki HEMS HEC -toimintaan osallistuvat ohjaamomiehistön jäsenet ovat kokeneita, koulutettuja ja testattuja HEMS HEC -toimintaa varten ja että heillä on viimeaikaista kokemusta tällaisesta.”

| d) | Korvataan SPA.HEMS.110 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.110 | HEMS-toiminnan varustevaatimukset







  a) | Kaikkien lääkintälaitteiden asentaminen helikopteriin sekä kaikki tällaisten lääkintälaitteiden myöhemmät muutokset ja tarvittaessa niiden käyttö on hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukaisesti. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan SPA.HEMS.110 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.110

”SPA.HEMS.110

HEMS-toiminnan varustevaatimukset

a)

Kaikkien lääkintälaitteiden asentaminen helikopteriin sekä kaikki tällaisten lääkintälaitteiden myöhemmät muutokset ja tarvittaessa niiden käyttö on hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 748/2012 mukaisesti.

| b) | VFR-lennoilla reiteillä, joilla suunnistetaan näkyvien kiintopisteiden avulla, helikopterissa on oltava laite, jossa näkyvät liikkuvalla karttanäytöllä ilma-aluksen oma sijainti ja esteet. Kartta- ja estetietokannat on pidettävä ajan tasalla. |
| --- | --- |

b)

VFR-lennoilla reiteillä, joilla suunnistetaan näkyvien kiintopisteiden avulla, helikopterissa on oltava laite, jossa näkyvät liikkuvalla karttanäytöllä ilma-aluksen oma sijainti ja esteet. Kartta- ja estetietokannat on pidettävä ajan tasalla.

| c) | Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.IDE.H.240 kohdassa säädetään, HEMS-lennoilla käytettävien vaativien paineistamattomien helikoptereiden, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on yhdeksän tai vähemmän, on täytettävä happivaatimukset, joita sovelletaan muihin kuin vaativiin paineistamattomiin helikoptereihin. |
| --- | --- |

c)

Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.IDE.H.240 kohdassa säädetään, HEMS-lennoilla käytettävien vaativien paineistamattomien helikoptereiden, joiden suurin käytettävä matkustajapaikkaluku on yhdeksän tai vähemmän, on täytettävä happivaatimukset, joita sovelletaan muihin kuin vaativiin paineistamattomiin helikoptereihin.

| d) | Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.OP.MPA.285 kohdassa ja CAT.IDE.H.240 kohdassa säädetään, lyhyitä käyntejä yli 13 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea voidaan suorittaa päivällä, jos siihen on saatu toimivaltaisen viranomaisen ennakkohyväksyntä ja seuraavat edellytykset täyttyvät:






  1) | käynti yli 13 000 jalan painekorkeudessa on tarpeen henkilöiden ilma-alukseen nousemista tai ilma-aluksesta poistumista tai HEMS HEC -toimintaa varten; |
| --- | --- | --- |

d)

Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.OP.MPA.285 kohdassa ja CAT.IDE.H.240 kohdassa säädetään, lyhyitä käyntejä yli 13 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea voidaan suorittaa päivällä, jos siihen on saatu toimivaltaisen viranomaisen ennakkohyväksyntä ja seuraavat edellytykset täyttyvät:

1)

käynti yli 13 000 jalan painekorkeudessa on tarpeen henkilöiden ilma-alukseen nousemista tai ilma-aluksesta poistumista tai HEMS HEC -toimintaa varten;

| 2) | lentokorkeus ei ylitä 16 000:ta jalkaa; |
| --- | --- |

2)

lentokorkeus ei ylitä 16 000:ta jalkaa;

| 3) | käynti yli 10 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea kestää korkeintaan 30 minuuttia HEMS-tehtävän aikana; |
| --- | --- |

3)

käynti yli 10 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea kestää korkeintaan 30 minuuttia HEMS-tehtävän aikana;

| 4) | liitteessä IV olevan CAT.OP.MPA.170 kohdan mukainen turvallisuusohjeistus sisältää asianmukaiset tiedot miehistön jäsenille ja matkustajille happivajauksen vaikutuksista; |
| --- | --- |

4)

liitteessä IV olevan CAT.OP.MPA.170 kohdan mukainen turvallisuusohjeistus sisältää asianmukaiset tiedot miehistön jäsenille ja matkustajille happivajauksen vaikutuksista;

| 5) | vakiotoimintamenetelmät sisältyvät toimintakäsikirjaan, joka kattaa kohdat 1–4; |
| --- | --- |

5)

vakiotoimintamenetelmät sisältyvät toimintakäsikirjaan, joka kattaa kohdat 1–4;

| 6) | lentotoiminnan harjoittajalla on lentotoiminnan suorittamiseksi riittävästi kokemusta lentotoiminnasta suurissa korkeuksissa ilman lisähappea; |
| --- | --- |

6)

lentotoiminnan harjoittajalla on lentotoiminnan suorittamiseksi riittävästi kokemusta lentotoiminnasta suurissa korkeuksissa ilman lisähappea;

| 7) | yksittäisillä miehistön jäsenillä on tehtävien suorittamiseen riittävästi kokemusta ja kykyä sopeutua fysiologisesti suuriin korkeuksiin; |
| --- | --- |

7)

yksittäisillä miehistön jäsenillä on tehtävien suorittamiseen riittävästi kokemusta ja kykyä sopeutua fysiologisesti suuriin korkeuksiin;

| 8) | kaikki toimintaan osallistuvat miehistön jäsenet ovat saaneet pohja- ja määräaikaiskoulutuksen happivajauksesta; |
| --- | --- |

8)

kaikki toimintaan osallistuvat miehistön jäsenet ovat saaneet pohja- ja määräaikaiskoulutuksen happivajauksesta;

| 9) | kenelläkään toimintaan osallistuvalla miehistön jäsenellä ei ole todettu sellaista sairautta, joka voisi johtaa happivajaukseen. |
| --- | --- |

9)

kenelläkään toimintaan osallistuvalla miehistön jäsenellä ei ole todettu sellaista sairautta, joka voisi johtaa happivajaukseen.

| e) | Yhden ohjaajan yölentotoimintaa varten helikopterissa on oltava seuraava varustus:






  1) | helikoptereissa, joille on ensimmäisen kerran annettu ilma-aluskohtainen lentokelpoisuustodistus ennen 25 päivää toukokuuta 2024 tai sitä aikaisemmin, on oltava soveltuva keinovakautusjärjestelmä tai automaattiohjaus; |
| --- | --- | --- |

e)

Yhden ohjaajan yölentotoimintaa varten helikopterissa on oltava seuraava varustus:

1)

helikoptereissa, joille on ensimmäisen kerran annettu ilma-aluskohtainen lentokelpoisuustodistus ennen 25 päivää toukokuuta 2024 tai sitä aikaisemmin, on oltava soveltuva keinovakautusjärjestelmä tai automaattiohjaus;

| 2) | helikoptereissa, joille on ensimmäisen kerran annettu ilma-aluskohtainen lentokelpoisuustodistus 25 päivänä toukokuuta 2024 tai sen jälkeen, on oltava automaattiohjaus. |
| --- | --- |

2)

helikoptereissa, joille on ensimmäisen kerran annettu ilma-aluskohtainen lentokelpoisuustodistus 25 päivänä toukokuuta 2024 tai sen jälkeen, on oltava automaattiohjaus.

| f) | Päivällä harjoitettavaa HEMS-toimintaa varten helikopteri on varustettava liitteessä IV olevan CAT.IDE.H.130 kohdan a alakohdan 6 ja 7 alakohdassa vaadituilla mittareilla. |
| --- | --- |

f)

Päivällä harjoitettavaa HEMS-toimintaa varten helikopteri on varustettava liitteessä IV olevan CAT.IDE.H.130 kohdan a alakohdan 6 ja 7 alakohdassa vaadituilla mittareilla.

| g) | Helikopterissa on oltava radiokorkeusmittari, joka varoittaa äänimerkillä poikkeamisesta ennalta määrätyn korkeuden alapuolelle ja antaa näkyvän varoituksen ohjaajan valitsemassa korkeudessa. |
| --- | --- |

g)

Helikopterissa on oltava radiokorkeusmittari, joka varoittaa äänimerkillä poikkeamisesta ennalta määrätyn korkeuden alapuolelle ja antaa näkyvän varoituksen ohjaajan valitsemassa korkeudessa.

| h) | Edellä e ja g alakohdassa vaaditut mittarit ja laitteet on hyväksyttävä sovellettavien lentokelpoisuusvaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

Edellä e ja g alakohdassa vaaditut mittarit ja laitteet on hyväksyttävä sovellettavien lentokelpoisuusvaatimusten mukaisesti.

| i) | Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että kaikki asiaankuuluvat tiedot kirjataan minimivarusteluetteloon.” |
| --- | --- |

i)

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että kaikki asiaankuuluvat tiedot kirjataan minimivarusteluetteloon.”

| e) | Korvataan SPA.HEMS.120 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.120 | HEMS-toimintaminimit







  a) | Näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti lennettävillä HEMS-lennoilla on HEMS-lennon aloitus- ja reittilentovaiheessa noudatettava HEMS-kohtaisia sääminimejä. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Korvataan SPA.HEMS.120 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.120

”SPA.HEMS.120

HEMS-toimintaminimit

a)

Näkölentosääntöjen (VFR) mukaisesti lennettävillä HEMS-lennoilla on HEMS-lennon aloitus- ja reittilentovaiheessa noudatettava HEMS-kohtaisia sääminimejä.

| b) | Jos sääolosuhteet heikkenevät reittilentovaiheen aikana siten, etteivät pilven alarajan tai näkyvyyden minimivaatimukset enää täyty, vain näkösääolosuhteissa lentämiseen hyväksytyn helikopterin on keskeytettävä lento tai palattava tukikohtaan. Mittarisääolosuhteissa lentämiseen varustetulla ja hyväksytyllä helikopterilla voidaan keskeyttää lentäminen, palata tukikohtaan tai siirtyä kokonaan IFR-lentoon, jos ohjaamomiehistöllä on siihen soveltuva kelpoisuus. |
| --- | --- |

b)

Jos sääolosuhteet heikkenevät reittilentovaiheen aikana siten, etteivät pilven alarajan tai näkyvyyden minimivaatimukset enää täyty, vain näkösääolosuhteissa lentämiseen hyväksytyn helikopterin on keskeytettävä lento tai palattava tukikohtaan. Mittarisääolosuhteissa lentämiseen varustetulla ja hyväksytyllä helikopterilla voidaan keskeyttää lentäminen, palata tukikohtaan tai siirtyä kokonaan IFR-lentoon, jos ohjaamomiehistöllä on siihen soveltuva kelpoisuus.

| c) | VFR-toimintaminimien on oltava sovellettavien ilmatilavaatimusten mukaisia, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia, joissa voidaan käyttää lyhennettyä etäisyyttä pilveen, heikentynyttä näkyvyyttä ja lyhennettyä pystysuuntaista etäisyyttä esteisiin:






  1) | usean ohjaajan lentotoiminnassa; |
| --- | --- | --- |

c)

VFR-toimintaminimien on oltava sovellettavien ilmatilavaatimusten mukaisia, lukuun ottamatta seuraavia tapauksia, joissa voidaan käyttää lyhennettyä etäisyyttä pilveen, heikentynyttä näkyvyyttä ja lyhennettyä pystysuuntaista etäisyyttä esteisiin:

1)

usean ohjaajan lentotoiminnassa;

| 2) | yhden ohjaajan lentotoiminnassa, jos menosuuntaan suunnatulla etuistuimella istuu teknisen miehistön jäsen, jolla on asianmukainen kelpoisuus ja jonka tehtäväksi on annettu lisäriskin vähentäminen.” |
| --- | --- |

2)

yhden ohjaajan lentotoiminnassa, jos menosuuntaan suunnatulla etuistuimella istuu teknisen miehistön jäsen, jolla on asianmukainen kelpoisuus ja jonka tehtäväksi on annettu lisäriskin vähentäminen.”

| f) | Korvataan SPA.HEMS.125 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.125 | HEMS-toiminnan suoritusarvovaatimukset







  a) | Suoritusarvoluokan 3 toimintaa saa pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella suorittaa vain, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  1) | lentoonlähtöön, laskuun tai HEMS HEC -toiminnassa käytetty HEMS-toimintapaikka sijaitsee yli 7 000 jalan korkeudessa ja helikopteri on sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Korvataan SPA.HEMS.125 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.125

”SPA.HEMS.125

HEMS-toiminnan suoritusarvovaatimukset

a)

Suoritusarvoluokan 3 toimintaa saa pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella suorittaa vain, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

1)

lentoonlähtöön, laskuun tai HEMS HEC -toiminnassa käytetty HEMS-toimintapaikka sijaitsee yli 7 000 jalan korkeudessa ja helikopteri on sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan;

| 2) | suunniteltu HEMS-toiminta ei edellytä lääkintähenkilöstön, lääkintätarvikkeiden taikka sairaiden tai loukkaantuneiden kuljettamista, ja joko helikopteri on sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan taikka seuraavat edellytykset täyttyvät:






  i) | helikopteri on varustettu törmäyksenkestävillä polttoainejärjestelmillä; |
| --- | --- | --- |

2)

suunniteltu HEMS-toiminta ei edellytä lääkintähenkilöstön, lääkintätarvikkeiden taikka sairaiden tai loukkaantuneiden kuljettamista, ja joko helikopteri on sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan taikka seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

helikopteri on varustettu törmäyksenkestävillä polttoainejärjestelmillä;

| ii) | helikopterissa on jokaisella matkustajaistuimella jokaisen vähintään 24 kuukauden ikäisen matkustajan käytettävissä istuinvyö, jossa on ylävartalon turvakiinnitysjärjestelmä; |
| --- | --- |

ii)

helikopterissa on jokaisella matkustajaistuimella jokaisen vähintään 24 kuukauden ikäisen matkustajan käytettävissä istuinvyö, jossa on ylävartalon turvakiinnitysjärjestelmä;

| iii) | vähintään yksi HEMS-toiminnassa käytetty HEMS-toimintapaikka sijaitsee vähintään 3 000 jalan korkeudella; |
| --- | --- |

iii)

vähintään yksi HEMS-toiminnassa käytetty HEMS-toimintapaikka sijaitsee vähintään 3 000 jalan korkeudella;

| iv) | lentotoiminnan harjoittaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän liitteessä IV olevan CAT.POL.H.420 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

iv)

lentotoiminnan harjoittaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän liitteessä IV olevan CAT.POL.H.420 kohdan mukaisesti;

| 3) | vähintään yksi lentoonlähtöön, laskuun tai HEMS HEC -toimintaan käytetty HEMS-toimintapaikka sijaitsee vähintään 8 000 jalan korkeudella ja seuraavat edellytykset täyttyvät:






  i) | helikopteri on varustettu törmäyksenkestävillä polttoainejärjestelmillä; |
| --- | --- | --- |

3)

vähintään yksi lentoonlähtöön, laskuun tai HEMS HEC -toimintaan käytetty HEMS-toimintapaikka sijaitsee vähintään 8 000 jalan korkeudella ja seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

helikopteri on varustettu törmäyksenkestävillä polttoainejärjestelmillä;

| ii) | helikopterissa on jokaisella matkustajaistuimella jokaisen vähintään 24 kuukauden ikäisen matkustajan käytettävissä istuinvyö, jossa on ylävartalon turvakiinnitysjärjestelmä; |
| --- | --- |

ii)

helikopterissa on jokaisella matkustajaistuimella jokaisen vähintään 24 kuukauden ikäisen matkustajan käytettävissä istuinvyö, jossa on ylävartalon turvakiinnitysjärjestelmä;

| iii) | viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan sertifioitua helikopteria ei ole käytettävissä tai tällainen helikopteri ei sovellu harjoitettavaan lentotoimintaan jommastakummasta seuraavista syistä:






  A) | suorituskykymarginaalit ovat riittämättömät HEMS-toimintapaikalla toimimista varten tai tapauksen mukaan HEMS HEC -toiminnan toteuttamiseen ei ole valmiuksia; |
| --- | --- | --- |

iii)

viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan sertifioitua helikopteria ei ole käytettävissä tai tällainen helikopteri ei sovellu harjoitettavaan lentotoimintaan jommastakummasta seuraavista syistä:

A)

suorituskykymarginaalit ovat riittämättömät HEMS-toimintapaikalla toimimista varten tai tapauksen mukaan HEMS HEC -toiminnan toteuttamiseen ei ole valmiuksia;

| B) | helikopterit, jotka on sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan ja jotka voitaisiin muutoin lähettää lennolle, ovat HEMS-lennolla tai eivät ole vielä valmiita seuraavaan lentoon, mikä johtaisi hätätilanteeseen sopimattomaan toimenpiteiden viivästymiseen; |
| --- | --- |

B)

helikopterit, jotka on sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan ja jotka voitaisiin muutoin lähettää lennolle, ovat HEMS-lennolla tai eivät ole vielä valmiita seuraavaan lentoon, mikä johtaisi hätätilanteeseen sopimattomaan toimenpiteiden viivästymiseen;

| iv) | lentotoiminnan harjoittaja on ottanut käyttöön menettelyn iii alakohdan noudattamiseksi; |
| --- | --- |

iv)

lentotoiminnan harjoittaja on ottanut käyttöön menettelyn iii alakohdan noudattamiseksi;

| v) | lentotoiminnan harjoittaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän liitteessä IV olevan CAT.POL.H.420 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

v)

lentotoiminnan harjoittaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän liitteessä IV olevan CAT.POL.H.420 kohdan mukaisesti;

| vi) | lentotoiminnan harjoittaja kirjaa kaikki tehtävät, jotka on lennetty helikopterilla, jota ei ole sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan. |
| --- | --- |

vi)

lentotoiminnan harjoittaja kirjaa kaikki tehtävät, jotka on lennetty helikopterilla, jota ei ole sertifioitu viraston määrittämään luokkaan A tai vastaavaan luokkaan.

| b) | Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.POL.H.400 kohdan d alakohdan 2 alakohdassa säädetään, jos a alakohdan 1 alakohdan kriteerit täyttyvät, helikopteriyölentoja voidaan harjoittaa suoritusarvoluokassa 3. |
| --- | --- |

b)

Poiketen siitä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.POL.H.400 kohdan d alakohdan 2 alakohdassa säädetään, jos a alakohdan 1 alakohdan kriteerit täyttyvät, helikopteriyölentoja voidaan harjoittaa suoritusarvoluokassa 3.

| c) | Lentoonlähtö ja lasku






  1) | Helikoptereita, joilla harjoitetaan lentotoimintaa tiheästi asutulla pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella sijaitsevan, HEMS-tukikohtana käytettävän sairaalan loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueelle tai -alueelta, on käytettävä suoritusarvoluokan 1 mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

c)

Lentoonlähtö ja lasku

1)

Helikoptereita, joilla harjoitetaan lentotoimintaa tiheästi asutulla pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella sijaitsevan, HEMS-tukikohtana käytettävän sairaalan loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueelle tai -alueelta, on käytettävä suoritusarvoluokan 1 mukaisesti.

| 2) | Helikoptereita, joilla harjoitetaan lentotoimintaa tiheästi asutulla pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella sijaitsevan sairaalan loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueelle tai -alueelta, kun sairaalaa ei käytetä HEMS-tukikohtana, on käytettävä suoritusarvoluokan 1 mukaisesti, ellei lentotoiminnan harjoittajalla ole CAT.POL.H.225 kohdan mukaista hyväksyntää. |
| --- | --- |

2)

Helikoptereita, joilla harjoitetaan lentotoimintaa tiheästi asutulla pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella sijaitsevan sairaalan loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueelle tai -alueelta, kun sairaalaa ei käytetä HEMS-tukikohtana, on käytettävä suoritusarvoluokan 1 mukaisesti, ellei lentotoiminnan harjoittajalla ole CAT.POL.H.225 kohdan mukaista hyväksyntää.

| 3) | Helikoptereita, joilla harjoitetaan lentotoimintaa pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella sijaitsevalle HEMS-toimintapaikalle tai -paikalta,






  i) | on käytettävä suoritusarvoluokan 2 mukaisesti, tai jos a alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, suoritusarvoluokan 3 mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

3)

Helikoptereita, joilla harjoitetaan lentotoimintaa pakkolaskun kannalta vaarallisella alueella sijaitsevalle HEMS-toimintapaikalle tai -paikalta,

i)

on käytettävä suoritusarvoluokan 2 mukaisesti, tai jos a alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, suoritusarvoluokan 3 mukaisesti;

| ii) | ei tarvitse hyväksyä liitteessä IV olevan CAT.POL.H.305 kohdan a alakohdan mukaisesti edellyttäen, että liitteessä IV olevan CAT.POL.H.305 kohdan b alakohdan 2 ja 3 alakohdan ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

ii)

ei tarvitse hyväksyä liitteessä IV olevan CAT.POL.H.305 kohdan a alakohdan mukaisesti edellyttäen, että liitteessä IV olevan CAT.POL.H.305 kohdan b alakohdan 2 ja 3 alakohdan ehdot täyttyvät.

| 4) | HEMS-toimintapaikan ominaisuuksiin on kuuluttava riittävä estevara ja niiden on mahdollistettava turvallinen lentotoiminta. Yölennoilla helikopterin valaistusjärjestelmän on valaistava laskupaikka ja sitä ympäröivät esteet riittävästi.” |
| --- | --- |

4)

HEMS-toimintapaikan ominaisuuksiin on kuuluttava riittävä estevara ja niiden on mahdollistettava turvallinen lentotoiminta. Yölennoilla helikopterin valaistusjärjestelmän on valaistava laskupaikka ja sitä ympäröivät esteet riittävästi.”

| g) | Korvataan SPA.HEMS.130 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.130 | Miehistövaatimukset







  a) | Valinta. Lentotoiminnan harjoittajan on vahvistettava ohjaamomiehistön jäsenten valintaperusteet HEMS-tehtävää varten ottaen huomioon näiden aiemman kokemuksen. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Korvataan SPA.HEMS.130 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.130

”SPA.HEMS.130

Miehistövaatimukset

a)

Valinta. Lentotoiminnan harjoittajan on vahvistettava ohjaamomiehistön jäsenten valintaperusteet HEMS-tehtävää varten ottaen huomioon näiden aiemman kokemuksen.

Valinta

| b) | JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI |
| --- | --- |

b)

JÄTETTY TARKOITUKSELLA TYHJÄKSI

| c) | Operatiivinen koulutus. Miehistön jäsenten on suoritettava toimintakäsikirjaan sisältyvien HEMS-menetelmien mukainen operatiivinen koulutus. |
| --- | --- |

c)

Operatiivinen koulutus. Miehistön jäsenten on suoritettava toimintakäsikirjaan sisältyvien HEMS-menetelmien mukainen operatiivinen koulutus.

Operatiivinen koulutus

| d) | Lentokoulutus yksinomaan mittarien avulla. Ohjaamomiehistön jäsenten, jotka suorittavat HEMS-toimintaa ilman voimassa olevaa mittarilentokelpuutusta, on suoritettava lentokoulutus yksinomaan mittarien avulla helikopterissa tai FSTD-laitteessa, jotta heillä on valmiudet päästä pois mittarisääolosuhteista (IMC), jotka eivät vastaa aiottuja olosuhteita. Lentokoulutuksen voimassaoloaika on kuusi kalenterikuukautta. |
| --- | --- |

d)

Lentokoulutus yksinomaan mittarien avulla. Ohjaamomiehistön jäsenten, jotka suorittavat HEMS-toimintaa ilman voimassa olevaa mittarilentokelpuutusta, on suoritettava lentokoulutus yksinomaan mittarien avulla helikopterissa tai FSTD-laitteessa, jotta heillä on valmiudet päästä pois mittarisääolosuhteista (IMC), jotka eivät vastaa aiottuja olosuhteita. Lentokoulutuksen voimassaoloaika on kuusi kalenterikuukautta.

Lentokoulutus yksinomaan mittarien avulla

| e) | Miehistökokoonpano.







  1) | Päivälennot. Miehistön vähimmäiskokoonpanon on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset:






  i) | kokoonpanossa on oltava joko kaksi ohjaajaa tai yksi ohjaaja ja yksi teknisen HEMS-miehistön jäsen; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Miehistökokoonpano.

Miehistökokoonpano.

1)

Päivälennot. Miehistön vähimmäiskokoonpanon on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset:

Päivälennot

i)

kokoonpanossa on oltava joko kaksi ohjaajaa tai yksi ohjaaja ja yksi teknisen HEMS-miehistön jäsen;

| ii) | miehistön kokoonpano voidaan vähentää pelkästään yhteen ohjaajaan vain jossakin alempana esitettävistä tilanteista; kun miehistön kokoonpano on vähennetty yhteen ohjaajaan, ilma-aluksen päällikkö saa lentää HEMS-toimintapaikoille tai -paikoilta vain, jos hän on aiemmin saman HEMS-tehtävän aikana suorittanut lennonaikaisen tiedustelun kahden miehistön jäsenen kanssa:






  A) | ilma-aluksen päällikön on haettava lisää lääkintätarvikkeita, tankattava polttoainetta tai siirrettävä ilma-alus toiseen sijaintiin, kun teknisen HEMS-miehistön jäsen antaa maassa lääketieteellistä apua; |
| --- | --- | --- |

ii)

miehistön kokoonpano voidaan vähentää pelkästään yhteen ohjaajaan vain jossakin alempana esitettävistä tilanteista; kun miehistön kokoonpano on vähennetty yhteen ohjaajaan, ilma-aluksen päällikkö saa lentää HEMS-toimintapaikoille tai -paikoilta vain, jos hän on aiemmin saman HEMS-tehtävän aikana suorittanut lennonaikaisen tiedustelun kahden miehistön jäsenen kanssa:

A)

ilma-aluksen päällikön on haettava lisää lääkintätarvikkeita, tankattava polttoainetta tai siirrettävä ilma-alus toiseen sijaintiin, kun teknisen HEMS-miehistön jäsen antaa maassa lääketieteellistä apua;

| B) | kuljetettava lääkintähenkilöstö tarvitsee HEMS-miehistön jäsenen apua lennon aikana; |
| --- | --- |

B)

kuljetettava lääkintähenkilöstö tarvitsee HEMS-miehistön jäsenen apua lennon aikana;

| C) | teknisen HEMS-miehistön jäsen poistuu aluksesta valvoakseen helikopterin ulkopuolelta HEMS HEC -toimintaa, jossa käytetään kuormaliinaa; |
| --- | --- |

C)

teknisen HEMS-miehistön jäsen poistuu aluksesta valvoakseen helikopterin ulkopuolelta HEMS HEC -toimintaa, jossa käytetään kuormaliinaa;

| 2) | Yölennot. Vähimmäismiehistöön on kuuluttava






  i) | joko kaksi ohjaajaa tai yksi ohjaaja ja yksi teknisen HEMS-miehistön jäsen; |
| --- | --- | --- |

2)

Yölennot. Vähimmäismiehistöön on kuuluttava

Yölennot

i)

joko kaksi ohjaajaa tai yksi ohjaaja ja yksi teknisen HEMS-miehistön jäsen;

| ii) | yksi ohjaaja, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  A) | kuljetettava lääkintähenkilöstö tarvitsee HEMS-miehistön jäsenen apua lennon aikana; |
| --- | --- | --- |

ii)

yksi ohjaaja, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

A)

kuljetettava lääkintähenkilöstö tarvitsee HEMS-miehistön jäsenen apua lennon aikana;

| B) | lähtöpaikka ja määränpää eivät ole HEMS-toimintapaikkoja. |
| --- | --- |

B)

lähtöpaikka ja määränpää eivät ole HEMS-toimintapaikkoja.

| 3) | Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että miehistöjärjestelyn jatkuvuus säilyy koko HEMS-tehtävän ajan. |
| --- | --- |

3)

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että miehistöjärjestelyn jatkuvuus säilyy koko HEMS-tehtävän ajan.

| f) | Ohjaamomiehistön ja teknisen miehistön koulutus ja tarkastuslennot






  1) | Koulutuksen antamisesta ja tarkastuslentojen vastaanottamisesta vastaavalla henkilöstöllä on oltava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän ja toimintakäsikirjaan sisältyvän yksityiskohtaisen koulutusohjelman mukaisesti asianmukainen kelpoisuus. |
| --- | --- | --- |

f)

Ohjaamomiehistön ja teknisen miehistön koulutus ja tarkastuslennot

1)

Koulutuksen antamisesta ja tarkastuslentojen vastaanottamisesta vastaavalla henkilöstöllä on oltava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän ja toimintakäsikirjaan sisältyvän yksityiskohtaisen koulutusohjelman mukaisesti asianmukainen kelpoisuus.

| 2) | Miehistön jäsenet






  i) | Kaikkien liitteessä III (osa ORO) olevassa FC osastossa ja TC osastossa määriteltyjen miehistön koulutusohjelmien, helikopteri- ja FSTD-koulutus mukaan luettuna, tarkoituksena on lisätä HEMS-toimintaympäristön ja -laitteiden tuntemusta, parantaa miehistön yhteistoimintaa ja käsitellä toimenpiteitä, joilla minimoidaan siirtolentoihin reitillä huonon näkyvyyden olosuhteissa, HEMS-toimintapaikkojen valintaan sekä lähestymis- ja lähtöprofiileihin liittyvät riskit. |
| --- | --- | --- |

2)

Miehistön jäsenet

i)

Kaikkien liitteessä III (osa ORO) olevassa FC osastossa ja TC osastossa määriteltyjen miehistön koulutusohjelmien, helikopteri- ja FSTD-koulutus mukaan luettuna, tarkoituksena on lisätä HEMS-toimintaympäristön ja -laitteiden tuntemusta, parantaa miehistön yhteistoimintaa ja käsitellä toimenpiteitä, joilla minimoidaan siirtolentoihin reitillä huonon näkyvyyden olosuhteissa, HEMS-toimintapaikkojen valintaan sekä lähestymis- ja lähtöprofiileihin liittyvät riskit.

| ii) | Edellä i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet on arvioitava molempien seuraavien osalta:






  A) | näkösääolosuhteissa päivällä lennettävillä tarkastuslennoilla, tai näkösääolosuhteissa yöllä lennettävillä tarkastuslennoilla silloin, kun lentotoiminnan harjoittaja harjoittaa HEMS-toimintaa yöllä; |
| --- | --- | --- |

ii)

Edellä i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet on arvioitava molempien seuraavien osalta:

A)

näkösääolosuhteissa päivällä lennettävillä tarkastuslennoilla, tai näkösääolosuhteissa yöllä lennettävillä tarkastuslennoilla silloin, kun lentotoiminnan harjoittaja harjoittaa HEMS-toimintaa yöllä;

| B) | reittitarkastuslennoilla; |
| --- | --- |

B)

reittitarkastuslennoilla;

| iii) | edellä ii alakohdassa tarkoitettujen tarkastuslentojen ja reittitarkastuslentojen HEMS-osiot ovat voimassa 12 kalenterikuukautta.” |
| --- | --- |

iii)

edellä ii alakohdassa tarkoitettujen tarkastuslentojen ja reittitarkastuslentojen HEMS-osiot ovat voimassa 12 kalenterikuukautta.”

| h) | Korvataan SPA.HEMS.140 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.140 | Tiedot, menettelyt ja asiakirjat







  a) | Lentotoiminnan harjoittajan on arvioitava HEMS-ympäristöön liittyvät riskit, lievennettävä niitä ja minimoitava ne osana riskianalyysi- ja riskinhallintaprosessiaan. Lentotoiminnan harjoittajan on kuvattava toimintakäsikirjassa lieventävät toimenpiteet, mukaan lukien toimintamenetelmät. |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Korvataan SPA.HEMS.140 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.140

”SPA.HEMS.140

Tiedot, menettelyt ja asiakirjat

a)

Lentotoiminnan harjoittajan on arvioitava HEMS-ympäristöön liittyvät riskit, lievennettävä niitä ja minimoitava ne osana riskianalyysi- ja riskinhallintaprosessiaan. Lentotoiminnan harjoittajan on kuvattava toimintakäsikirjassa lieventävät toimenpiteet, mukaan lukien toimintamenetelmät.

| b) | Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että HEMS-päällikkö arvioi määrättyyn HEMS-tehtävään liittyvät erityisriskit. |
| --- | --- |

b)

Lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että HEMS-päällikkö arvioi määrättyyn HEMS-tehtävään liittyvät erityisriskit.

| c) | Sen estämättä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.OP.MPA.175 kohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittajan ei tarvitse laatia operatiivista lentosuunnitelmaa, jos HEMS-tehtävään sisältyy lento esitarkastamattomalta HEMS-toimintapaikalta tai esitarkastamattomalle HEMS-toimintapaikalle. |
| --- | --- |

c)

Sen estämättä, mitä liitteessä IV olevassa CAT.OP.MPA.175 kohdassa säädetään, lentotoiminnan harjoittajan ei tarvitse laatia operatiivista lentosuunnitelmaa, jos HEMS-tehtävään sisältyy lento esitarkastamattomalta HEMS-toimintapaikalta tai esitarkastamattomalle HEMS-toimintapaikalle.

| d) | Toimintakäsikirjan olennaisten osien on oltava sen organisaation käytettävissä, jolle lentotoiminnan harjoittaja suorittaa HEMS-toimintaa.” |
| --- | --- |

d)

Toimintakäsikirjan olennaisten osien on oltava sen organisaation käytettävissä, jolle lentotoiminnan harjoittaja suorittaa HEMS-toimintaa.”

| i) | Lisätään SPA.HEMS.151 kohta seuraavasti:








  ”SPA.HEMS.151 | Ilma-aluksen seurantajärjestelmä

  Lentotoiminnan harjoittajan on perustettava HEMS-toimintaa varten valvottu ilma-aluksen seurantajärjestelmä ja pidettävä sitä yllä koko HEMS-tehtävän ajan.” |
| --- | --- | --- |

i)

Lisätään SPA.HEMS.151 kohta seuraavasti:

”SPA.HEMS.151

”SPA.HEMS.151

Ilma-aluksen seurantajärjestelmä

Lentotoiminnan harjoittajan on perustettava HEMS-toimintaa varten valvottu ilma-aluksen seurantajärjestelmä ja pidettävä sitä yllä koko HEMS-tehtävän ajan.”

| j) | Korvataan SPA.PINS-VFR.100 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Lentotoiminnan harjoittaja saa käyttää pienennettyjä VFR-toimintaminimejä vain, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:






  1) | lentotoimintaa ei harjoiteta HEMS-hyväksynnän nojalla; |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Korvataan SPA.PINS-VFR.100 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

Lentotoiminnan harjoittaja saa käyttää pienennettyjä VFR-toimintaminimejä vain, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

1)

lentotoimintaa ei harjoiteta HEMS-hyväksynnän nojalla;

| 2) | lentotoiminnan harjoittaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän.” |
| --- | --- |

2)

lentotoiminnan harjoittaja on saanut toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän.”

| 6) | Korvataan liitteessä VII oleva NCO.IDE.H.170 b kohta seuraavasti:






  ”b) | Helikoptereissa, joiden suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on enintään kuusi, on oltava irrotettava hätäpaikannuslähetin (ELT(S)) tai miehistön jäsenellä tai matkustajalla oleva henkilökohtainen hätälähetin (PLB) tai automaattinen hätäpaikannuslähetin (ELT).” |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan liitteessä VII oleva NCO.IDE.H.170 b kohta seuraavasti:

”b)

Helikoptereissa, joiden suurin hyväksytty matkustajapaikkaluku on enintään kuusi, on oltava irrotettava hätäpaikannuslähetin (ELT(S)) tai miehistön jäsenellä tai matkustajalla oleva henkilökohtainen hätälähetin (PLB) tai automaattinen hätäpaikannuslähetin (ELT).”

| 7) | Korvataan liitteessä VIII oleva SPO.IDE.H.190 b kohta seuraavasti:






  ”b) | Helikoptereissa, joiden suurin hyväksytty paikkaluku on enintään kuusi, on oltava irrotettava hätäpaikannuslähetin (ELT(S)) tai miehistön jäsenellä tai tehtäväasiantuntijalla oleva henkilökohtainen hätälähetin (PLB) tai automaattinen hätäpaikannuslähetin (ELT).” |
| --- | --- | --- |

7)

Korvataan liitteessä VIII oleva SPO.IDE.H.190 b kohta seuraavasti:

”b)

Helikoptereissa, joiden suurin hyväksytty paikkaluku on enintään kuusi, on oltava irrotettava hätäpaikannuslähetin (ELT(S)) tai miehistön jäsenellä tai tehtäväasiantuntijalla oleva henkilökohtainen hätälähetin (PLB) tai automaattinen hätäpaikannuslähetin (ELT).”

---

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/16

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1021,

annettu 24 päivänä toukokuuta 2023,

tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission direktiiviin 2008/113/EY (2) sisältyy viittaus siihen, että tehoaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 on hyväksytty tehoaineena neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteessä I. |
| --- | --- |

(1)

Komission direktiiviin 2008/113/EY (2) sisältyy viittaus siihen, että tehoaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 on hyväksytty tehoaineena neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteessä I.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.

| (3) | Tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 15 päivänä elokuuta 2024. |
| --- | --- |

(3)

Tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 15 päivänä elokuuta 2024.

| (4) | Tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimisesta jätettiin 30 päivänä huhtikuuta 2016 hakemus Tanskalle, joka on esittelevä jäsenvaltio, ja Alankomaille, joka on rinnakkaisesittelijänä toimiva jäsenvaltio, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

(4)

Tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimisesta jätettiin 30 päivänä huhtikuuta 2016 hakemus Tanskalle, joka on esittelevä jäsenvaltio, ja Alankomaille, joka on rinnakkaisesittelijänä toimiva jäsenvaltio, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa.

| (5) | Hakija on toimittanut myös täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot esittelevälle jäsenvaltiolle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. Esittelevä jäsenvaltio totesi, että hakemus voitiin ottaa käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

(5)

Hakija on toimittanut myös täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot esittelevälle jäsenvaltiolle, rinnakkaisesittelijänä toimivalle jäsenvaltiolle, komissiolle ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’. Esittelevä jäsenvaltio totesi, että hakemus voitiin ottaa käsiteltäväksi.

| (6) | Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen ja toimitti sen elintarviketurvallisuusviranomaiselle ja komissiolle 28 päivänä kesäkuuta 2019. Uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksessa esittelevä jäsenvaltio ehdotti, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä uusitaan. |
| --- | --- |

(6)

Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen ja toimitti sen elintarviketurvallisuusviranomaiselle ja komissiolle 28 päivänä kesäkuuta 2019. Uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksessa esittelevä jäsenvaltio ehdotti, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä uusitaan.

| (7) | Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi, käynnisti julkisen kuulemisen ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville. |
| --- | --- |

(7)

Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen luonnoksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi, käynnisti julkisen kuulemisen ja toimitti saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 2 päivänä maaliskuuta 2021 komissiolle päätelmänsä (6), joiden mukaan tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 voidaan odottaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 2 päivänä maaliskuuta 2021 komissiolle päätelmänsä (6), joiden mukaan tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 voidaan odottaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit.

| (9) | Komissio esitti tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimista koskevan kertomuksen 14 päivänä lokakuuta 2022 ja tämän asetuksen luonnoksen 25 päivänä tammikuuta 2023 pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle. |
| --- | --- |

(9)

Komissio esitti tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän uusimista koskevan kertomuksen 14 päivänä lokakuuta 2022 ja tämän asetuksen luonnoksen 25 päivänä tammikuuta 2023 pysyvälle kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitealle.

| (10) | Komissio pyysi hakijaa esittämään huomautuksensa elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 14 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti uusimista koskevasta kertomuksesta. Hakija toimitti huomautuksensa, ja ne on tutkittu huolellisesti ja otettu huomioon. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi hakijaa esittämään huomautuksensa elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 14 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti uusimista koskevasta kertomuksesta. Hakija toimitti huomautuksensa, ja ne on tutkittu huolellisesti ja otettu huomioon.

| (11) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttyminen on osoitettu vähintään yhden tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttyminen on osoitettu vähintään yhden tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta.

| (12) | Sen vuoksi on aiheellista uusia tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi on aiheellista uusia tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä.

| (13) | On kuitenkin aiheellista säätää tietyistä edellytyksistä ja rajoituksista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti (luettuna yhdessä sen 6 artiklan kanssa). Erityisesti on aiheellista ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti säätää kuluttajien ravintoon liittyvän suojelun kannalta vähimmäisajanjaksosta tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisen ja tuoreina käytettäväksi tarkoitettujen syötävien kasvien korjuun välillä, paitsi jos jäämiä koskevat tiedot osoittavat, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 tasot ovat alle 105 PMY/g korjuuhetkellä. |
| --- | --- |

(13)

On kuitenkin aiheellista säätää tietyistä edellytyksistä ja rajoituksista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti (luettuna yhdessä sen 6 artiklan kanssa). Erityisesti on aiheellista ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti säätää kuluttajien ravintoon liittyvän suojelun kannalta vähimmäisajanjaksosta tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisen ja tuoreina käytettäväksi tarkoitettujen syötävien kasvien korjuun välillä, paitsi jos jäämiä koskevat tiedot osoittavat, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 tasot ovat alle 105 PMY/g korjuuhetkellä.

| (14) | Jotta voidaan lisätä luottamusta päätelmään, jonka mukaan tehoaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 ei vaikuta ihmisten terveyteen, hakijan olisi toimitettava lisätietoja, jotka koskevat tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 elinkykyisten itiöiden tiheyden vähenemistä syötävissä kasvinosissa kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisajankohdasta sadonkorjuuseen tai siihen asti, että todetut tasot ovat alle 105 PMY/g. |
| --- | --- |

(14)

Jotta voidaan lisätä luottamusta päätelmään, jonka mukaan tehoaine Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 ei vaikuta ihmisten terveyteen, hakijan olisi toimitettava lisätietoja, jotka koskevat tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 elinkykyisten itiöiden tiheyden vähenemistä syötävissä kasvinosissa kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisajankohdasta sadonkorjuuseen tai siihen asti, että todetut tasot ovat alle 105 PMY/g.

| (15) | On myös aiheellista vaatia, että arvioidessaan tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta EGPB 54 sisältävien kasvinsuojeluaineiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun. |
| --- | --- |

(15)

On myös aiheellista vaatia, että arvioidessaan tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta EGPB 54 sisältävien kasvinsuojeluaineiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun.

| (16) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava.

| (17) | Tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin 15 päivään elokuuta 2024 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/689 (7), jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin kyseisen tehoaineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska uusimista koskeva päätös on tehty ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava kyseistä päivämäärää aikaisemmin. |
| --- | --- |

(17)

Tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin 15 päivään elokuuta 2024 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2023/689 (7), jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin kyseisen tehoaineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska uusimista koskeva päätös on tehty ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava kyseistä päivämäärää aikaisemmin.

| (18) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(18)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tehoaineen hyväksynnän uusiminen

Uusitaan liitteessä I esitetyn tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

Bacillus thuringiensis

kurstaki

2 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission direktiivi 2008/113/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta useiden mikro-organismien sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 330, 9.12.2008, s. 6).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26). Tämä asetus korvattiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1740 (EUVL L 392, 23.11.2020, s. 20), mutta kyseisen asetuksen 17 artiklan mukaisesti sitä sovelletaan edelleen sellaisten tehoaineiden hyväksynnän uusimismenettelyyn, 1) joiden hyväksynnän voimassaoloaika päättyy ennen 27 päivää maaliskuuta 2024 ja 2) joiden osalta asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan nojalla 27 päivänä maaliskuuta 2021 tai sen jälkeen annetulla asetuksella pidennetään hyväksynnän voimassaoloaikaa 27 päivään maaliskuuta 2024 tai sitä myöhempään päivään.

5

(6)  
  EFSA Journal DOI: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6496. Saatavilla verkossa osoitteessa www.efsa.europa.eu

6

EFSA Journal

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/689, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden Bacillus subtilis (Cohn 1872) kanta QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. aizawai kannat ABTS-1857 ja GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (serotyyppi H-14) kanta AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kannat ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 ja EG 2348, Beauveria bassiana kannat ATCC 74040 ja GHA, klodinafoppi, Cydia pomonella granulovirus (CpGV), syprodiniili, diklorproppi-P, fenpyroksimaatti, fosetyyli, malationi, mepanipyriimi, metkonatsoli, metrafenoni, pirimikarbi, pyridabeeni, pyrimetaniili, rimsulfuroni, spinosadi, Trichoderma asperellum (aiemmin T. harzianum) kannat ICC012, T25 ja TV1, Trichoderma atroviride (aiemmin T. harzianum) kanta T11, Trichoderma gamsii (aiemmin T. viride) kanta ICC080, Trichoderma harzianum kannat T-22 ja ITEM 908, triklopyyri, trineksapakki, tritikonatsoli ja tsiraami hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 91, 29.3.2023, s. 1).

7

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Beauveria bassiana

Cydia pomonella

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

---

LIITE I

| Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 | Ei sovelleta. | Ei merkityksellisiä epäpuhtauksia | 1. heinäkuuta 2023 | 30. kesäkuuta 2038 | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Tässä kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  — | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun ottaen huomioon, että mikro-organismeja pidetään lähtökohtaisesti mahdollisina herkistymisen aiheuttajina, ja varmistaen, että käyttöedellytyksiin kuuluu asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö; |

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54

Ei sovelleta.

Ei merkityksellisiä epäpuhtauksia

1. heinäkuuta 2023

30. kesäkuuta 2038

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Tässä kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

—

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun ottaen huomioon, että mikro-organismeja pidetään lähtökohtaisesti mahdollisina herkistymisen aiheuttajina, ja varmistaen, että käyttöedellytyksiin kuuluu asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö;

| — | siihen, että tuottaja valvoo tarkasti ympäristöolosuhteiden säilymistä ja laadunvalvonta-analyysia tuotantoprosessin aikana, jotta varmistetaan valmisteluasiakirjassa SANCO/12116/2012 (2) tarkoitettujen mikrobikontaminaatiota koskevien raja-arvojen täyttyminen; |
| --- | --- |

—

siihen, että tuottaja valvoo tarkasti ympäristöolosuhteiden säilymistä ja laadunvalvonta-analyysia tuotantoprosessin aikana, jotta varmistetaan valmisteluasiakirjassa SANCO/12116/2012 (2) tarkoitettujen mikrobikontaminaatiota koskevien raja-arvojen täyttyminen;

Käyttöedellytyksiin on sisällyttävä seuraavat riskinhallintatoimenpiteet:

| — | on jätettävä vähintään kahden päivän ajanjakso tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisen ja tuoreina käytettäväksi tarkoitettujen syötävien kasvien korjuun välillä, paitsi jos saatavilla olevat mitatut tai arvioidut jäämiä koskevat tiedot osoittavat, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 tasot ovat alle 105 PMY/g korjuuhetkellä. |
| --- | --- |

—

on jätettävä vähintään kahden päivän ajanjakso tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisen ja tuoreina käytettäväksi tarkoitettujen syötävien kasvien korjuun välillä, paitsi jos saatavilla olevat mitatut tai arvioidut jäämiä koskevat tiedot osoittavat, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 tasot ovat alle 105 PMY/g korjuuhetkellä.

Hakijan on toimitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle lisätiedot seuraavista:

| — | vähintään yhdestä edustavasta syötävästä kasvista (kivihedelmät ja tomaatit) tiedot, jotka koskevat tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 elinkykyisten itiöiden tiheyden vähenemistä syötävissä kasvinosissa kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisajankohdasta sadonkorjuuseen tai siihen asti, että todetut tasot ovat alle 105 PMY/g, mukaan lukien mikro-organismien säilyvyyttä koskevat tiedot näytteenoton ja itiönlaskenta-analyysin välillä. Hakijan ja esittelevän jäsenvaltion on sovittava käytettävistä menetelmistä ja protokollista 14 päivään joulukuuta 2025 mennessä. |
| --- | --- |

—

vähintään yhdestä edustavasta syötävästä kasvista (kivihedelmät ja tomaatit) tiedot, jotka koskevat tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 elinkykyisten itiöiden tiheyden vähenemistä syötävissä kasvinosissa kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisajankohdasta sadonkorjuuseen tai siihen asti, että todetut tasot ovat alle 105 PMY/g, mukaan lukien mikro-organismien säilyvyyttä koskevat tiedot näytteenoton ja itiönlaskenta-analyysin välillä. Hakijan ja esittelevän jäsenvaltion on sovittava käytettävistä menetelmistä ja protokollista 14 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan siihen liittyvässä uusimista koskevassa kertomuksessa.

(2)  pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf (europa.eu).

---

LIITE II

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liite seuraavasti:

| 1) | Poistetaan A osassa oleva 195 kohta; |
| --- | --- |

1)

Poistetaan A osassa oleva 195 kohta;

| 2) | Lisätään B osaan kohta seuraavasti:











  Nro | Nimi, tunnistenumero | IUPAC-nimi | Puhtaus (1) | Hyväksymispäivä | Hyväksynnän päättymispäivä | Erityiset säännökset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”164 | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 | Ei sovelleta. | Ei merkityksellisiä epäpuhtauksia | 1. heinäkuuta 2023 | 30. kesäkuuta 2038 | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
  Tässä kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota






  — | käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun ottaen huomioon, että mikro-organismeja pidetään lähtökohtaisesti mahdollisina herkistymisen aiheuttajina, ja varmistaen, että käyttöedellytyksiin kuuluu asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö; |

2)

Lisätään B osaan kohta seuraavasti:

Nro

Nimi, tunnistenumero

IUPAC-nimi

Puhtaus (1)

Hyväksymispäivä

Hyväksynnän päättymispäivä

Erityiset säännökset

”164

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54

Ei sovelleta.

Ei merkityksellisiä epäpuhtauksia

1. heinäkuuta 2023

30. kesäkuuta 2038

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 29 artiklan 6 kohdassa säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki kanta PB 54 koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.

Tässä kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

—

käyttäjien ja työntekijöiden suojeluun ottaen huomioon, että mikro-organismeja pidetään lähtökohtaisesti mahdollisina herkistymisen aiheuttajina, ja varmistaen, että käyttöedellytyksiin kuuluu asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö;

| — | siihen, että tuottaja valvoo tarkasti ympäristöolosuhteiden säilymistä ja laadunvalvonta-analyysia tuotantoprosessin aikana, jotta varmistetaan valmisteluasiakirjassa SANCO/12116/2012 (2) tarkoitettujen mikrobikontaminaatiota koskevien raja-arvojen täyttyminen; |
| --- | --- |

—

siihen, että tuottaja valvoo tarkasti ympäristöolosuhteiden säilymistä ja laadunvalvonta-analyysia tuotantoprosessin aikana, jotta varmistetaan valmisteluasiakirjassa SANCO/12116/2012 (2) tarkoitettujen mikrobikontaminaatiota koskevien raja-arvojen täyttyminen;

Käyttöedellytyksiin on sisällyttävä seuraavat riskinhallintatoimenpiteet:

| — | on jätettävä vähintään kahden päivän ajanjakso tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp aizawai kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisen ja tuoreina käytettäväksi tarkoitettujen syötävien kasvien korjuun välillä, paitsi jos saatavilla olevat mitatut tai arvioidut jäämiä koskevat tiedot osoittavat, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. aizawai kanta PB 54 tasot ovat alle 105 PMY/g korjuuhetkellä. |
| --- | --- |

—

on jätettävä vähintään kahden päivän ajanjakso tehoainetta Bacillus thuringiensis subsp aizawai kanta PB 54 sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisen ja tuoreina käytettäväksi tarkoitettujen syötävien kasvien korjuun välillä, paitsi jos saatavilla olevat mitatut tai arvioidut jäämiä koskevat tiedot osoittavat, että tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp. aizawai kanta PB 54 tasot ovat alle 105 PMY/g korjuuhetkellä.

Hakijan on toimitettava komissiolle, jäsenvaltioille ja elintarviketurvallisuusviranomaiselle lisätiedot seuraavista:

| — | vähintään yhdestä edustavasta syötävästä kasvista (kivihedelmät ja tomaatit) tiedot, jotka koskevat tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 elinkykyisten itiöiden tiheyden vähenemistä syötävissä kasvinosissa kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisajankohdasta sadonkorjuuseen tai siihen asti, että todetut tasot ovat alle 105 PMY/g, mukaan lukien mikro-organismien säilyvyyttä koskevat tiedot näytteenoton ja itiönlaskenta-analyysin välillä. Hakijan ja esittelevän jäsenvaltion on sovittava käytettävistä menetelmistä ja protokollista 14 päivään joulukuuta 2025 mennessä. |
| --- | --- |

—

vähintään yhdestä edustavasta syötävästä kasvista (kivihedelmät ja tomaatit) tiedot, jotka koskevat tehoaineen Bacillus thuringiensis subsp kurstaki kanta PB 54 elinkykyisten itiöiden tiheyden vähenemistä syötävissä kasvinosissa kyseistä tehoainetta sisältävän kasvinsuojeluaineen levittämisajankohdasta sadonkorjuuseen tai siihen asti, että todetut tasot ovat alle 105 PMY/g, mukaan lukien mikro-organismien säilyvyyttä koskevat tiedot näytteenoton ja itiönlaskenta-analyysin välillä. Hakijan ja esittelevän jäsenvaltion on sovittava käytettävistä menetelmistä ja protokollista 14 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

---

(1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja spesifikaatiosta annetaan siihen liittyvässä uusimista koskevassa kertomuksessa.

(2)  pesticides_ppp_app-proc_guide_phys-chem-ana_microbial-contaminant-limits.pdf (europa.eu).”

---

PÄÄTÖKSET

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/21

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1022,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2023,

työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta (EGF/2022/003 ES/Alu Ibérica)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (2) ja erityisesti sen 9 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille (EGR) pyrkii osoittamaan solidaarisuutta ja edistämään ihmisarvoista ja kestävää työllisyyttä unionissa tarjoamalla tukea suurten rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamalla heitä palaamaan ihmisarvoiseen ja kestävään työhön mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille (EGR) pyrkii osoittamaan solidaarisuutta ja edistämään ihmisarvoista ja kestävää työllisyyttä unionissa tarjoamalla tukea suurten rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamalla heitä palaamaan ihmisarvoiseen ja kestävään työhön mahdollisimman nopeasti.

| (2) | EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3) 8 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

EGR ei saa ylittää 186 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3) 8 artiklassa säädetään.

| (3) | Espanja toimitti 30 päivänä marraskuuta 2022 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön Alu Ibérica LC S.L:n Espanjassa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) 2021/691 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Hakemus täyttää asetuksen (EU) 2021/691 13 artiklassa säädetyt EGR:n rahoitustuen edellytykset. |
| --- | --- |

(3)

Espanja toimitti 30 päivänä marraskuuta 2022 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön Alu Ibérica LC S.L:n Espanjassa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) 2021/691 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Hakemus täyttää asetuksen (EU) 2021/691 13 artiklassa säädetyt EGR:n rahoitustuen edellytykset.

| (4) | Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 275 000 euroa rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 275 000 euroa rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella.

| (5) | Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(5)

Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Otetaan työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevasta Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 275 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2023 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 10 päivästä toukokuuta 2023.

Tehty Strasbourgissa 10 päivänä toukokuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.

1

(2)  
  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17. joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

3

---

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/23

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2023/1023,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) operaation johtajan nimittämisestä (EUCAP Sahel Niger/1/2023)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) 16 päivänä heinäkuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen 2012/392/YUTP (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on päätöksen 2012/392/YUTP nojalla valtuutettu tekemään perussopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) on päätöksen 2012/392/YUTP nojalla valtuutettu tekemään perussopimuksen 38 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 9 päivänä syyskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1505 (2) päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta ja EUCAP Sahel Nigerin toimeksiannon jatkamisesta 30 päivään syyskuuta 2024 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 9 päivänä syyskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1505 (2) päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta ja EUCAP Sahel Nigerin toimeksiannon jatkamisesta 30 päivään syyskuuta 2024 saakka.

| (3) | PTK hyväksyi 20 päivänä syyskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1649 (3), jolla Antje PITTELKAUn toimeksiantoa EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajana jatkettiin 1 päivästä lokakuuta 2022 alkaen 30 päivään syyskuuta 2023 saakka. |
| --- | --- |

(3)

PTK hyväksyi 20 päivänä syyskuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/1649 (3), jolla Antje PITTELKAUn toimeksiantoa EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajana jatkettiin 1 päivästä lokakuuta 2022 alkaen 30 päivään syyskuuta 2023 saakka.

| (4) | Antje PITTELKAU ilmoitti 11 päivänä helmikuuta 2023 eroavansa tehtävästään EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajana 21 päivästä toukokuuta 2023 alkaen. |
| --- | --- |

(4)

Antje PITTELKAU ilmoitti 11 päivänä helmikuuta 2023 eroavansa tehtävästään EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajana 21 päivästä toukokuuta 2023 alkaen.

| (5) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 24 päivänä huhtikuuta 2023, että Katja DOMINIK nimitetään EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajaksi 4 päivästä kesäkuuta 2023 alkaen 30 päivään syyskuuta 2024 saakka, |
| --- | --- |

(5)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 24 päivänä huhtikuuta 2023, että Katja DOMINIK nimitetään EUCAP Sahel Nigerin operaation johtajaksi 4 päivästä kesäkuuta 2023 alkaen 30 päivään syyskuuta 2024 saakka,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Katja DOMINIK nimitetään Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation (EUCAP Sahel Niger) operaation johtajaksi 4 päivästä kesäkuuta 2023 alkaen 30 päivään syyskuuta 2024 saakka.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 4 päivästä kesäkuuta 2023.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2023.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

D. PRONK

---

(1)  
  EUVL L 187, 17.7.2012, s. 48.

1

(2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2022/1505, annettu 9 päivänä syyskuuta 2022, Euroopan unionin YTPP-operaatiosta Nigerissä (EUCAP Sahel Niger) annetun päätöksen 2012/392/YUTP muuttamisesta (EUVL L 235, 12.9.2022, s. 28).

2

(3)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/1649, annettu 20 päivänä syyskuuta 2022, Euroopan unionin Nigerissä toteuttaman YTPP-operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUCAP Sahel Niger/1/2022) (EUVL L 248, 26.9.2022, s. 57).

3

---

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/25

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2023/1024,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2023,

Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) operaation johtajan nimittämisestä (EUAM Ukraina/1/2023)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) (1)22 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/486/YUTP ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on päätöksen 2014/486/YUTP 7 artiklan nojalla valtuutettu perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien erityisesti päätös operaation johtajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea on päätöksen 2014/486/YUTP 7 artiklan nojalla valtuutettu perussopimuksen 38 artiklan mukaisesti tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) poliittisen valvonnan ja strategisen johdon toteuttamiseksi, mukaan lukien erityisesti päätös operaation johtajan nimittämisestä.

| (2) | Neuvosto hyväksyi 20 päivänä toukokuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/813 (2) EUAM Ukrainan toimeksiannon jatkamisesta 31 päivään toukokuuta 2024. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto hyväksyi 20 päivänä toukokuuta 2021 päätöksen (YUTP) 2021/813 (2) EUAM Ukrainan toimeksiannon jatkamisesta 31 päivään toukokuuta 2024.

| (3) | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyi 10 päivänä toukokuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/744 (3) operaation johtajana toimineen Antti HARTIKAISEN toimeksiannon jatkamisesta 31 päivään toukokuuta 2023. |
| --- | --- |

(3)

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyi 10 päivänä toukokuuta 2022 päätöksen (YUTP) 2022/744 (3) operaation johtajana toimineen Antti HARTIKAISEN toimeksiannon jatkamisesta 31 päivään toukokuuta 2023.

| (4) | Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 24 päivänä huhtikuuta 2023 Rolf Michael Hay Pereira HOLMBOEn nimittämistä EUAM Ukrainan operaation johtajaksi, |
| --- | --- |

(4)

Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ehdotti 24 päivänä huhtikuuta 2023 Rolf Michael Hay Pereira HOLMBOEn nimittämistä EUAM Ukrainan operaation johtajaksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Rolf Michael Hay Pereira HOLMBOE Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) operaation johtajaksi 12 päivänä kesäkuuta 2023 alkavaksi ja 31 päivänä toukokuuta 2024 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2023.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

D. PRONK

---

(1)  
  EUVL L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

(2)  Neuvoston päätös (YUTP) 2021/813, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevasta Euroopan unionin neuvontaoperaatiosta Ukrainassa (EUAM Ukraina) annetun päätöksen 2014/486/YUTP muuttamisesta (EUVL L 180, 21.5.2021, s. 149).

2

(3)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2022/744, annettu 10 päivänä toukokuuta 2022, Euroopan unionin Ukrainassa toteuttaman siviiliturvallisuusalan uudistamista koskevan neuvontaoperaation (EUAM Ukraina) operaation johtajan toimeksiannon jatkamisesta (EUAM Ukraina/1/2022) (EUVL L 137, 16.5.2022, s. 82).

3

---

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/26

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1025,

annettu 22 päivänä toukokuuta 2023,

luvan antamisesta Unkarille soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (1) ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdan mukaan Unkari voi myöntää vapautuksen arvonlisäverosta sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana Unkarin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 35 000 euroa. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdan mukaan Unkari voi myöntää vapautuksen arvonlisäverosta sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana Unkarin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 35 000 euroa.

| (2) | Unkarille annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/73 (2) lupa soveltaa edelleen 31 päivään joulukuuta 2024 asti direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdasta poikkeavaa erityistoimenpidettä, ja siten vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana sen unioniin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 48 000 euroa, jäljempänä ’erityistoimenpide’. |
| --- | --- |

(2)

Unkarille annettiin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/73 (2) lupa soveltaa edelleen 31 päivään joulukuuta 2024 asti direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdasta poikkeavaa erityistoimenpidettä, ja siten vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana sen unioniin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 48 000 euroa, jäljempänä ’erityistoimenpide’.

| (3) | Unkari pyysi kirjeessään, jonka komissio kirjasi saapuneeksi 15 päivänä joulukuuta 2022, lupaa korottaa voimassa olevan erityistoimenpiteen raja-arvoa 71 500 euroon jäljellä olevaksi sallituksi ajanjaksoksi. |
| --- | --- |

(3)

Unkari pyysi kirjeessään, jonka komissio kirjasi saapuneeksi 15 päivänä joulukuuta 2022, lupaa korottaa voimassa olevan erityistoimenpiteen raja-arvoa 71 500 euroon jäljellä olevaksi sallituksi ajanjaksoksi.

| (4) | Direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissio antoi 11 päivänä tammikuuta 2023 päivätyllä kirjeellä Unkarin tekemän pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille. Komissio ilmoitti Unkarille 12 päivänä tammikuuta 2023 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki tarvittavat tiedot pyynnön arvioimiseen. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissio antoi 11 päivänä tammikuuta 2023 päivätyllä kirjeellä Unkarin tekemän pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille. Komissio ilmoitti Unkarille 12 päivänä tammikuuta 2023 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki tarvittavat tiedot pyynnön arvioimiseen.

| (5) | Unkarin pyytämä erityistoimenpide on linjassa neuvoston direktiivin (EU) 2020/285 (3) kanssa, jolla pyritään vähentämään pienille yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta ja välttämään kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(5)

Unkarin pyytämä erityistoimenpide on linjassa neuvoston direktiivin (EU) 2020/285 (3) kanssa, jolla pyritään vähentämään pienille yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvaa rasitusta ja välttämään kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla.

| (6) | Erityistoimenpide säilyy vapaaehtoisena verovelvollisille, sillä ne voivat edelleen valita tavallisen arvonlisäverojärjestelmän direktiivin 2006/112/EY 290 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Erityistoimenpide säilyy vapaaehtoisena verovelvollisille, sillä ne voivat edelleen valita tavallisen arvonlisäverojärjestelmän direktiivin 2006/112/EY 290 artiklan nojalla.

| (7) | Unkarin toimittamista tiedoista ilmenee, että erityistoimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus Unkarissa lopullisessa kulutusvaiheessa kannettujen verotulojen kokonaismäärään. |
| --- | --- |

(7)

Unkarin toimittamista tiedoista ilmenee, että erityistoimenpiteellä on vain vähäinen vaikutus Unkarissa lopullisessa kulutusvaiheessa kannettujen verotulojen kokonaismäärään.

| (8) | Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/769 (4) tultua voimaan Unkari ei tee kompensaatiolaskelmaa arvonlisäveroperusteisista omista varoista varainhoitovuoden 2021 selvityksestä alkaen. |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2021/769 (4) tultua voimaan Unkari ei tee kompensaatiolaskelmaa arvonlisäveroperusteisista omista varoista varainhoitovuoden 2021 selvityksestä alkaen.

| (9) | Koska erityistoimenpide on vaikuttanut myönteisesti arvonlisäveroon liittyvien velvoitteiden yksinkertaistamiseen vähentämällä sekä pienten yritysten että veroviranomaisten hallinnollista rasitetta ja säännösten noudattamisesta niille aiheutuvia kustannuksia, ja koska sillä ei ole merkittävää vaikutusta arvonlisäverotulojen kokonaiskertymään, Unkarille olisi annettava lupa soveltaa erityistoimenpidettä. |
| --- | --- |

(9)

Koska erityistoimenpide on vaikuttanut myönteisesti arvonlisäveroon liittyvien velvoitteiden yksinkertaistamiseen vähentämällä sekä pienten yritysten että veroviranomaisten hallinnollista rasitetta ja säännösten noudattamisesta niille aiheutuvia kustannuksia, ja koska sillä ei ole merkittävää vaikutusta arvonlisäverotulojen kokonaiskertymään, Unkarille olisi annettava lupa soveltaa erityistoimenpidettä.

| (10) | Erityistoimenpiteen soveltamista olisi rajoitettava ajallisesti. Aikarajan olisi oltava riittävä, jotta komissio voi arvioida raja-arvon vaikuttavuuden ja asianmukaisuuden. Lisäksi direktiivin (EU) 2020/285 3 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava kyseisen direktiivin 1 artiklan 12 alakohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 ja sovellettava kyseisiä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2025. Tästä syystä on aiheellista antaa Unkarille lupa soveltaa erityistoimenpidettä 31 päivään joulukuuta 2024. |
| --- | --- |

(10)

Erityistoimenpiteen soveltamista olisi rajoitettava ajallisesti. Aikarajan olisi oltava riittävä, jotta komissio voi arvioida raja-arvon vaikuttavuuden ja asianmukaisuuden. Lisäksi direktiivin (EU) 2020/285 3 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava kyseisen direktiivin 1 artiklan 12 alakohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 ja sovellettava kyseisiä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2025. Tästä syystä on aiheellista antaa Unkarille lupa soveltaa erityistoimenpidettä 31 päivään joulukuuta 2024.

| (11) | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490 (5) olisi sen vuoksi kumottava, |
| --- | --- |

(11)

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490 (5) olisi sen vuoksi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 12 alakohdassa säädetään, Unkarille annetaan lupa vapauttaa arvonlisäverosta verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana Unkarin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään 71 500 euroa.

2 artikla

Kumotaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2024.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Unkarille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/73, annettu 18 päivänä tammikuuta 2022, täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1490 muuttamisesta luvan antamiseksi Unkarille soveltaa edelleen yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä (EUVL L 12, 19.1.2022, s. 148).

2

(3)  Neuvoston direktiivi (EU) 2020/285, annettu 18 päivänä helmikuuta 2020, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienten yritysten erityisjärjestelmän osalta ja asetuksen (EU) N:o 904/2010 muuttamisesta pienten yritysten erityisjärjestelmän asianmukaisen soveltamisen valvomiseksi tehtävän hallinnollisen yhteistyön ja tietojenvaihdon osalta (EUVL L 62, 2.3.2020, s. 13).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2021/769, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta (EUVL L 165, 11.5.2021, s. 9).

4

(5)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2018/1490, annettu 2 päivänä lokakuuta 2018, luvan antamisesta Unkarille ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeava erityistoimenpide (EUVL L 252, 8.10.2018, s. 38).

5

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/28

---

EFTAN VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS N:o 230/22/KOL,

annettu 15 päivänä joulukuuta 2022,

valtiontukea koskevien aineellisten sääntöjen muuttamisesta antamalla uudet suuntaviivat tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle [2023/1026]

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka ottaa huomioon

Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61–63 artiklan ja pöytäkirjan 26,

valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen I osan 1 artiklan 1 kohdan,

katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomainen varmistaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, jos ETA-sopimuksessa tai valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan nojalla valvontaviranomainen seuraa jatkuvasti kaikkia EFTA-valtioissa voimassa olevia tukijärjestelmiä (1) ja tekee ehdotuksia tilanteen kehityksen tai ETA-sopimuksen toiminnan kannalta aiheellisiksi toimenpiteiksi.

Valvontaviranomaisen suuntaviivat tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (2), sellaisina kuin ne ovat muutettuina (3), vastaavat Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävän valtiontuen puitteista, jäljempänä ’komission vuoden 2014 TKI-puitteet’
   (4), sellaisina kuin ne ovat muutettuina 8 päivänä heinäkuuta 2020
   (5).

Komissio hyväksyi 19 päivänä lokakuuta 2022 tarkistetut puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle, jäljempänä ’vuoden 2022 TKI-puitteet’
   (6)).

Vuoden 2022 TKI-puitteet ovat merkitykselliset myös Euroopan talousalueen, jäljempänä ’ETA’, kannalta.

ETA-sopimuksen 1 artiklassa määritellyn yhdenmukaisuuden tavoitteen mukaisesti ETA:n valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV sivulla 11 olevan otsikon ”YLEISTÄ” alla olevan II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

Vuoden 2022 TKI-puitteissa voidaan viitata sellaisiin Euroopan unionin politiikan välineisiin ja Euroopan unionin säädöksiin, joita ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta. Valtiontukisääntöjen yhdenmukaisen soveltamisen ja tasapuolisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi koko ETA:ssa valvontaviranomainen soveltaa yleensä samoja viitearvoja kuin komissio arvioidessaan tuen soveltuvuutta ETA-sopimuksen toimintaan.

on kuullut komissiota,

on kuullut EFTA-valtioita,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1)   Muutetaan valtiontukea koskevia aineellisia sääntöjä ottamalla käyttöön uudet suuntaviivat tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle, jäljempänä ’TKI-suuntaviivat’. TKI-suuntaviivat, vuoden 2022 TKI-puitteiden muodossa, ovat tämän päätöksen liitteenä ja muodostavat erottamattoman osan sitä.

2)   Valvontaviranomainen soveltaa TKI-suuntaviivoissa vahvistettuja periaatteita ja puitteita arvioidessaan kaikkien niiden ilmoitettujen TKI-tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, joista siltä pyydetään päätöstä 15 päivän joulukuuta 2022 jälkeen. Sääntöjenvastaista TKI-tukea arvioidaan niiden sääntöjen mukaisesti, joita sovellettiin tuen myöntämishetkellä.

2 artikla

Kun valvontaviranomainen soveltaa vuoden 2022 TKI-puitteita, niitä koskevat soveltuvin osin muun muassa seuraavat mukautukset:

| a) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”jäsenvaltioon” viittauksina ”EFTA-valtioon” (7) tai tapauksen mukaan ”ETA-valtioon”; |
| --- | --- |

a)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”jäsenvaltioon” viittauksina ”EFTA-valtioon” (7) tai tapauksen mukaan ”ETA-valtioon”;

| b) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”Euroopan komissioon” tarvittaessa viittauksina ”EFTAn valvontaviranomaiseen”; |
| --- | --- |

b)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”Euroopan komissioon” tarvittaessa viittauksina ”EFTAn valvontaviranomaiseen”;

| c) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”perussopimukseen”, ”Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen” tai ”SEUT-sopimukseen” viittauksina ”ETA-sopimukseen”; |
| --- | --- |

c)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”perussopimukseen”, ”Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen” tai ”SEUT-sopimukseen” viittauksina ”ETA-sopimukseen”;

| d) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin valtiontukisääntöihin” viittauksina ”ETA:n valtiontukisääntöihin”; |
| --- | --- |

d)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin valtiontukisääntöihin” viittauksina ”ETA:n valtiontukisääntöihin”;

| e) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 107 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 61 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

e)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 107 artiklaan tai kyseisen artiklan osiin viittauksina ETA-sopimuksen 61 artiklaan ja kyseisen artiklan vastaaviin osiin;

| f) | valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 108 artiklaan tai sen osiin viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklaan ja sitä vastaaviin osiin; |
| --- | --- |

f)

valvontaviranomainen pitää viittauksia SEUT-sopimuksen 108 artiklaan tai sen osiin viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklaan ja sitä vastaaviin osiin;

| g) | valvontaviranomainen pitää viittauksia neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (8) viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan II osaan; |
| --- | --- |

g)

valvontaviranomainen pitää viittauksia neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (8) viittauksina valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevaan II osaan;

| h) | valvontaviranomainen pitää viittauksia komission asetukseen (EY) N:o 794/2004 (9) viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen 195/04/KOL; |
| --- | --- |

h)

valvontaviranomainen pitää viittauksia komission asetukseen (EY) N:o 794/2004 (9) viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen päätökseen 195/04/KOL;

| i) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) sisämarkkinoille” viittauksina ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) ETA-sopimuksen toimintaan”; |
| --- | --- |

i)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) sisämarkkinoille” viittauksina ilmaisuun ”soveltuu (ei sovellu) ETA-sopimuksen toimintaan”;

| j) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”unionissa (unionin ulkopuolella)” viittauksina ilmaisuun ”ETA:ssa (ETA:n ulkopuolella)”; |
| --- | --- |

j)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ilmaisuun ”unionissa (unionin ulkopuolella)” viittauksina ilmaisuun ”ETA:ssa (ETA:n ulkopuolella)”;

| k) | valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin sisäiseen kauppaan” viittauksina ”ETA:n sisäiseen kauppaan”; |
| --- | --- |

k)

valvontaviranomainen pitää viittauksia ”unionin sisäiseen kauppaan” viittauksina ”ETA:n sisäiseen kauppaan”;

| l) | Jos vuoden 2022 TKI-puitteissa todetaan, että niitä sovelletaan ”kaikkiin taloudellisen toiminnan aloihin”, valvontaviranomainen soveltaa niitä ”kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin taloudellisen toiminnan aloihin tai niiden osiin”; |
| --- | --- |

l)

Jos vuoden 2022 TKI-puitteissa todetaan, että niitä sovelletaan ”kaikkiin taloudellisen toiminnan aloihin”, valvontaviranomainen soveltaa niitä ”kaikkiin ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin taloudellisen toiminnan aloihin tai niiden osiin”;

| m) | valvontaviranomainen pitää viittauksia komission tiedonantoihin tai suuntaviivoihin viittauksina vastaaviin valvontaviranomaisen suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

m)

valvontaviranomainen pitää viittauksia komission tiedonantoihin tai suuntaviivoihin viittauksina vastaaviin valvontaviranomaisen suuntaviivoihin.

3 artikla

1)   Korvataan vuoden 2022 TKI-puitteiden 156 kappale seuraavasti:

”Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 1 kohdan nojalla valvontaviranomainen ehdottaa, että EFTA-valtiot muuttavat tarpeen mukaan nykyiset TKI-tukiohjelmansa näiden TKI-suuntaviivojen mukaisiksi 6 kuukauden kuluessa näiden suuntaviivojen voimaantulosta.”

2)   Korvataan vuoden 2022 TKI-puitteiden 157 kappale seuraavasti:

”EFTA-valtioita pyydetään antamaan nimenomainen ehdoton suostumus 156 kappaleessa tarkoitettuihin aiheellisiin toimenpiteisiin viimeistään 17. helmikuuta 2023. Jos joltakin EFTA-valtiolta ei saada vastausta, valvontaviranomainen olettaa, että kyseinen EFTA-valtio ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä.”

Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2022.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Arne RØKSUND

Puheenjohtaja

Asiasta vastaava kollegion jäsen

Stefan BARRIGA

Kollegion jäsen

Árni Páll ÁRNASON

Kollegion jäsen

Melpo-Menie JOSÉPHIDÈS

Allekirjoittaja oikeus- ja hallintoasioista

vastaavan johtajan ominaisuudessa

---

(1)  Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 1 artiklan b alakohdan mukaan ”
  ’EFTA-valtioilla’ tarkoitetaan Islannin tasavaltaa ja Norjan kuningaskuntaa sekä valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen tarkistamisesta tehdyn pöytäkirjan 1 artiklan 2 kohdassa määrätyin edellytyksin Liechtensteinin ruhtinaskuntaa”.

1

(2)  Valvontaviranomaisen suuntaviivat tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL L 209, 6.8.2015, s. 17) ja ETA-täydennysosa N:o 44, 6.8.2015, s. 1.

2

(3)  Valvontaviranomaisen päätös N:o 90/20/KOL, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 107. kerran muuttamalla tiettyjä valtiontukisuuntaviivoja ja jatkamalla niiden voimassaoloa [2020/1576] (EUVL L 359, 29.10.2020, s. 16).

3

(4)  Komission tiedonanto – Puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 198, 27.6.2014, s. 1).

4

(5)  Komission tiedonanto alueellisista valtiontuista vuosille 2014–2020 annettujen suuntaviivojen, valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi annettujen suuntaviivojen, valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 annettujen suuntaviivojen, valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista annetun komission tiedonannon, tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävän valtiontuen puitteista annetun komission tiedonannon sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta lyhytaikaisiin vientiluottovakuutuksiin annetun komission tiedonannon muuttamisesta ja soveltamisajan jatkamisesta, 2020/C 224/02 (EUVL C 224, 8.7.2020, s. 2).

5

(6)  () C(2022) 7388 final, ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(7)  EFTA-valtioilla tarkoitetaan Islantia, Liechtensteinia ja Norjaa.

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

8

(9)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

9

---

LIITE

KOMISSION TIEDONANTO

Puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle

Johdanto

Johdanto

| 1. | Jotta valtiontuki ei vääristäisi tai uhkaisi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla eikä vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan valtiontuki on kiellettyä. Tietyissä tapauksissa valtiontuki voidaan kuitenkin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi perussopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

1.

Jotta valtiontuki ei vääristäisi tai uhkaisi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla eikä vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan valtiontuki on kiellettyä. Tietyissä tapauksissa valtiontuki voidaan kuitenkin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi perussopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla.

| 2. | Tässä tiedonannossa annetaan komission tekemään selvitykseen perustuvaa ohjeistusta siitä, milloin tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan, jäljempänä ’TKI’, suunnattu valtiontuki voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sallituksi. Tukitoimenpide voidaan katsoa kyseisen alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos kaksi ehtoa, positiivinen ja negatiivinen, täyttyvät. Positiivinen ehto edellyttää, että tuella edistetään tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä. Negatiivinen ehto edellyttää, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

2.

Tässä tiedonannossa annetaan komission tekemään selvitykseen perustuvaa ohjeistusta siitä, milloin tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan, jäljempänä ’TKI’, suunnattu valtiontuki voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sallituksi. Tukitoimenpide voidaan katsoa kyseisen alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos kaksi ehtoa, positiivinen ja negatiivinen, täyttyvät. Positiivinen ehto edellyttää, että tuella edistetään tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä. Negatiivinen ehto edellyttää, että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| 3. | Yleisesti katsotaan, että kilpailuun perustuvilla markkinoilla on kyky saada aikaan tehokkaita tuloksia hintojen, tuotannon ja resurssien käytön osalta. Markkinoiden toimintapuutteiden (1) vallitessa valtion puuttuminen tilanteeseen voi kuitenkin olla tarpeen tiettyjen sellaisten taloudellisten toimintojen kehityksen helpottamiseksi, jotka ilman tukea eivät kehittyisi lainkaan tai eivät kehittyisi samassa tahdissa tai samoissa olosuhteissa ja edistäisi siten älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua. TKI-yhteyksissä markkinoiden toimintapuutteita voi syntyä esimerkiksi siksi, että markkinatoimijat eivät välttämättä tai ainakaan oma-aloitteisesti ota huomioon laajempia myönteisiä vaikutuksia Euroopan talouteen, tai ne katsovat, että positiiviseen taloudelliseen tulokseen pääseminen on liian riskialtista, tai ne harjoittavat ilman valtiontukea TKI-toimintaa yhteiskunnan näkökulmasta liian vähäisessä laajuudessa. TKI-hankkeet voivat ilman valtiontukea kärsiä myös riittämättömästä rahoituksen saannista (epäsymmetrisen informaation vuoksi) tai yritysten välisistä koordinointiongelmista. |
| --- | --- |

3.

Yleisesti katsotaan, että kilpailuun perustuvilla markkinoilla on kyky saada aikaan tehokkaita tuloksia hintojen, tuotannon ja resurssien käytön osalta. Markkinoiden toimintapuutteiden (1

| 4. | Sen vuoksi valtiontuki voi olla tarpeen TKI:n lisäämiseksi tilanteessa, jossa markkinat eivät yksinään tuota tehokasta tulosta, ja sen avulla voidaan helpottaa tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä. Tässä tiedonannossa esitettyjä TKI-puitteita sovelletaan kaikkiin teknologioihin (2), teollisuudenaloihin ja toimialoihin, jotta säännöissä ei etukäteen rajoitettaisi sitä, mitkä tutkimuspolut voivat johtaa uusiin tuote-, prosessi- ja palveluratkaisuihin, eikä vääristettäisi markkinatoimijoiden kannustimia kehittää innovatiivisia teknologisia ratkaisuja, vaikka niihin liittyisi suuria riskejä. TKI-puitteiden mukaisella tuella voidaan myös edistää kestävää elpymistä vakavien talouden häiriöiden jälkeen ja tukea pyrkimyksiä vahvistaa unionin sosiaalista ja taloudellista häiriönsietokykyä. TKI:n tukemisella on todennäköisesti myös laajempia myönteisiä vaikutuksia kuin pelkästään tuensaajalle koituva hyöty. |
| --- | --- |

4.

Sen vuoksi valtiontuki voi olla tarpeen TKI:n lisäämiseksi tilanteessa, jossa markkinat eivät yksinään tuota tehokasta tulosta, ja sen avulla voidaan helpottaa tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä. Tässä tiedonannossa esitettyjä TKI-puitteita sovelletaan kaikkiin teknologioihin (2

| 5. | TKI-toimintaan suunnattavalla valtiontuella voidaan aikaansaada myönteisiä vaikutuksia, joita on käsitelty muun muassa sellaisissa unionin tavoitteissa ja strategioissa kuin Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (3), digitaalistrategia (4), Digitaalinen vuosikymmen -strategia (5) ja Euroopan datastrategia (6), Euroopan uusi teollisuusstrategia (7) ja sen päivitys (8), NextGenerationEU-ohjelma (9), Euroopan terveysunioni -hanke (10), uusi eurooppalainen tutkimusalue -hanke (11), uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma (12) sekä vuoteen 2050 tähtäävä unionin ilmastoneutraaliustavoite. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa komissio korostaa, että ”uudet teknologiat, kestävät ratkaisut ja disruptiiviset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi”. |
| --- | --- |

5.

TKI-toimintaan suunnattavalla valtiontuella voidaan aikaansaada myönteisiä vaikutuksia, joita on käsitelty muun muassa sellaisissa unionin tavoitteissa ja strategioissa kuin Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

| 6. | Äskettäin hyväksytyssä ERA-tiedonannossa todetaan, että tutkimus ja innovointi on keskeinen tekijä Euroopan elpymisen vauhdittamisessa sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän nopeuttamisessa. Tiedonannon tavoitteena on lisätä Euroopan tutkimus- ja innovointijärjestelmän tehokkuutta, huipputason osaamista ja vaikuttavuutta ja tukea innovointia. Tätä silmällä pitäen komissio ehdotti, että jäsenvaltiot keskittyvät jälleen t&k-investointien kolmen prosentin tavoitteeseen EU:ssa (suhteessa BKT:hen) (13) ja päivittävät tavoitteen niin, että siinä otetaan huomioon uudet EU:n painopisteet, muun muassa uusi tavoite, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi vuoteen 2030 mennessä saavutettava EU:n tasolla koordinoidusti julkinen rahoituspanostus, joka on 1,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta voidaan vivuttaa yksityisiä investointeja ja tarjota niille kannustimia. |
| --- | --- |

6.

Äskettäin hyväksytyssä ERA-tiedonannossa todetaan, että tutkimus ja innovointi on keskeinen tekijä Euroopan elpymisen vauhdittamisessa sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän nopeuttamisessa. Tiedonannon tavoitteena on lisätä Euroopan tutkimus- ja innovointijärjestelmän tehokkuutta, huipputason osaamista ja vaikuttavuutta ja tukea innovointia. Tätä silmällä pitäen komissio ehdotti, että jäsenvaltiot keskittyvät jälleen t&k-investointien kolmen prosentin tavoitteeseen EU:ssa (suhteessa BKT:hen) (13

| 7. | Euroopan digitaalinen tulevaisuus -tiedonannon ja Euroopan datastrategian mukaan on tarpeen varmistaa, ”että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa jatkamaan omaa tietään kohti digitalisaatiota, joka hyödyttää kansalaisia arvojamme kunnioittaen”. |
| --- | --- |

7.

Euroopan digitaalinen tulevaisuus -tiedonannon ja Euroopan datastrategian mukaan on tarpeen varmistaa, ”että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa jatkamaan omaa tietään kohti digitalisaatiota, joka hyödyttää kansalaisia arvojamme kunnioittaen”.

| 8. | Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa linjataan, että Eurooppa tarvitsee ”tutkimusta ja teknologiaa ja vahvat sisämarkkinat, jotka poistavat esteitä ja vähentävät byrokratiaa”. Strategiassa todetaan, että ”tutkimukseen, innovointiin, toimintavalmiuteen saattamiseen ja ajantasaiseen infrastruktuuriin tehtävien investointien lisääminen edistää uusien tuotantoprosessien kehittämistä ja työpaikkojen luomista”. |
| --- | --- |

8.

Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa linjataan, että Eurooppa tarvitsee ”tutkimusta ja teknologiaa ja vahvat sisämarkkinat, jotka poistavat esteitä ja vähentävät byrokratiaa”. Strategiassa todetaan, että ”tutkimukseen, innovointiin, toimintavalmiuteen saattamiseen ja ajantasaiseen infrastruktuuriin tehtävien investointien lisääminen edistää uusien tuotantoprosessien kehittämistä ja työpaikkojen luomista”.

1.   Soveltamisala ja määritelmät

Soveltamisala ja määritelmät

1.1   Soveltamisala

Soveltamisala

| 9. | Näissä puitteissa vahvistettuja periaatteita sovelletaan TKI-toimintaan myönnettävään valtiontukeen kaikilla perussopimuksen aloilla. (14) Sen vuoksi niitä sovelletaan myös unionin alakohtaisten valtiontukisääntöjen aloihin, ellei kyseisissä erityissäännöissä toisin määrätä. |
| --- | --- |

9.

Näissä puitteissa vahvistettuja periaatteita sovelletaan TKI-toimintaan myönnettävään valtiontukeen kaikilla perussopimuksen aloilla. (14

| 10. | Unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvaltaan (15), ei ole valtiontukea. Jos tällaiseen unionin rahoitukseen yhdistyy valtiontukea, vain kyseisen valtiontukiosuuden perusteella määritetään se, noudatetaanko ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä tai onko tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioitava näiden puitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvaltaan (15

| 11. | Näiden puitteiden soveltamisalaan ei kuulu TKI-tuki vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne on määritelty valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (16), sellaisina kuin nämä suuntaviivat ovat muutettuina tai korvattuina. |
| --- | --- |

11.

Näiden puitteiden soveltamisalaan ei kuulu TKI-tuki vaikeuksissa oleville yrityksille, sellaisina kuin ne on määritelty valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (16

| 12. | Arvioidessaan TKI-tukea, jota myönnetään tuensaajalle, jolle on annettu perintämääräys sellaisen komission päätöksen perusteella, jossa jokin aiempi tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, komissio ottaa huomioon vielä takaisin perimättä olevan tuen määrän. (17) |
| --- | --- |

12.

Arvioidessaan TKI-tukea, jota myönnetään tuensaajalle, jolle on annettu perintämääräys sellaisen komission päätöksen perusteella, jossa jokin aiempi tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi, komissio ottaa huomioon vielä takaisin perimättä olevan tuen määrän. (17

1.2   Puitteiden soveltamisalaan kuuluvat tukitoimenpiteet

Puitteiden soveltamisalaan kuuluvat tukitoimenpiteet

| 13. | Komissio on määrittänyt joitakin TKI-toimenpiteitä, joihin myönnettävän valtiontuen voidaan tietyin edellytyksin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille:






  a) | tuki t&k-hankkeisiin, joissa tutkimushankkeen tuettu osa kuuluu perustutkimuksen tai soveltavan tutkimuksen alaan; soveltava tutkimus voidaan jakaa teolliseen tutkimukseen ja kokeelliseen kehittämiseen. (18) Tällainen tuki kohdennetaan ensi sijassa markkinoiden toimintapuutteeseen, joka koskee myönteisiä ulkoisvaikutuksia (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), mutta se voidaan kohdistaa myös markkinoiden toimintapuutteeseen, joka johtuu puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta tai (etupäässä yhteistyöhankkeissa) puutteellisesta koordinoinnista; |
| --- | --- | --- |

13.

Komissio on määrittänyt joitakin TKI-toimenpiteitä, joihin myönnettävän valtiontuen voidaan tietyin edellytyksin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille:

a)

tuki t&k-hankkeisiin, joissa tutkimushankkeen tuettu osa kuuluu perustutkimuksen tai soveltavan tutkimuksen alaan; soveltava tutkimus voidaan jakaa teolliseen tutkimukseen ja kokeelliseen kehittämiseen. (18) Tällainen tuki kohdennetaan ensi sijassa markkinoiden toimintapuutteeseen, joka koskee myönteisiä ulkoisvaikutuksia (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), mutta se voidaan kohdistaa myös markkinoiden toimintapuutteeseen, joka johtuu puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta tai (etupäässä yhteistyöhankkeissa) puutteellisesta koordinoinnista;

tuki t&k-hankkeisiin

18

| b) | t&k-hankkeisiin liittyviin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki, joka auttaa poistamaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka liittyvät ensi sijassa puutteelliseen ja epäsymmetriseen informaatioon; |
| --- | --- |

b)

t&k-hankkeisiin liittyviin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki, joka auttaa poistamaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka liittyvät ensi sijassa puutteelliseen ja epäsymmetriseen informaatioon;

toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki

| c) | tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti koordinointivaikeuksista, mutta myös puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta johtuvaan markkinoiden toimintapuutteeseen. Korkealuokkaiset tutkimusinfrastruktuurit ovat yhä tärkeämpi edellytys uraauurtavalle tutkimukselle, koska ne houkuttelevat lahjakkuuksia maailmanlaajuisesti ja ovat välttämättömiä esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan ja keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden kannalta. (19) Suuret alkuvaiheen investointikustannukset, jotka aiheutuvat huipputason tutkimuslaitosten ja -laitteiden hankkimisesta pääasiassa tiedeyhteisön toimesta käytettäväksi alkuvaiheen tutkimustoiminnassa, tekevät tarvittavan rahoituksen löytämisestä markkinoilta usein mahdotonta; |
| --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti koordinointivaikeuksista, mutta myös puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta johtuvaan markkinoiden toimintapuutteeseen. Korkealuokkaiset tutkimusinfrastruktuurit ovat yhä tärkeämpi edellytys uraauurtavalle tutkimukselle, koska ne houkuttelevat lahjakkuuksia maailmanlaajuisesti ja ovat välttämättömiä esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan ja keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden kannalta. (19) Suuret alkuvaiheen investointikustannukset, jotka aiheutuvat huipputason tutkimuslaitosten ja -laitteiden hankkimisesta pääasiassa tiedeyhteisön toimesta käytettäväksi alkuvaiheen tutkimustoiminnassa, tekevät tarvittavan rahoituksen löytämisestä markkinoilta usein mahdotonta;

tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen myönnettävä tuki

19

| d) | testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta tai puutteellisesta koordinoinnista johtuvaan markkinoiden toimintapuutteeseen. Huippuluokan testaus- ja kokeiluinfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen liittyy suuria alkuvaiheen investointikustannuksia, jotka yhdessä epävarman asiakaskysynnän kanssa voivat vaikeuttaa rahoituksen saantia. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus olisi myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin useille käyttäjille. Jotta helpotetaan käyttäjien mahdollisuuksia hyödyntää testaus- ja kokeiluinfrastruktuureita, niiden käyttömaksuja voidaan alentaa näiden puitteiden muiden kohtien, komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (20) tai de minimis -asetuksen (21) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta tai puutteellisesta koordinoinnista johtuvaan markkinoiden toimintapuutteeseen. Huippuluokan testaus- ja kokeiluinfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen liittyy suuria alkuvaiheen investointikustannuksia, jotka yhdessä epävarman asiakaskysynnän kanssa voivat vaikeuttaa rahoituksen saantia. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus olisi myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin useille käyttäjille. Jotta helpotetaan käyttäjien mahdollisuuksia hyödyntää testaus- ja kokeiluinfrastruktuureita, niiden käyttömaksuja voidaan alentaa näiden puitteiden muiden kohtien, komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (20) tai de minimis -asetuksen (21) mukaisesti;

testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen myönnettävä tuki

20

de minimis

21

| e) | innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka liittyy myönteisiin ulkoisvaikutuksiin (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), koordinointivaikeuksiin ja vähemmässä määrin epäsymmetriseen informaatioon. Pienten ja keskisuurten yritysten (’pk-yritysten’) osalta innovaatiotukea voidaan myöntää patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankintaan, validointiin ja puolustamiseen sekä korkeasti koulutetun henkilöstön tilapäiseen siirtämiseen ja innovointiin liittyvien neuvonta- ja tukipalvelujen hankkimiseen. Tällaisia palveluja tarjoavat esimerkiksi tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot, tutkimusinfrastruktuurit, teknologiainfrastruktuurit, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit ja innovaatioklusterit; |
| --- | --- |

e)

innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka liittyy myönteisiin ulkoisvaikutuksiin (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), koordinointivaikeuksiin ja vähemmässä määrin epäsymmetriseen informaatioon. Pienten ja keskisuurten yritysten (’pk-yritysten’) osalta innovaatiotukea voidaan myöntää patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankintaan, validointiin ja puolustamiseen sekä korkeasti koulutetun henkilöstön tilapäiseen siirtämiseen ja innovointiin liittyvien neuvonta- ja tukipalvelujen hankkimiseen. Tällaisia palveluja tarjoavat esimerkiksi tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot, tutkimusinfrastruktuurit, teknologiainfrastruktuurit, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit ja innovaatioklusterit;

innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki

| f) | prosessi- ja organisaatioinnovointiin myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka liittyy myönteisiin ulkoisvaikutuksiin (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), koordinointivaikeuksiin ja vähemmässä määrin epäsymmetriseen informaatioon. Näitä tukitoimenpiteitä voidaan kohdentaa pääasiassa pk-yrityksille. Suurille yrityksille myönnettävä tuki on hyväksyttyä vain, jos kyseiset yritykset tosiasiallisesti tekevät tuetussa toiminnassa yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa. |
| --- | --- |

f)

prosessi- ja organisaatioinnovointiin myönnettävä tuki, joka kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka liittyy myönteisiin ulkoisvaikutuksiin (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), koordinointivaikeuksiin ja vähemmässä määrin epäsymmetriseen informaatioon. Näitä tukitoimenpiteitä voidaan kohdentaa pääasiassa pk-yrityksille. Suurille yrityksille myönnettävä tuki on hyväksyttyä vain, jos kyseiset yritykset tosiasiallisesti tekevät tuetussa toiminnassa yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa.

prosessi- ja organisaatioinnovointiin myönnettävä tuki

| g) | innovaatioklustereille myönnettävä tuki, jolla pyritään poistamaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka liittyvät klustereiden kehittämistä haittaaviin ja siten klustereiden sisäistä tai niiden välistä vuorovaikutusta ja tiedonvaihtoa rajoittaviin koordinointiongelmiin. Valtiontuki voisi auttaa ratkaisemaan tämän ongelman ensiksikin tukemalla investointeja innovaatioklustereiden yhteiskäytössä oleviin avoimiin infrastruktuureihin ja toiseksi tukemalla klustereiden yhteistoimintaa, verkostoitumista ja koulutustoimintaa. Jäsenvaltion on perusteltava klustereille annettava toimintatuki asianmukaisesti erityisesti silloin, kun tukea myönnetään yli kymmenen vuoden ajan. Innovaatioklusterin omaisuuden käytöstä ja sen toimintaan osallistumisesta perittävien maksujen on vastattava markkinahintaa tai toteutuneita kustannuksia (mukaan lukien kohtuullinen marginaali). Jotta helpotettaisiin innovaatioklusterin palvelujen saatavuutta tai osallistumista innovaatioklusterin toimintaan, käyttömahdollisuuksia voidaan tarjota alennettuun hintaan sellaisten näiden puitteiden muiden kohtien, asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännösten tai de minimis -asetuksen säännösten mukaisesti, joita sovelletaan innovaatioklusterin tarjoamien palvelujen käyttäjiin. |
| --- | --- |

g)

innovaatioklustereille myönnettävä tuki, jolla pyritään poistamaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka liittyvät klustereiden kehittämistä haittaaviin ja siten klustereiden sisäistä tai niiden välistä vuorovaikutusta ja tiedonvaihtoa rajoittaviin koordinointiongelmiin. Valtiontuki voisi auttaa ratkaisemaan tämän ongelman ensiksikin tukemalla investointeja innovaatioklustereiden yhteiskäytössä oleviin avoimiin infrastruktuureihin ja toiseksi tukemalla klustereiden yhteistoimintaa, verkostoitumista ja koulutustoimintaa. Jäsenvaltion on perusteltava klustereille annettava toimintatuki asianmukaisesti erityisesti silloin, kun tukea myönnetään yli kymmenen vuoden ajan. Innovaatioklusterin omaisuuden käytöstä ja sen toimintaan osallistumisesta perittävien maksujen on vastattava markkinahintaa tai toteutuneita kustannuksia (mukaan lukien kohtuullinen marginaali). Jotta helpotettaisiin innovaatioklusterin palvelujen saatavuutta tai osallistumista innovaatioklusterin toimintaan, käyttömahdollisuuksia voidaan tarjota alennettuun hintaan sellaisten näiden puitteiden muiden kohtien, asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännösten tai de minimis -asetuksen säännösten mukaisesti, joita sovelletaan innovaatioklusterin tarjoamien palvelujen käyttäjiin.

innovaatioklustereille myönnettävä tuki

de minimis

| 14. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava TKI-tuki perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät ryhmäpoikkeusasetuksessa, jonka komissio on antanut neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1588 (22) 1 artiklan nojalla, säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

14.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava TKI-tuki perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla, lukuun ottamatta toimenpiteitä, jotka täyttävät ryhmäpoikkeusasetuksessa, jonka komissio on antanut neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1588 (22

| 15. | Näissä puitteissa esitetään sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat kriteerit sellaisten TKI-tukiohjelmien ja yksittäisten tukien osalta, joihin sovelletaan ilmoitusvaatimusta ja jotka on arvioitava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. (23) |
| --- | --- |

15.

Näissä puitteissa esitetään sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat kriteerit sellaisten TKI-tukiohjelmien ja yksittäisten tukien osalta, joihin sovelletaan ilmoitusvaatimusta ja jotka on arvioitava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. (23

1.3   Määritelmät

Määritelmät

| 16. | Näissä puitteissa tarkoitetaan:






  a) | ’tapauskohtaisella tuella’
  tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella; |
| --- | --- | --- |

16.

Näissä puitteissa tarkoitetaan:

a)

’tapauskohtaisella tuella’
  tukea, jota ei myönnetä tukiohjelman perusteella;

’tapauskohtaisella tuella’

| b) | ’tuella’
  toimenpiteitä, jotka täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet; |
| --- | --- |

b)

’tuella’
  toimenpiteitä, jotka täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet;

’tuella’

| c) | ’tuki-intensiteetillä’
  tuen bruttomäärää ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista ennen veroja ja muita maksuja; jos tukea myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määräksi katsotaan tuen bruttoavustusekvivalentti. Useammassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämispäivän arvoon. Käytettävä korko on myöntämispäivänä sovellettava diskonttokorko (24). Tuki-intensiteetti lasketaan tuensaajakohtaisesti; |
| --- | --- |

c)

’tuki-intensiteetillä’
  tuen bruttomäärää ilmaistuna prosentteina tukikelpoisista kustannuksista ennen veroja ja muita maksuja; jos tukea myönnetään muussa muodossa kuin avustuksena, tuen määräksi katsotaan tuen bruttoavustusekvivalentti. Useammassa erässä maksettava tuki diskontataan myöntämispäivän arvoon. Käytettävä korko on myöntämispäivänä sovellettava diskonttokorko (24). Tuki-intensiteetti lasketaan tuensaajakohtaisesti;

’tuki-intensiteetillä’

24

| d) | ’tukiohjelmalla’
  ohjelmaa, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan ilman muita toimenpiteitä myöntää yrityksille, jotka määritellään siinä yleisesti ja abstraktilla tasolla, sekä ohjelmaa, jonka perusteella tiettyyn hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle; |
| --- | --- |

d)

’tukiohjelmalla’
  ohjelmaa, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan ilman muita toimenpiteitä myöntää yrityksille, jotka määritellään siinä yleisesti ja abstraktilla tasolla, sekä ohjelmaa, jonka perusteella tiettyyn hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle;

’tukiohjelmalla’

| e) | ’soveltavalla tutkimuksella’
  teollista tutkimusta, kokeellista kehittämistä tai näiden yhdistelmää; |
| --- | --- |

e)

’soveltavalla tutkimuksella’
  teollista tutkimusta, kokeellista kehittämistä tai näiden yhdistelmää;

’soveltavalla tutkimuksella’

| f) | ’markkinaehtoisuudella’
  sitä, että sopimuspuolten välisen liiketoimen ehdot eivät poikkea ehdoista, joista olisi sovittu riippumattomien yritysten välillä, eikä niihin sisälly kilpailunvastaista yhteistyötä. Kaikkien transaktioiden, jotka ovat seurausta avoimesta, läpinäkyvästä ja syrjimättömästä menettelystä, katsotaan olevan markkinaehtoisia; |
| --- | --- |

f)

’markkinaehtoisuudella’
  sitä, että sopimuspuolten välisen liiketoimen ehdot eivät poikkea ehdoista, joista olisi sovittu riippumattomien yritysten välillä, eikä niihin sisälly kilpailunvastaista yhteistyötä. Kaikkien transaktioiden, jotka ovat seurausta avoimesta, läpinäkyvästä ja syrjimättömästä menettelystä, katsotaan olevan markkinaehtoisia;

’markkinaehtoisuudella’

| g) | ’tuen myöntämispäivällä’
  päivää, jona tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

g)

’tuen myöntämispäivällä’
  päivää, jona tuensaajalle myönnetään laillinen oikeus tuensaantiin asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla;

’tuen myöntämispäivällä’

| h) | ’todellisella yhteistyöllä’
  vähintään kahden riippumattoman osapuolen välistä yhteistyötä tietämyksen tai teknologian siirtämiseksi tai työnjakoon perustuvan yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, kun osapuolet määrittelevät yhdessä yhteistyöhankkeen laajuuden, osallistuvat sen toteuttamiseen ja jakavat sen riskit sekä tulokset. Yksi tai useampi osapuoli voi kattaa hankkeen kaikki kustannukset ja siten vapauttaa muut osapuolet sen taloudellisista riskeistä. Sopimustutkimusta ja tutkimuspalvelujen tarjoamista ei katsota yhteistyön muodoiksi; |
| --- | --- |

h)

’todellisella yhteistyöllä’
  vähintään kahden riippumattoman osapuolen välistä yhteistyötä tietämyksen tai teknologian siirtämiseksi tai työnjakoon perustuvan yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi, kun osapuolet määrittelevät yhdessä yhteistyöhankkeen laajuuden, osallistuvat sen toteuttamiseen ja jakavat sen riskit sekä tulokset. Yksi tai useampi osapuoli voi kattaa hankkeen kaikki kustannukset ja siten vapauttaa muut osapuolet sen taloudellisista riskeistä. Sopimustutkimusta ja tutkimuspalvelujen tarjoamista ei katsota yhteistyön muodoiksi;

’todellisella yhteistyöllä’

| i) | ’arviointisuunnitelmalla’
  asiakirjaa, joka kattaa yhden tai useamman tukijärjestelmän ja sisältää vähintään seuraavat seikat: arvioitavat tavoitteet, arviointikysymykset; tulosindikaattorit; suunniteltu arviointimenetelmä; tiedonkeruuta koskevat vaatimukset; arvioinnin ehdotettu ajoitus, mukaan lukien väliarviointiraportin ja lopullisen arviointiraportin jättämispäivä; arvioinnin suorittavan riippumattoman elimen kuvaus tai kriteerit, joita käytetään sen valinnassa, ja yksityiskohtaiset säännöt, joilla varmistetaan arvioinnin julkistaminen; |
| --- | --- |

i)

’arviointisuunnitelmalla’
  asiakirjaa, joka kattaa yhden tai useamman tukijärjestelmän ja sisältää vähintään seuraavat seikat: arvioitavat tavoitteet, arviointikysymykset; tulosindikaattorit; suunniteltu arviointimenetelmä; tiedonkeruuta koskevat vaatimukset; arvioinnin ehdotettu ajoitus, mukaan lukien väliarviointiraportin ja lopullisen arviointiraportin jättämispäivä; arvioinnin suorittavan riippumattoman elimen kuvaus tai kriteerit, joita käytetään sen valinnassa, ja yksityiskohtaiset säännöt, joilla varmistetaan arvioinnin julkistaminen;

’arviointisuunnitelmalla’

| j) | ’yksinoikeudellisella kehittämisellä’
  sellaisten tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkista hankintaa, joista kaikki saatava hyöty koituu yksinomaan hankintaviranomaiselle tai hankintayksikölle käytettäväksi tämän omassa toiminnassa edellyttäen, että se suorittaa niistä täyden korvauksen; |
| --- | --- |

j)

’yksinoikeudellisella kehittämisellä’
  sellaisten tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkista hankintaa, joista kaikki saatava hyöty koituu yksinomaan hankintaviranomaiselle tai hankintayksikölle käytettäväksi tämän omassa toiminnassa edellyttäen, että se suorittaa niistä täyden korvauksen;

’yksinoikeudellisella kehittämisellä’

| k) | ’kokeellisella kehittämisellä’
  olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja osaamisen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä tavoitteena kehittää uusia tai parannettuja tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien digitaalisia tuotteita, prosesseja tai palveluja millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia). Tämä voi kattaa myös esimerkiksi toiminnan, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden konseptitason määrittely, suunnittelu ja dokumentointi. Kokeellinen kehittäminen voi käsittää uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien tai palvelujen prototyypit, demonstrointi- ja pilottihankkeet, testauksen ja validoinnin ympäristössä, joka edustaa käytännön toimintaolosuhteita, kun ensisijaisena tavoitteena on tehdä uusia teknisiä parannuksia tuotteisiin, prosesseihin tai palveluihin, jotka eivät ole vielä merkittävässä määrin vakiintuneet. Siihen voi sisältyä kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottitoteutusten kehittämistä, jos ne muodostavat luontaisesti lopullisen kaupallisen tuotteen ja niiden tuottaminen pelkästään demonstrointia ja validointia varten olisi liian kallista. Kokeellinen kehittäminen ei kata olemassa oleviin tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia; |
| --- | --- |

k)

’kokeellisella kehittämisellä’
  olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja osaamisen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä tavoitteena kehittää uusia tai parannettuja tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien digitaalisia tuotteita, prosesseja tai palveluja millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia). Tämä voi kattaa myös esimerkiksi toiminnan, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden konseptitason määrittely, suunnittelu ja dokumentointi. Kokeellinen kehittäminen voi käsittää uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien tai palvelujen prototyypit, demonstrointi- ja pilottihankkeet, testauksen ja validoinnin ympäristössä, joka edustaa käytännön toimintaolosuhteita, kun ensisijaisena tavoitteena on tehdä uusia teknisiä parannuksia tuotteisiin, prosesseihin tai palveluihin, jotka eivät ole vielä merkittävässä määrin vakiintuneet. Siihen voi sisältyä kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottitoteutusten kehittämistä, jos ne muodostavat luontaisesti lopullisen kaupallisen tuotteen ja niiden tuottaminen pelkästään demonstrointia ja validointia varten olisi liian kallista. Kokeellinen kehittäminen ei kata olemassa oleviin tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia;

’kokeellisella kehittämisellä’

| l) | ’toteutettavuustutkimuksella’
  hankkeen potentiaalin arviointia ja analysointia; toteutettavuustutkimuksen tavoitteena on tukea päätöksentekoa kartoittamalla objektiivisesti ja rationaalisesti hankkeen vahvuudet ja heikkoudet, mahdollisuudet ja uhat sekä selvittämällä sen toteuttamiseen tarvittavat resurssit sekä onnistumismahdollisuudet; |
| --- | --- |

l)

’toteutettavuustutkimuksella’
  hankkeen potentiaalin arviointia ja analysointia; toteutettavuustutkimuksen tavoitteena on tukea päätöksentekoa kartoittamalla objektiivisesti ja rationaalisesti hankkeen vahvuudet ja heikkoudet, mahdollisuudet ja uhat sekä selvittämällä sen toteuttamiseen tarvittavat resurssit sekä onnistumismahdollisuudet;

’toteutettavuustutkimuksella’

| m) | ’täysimääräisellä kohdentamisella’
  sitä, että tutkimusorganisaatio, tutkimusinfrastruktuuri tai julkinen ostaja saa täysimääräisen taloudellisen hyödyn immateriaalioikeuksista säilyttämällä itsellään oikeuden käyttää niitä rajoituksetta, erityisesti omistusoikeuden ja lisensointioikeuden osalta. Tästä voi olla kyse myös silloin, jos tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri (tai julkinen ostaja) päättää tehdä kyseisiä oikeuksia koskevia lisäsopimuksia, esimerkiksi lisensoida oikeuksia yhteistyökumppanille (tai yrityksille); |
| --- | --- |

m)

’täysimääräisellä kohdentamisella’
  sitä, että tutkimusorganisaatio, tutkimusinfrastruktuuri tai julkinen ostaja saa täysimääräisen taloudellisen hyödyn immateriaalioikeuksista säilyttämällä itsellään oikeuden käyttää niitä rajoituksetta, erityisesti omistusoikeuden ja lisensointioikeuden osalta. Tästä voi olla kyse myös silloin, jos tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri (tai julkinen ostaja) päättää tehdä kyseisiä oikeuksia koskevia lisäsopimuksia, esimerkiksi lisensoida oikeuksia yhteistyökumppanille (tai yrityksille);

’täysimääräisellä kohdentamisella’

| n) | ’perustutkimuksella’
  kokeellista tai teoreettista työtä, jolla pyritään pääasiassa hankkimaan uutta tietoa ilmiöiden tai havaittavissa olevien tosiseikkojen perusperiaatteista, ja jolla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään tiettyyn kaupalliseen päämäärään tai tavoitteeseen; |
| --- | --- |

n)

’perustutkimuksella’
  kokeellista tai teoreettista työtä, jolla pyritään pääasiassa hankkimaan uutta tietoa ilmiöiden tai havaittavissa olevien tosiseikkojen perusperiaatteista, ja jolla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään tiettyyn kaupalliseen päämäärään tai tavoitteeseen;

’perustutkimuksella’

| o) | ’bruttoavustusekvivalentilla’
  tuen määrää, jos se olisi myönnetty avustuksen muodossa, ennen veroja ja muita maksuja; |
| --- | --- |

o)

’bruttoavustusekvivalentilla’
  tuen määrää, jos se olisi myönnetty avustuksen muodossa, ennen veroja ja muita maksuja;

’bruttoavustusekvivalentilla’

| p) | ’korkeasti koulutetulla henkilöstöllä’
  henkilöstöä, jolla on korkea-asteen loppututkinto ja vähintään viiden vuoden ammatillinen kokemus, johon voi sisältyä myös tohtorikoulutusta; |
| --- | --- |

p)

’korkeasti koulutetulla henkilöstöllä’
  henkilöstöä, jolla on korkea-asteen loppututkinto ja vähintään viiden vuoden ammatillinen kokemus, johon voi sisältyä myös tohtorikoulutusta;

’korkeasti koulutetulla henkilöstöllä’

| q) | ’yksittäisellä tuella’
  tukia, joita ei ole myönnetty tukiohjelman osana, sekä niitä tukiohjelman osana myönnettyjä tukia, joista on ilmoitettava; |
| --- | --- |

q)

’yksittäisellä tuella’
  tukia, joita ei ole myönnetty tukiohjelman osana, sekä niitä tukiohjelman osana myönnettyjä tukia, joista on ilmoitettava;

’yksittäisellä tuella’

| r) | ’teollisella tutkimuksella’
  suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut, mukaan lukien digitaaliset tuotteet, prosessit tai palvelut, paranevat huomattavasti, millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia). Teollinen tutkimus kattaa monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen ja voi sisältää prototyyppien rakentamisen laboratorioympäristössä tai ympäristössä, johon liittyy simuloituja rajapintoja olemassa olevien järjestelmien kanssa, sekä pilottituotantolinjojen rakentamisen, kun niitä tarvitaan teollisen tutkimuksen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin; |
| --- | --- |

r)

’teollisella tutkimuksella’
  suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut, mukaan lukien digitaaliset tuotteet, prosessit tai palvelut, paranevat huomattavasti, millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia). Teollinen tutkimus kattaa monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen ja voi sisältää prototyyppien rakentamisen laboratorioympäristössä tai ympäristössä, johon liittyy simuloituja rajapintoja olemassa olevien järjestelmien kanssa, sekä pilottituotantolinjojen rakentamisen, kun niitä tarvitaan teollisen tutkimuksen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin;

’teollisella tutkimuksella’

| s) | ’innovointineuvontapalveluilla’
  konsultointia, apua ja koulutusta tietämyksen siirron, aineettoman omaisuuden hankinnan, suojaamisen ja hyödyntämisen tai näihin liittyvien standardien ja säännösten aloilla sekä innovatiivisten teknologioiden ja -ratkaisujen (myös digitaaliteknologioiden ja -ratkaisujen) käyttöönottoon tai käyttöön liittyvää konsultointia, apua tai koulutusta; |
| --- | --- |

s)

’innovointineuvontapalveluilla’
  konsultointia, apua ja koulutusta tietämyksen siirron, aineettoman omaisuuden hankinnan, suojaamisen ja hyödyntämisen tai näihin liittyvien standardien ja säännösten aloilla sekä innovatiivisten teknologioiden ja -ratkaisujen (myös digitaaliteknologioiden ja -ratkaisujen) käyttöönottoon tai käyttöön liittyvää konsultointia, apua tai koulutusta;

’innovointineuvontapalveluilla’

| t) | ’innovaatioklustereilla’
  riippumattomien osapuolten (kuten innovatiivisten uusien yritysten, pienten, keskisuurten ja suurten yritysten sekä tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien, digitaali-innovointikeskittymien, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja muiden talouden toimijoiden) rakenteita tai organisoituja ryhmittymiä, joiden tarkoituksena on lisätä innovaatiotoimintaa ja uusia yhteistyön muotoja esimerkiksi digitaalisin keinoin ja tilojen yhteiskäytöllä ja osaamisen ja asiantuntemuksen vaihdolla ja/tai näitä edistämällä sekä osallistumalla tavoitteellisesti osaamisen siirtoon, verkostoitumiseen, tietojen levittämiseen ja yhteistoimintaan klusteriin kuuluvien yritysten ja muiden organisaatioiden keskuudessa; (25) |
| --- | --- |

t)

’innovaatioklustereilla’
  riippumattomien osapuolten (kuten innovatiivisten uusien yritysten, pienten, keskisuurten ja suurten yritysten sekä tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien, digitaali-innovointikeskittymien, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja muiden talouden toimijoiden) rakenteita tai organisoituja ryhmittymiä, joiden tarkoituksena on lisätä innovaatiotoimintaa ja uusia yhteistyön muotoja esimerkiksi digitaalisin keinoin ja tilojen yhteiskäytöllä ja osaamisen ja asiantuntemuksen vaihdolla ja/tai näitä edistämällä sekä osallistumalla tavoitteellisesti osaamisen siirtoon, verkostoitumiseen, tietojen levittämiseen ja yhteistoimintaan klusteriin kuuluvien yritysten ja muiden organisaatioiden keskuudessa; (25)

’innovaatioklustereilla’

25

| u) | ’innovointitukipalveluilla’
  toimistotilojen, tietopankkien, pilvipalvelujen ja tiedontallennuspalvelujen, kirjastojen, markkinatutkimuksen, laboratorioiden, laatumerkintöjen, testauksen, kokeilujen ja sertifioinnin tai muiden asiaan liittyvien palvelujen, mukaan lukien tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien tai innovaatioklustereiden palvelut, tarjontaa, jonka tarkoituksena on kehittää toimivampia tai teknologisesti kehittyneempiä tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen (mukaan lukien digitaaliteknologiat ja -ratkaisut) käyttöönotto; |
| --- | --- |

u)

’innovointitukipalveluilla’
  toimistotilojen, tietopankkien, pilvipalvelujen ja tiedontallennuspalvelujen, kirjastojen, markkinatutkimuksen, laboratorioiden, laatumerkintöjen, testauksen, kokeilujen ja sertifioinnin tai muiden asiaan liittyvien palvelujen, mukaan lukien tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien tai innovaatioklustereiden palvelut, tarjontaa, jonka tarkoituksena on kehittää toimivampia tai teknologisesti kehittyneempiä tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen (mukaan lukien digitaaliteknologiat ja -ratkaisut) käyttöönotto;

’innovointitukipalveluilla’

| v) | ’aineettomalla omaisuudella’
  omaisuutta, jolla ei ole fyysistä tai taloudellista ilmentymää, kuten patentteja, lisenssejä, taitotietoa tai muuta henkistä omaisuutta; |
| --- | --- |

v)

’aineettomalla omaisuudella’
  omaisuutta, jolla ei ole fyysistä tai taloudellista ilmentymää, kuten patentteja, lisenssejä, taitotietoa tai muuta henkistä omaisuutta;

’aineettomalla omaisuudella’

| w) | ’tietämyksen siirrolla’
  mitä tahansa prosessia, jonka tavoitteena on dokumentoidun ja hiljaisen tiedon hankkiminen, kerääminen ja jakaminen, mukaan lukien taidot ja tietämys, joka liittyy sekä taloudellisiin että muihin toimintoihin, kuten tutkimusyhteistyö, konsultointi, lisensointi, spin-off-toiminta, julkaiseminen ja tutkijoiden ja muun näihin toimintoihin osallistuvan henkilöstön liikkuvuus. Tieteellisen ja teknisen tietämyksen lisäksi siihen sisältyy muunlainen tietämys, kuten tietämys standardien käytöstä ja niitä sisältävistä säädöksistä, käytännön toimintaolosuhteista ja organisointiin liittyvän innovaatiotoiminnan menetelmistä sekä aineettoman omaisuuden kartoittamiseen, hankkimiseen, suojaamiseen, puolustamiseen ja käyttöön liittyvän tietämyksen hallinnointi; |
| --- | --- |

w)

’tietämyksen siirrolla’
  mitä tahansa prosessia, jonka tavoitteena on dokumentoidun ja hiljaisen tiedon hankkiminen, kerääminen ja jakaminen, mukaan lukien taidot ja tietämys, joka liittyy sekä taloudellisiin että muihin toimintoihin, kuten tutkimusyhteistyö, konsultointi, lisensointi, spin-off-toiminta, julkaiseminen ja tutkijoiden ja muun näihin toimintoihin osallistuvan henkilöstön liikkuvuus. Tieteellisen ja teknisen tietämyksen lisäksi siihen sisältyy muunlainen tietämys, kuten tietämys standardien käytöstä ja niitä sisältävistä säädöksistä, käytännön toimintaolosuhteista ja organisointiin liittyvän innovaatiotoiminnan menetelmistä sekä aineettoman omaisuuden kartoittamiseen, hankkimiseen, suojaamiseen, puolustamiseen ja käyttöön liittyvän tietämyksen hallinnointi;

’tietämyksen siirrolla’

| x) | ’suurilla yrityksillä’
  yrityksiä, jotka eivät ole pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän mukaisia; |
| --- | --- |

x)

’suurilla yrityksillä’
  yrityksiä, jotka eivät ole pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän mukaisia;

’suurilla yrityksillä’

| y) | ’ylimääräisillä nettokustannuksilla’
  tuetun hankkeen tai toiminnan odotettujen nettonykyarvojen ja sellaisen toteuttamiskelpoisen vaihtoehtoisen investoinnin välistä erotusta, jonka tuensaaja olisi toteuttanut ilman tukea; |
| --- | --- |

y)

’ylimääräisillä nettokustannuksilla’
  tuetun hankkeen tai toiminnan odotettujen nettonykyarvojen ja sellaisen toteuttamiskelpoisen vaihtoehtoisen investoinnin välistä erotusta, jonka tuensaaja olisi toteuttanut ilman tukea;

’ylimääräisillä nettokustannuksilla’

| z) | ’organisaatioinnovoinnilla (26)

  ’
  uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), työpaikan organisoinnissa tai ulkoisten suhteiden organisoinnissa, esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaista tai innovatiivista digitaaliteknologiaa. Tähän määritelmään eivät kuulu muutokset, jotka perustuvat yrityksessä jo käytettyihin organisatorisiin menetelmiin, muutokset liikkeenjohtostrategiassa, yritysten yhteenliittyminen ja yritysostot, tietyn prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa; |
| --- | --- |

z)

’organisaatioinnovoinnilla (26)

  ’
  uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), työpaikan organisoinnissa tai ulkoisten suhteiden organisoinnissa, esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaista tai innovatiivista digitaaliteknologiaa. Tähän määritelmään eivät kuulu muutokset, jotka perustuvat yrityksessä jo käytettyihin organisatorisiin menetelmiin, muutokset liikkeenjohtostrategiassa, yritysten yhteenliittyminen ja yritysostot, tietyn prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa;

’organisaatioinnovoinnilla

26

’

| å) | ’henkilöstökustannuksilla’
  tutkijoista sekä teknikoista ja muusta tutkimustoimintaa avustavasta henkilöstöstä aiheutuvia kustannuksia siinä määrin kuin nämä toimivat kyseessä olevan hankkeen tai toiminnon parissa; |
| --- | --- |

å)

’henkilöstökustannuksilla’
  tutkijoista sekä teknikoista ja muusta tutkimustoimintaa avustavasta henkilöstöstä aiheutuvia kustannuksia siinä määrin kuin nämä toimivat kyseessä olevan hankkeen tai toiminnon parissa;

’henkilöstökustannuksilla’

| ä) | ’esikaupallisella hankinnalla’
  sellaisten tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkista hankintaa, joiden osalta hankintaviranomainen tai hankintayksikkö ei varaa kaikkia sopimuksesta saatavia tuloksia ja hyötyjä yksinomaan itselleen käytettäväksi omassa toiminnassaan, vaan jakaa ne palveluntarjoajien kanssa markkinaehdoin. Kun sopimuksen kohde kuuluu vähintään yhteen näissä puitteissa määriteltyyn tutkimus- ja kehitystyön luokkaan, sen on oltava voimassa määräajan, ja siihen voi sisältyä prototyyppien kehittämistä tai rajallinen määrä ensimmäisiä tuotteita tai palveluja testikappaleina. Tuotteiden tai palvelujen ostaminen kaupallisina erinä ei saa olla saman sopimuksen kohteena; |
| --- | --- |

ä)

’esikaupallisella hankinnalla’
  sellaisten tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkista hankintaa, joiden osalta hankintaviranomainen tai hankintayksikkö ei varaa kaikkia sopimuksesta saatavia tuloksia ja hyötyjä yksinomaan itselleen käytettäväksi omassa toiminnassaan, vaan jakaa ne palveluntarjoajien kanssa markkinaehdoin. Kun sopimuksen kohde kuuluu vähintään yhteen näissä puitteissa määriteltyyn tutkimus- ja kehitystyön luokkaan, sen on oltava voimassa määräajan, ja siihen voi sisältyä prototyyppien kehittämistä tai rajallinen määrä ensimmäisiä tuotteita tai palveluja testikappaleina. Tuotteiden tai palvelujen ostaminen kaupallisina erinä ei saa olla saman sopimuksen kohteena;

’esikaupallisella hankinnalla’

| ö) | ’prosessi-innovoinnilla (27)

  ’
  uuden tai merkittävästi parannetun tuotanto- tai toimitusmenetelmän toteuttamista (mukaan lukien merkittävät muutokset tekniikoissa, laitteissa tai ohjelmistoissa) yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), mukaan lukien esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaisia tai innovatiivisia digitaaliteknologioita tai -ratkaisuja. Tähän määritelmään eivät kuulu pienet muutokset tai parannukset, tuotanto- tai palvelukapasiteetin lisääminen ottamalla käyttöön valmistus- tai logistiikkajärjestelmiä, jotka ovat hyvin samanlaisia kuin jo käytössä olevat, prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, tuotannon asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa; |
| --- | --- |

ö)

’prosessi-innovoinnilla (27)

  ’
  uuden tai merkittävästi parannetun tuotanto- tai toimitusmenetelmän toteuttamista (mukaan lukien merkittävät muutokset tekniikoissa, laitteissa tai ohjelmistoissa) yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), mukaan lukien esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaisia tai innovatiivisia digitaaliteknologioita tai -ratkaisuja. Tähän määritelmään eivät kuulu pienet muutokset tai parannukset, tuotanto- tai palvelukapasiteetin lisääminen ottamalla käyttöön valmistus- tai logistiikkajärjestelmiä, jotka ovat hyvin samanlaisia kuin jo käytössä olevat, prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, tuotannon asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa;

’prosessi-innovoinnilla

27

’

| aa) | ’t&k-hankkeella’
  operaatiota, johon sisältyvät toiminnot kuuluvat vähintään yhteen näissä puitteissa määriteltyyn tutkimus- ja kehitystyön luokkaan ja jonka selkeästi ennalta määriteltynä tavoitteena on toteuttaa jakamattoman kokonaisuuden muodostava, luonteeltaan täsmällinen taloudellinen, tieteellinen tai tekninen tehtävä. T&k-hankkeeseen voi kuulua useita työ-, toimi- tai palvelukokonaisuuksia, sillä on selvät tavoitteet ja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toiminnot (myös odotetut kustannukset) on määritelty samoin kuin konkreettiset tuotokset, joiden perusteella arvioidaan kyseisten toimintojen tuloksia ja verrataan niitä tavoitteisiin. Kun kahta tai useampaa t&k-hanketta ei voida selvästi erottaa toisistaan ja erityisesti jos niiden teknologisen menestymisen todennäköisyys on toisistaan riippuvainen, ne katsotaan yhdeksi hankkeeksi; |
| --- | --- |

aa)

’t&k-hankkeella’
  operaatiota, johon sisältyvät toiminnot kuuluvat vähintään yhteen näissä puitteissa määriteltyyn tutkimus- ja kehitystyön luokkaan ja jonka selkeästi ennalta määriteltynä tavoitteena on toteuttaa jakamattoman kokonaisuuden muodostava, luonteeltaan täsmällinen taloudellinen, tieteellinen tai tekninen tehtävä. T&k-hankkeeseen voi kuulua useita työ-, toimi- tai palvelukokonaisuuksia, sillä on selvät tavoitteet ja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toiminnot (myös odotetut kustannukset) on määritelty samoin kuin konkreettiset tuotokset, joiden perusteella arvioidaan kyseisten toimintojen tuloksia ja verrataan niitä tavoitteisiin. Kun kahta tai useampaa t&k-hanketta ei voida selvästi erottaa toisistaan ja erityisesti jos niiden teknologisen menestymisen todennäköisyys on toisistaan riippuvainen, ne katsotaan yhdeksi hankkeeksi;

’t&k-hankkeella’

| bb) | ’takaisinmaksettavalla ennakolla’
  hankkeeseen myönnettyä lainaa, joka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä ja jonka takaisinmaksuehdot riippuvat hankkeen tuloksista; |
| --- | --- |

bb)

’takaisinmaksettavalla ennakolla’
  hankkeeseen myönnettyä lainaa, joka maksetaan yhdessä tai useammassa erässä ja jonka takaisinmaksuehdot riippuvat hankkeen tuloksista;

’takaisinmaksettavalla ennakolla’

| cc) | ’tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiolla’
  tai ’tutkimusorganisaatiolla’ sellaista yhteisöä (kuten korkeakoulut tai tutkimuslaitokset, teknologiansiirtoyksiköt, innovaatioiden välittäjät, tutkimussuuntautuneet fyysiset tai virtuaaliset yhteistyöyhteisöt) sen oikeusasemasta (julkis- tai yksityisoikeudellinen) tai rahoitustavasta riippumatta, jonka päätavoitteena on harjoittaa riippumattomasti perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä tai levittää tällaisen toiminnan tuloksia laajasti koulutuksen, julkaisujen tai tietämyksensiirron kautta. Kun tällainen yhteisö harjoittaa myös taloudellista toimintaa, tällaisen taloudellisen toiminnan rahoituksesta, kustannuksista ja tuloista on pidettävä erillistä kirjanpitoa. Tällaisessa yhteisössä ratkaisevaa vaikutusvaltaa esimerkiksi osakkaana tai jäsenenä käyttävillä yrityksillä ei saa olla etuoikeutta sen saavuttamiin tuloksiin; |
| --- | --- |

cc)

’tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiolla’
  tai ’tutkimusorganisaatiolla’ sellaista yhteisöä (kuten korkeakoulut tai tutkimuslaitokset, teknologiansiirtoyksiköt, innovaatioiden välittäjät, tutkimussuuntautuneet fyysiset tai virtuaaliset yhteistyöyhteisöt) sen oikeusasemasta (julkis- tai yksityisoikeudellinen) tai rahoitustavasta riippumatta, jonka päätavoitteena on harjoittaa riippumattomasti perustutkimusta, teollista tutkimusta tai kokeellista kehittämistä tai levittää tällaisen toiminnan tuloksia laajasti koulutuksen, julkaisujen tai tietämyksensiirron kautta. Kun tällainen yhteisö harjoittaa myös taloudellista toimintaa, tällaisen taloudellisen toiminnan rahoituksesta, kustannuksista ja tuloista on pidettävä erillistä kirjanpitoa. Tällaisessa yhteisössä ratkaisevaa vaikutusvaltaa esimerkiksi osakkaana tai jäsenenä käyttävillä yrityksillä ei saa olla etuoikeutta sen saavuttamiin tuloksiin;

’tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiolla’

| dd) | ’tutkimusinfrastruktuurilla’
  laitteistoja, resursseja ja liitännäisiä palveluja, joita tiedeyhteisö käyttää tutkimuksen tekemiseen eri aloilla; sen piiriin kuuluvat tieteelliset välineistöt tai välinekokonaisuudet, tietopohjaiset resurssit, kuten kokoelmat, arkistot, jäsennelty tieteellinen tieto, tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvat infrastruktuurit, kuten grid-verkot, tietojenkäsittelylaitteet, ohjelmistot ja viestintävälineet tai muut tutkimuksessa tarvittavat luonteeltaan ainutkertaiset välineet. Tällaiset tutkimusinfrastruktuurit voivat sijaita yhdessä paikassa tai hajautettuina (järjestettynä resurssien verkostona) (28); |
| --- | --- |

dd)

’tutkimusinfrastruktuurilla’
  laitteistoja, resursseja ja liitännäisiä palveluja, joita tiedeyhteisö käyttää tutkimuksen tekemiseen eri aloilla; sen piiriin kuuluvat tieteelliset välineistöt tai välinekokonaisuudet, tietopohjaiset resurssit, kuten kokoelmat, arkistot, jäsennelty tieteellinen tieto, tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvat infrastruktuurit, kuten grid-verkot, tietojenkäsittelylaitteet, ohjelmistot ja viestintävälineet tai muut tutkimuksessa tarvittavat luonteeltaan ainutkertaiset välineet. Tällaiset tutkimusinfrastruktuurit voivat sijaita yhdessä paikassa tai hajautettuina (järjestettynä resurssien verkostona) (28);

’tutkimusinfrastruktuurilla’

28

| ee) | ’tilapäisellä siirrolla’
  sitä, että henkilöstö on tuensaajan palveluksessa tilapäisesti ja henkilöstöllä on oikeus palata entisen työnantajansa palvelukseen; |
| --- | --- |

ee)

’tilapäisellä siirrolla’
  sitä, että henkilöstö on tuensaajan palveluksessa tilapäisesti ja henkilöstöllä on oikeus palata entisen työnantajansa palvelukseen;

’tilapäisellä siirrolla’

| ff) | ’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’
  tai ’pk-yrityksillä’, ’pienillä yrityksillä’ ja ’keskisuurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä annetussa komission suosituksessa (29) esitetyt edellytykset; |
| --- | --- |

ff)

’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’
  tai ’pk-yrityksillä’, ’pienillä yrityksillä’ ja ’keskisuurilla yrityksillä’ yrityksiä, jotka täyttävät mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä annetussa komission suosituksessa (29) esitetyt edellytykset;

’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’

29

| gg) | ’töiden alkamisella’
  tai ’hankkeen alkamisella’ joko TKI-toiminnan alkamista tai ensimmäistä sopimusta tuensaajan ja hankkeen toteuttavien toimeksisaajien välillä, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen. Valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi; |
| --- | --- |

gg)

’töiden alkamisella’
  tai ’hankkeen alkamisella’ joko TKI-toiminnan alkamista tai ensimmäistä sopimusta tuensaajan ja hankkeen toteuttavien toimeksisaajien välillä, riippuen siitä, kumpi on ajallisesti ensimmäinen. Valmistelutöitä, kuten lupien hankkimista ja toteutettavuustutkimusten tekemistä, ei katsota töiden alkamiseksi;

’töiden alkamisella’

| hh) | ’aineellisella omaisuudella’
  tarkoitetaan maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia sekä koneita ja laitteita; |
| --- | --- |

hh)

’aineellisella omaisuudella’
  tarkoitetaan maa-alueita, rakennuksia ja laitoksia sekä koneita ja laitteita;

’aineellisella omaisuudella’

| ii) | ’testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla (30)

  ’
  tiloja, laitteita, valmiuksia ja resursseja, kuten testipenkkejä, pilottilinjoja, demonstrointikohteita, testauslaitoksia tai eläviä laboratorioita, ja niihin liittyviä tukipalveluja, joita käyttävät pääasiassa yritykset, erityisesti pk-yritykset, jotka hakevat tukea testaukseen ja kokeiluihin uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseksi sekä teknologioiden testaamiseksi ja laajentamiseksi ja edistyksen saavuttamiseksi teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen avulla. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus on annettava useille käyttäjille ja myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin. |
| --- | --- |

ii)

’testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla (30)

  ’
  tiloja, laitteita, valmiuksia ja resursseja, kuten testipenkkejä, pilottilinjoja, demonstrointikohteita, testauslaitoksia tai eläviä laboratorioita, ja niihin liittyviä tukipalveluja, joita käyttävät pääasiassa yritykset, erityisesti pk-yritykset, jotka hakevat tukea testaukseen ja kokeiluihin uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseksi sekä teknologioiden testaamiseksi ja laajentamiseksi ja edistyksen saavuttamiseksi teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen avulla. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus on annettava useille käyttäjille ja myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin.

’testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla

30

’

2.   Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| 17. | Kaikki toimenpiteet, jotka täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyt kriteerit, ovat yleensä valtiontukea. Erillisessä komission tiedonannossa (31) valtiontuen käsitteestä selvitetään, miten komissio yleensä ymmärtää valtiontuen käsitteen, mutta näiden puitteiden tässä jaksossa käsitellään tilanteita, jotka ovat tyypillisiä TKI-toiminnalle, rajoittamatta kuitenkaan Euroopan unionin tuomioistuimen tulkintaa. |
| --- | --- |

17.

Kaikki toimenpiteet, jotka täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyt kriteerit, ovat yleensä valtiontukea. Erillisessä komission tiedonannossa (31

2.1   Tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot ja tutkimusinfrastruktuurit valtiontuen saajina

Tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot ja tutkimusinfrastruktuurit valtiontuen saajina

| 18. | Tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot (jäljempänä ’tutkimusorganisaatiot’) ja tutkimusinfrastruktuurit ovat valtiontuen saajia, jos niille myönnetty julkinen rahoitus täyttää kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset. Valtiontuen käsitettä koskevan komission tiedonannon ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti tuensaajan on oltava yritys, mutta tämä ei riipu sen oikeudellisesta asemasta, toisin sanoen siitä, onko se julkis- vai yksityisoikeudellinen yhteisö, tai taloudellisen toiminnan luonteesta, toisin sanoen, onko se voittoa tavoitteleva vai tavoittelematon. Ratkaisevaa organisaation luokittelemiseksi yritykseksi on pikemminkin se, harjoittaako se taloudellista toimintaa, jossa on kyse tuotteiden tai palveluiden tarjoamisesta tietyillä markkinoilla. (32) |
| --- | --- |

18.

Tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot (jäljempänä ’tutkimusorganisaatiot’) ja tutkimusinfrastruktuurit ovat valtiontuen saajia, jos niille myönnetty julkinen rahoitus täyttää kaikki perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset. Valtiontuen käsitettä koskevan komission tiedonannon ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti tuensaajan on oltava yritys, mutta tämä ei riipu sen oikeudellisesta asemasta, toisin sanoen siitä, onko se julkis- vai yksityisoikeudellinen yhteisö, tai taloudellisen toiminnan luonteesta, toisin sanoen, onko se voittoa tavoitteleva vai tavoittelematon. Ratkaisevaa organisaation luokittelemiseksi yritykseksi on pikemminkin se, harjoittaako se taloudellista toimintaa, jossa on kyse tuotteiden tai palveluiden tarjoamisesta tietyillä markkinoilla. (32

2.1.1   Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen

Muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen

| 19. | Jos sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa, muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuulu perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos taloudellinen ja muu toiminta sekä niiden kustannukset, rahoitus ja tulot voidaan erottaa selkeästi toisistaan ja näin estää tehokkaasti ristikkäistuen siirtyminen taloudelliseen toimintaan. Kustannusten, rahoituksen ja tulojen asianmukainen jako voidaan osoittaa kyseisen yhteisön tilinpäätöksen avulla. |
| --- | --- |

19.

Jos sama yksikkö harjoittaa sekä taloudellista että muuta toimintaa, muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuulu perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos taloudellinen ja muu toiminta sekä niiden kustannukset, rahoitus ja tulot voidaan erottaa selkeästi toisistaan ja näin estää tehokkaasti ristikkäistuen siirtyminen taloudelliseen toimintaan. Kustannusten, rahoituksen ja tulojen asianmukainen jako voidaan osoittaa kyseisen yhteisön tilinpäätöksen avulla.

| 20. | Komissio katsoo, että seuraavat toiminnot eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellista toimintaa:






  a) | tutkimusorganisaatioiden ja tutkimusinfrastruktuurien ensisijaiset toiminnot, erityisesti:






  i) | koulutus henkilöstöresurssien lisäämiseksi ja henkilöstön taitojen parantamiseksi. Vakiintuneen oikeuskäytännön (33) ja komission päätöskäytännön (34) mukaisesti ja kuten valtiontuen käsitettä koskevassa tiedonannossa ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevassa tiedonannossa (35) selvitetään, kansallisen koulutusjärjestelmän puitteissa järjestetty julkinen koulutus, joka rahoitetaan pääasiallisesti tai kokonaan valtion varoista ja jota valtio valvoo, katsotaan muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi (36); |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Komissio katsoo, että seuraavat toiminnot eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellista toimintaa:

a)

tutkimusorganisaatioiden ja tutkimusinfrastruktuurien ensisijaiset toiminnot, erityisesti:

i)

koulutus henkilöstöresurssien lisäämiseksi ja henkilöstön taitojen parantamiseksi. Vakiintuneen oikeuskäytännön (33) ja komission päätöskäytännön (34) mukaisesti ja kuten valtiontuen käsitettä koskevassa tiedonannossa ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevassa tiedonannossa (35) selvitetään, kansallisen koulutusjärjestelmän puitteissa järjestetty julkinen koulutus, joka rahoitetaan pääasiallisesti tai kokonaan valtion varoista ja jota valtio valvoo, katsotaan muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi (36);

33

34

35

36

| ii) | riippumattoman t&k-toiminnan harjoittaminen tiedon lisäämiseksi ja ymmärryksen syventämiseksi, yhteistyöhön perustuva t&k-toiminta mukaan luettuna, kun tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tekee todellista yhteistyötä (37); |
| --- | --- |

ii)

riippumattoman t&k-toiminnan harjoittaminen tiedon lisäämiseksi ja ymmärryksen syventämiseksi, yhteistyöhön perustuva t&k-toiminta mukaan luettuna, kun tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tekee todellista yhteistyötä (37);

37

| iii) | tutkimustulosten levittäminen laajasti, syrjimättömästi ja ilman yksinoikeuksia esimerkiksi koulutuksen, avointen tietokantojen, avointen julkaisujen tai avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kautta. |
| --- | --- |

iii)

tutkimustulosten levittäminen laajasti, syrjimättömästi ja ilman yksinoikeuksia esimerkiksi koulutuksen, avointen tietokantojen, avointen julkaisujen tai avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kautta.

| b) | osaamisen siirto, kun sitä harjoittaa joko tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri (niiden osastot tai tytäryhtiöt mukaan luettuina) itse tai yhdessä muiden samantapaisten yhteisöjen kanssa tai niiden puolesta, ja kun kaikki siirrosta saatavat voitot investoidaan uudelleen tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin ensisijaisiin toimintoihin. Siirron ei-taloudelliseen luonteeseen ei vaikuta se, että vastaavien palvelujen tarjonta annetaan kolmansien osapuolten tehtäväksi avoimella tarjouskilpailulla. |
| --- | --- |

b)

osaamisen siirto, kun sitä harjoittaa joko tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri (niiden osastot tai tytäryhtiöt mukaan luettuina) itse tai yhdessä muiden samantapaisten yhteisöjen kanssa tai niiden puolesta, ja kun kaikki siirrosta saatavat voitot investoidaan uudelleen tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin ensisijaisiin toimintoihin. Siirron ei-taloudelliseen luonteeseen ei vaikuta se, että vastaavien palvelujen tarjonta annetaan kolmansien osapuolten tehtäväksi avoimella tarjouskilpailulla.

| 21. | Jos tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria käytetään sekä taloudelliseen että muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, julkinen rahoitus kuuluu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan vain siinä määrin kuin se kattaa taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset. (38) Jos tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria käytetään lähes yksinomaan muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, sen rahoitus voi jäädä kokonaisuudessaan valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle (39), edellyttäen, että taloudellinen käyttö on pelkästään liitännäistoimintaa eli se vastaa toimintaa, joka liittyy suoraan tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin päätoimintaan ja on sen kannalta välttämätöntä tai liittyy kiinteästi sen pääasialliseen muuhun kuin taloudelliseen käyttöön ja on laajuudeltaan suppeaa. Komissio katsoo näitä puitteita soveltaessaan, että tästä on kyse silloin kun taloudellisessa toiminnassa käytetään täsmälleen samoja tuotantopanoksia (kuten materiaaleja, laitteita, työvoimaa ja kiinteää pääomaa) kuin ei-taloudellisessa toiminnassa ja tällaiseen taloudelliseen toimintaan vuosittain kohdistettu kapasiteetti on enintään 20 prosenttia yhteisön vuotuisesta kokonaiskapasiteetista. |
| --- | --- |

21.

Jos tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria käytetään sekä taloudelliseen että muuhun kuin taloudelliseen toimintaan, julkinen rahoitus kuuluu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan vain siinä määrin kuin se kattaa taloudelliseen toimintaan liittyvät kustannukset. (38

39

2.1.2   Tutkimusorganisaatioiden ja -infrastruktuurien taloudellisen toiminnan julkinen rahoitus

Tutkimusorganisaatioiden ja -infrastruktuurien taloudellisen toiminnan julkinen rahoitus

| 22. | Jos tutkimusorganisaatioita tai -infrastruktuureja käytetään taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi, esimerkiksi vuokraamalla laitteita tai laboratorioita yrityksille, tarjoamalla palveluja yrityksille tai harjoittamalla sopimusperusteista tutkimustoimintaa, tällaisen taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen katsotaan yleensä valtiontueksi, ellei 21 kappaleesta muuta johdu. |
| --- | --- |

22.

Jos tutkimusorganisaatioita tai -infrastruktuureja käytetään taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi, esimerkiksi vuokraamalla laitteita tai laboratorioita yrityksille, tarjoamalla palveluja yrityksille tai harjoittamalla sopimusperusteista tutkimustoimintaa, tällaisen taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen katsotaan yleensä valtiontueksi, ellei 21 kappaleesta muuta johdu.

| 23. | Komissio ei kuitenkaan katso tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria tuensaajaksi, jos se toimii pelkkänä välittäjänä siirtäen julkisen rahoituksen ja tästä rahoituksesta mahdollisesti saadut edut kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille. Näin on yleisesti ottaen silloin kun






  a) | sekä julkinen rahoitus että siitä mahdollisesti saadut edut ovat määritettävissä ja osoitettavissa ja käytössä on asianmukainen mekanismi, jonka avulla varmistetaan, että ne siirretään kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille esimerkiksi alennettuina hintoina; ja |
| --- | --- | --- |

23.

Komissio ei kuitenkaan katso tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria tuensaajaksi, jos se toimii pelkkänä välittäjänä siirtäen julkisen rahoituksen ja tästä rahoituksesta mahdollisesti saadut edut kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille. Näin on yleisesti ottaen silloin kun

a)

sekä julkinen rahoitus että siitä mahdollisesti saadut edut ovat määritettävissä ja osoitettavissa ja käytössä on asianmukainen mekanismi, jonka avulla varmistetaan, että ne siirretään kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille esimerkiksi alennettuina hintoina; ja

| b) | välittäjälle ei myönnetä muuta etua, koska se joko valitaan avoimella tarjouskilpailulla tai julkinen rahoitus on kaikkien niiden yhteisöjen saatavilla, jotka täyttävät tarvittavat objektiiviset edellytykset, niin että lopullisilla tuensaajilla on oikeus hankkia vastaavat palvelut miltä tahansa välittäjältä. |
| --- | --- |

b)

välittäjälle ei myönnetä muuta etua, koska se joko valitaan avoimella tarjouskilpailulla tai julkinen rahoitus on kaikkien niiden yhteisöjen saatavilla, jotka täyttävät tarvittavat objektiiviset edellytykset, niin että lopullisilla tuensaajilla on oikeus hankkia vastaavat palvelut miltä tahansa välittäjältä.

| 24. | Kun 23 kappaleessa esitetyt edellytykset täyttyvät, valtiontukisääntöjä sovelletaan lopullisten tuensaajien tasolla. |
| --- | --- |

24.

Kun 23 kappaleessa esitetyt edellytykset täyttyvät, valtiontukisääntöjä sovelletaan lopullisten tuensaajien tasolla.

| 2.2 | Epäsuora valtiontuki yrityksille julkisesti rahoitettujen tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden ja tutkimusinfrastruktuurien kautta |
| --- | --- |

2.2

Epäsuora valtiontuki yrityksille julkisesti rahoitettujen tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden ja tutkimusinfrastruktuurien kautta

| 25. | Kysymys siitä, saavatko yritykset perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua ja millä ehdoin tapauksissa, joissa on kyse tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin harjoittamasta sopimusperusteisesta tutkimuksesta tai tarjoamista tutkimuspalveluista, sekä tapauksissa, joissa on kyse yhteistyöstä tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin kanssa, on ratkaistava yleisten valtiontukiperiaatteiden mukaisesti. Kuten valtiontuen käsitettä koskevassa tiedonannossa todetaan, tätä varten saattaa olla tarpeen arvioida, voidaanko tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin toiminta katsoa valtion toiminnaksi. (40) |
| --- | --- |

25.

Kysymys siitä, saavatko yritykset perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua ja millä ehdoin tapauksissa, joissa on kyse tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin harjoittamasta sopimusperusteisesta tutkimuksesta tai tarjoamista tutkimuspalveluista, sekä tapauksissa, joissa on kyse yhteistyöstä tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin kanssa, on ratkaistava yleisten valtiontukiperiaatteiden mukaisesti. Kuten valtiontuen käsitettä koskevassa tiedonannossa todetaan, tätä varten saattaa olla tarpeen arvioida, voidaanko tutkimusorganisaation tai -infrastruktuurin toiminta katsoa valtion toiminnaksi. (40

2.2.1   Yritysten puolesta harjoitettava tutkimustoiminta (sopimusperusteinen tutkimus tai tutkimuspalvelut)

Yritysten puolesta harjoitettava tutkimustoiminta (sopimusperusteinen tutkimus tai tutkimuspalvelut)

| 26. | Jos tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria käytetään harjoittamaan sopimusperusteista tutkimusta tai tarjoamaan tutkimuspalveluja yritykselle, joka tavallisesti määrittää sopimusehdot, omistaa tutkimustoiminnan tulokset ja kantaa epäonnistumisen riskin, valtiontukea ei yleensä siirry yritykselle sillä edellytyksellä, että tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri saa riittävän korvauksen palveluistaan, erityisesti silloin kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tarjoaa tutkimuspalvelua tai sopimusperusteista tutkimustoimintaa markkinahintaan (41), tai |
| --- | --- | --- |

26.

Jos tutkimusorganisaatiota tai -infrastruktuuria käytetään harjoittamaan sopimusperusteista tutkimusta tai tarjoamaan tutkimuspalveluja yritykselle, joka tavallisesti määrittää sopimusehdot, omistaa tutkimustoiminnan tulokset ja kantaa epäonnistumisen riskin, valtiontukea ei yleensä siirry yritykselle sillä edellytyksellä, että tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri saa riittävän korvauksen palveluistaan, erityisesti silloin kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

a)

tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tarjoaa tutkimuspalvelua tai sopimusperusteista tutkimustoimintaa markkinahintaan (41), tai

41

| b) | jos markkinahintaa ei ole, tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tarjoaa tutkimuspalvelua tai sopimusperusteista tutkimustoimintaa hintaan,






  — | joka kuvastaa palvelun kustannuksia täysimääräisesti ja johon yleensä sisältyy marginaali, joka määritellään kyseisellä palvelualalla toimiviin yrityksiin yleensä sovellettavan marginaalin perusteella, tai |
| --- | --- | --- |

b)

jos markkinahintaa ei ole, tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tarjoaa tutkimuspalvelua tai sopimusperusteista tutkimustoimintaa hintaan,

—

joka kuvastaa palvelun kustannuksia täysimääräisesti ja johon yleensä sisältyy marginaali, joka määritellään kyseisellä palvelualalla toimiviin yrityksiin yleensä sovellettavan marginaalin perusteella, tai

| — | joka on tulosta markkinaehtoisista neuvotteluista, joissa tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri palveluntarjoajan ominaisuudessaan neuvottelee saadakseen sopimushetkellä mahdollisimman suuren taloudellisen hyödyn, joka kattaa vähintään sen rajakustannukset. |
| --- | --- |

—

joka on tulosta markkinaehtoisista neuvotteluista, joissa tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri palveluntarjoajan ominaisuudessaan neuvottelee saadakseen sopimushetkellä mahdollisimman suuren taloudellisen hyödyn, joka kattaa vähintään sen rajakustannukset.

| 27. | Jos immateriaalioikeuksien omistus tai niiden käyttöoikeus säilyy tutkimusorganisaatiolla tai -infrastruktuurilla, niiden markkina-arvo voidaan vähentää palveluista maksettavasta hinnasta. |
| --- | --- |

27.

Jos immateriaalioikeuksien omistus tai niiden käyttöoikeus säilyy tutkimusorganisaatiolla tai -infrastruktuurilla, niiden markkina-arvo voidaan vähentää palveluista maksettavasta hinnasta.

2.2.2   Yhteistyö yritysten kanssa

Yhteistyö yritysten kanssa

| 28. | Hankkeen toteutuksen katsotaan olevan todellista yhteistyötä, jos vähintään kaksi riippumatonta osapuolta pyrkii yhteiseen tavoitteeseen työnjaon perusteella ja määrittelee yhdessä hankkeen laajuuden, osallistuu sen suunnitteluun ja toteuttamiseen ja jakaa sen taloudelliset, tekniset, tieteelliset ja muut riskit sekä sen tulokset. Yksi tai useampi osapuoli voi kattaa hankkeen kaikki kustannukset ja siten vapauttaa muut osapuolet sen taloudellisista riskeistä. Yhteistyöhankkeen ehdot, erityisesti sen kustannusten, riskien ja tulosten jakamisen, tulosten levittämisen ja immateriaalioikeuksien käytön ja jakamista koskevien sääntöjen osalta, on määritettävä ennen hankkeen aloittamista. (42) Sopimusperusteista tutkimusta ja tutkimuspalvelujen tarjontaa ei katsota yhteistyömuodoiksi. |
| --- | --- |

28.

Hankkeen toteutuksen katsotaan olevan todellista yhteistyötä, jos vähintään kaksi riippumatonta osapuolta pyrkii yhteiseen tavoitteeseen työnjaon perusteella ja määrittelee yhdessä hankkeen laajuuden, osallistuu sen suunnitteluun ja toteuttamiseen ja jakaa sen taloudelliset, tekniset, tieteelliset ja muut riskit sekä sen tulokset. Yksi tai useampi osapuoli voi kattaa hankkeen kaikki kustannukset ja siten vapauttaa muut osapuolet sen taloudellisista riskeistä. Yhteistyöhankkeen ehdot, erityisesti sen kustannusten, riskien ja tulosten jakamisen, tulosten levittämisen ja immateriaalioikeuksien käytön ja jakamista koskevien sääntöjen osalta, on määritettävä ennen hankkeen aloittamista. (42

| 29. | Jos yritykset ja tutkimusorganisaatiot tai -infrastruktuurit toteuttavat hankkeen yhdessä, komissio katsoo, että osallistuville yrityksille ei myönnetä epäsuoraa valtiontukea kyseisten yhteisöjen kautta yhteistoimintaan sovellettavien edullisten ehtojen muodossa (43), jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | osallistuvat yritykset vastaavat hankkeen kaikista kustannuksista, tai |
| --- | --- | --- |

29.

Jos yritykset ja tutkimusorganisaatiot tai -infrastruktuurit toteuttavat hankkeen yhdessä, komissio katsoo, että osallistuville yrityksille ei myönnetä epäsuoraa valtiontukea kyseisten yhteisöjen kautta yhteistoimintaan sovellettavien edullisten ehtojen muodossa (43

a)

osallistuvat yritykset vastaavat hankkeen kaikista kustannuksista, tai

| b) | yhteistyön tuloksia, jotka eivät johda immateriaalioikeuksiin, voidaan levittää laajasti ja kaikki tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien toiminnasta mahdollisesti syntyvät immateriaalioikeudet kohdennetaan kyseisille yhteisöille, tai |
| --- | --- |

b)

yhteistyön tuloksia, jotka eivät johda immateriaalioikeuksiin, voidaan levittää laajasti ja kaikki tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien toiminnasta mahdollisesti syntyvät immateriaalioikeudet kohdennetaan kyseisille yhteisöille, tai

| c) | hankkeesta mahdollisesti syntyvät immateriaalioikeudet ja niihin liittyvät käyttöoikeudet jaetaan yhteistyökumppaneiden kesken tavalla, joka vastaa niiden työmäärää, panoksia ja etuja, tai |
| --- | --- |

c)

hankkeesta mahdollisesti syntyvät immateriaalioikeudet ja niihin liittyvät käyttöoikeudet jaetaan yhteistyökumppaneiden kesken tavalla, joka vastaa niiden työmäärää, panoksia ja etuja, tai

| d) | tutkimusorganisaatiot tai -infrastruktuurit saavat markkinahintaa vastaavan korvauksen niiden toiminnasta syntyvistä ja osallistuville yrityksille myönnettävistä immateriaalioikeuksista tai immateriaalioikeuksista, joihin osallistuvat yritykset saavat käyttöoikeudet. Tästä korvauksesta voidaan vähentää sen mahdollisen rahallisen ja muun osuuden absoluuttinen arvo, jonka hankkeeseen osallistuvat yritykset antavat niitä kustannuksia varten, jotka aiheutuvat immateriaalioikeuksiin johtaneesta tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien toiminnasta. |
| --- | --- |

d)

tutkimusorganisaatiot tai -infrastruktuurit saavat markkinahintaa vastaavan korvauksen niiden toiminnasta syntyvistä ja osallistuville yrityksille myönnettävistä immateriaalioikeuksista tai immateriaalioikeuksista, joihin osallistuvat yritykset saavat käyttöoikeudet. Tästä korvauksesta voidaan vähentää sen mahdollisen rahallisen ja muun osuuden absoluuttinen arvo, jonka hankkeeseen osallistuvat yritykset antavat niitä kustannuksia varten, jotka aiheutuvat immateriaalioikeuksiin johtaneesta tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien toiminnasta.

| 30. | Edellä 29 kappaleessa olevan d kohdan soveltamista varten komissio katsoo, että saatu korvaus vastaa markkinahintaa, jos kyseiset tutkimusorganisaatiot tai -infrastruktuurit voivat sen perusteella saada täysimääräisen taloudellisen hyödyn kyseisistä oikeuksista, erityisesti silloin kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  a) | korvauksen määrä on vahvistettu avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän, kilpailuun perustuvan myyntimenettelyn avulla, tai |
| --- | --- | --- |

30.

Edellä 29 kappaleessa olevan d kohdan soveltamista varten komissio katsoo, että saatu korvaus vastaa markkinahintaa, jos kyseiset tutkimusorganisaatiot tai -infrastruktuurit voivat sen perusteella saada täysimääräisen taloudellisen hyödyn kyseisistä oikeuksista, erityisesti silloin kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

a)

korvauksen määrä on vahvistettu avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän, kilpailuun perustuvan myyntimenettelyn avulla, tai

| b) | riippumaton asiantuntija-arvio vahvistaa, että korvausmäärä vastaa vähintään markkinahintaa, tai |
| --- | --- |

b)

riippumaton asiantuntija-arvio vahvistaa, että korvausmäärä vastaa vähintään markkinahintaa, tai

| c) | myyjänä toimiva tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri voi osoittaa, että se neuvotteli korvauksesta markkinaehtoisesti saadakseen sopimuksen tekohetkellä mahdollisimman suuren taloudellisen hyödyn, kun otetaan huomioon sen sääntömääräiset tavoitteet, tai |
| --- | --- |

c)

myyjänä toimiva tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri voi osoittaa, että se neuvotteli korvauksesta markkinaehtoisesti saadakseen sopimuksen tekohetkellä mahdollisimman suuren taloudellisen hyödyn, kun otetaan huomioon sen sääntömääräiset tavoitteet, tai

| d) | yhteistyöyrityksellä on yhteistyösopimuksen mukaan etuoikeus yhteistyötä tekevien tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien tuottamiin immateriaalioikeuksiin ja kyseiset yhteisöt käyttävät vastavuoroisia oikeuksia pyytää taloudellisesti edullisempia tarjouksia kolmansilta osapuolilta niin, että yhteistyöyrityksen tarjouksen on vastattava näitä tarjouksia. |
| --- | --- |

d)

yhteistyöyrityksellä on yhteistyösopimuksen mukaan etuoikeus yhteistyötä tekevien tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien tuottamiin immateriaalioikeuksiin ja kyseiset yhteisöt käyttävät vastavuoroisia oikeuksia pyytää taloudellisesti edullisempia tarjouksia kolmansilta osapuolilta niin, että yhteistyöyrityksen tarjouksen on vastattava näitä tarjouksia.

| 31. | Jos mikään 29 kappaleessa esitetyistä edellytyksistä ei täyty, tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien hankkeeseen antaman panoksen arvo katsotaan kokonaisuudessaan yhteistyöyritysten saamaksi eduksi, johon sovelletaan valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

31.

Jos mikään 29 kappaleessa esitetyistä edellytyksistä ei täyty, tutkimusorganisaatioiden tai -infrastruktuurien hankkeeseen antaman panoksen arvo katsotaan kokonaisuudessaan yhteistyöyritysten saamaksi eduksi, johon sovelletaan valtiontukisääntöjä.

2.3   Tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkiset hankinnat

Tutkimus- ja kehittämispalvelujen julkiset hankinnat

| 32. | Julkiset ostajat voivat hankkia tutkimus- ja kehittämispalveluja yrityksiltä sekä yksinoikeudellisten kehittämismenettelyjen että esikaupallisten hankintamenettelyjen kautta. (44) |
| --- | --- |

32.

Julkiset ostajat voivat hankkia tutkimus- ja kehittämispalveluja yrityksiltä sekä yksinoikeudellisten kehittämismenettelyjen että esikaupallisten hankintamenettelyjen kautta. (44

| 33. | Jos julkinen hankinta suoritetaan sovellettavien direktiivien (45) mukaisesti avoimella tarjouskilpailulla, komissio katsoo yleensä, että tällaisia palveluja tarjoaville yrityksille ei myönnetä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (46) |
| --- | --- |

33.

Jos julkinen hankinta suoritetaan sovellettavien direktiivien (45

46

| 34. | Kaikissa muissa tapauksissa, myös kun on kyse esikaupallisesta hankinnasta, komissio katsoo, että yrityksille ei myönnetä valtiontukea silloin, kun palveluista maksettu hinta vastaa täysimääräisesti julkisen ostajan saamien hyötyjen markkina-arvoa ja osallistuvien palveluntarjoajien ottamia riskejä, varsinkin kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | valintamenettely on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön, ja se perustuu objektiivisiin valinta- ja myöntämisperusteisiin, jotka on määritetty ennen tarjousmenettelyä, |
| --- | --- | --- |

34.

Kaikissa muissa tapauksissa, myös kun on kyse esikaupallisesta hankinnasta, komissio katsoo, että yrityksille ei myönnetä valtiontukea silloin, kun palveluista maksettu hinta vastaa täysimääräisesti julkisen ostajan saamien hyötyjen markkina-arvoa ja osallistuvien palveluntarjoajien ottamia riskejä, varsinkin kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

valintamenettely on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön, ja se perustuu objektiivisiin valinta- ja myöntämisperusteisiin, jotka on määritetty ennen tarjousmenettelyä,

| b) | suunnitelluista sopimusjärjestelyistä, joiden puitteissa on kuvattu kaikki osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös immateriaalioikeuksien osalta, ilmoitetaan kaikille kiinnostuneille tarjouksentekijöille ennen tarjousmenettelyä, |
| --- | --- |

b)

suunnitelluista sopimusjärjestelyistä, joiden puitteissa on kuvattu kaikki osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, myös immateriaalioikeuksien osalta, ilmoitetaan kaikille kiinnostuneille tarjouksentekijöille ennen tarjousmenettelyä,

| c) | hankinta ei tarkoita, että jollekin osallistuvalle palveluntarjoajalle myönnettäisiin suosituimmuusasema lopullisten tuotteiden tai palvelujen tarjoamisessa julkiselle ostajalle kyseisessä jäsenvaltiossa (47), ja |
| --- | --- |

c)

hankinta ei tarkoita, että jollekin osallistuvalle palveluntarjoajalle myönnettäisiin suosituimmuusasema lopullisten tuotteiden tai palvelujen tarjoamisessa julkiselle ostajalle kyseisessä jäsenvaltiossa (47), ja

47

| d) | toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  — | kaikki ne tulokset, joista ei seuraa immateriaalioikeuksia, voidaan saattaa laajaan levitykseen esimerkiksi julkaisemisen tai koulutuksen kautta tai edistämällä standardointielinten työtä niin, että muut yritykset voivat toistaa ne, ja kaikki mahdolliset immateriaalioikeudet kohdennetaan täysimääräisesti julkiselle ostajalle, tai |
| --- | --- | --- |

d)

toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:

—

kaikki ne tulokset, joista ei seuraa immateriaalioikeuksia, voidaan saattaa laajaan levitykseen esimerkiksi julkaisemisen tai koulutuksen kautta tai edistämällä standardointielinten työtä niin, että muut yritykset voivat toistaa ne, ja kaikki mahdolliset immateriaalioikeudet kohdennetaan täysimääräisesti julkiselle ostajalle, tai

| — | palveluntarjoajan, jolle tuloksista seuraavat immateriaalioikeudet kohdennetaan, on myönnettävä julkiselle ostajalle rajoittamaton pääsy kyseisiin tuloksiin maksutta ja myönnettävä niihin pääsy kolmansille osapuolille markkinaehdoin esimerkiksi ei-yksinomaisten lisenssien kautta. |
| --- | --- |

—

palveluntarjoajan, jolle tuloksista seuraavat immateriaalioikeudet kohdennetaan, on myönnettävä julkiselle ostajalle rajoittamaton pääsy kyseisiin tuloksiin maksutta ja myönnettävä niihin pääsy kolmansille osapuolille markkinaehdoin esimerkiksi ei-yksinomaisten lisenssien kautta.

| 35. | Jos 34 kappaleessa esitetyt edellytykset eivät täyty, jäsenvaltiot voivat tukeutua julkisen ostajan ja yrityksen välisen sopimuksen ehtojen yksittäiseen arviointiin, tämän kuitenkaan vaikuttamatta yleiseen velvollisuuteen ilmoittaa TKI-tuesta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

35.

Jos 34 kappaleessa esitetyt edellytykset eivät täyty, jäsenvaltiot voivat tukeutua julkisen ostajan ja yrityksen välisen sopimuksen ehtojen yksittäiseen arviointiin, tämän kuitenkaan vaikuttamatta yleiseen velvollisuuteen ilmoittaa TKI-tuesta perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla.

3.   TKI-tuen soveltuvuuden arviointi

TKI-tuen soveltuvuuden arviointi

| 36. | Komissio voi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontuen tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen Euroopan unionissa, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

36.

Komissio voi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi valtiontuen tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen Euroopan unionissa, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| 37. | Komissio selventää tässä jaksossa, kuinka se soveltaa arviointiperiaatteita ja asettaa tarvittaessa erityisehtoja tukiohjelmille ja lisäehtoja yksittäiselle tuelle, joka kuuluu ilmoitusvelvollisuuden piiriin (48). |
| --- | --- |

37.

Komissio selventää tässä jaksossa, kuinka se soveltaa arviointiperiaatteita ja asettaa tarvittaessa erityisehtoja tukiohjelmille ja lisäehtoja yksittäiselle tuelle, joka kuuluu ilmoitusvelvollisuuden piiriin (48

| 38. | Arvioidessaan, voidaanko tiettyä TKI-toimintaan myönnettyä valtiontukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana, komissio selvittää, edistääkö tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä ja vaikuttaako se kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti. |
| --- | --- |

38.

Arvioidessaan, voidaanko tiettyä TKI-toimintaan myönnettyä valtiontukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana, komissio selvittää, edistääkö tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä ja vaikuttaako se kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti.

| 39. | Edellä 39 kappaleessa tarkoitetussa arvioinnissa komissio tarkastelee seuraavia näkökohtia:






  a) | Ensimmäinen edellytys: TKI-tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä







  i) | taloudellisen toiminnan yksilöinti (3.1.1 kohta) |
| --- | --- | --- | --- |

39.

Edellä 39 kappaleessa tarkoitetussa arvioinnissa komissio tarkastelee seuraavia näkökohtia:

a)

Ensimmäinen edellytys: TKI-tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä

Ensimmäinen edellytys: TKI-tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä

i)

taloudellisen toiminnan yksilöinti (3.1.1 kohta)

| ii) | kannustinvaikutus: arvioidaan, muuttaako tuki yrityksen käyttäytymistä niin, että se ryhtyy lisätoimintaan, jota se ei ilman tukea harjoittaisi lainkaan tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla tai eri paikassa (3.1.2 kohta). |
| --- | --- |

ii)

kannustinvaikutus: arvioidaan, muuttaako tuki yrityksen käyttäytymistä niin, että se ryhtyy lisätoimintaan, jota se ei ilman tukea harjoittaisi lainkaan tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla tai eri paikassa (3.1.2 kohta).

kannustinvaikutus:

| iii) | tuki ei ole ristiriidassa EU-oikeuden asiaa koskevien säännösten ja periaatteiden kanssa (3.1.3 kohta) |
| --- | --- |

iii)

tuki ei ole ristiriidassa EU-oikeuden asiaa koskevien säännösten ja periaatteiden kanssa (3.1.3 kohta)

| b) | Toinen edellytys: TKI-tuki ei perusteettomasti vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti







  i) | valtion tukitoimenpiteiden tarve: tukitoimenpiteellä on saatava aikaan merkittävä parannus, jota markkinat eivät itse pysty tuottamaan, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai puuttumalla oikeudenmukaisuutta tai koheesiota koskevaan ongelmaan (3.2.1 kohta); |
| --- | --- | --- |

b)

Toinen edellytys: TKI-tuki ei perusteettomasti vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti

Toinen edellytys: TKI-tuki ei perusteettomasti vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti

i)

valtion tukitoimenpiteiden tarve: tukitoimenpiteellä on saatava aikaan merkittävä parannus, jota markkinat eivät itse pysty tuottamaan, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai puuttumalla oikeudenmukaisuutta tai koheesiota koskevaan ongelmaan (3.2.1 kohta);

valtion tukitoimenpiteiden tarve:

| ii) | tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus:ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava kyseisen taloudellisen toiminnan kehityksen edistämisen kannalta tarkoituksenmukainen väline (3.2.2 kohta). |
| --- | --- |

ii)

tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus:ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava kyseisen taloudellisen toiminnan kehityksen edistämisen kannalta tarkoituksenmukainen väline (3.2.2 kohta).

tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus:

| iii) | tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä ja intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan kyseisen yrityksen tekemien investointien tai harjoittamien toimintojen lisäämiseksi (3.2.3 kohta), |
| --- | --- |

iii)

tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): tuen määrä ja intensiteetti on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan kyseisen yrityksen tekemien investointien tai harjoittamien toimintojen lisäämiseksi (3.2.3 kohta),

tuen oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään):

| iv) | tuen läpinäkyvyys: jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki päätökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (3.2.4 kohta), |
| --- | --- |

iv)

tuen läpinäkyvyys: jäsenvaltioilla, komissiolla, talouden toimijoilla ja kansalaisilla on oltava mahdollisuus saada helposti käyttöönsä kaikki päätökset ja muut tuen myöntämistä koskevat tarpeelliset tiedot (3.2.4 kohta),

tuen läpinäkyvyys:

| v) | kielteiset vaikutukset, joita TKI-tuella voi olla kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on minimoitava tai vältettävä: (3.2.5 kohta), |
| --- | --- |

v)

kielteiset vaikutukset, joita TKI-tuella voi olla kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, on minimoitava tai vältettävä: (3.2.5 kohta),

| vi) | tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen (3.2.6 kohta). |
| --- | --- |

vi)

tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen (3.2.6 kohta).

3.1   Ensimmäinen edellytys: TKI-tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä

Ensimmäinen edellytys: TKI-tuki edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä

3.1.1   Tuetun taloudellisen toiminnan yksilöinti

Tuetun taloudellisen toiminnan yksilöinti

| 40. | Komissio arvioi jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella, mitä taloudellista toimintaa ilmoitettu toimenpide tukee. |
| --- | --- |

40.

Komissio arvioi jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella, mitä taloudellista toimintaa ilmoitettu toimenpide tukee.

3.1.2   Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

3.1.2.1   Yleiset edellytykset

Yleiset edellytykset

| 41. | TKI-tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos sillä on kannustava vaikutus. Komissio katsoo, että tuki, jolla ei ole kannustavaa vaikutusta, ei edistä taloudellisen toiminnan kehitystä. |
| --- | --- |

41.

TKI-tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos sillä on kannustava vaikutus. Komissio katsoo, että tuki, jolla ei ole kannustavaa vaikutusta, ei edistä taloudellisen toiminnan kehitystä.

| 42. | Kannustavasta vaikutuksesta on kyse silloin, kun tuki muuttaa yrityksen toimintatapaa niin, että se harjoittaa sellaisia ylimääräisiä toimintoja, joita se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. Tuella ei kuitenkaan saa kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia, eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. (49) |
| --- | --- |

42.

Kannustavasta vaikutuksesta on kyse silloin, kun tuki muuttaa yrityksen toimintatapaa niin, että se harjoittaa sellaisia ylimääräisiä toimintoja, joita se ei harjoittaisi ilman tukea tai harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. Tuella ei kuitenkaan saa kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia, eikä sillä saa korvata taloudelliseen toimintaan liittyvää tavanomaista liiketoimintariskiä. (49

| 43. | Komissio katsoo, että tuella ei ole kannustavaa vaikutusta tuensaajaan niissä tapauksissa, joissa kyseessä olevaan TKI-toimintaan liittyvät työt (50) on aloitettu jo ennen kuin tuensaaja on jättänyt tukihakemuksen kansallisille viranomaisille. (51) Jos työt aloitetaan ennen kuin tuensaaja on jättänyt tukihakemuksen kansallisille viranomaisille, hanke ei ole tukikelpoinen. |
| --- | --- |

43.

Komissio katsoo, että tuella ei ole kannustavaa vaikutusta tuensaajaan niissä tapauksissa, joissa kyseessä olevaan TKI-toimintaan liittyvät työt (50

51

| 44. | Tukihakemuksessa on oltava vähintään hakijan nimi ja koko, hankkeen kuvaus, mukaan lukien sen sijaintipaikka sekä aloitus- ja lopetusaika, hankkeen toteuttamiseksi tarvittavan julkisen tuen määrä ja luettelo tukikelpoisista kustannuksista. |
| --- | --- |

44.

Tukihakemuksessa on oltava vähintään hakijan nimi ja koko, hankkeen kuvaus, mukaan lukien sen sijaintipaikka sekä aloitus- ja lopetusaika, hankkeen toteuttamiseksi tarvittavan julkisen tuen määrä ja luettelo tukikelpoisista kustannuksista.

| 45. | Siinä määrin kuin verotoimenpiteet ovat valtiontukea, komissio voi jäsenvaltioiden antamien arviointiselvitysten (52) perusteella katsoa, että verotoimenpiteillä on kannustava vaikutus, jos se lisää yritysten TKI-menoja. |
| --- | --- |

45.

Siinä määrin kuin verotoimenpiteet ovat valtiontukea, komissio voi jäsenvaltioiden antamien arviointiselvitysten (52

3.1.2.2   Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

| 46. | Ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta jäsenvaltioiden on osoitettava komissiolle, että tuella on kannustava vaikutus, ja toimitettava selkeä näyttö siitä, että tuella on myönteinen vaikutus yrityksen päätökseen harjoittaa TKI-toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea. Jotta komissio voi toteuttaa kattavan arvioinnin kyseisestä tukitoimenpiteestä, jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava tuettavaa hanketta koskevien tietojen lisäksi kattava selvitys siitä, mitä tapahtuisi tai mitä voitaisiin kohtuudella odottaa tapahtuvan ilman tukea. Toisin sanoen on esitettävä vaihtoehtoinen skenaario. Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että esitetyn näytön perusteella ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, tai on olemassa selvästi määritelty ja riittävän ennustettava vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaaja on harkinnut sisäisessä päätöksenteossaan, ja vaihtoehto voi muodostua vaihtoehtoisesta hankkeesta, joka toteutettaisiin kokonaan tai osittain unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

46.

Ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta jäsenvaltioiden on osoitettava komissiolle, että tuella on kannustava vaikutus, ja toimitettava selkeä näyttö siitä, että tuella on myönteinen vaikutus yrityksen päätökseen harjoittaa TKI-toimintaa, jota se ei harjoittaisi ilman tukea. Jotta komissio voi toteuttaa kattavan arvioinnin kyseisestä tukitoimenpiteestä, jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava tuettavaa hanketta koskevien tietojen lisäksi kattava selvitys siitä, mitä tapahtuisi tai mitä voitaisiin kohtuudella odottaa tapahtuvan ilman tukea. Toisin sanoen on esitettävä vaihtoehtoinen skenaario. Vaihtoehtoisen skenaarion voi muodostaa se, että esitetyn näytön perusteella ei ole olemassa vaihtoehtoista hanketta, tai on olemassa selvästi määritelty ja riittävän ennustettava vaihtoehtoinen hanke, jota tuensaaja on harkinnut sisäisessä päätöksenteossaan, ja vaihtoehto voi muodostua vaihtoehtoisesta hankkeesta, joka toteutettaisiin kokonaan tai osittain unionin ulkopuolella.

| 47. | Komissio ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:






  a) | tavoitellun muutoksen määrittely: toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon ja alan laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen, on määriteltävä tarkasti; |
| --- | --- | --- |

47.

Komissio ottaa analyysissaan huomioon seuraavat tekijät:

a)

tavoitellun muutoksen määrittely: toiminnan muutos, joka valtiontuella odotetaan saavutettavan, toisin sanoen uuden hankkeen käynnistäminen tai hankkeen koon ja alan laajentaminen tai toteutuksen nopeuttaminen, on määriteltävä tarkasti;

tavoitellun muutoksen määrittely:

| b) | vaihtoehtoanalyysi: käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailulla, jolla selvitetään, mikä odotettu tulos olisi ja kuinka paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen; |
| --- | --- |

b)

vaihtoehtoanalyysi: käyttäytymisen muuttuminen on todennettava vertailulla, jolla selvitetään, mikä odotettu tulos olisi ja kuinka paljon aiottua toimintaa harjoitettaisiin tuettuna tai ilman tukea. Kyseisten kahden skenaarion ero osoittaa tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen;

vaihtoehtoanalyysi:

| c) | kannattavuustaso: jos hankkeen tai investoinnin toteuttaminen ei olisi yritykselle kannattavaa ilman tukea, mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus; |
| --- | --- |

c)

kannattavuustaso: jos hankkeen tai investoinnin toteuttaminen ei olisi yritykselle kannattavaa ilman tukea, mutta se tuottaisi yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä, tuella on todennäköisesti kannustava vaikutus;

kannattavuustaso:

| d) | investoinnin suuruus ja kassavirtojen aikajana: suuret alkuinvestoinnit, vähäiset käytettävissä olevat kassavirrat ja kassavirtojen pääosan ajoittuminen kaukaiseen tulevaisuuteen tai kassavirtojen toteutumiseen liittyvä suuri epävarmuus ovat myönteisiä tekijöitä arvioitaessa kannustavaa vaikutusta; |
| --- | --- |

d)

investoinnin suuruus ja kassavirtojen aikajana: suuret alkuinvestoinnit, vähäiset käytettävissä olevat kassavirrat ja kassavirtojen pääosan ajoittuminen kaukaiseen tulevaisuuteen tai kassavirtojen toteutumiseen liittyvä suuri epävarmuus ovat myönteisiä tekijöitä arvioitaessa kannustavaa vaikutusta;

investoinnin suuruus ja kassavirtojen aikajana:

| e) | riskitaso: riskin arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti investoinnin peruuttamattomuus, kaupallisen epäonnistumisen todennäköisyys sekä seuraavat riskit: hankkeen tuottavuuden jääminen odotettua alhaisemmaksi, hankkeen tuottama haitta muille tuensaajan toiminnoille sekä yrityksen elinkelpoisuuden heikentyminen hankekustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

e)

riskitaso: riskin arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti investoinnin peruuttamattomuus, kaupallisen epäonnistumisen todennäköisyys sekä seuraavat riskit: hankkeen tuottavuuden jääminen odotettua alhaisemmaksi, hankkeen tuottama haitta muille tuensaajan toiminnoille sekä yrityksen elinkelpoisuuden heikentyminen hankekustannusten vuoksi.

riskitaso:

| 48. | Jäsenvaltioita kehotetaan erityisesti käyttämään yritysten hallintoelinten asiakirjoja, riskiarviointeja, tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan hankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka toimitetaan investointikomitealle ja joissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti erilaisia investointiskenaarioita, tai asiakirjat, jotka on tarkoitettu rahoituslaitoksille, voivat auttaa jäsenvaltioita osoittamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen. |
| --- | --- |

48.

Jäsenvaltioita kehotetaan erityisesti käyttämään yritysten hallintoelinten asiakirjoja, riskiarviointeja, tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan hankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka toimitetaan investointikomitealle ja joissa kuvaillaan yksityiskohtaisesti erilaisia investointiskenaarioita, tai asiakirjat, jotka on tarkoitettu rahoituslaitoksille, voivat auttaa jäsenvaltioita osoittamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen.

| 49. | Varmistaakseen, että kannustava vaikutus perustuu objektiivisiin seikkoihin, komissio voi arvioinnissaan verrata yrityskohtaisia tietoja tuensaajan toimialaa koskeviin tietoihin. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava toimialakohtaisia tietoja, jotka osoittavat, että tuensaajan vaihtoehtoinen skenaario, sen edellytetty kannattavuustaso ja sen odotetut kassavirrat ovat kohtuulliset. |
| --- | --- |

49.

Varmistaakseen, että kannustava vaikutus perustuu objektiivisiin seikkoihin, komissio voi arvioinnissaan verrata yrityskohtaisia tietoja tuensaajan toimialaa koskeviin tietoihin. Jäsenvaltioiden olisi mahdollisuuksien mukaan toimitettava toimialakohtaisia tietoja, jotka osoittavat, että tuensaajan vaihtoehtoinen skenaario, sen edellytetty kannattavuustaso ja sen odotetut kassavirrat ovat kohtuulliset.

| 50. | Tässä yhteydessä kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, joita tuensaajayritys todistetusti käyttää tai jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla. Näitä voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nettonykyarvo (53), sisäinen tuottoprosentti (54) tai sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto. |
| --- | --- |

50.

Tässä yhteydessä kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, joita tuensaajayritys todistetusti käyttää tai jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla. Näitä voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nettonykyarvo (53

54

| 51. | Lisäksi rajat ylittävään t&k-toimintaan, tutkimusinfrastruktuureihin, testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin sekä innovaatioklustereihin myönnettävän investointituen osalta komissio katsoo, että investoinnit, jotka helpottavat rajat ylittävää yhteistyötä tai joita useampi kuin yksi jäsenvaltio rahoittaa, voivat vahvistaa tuen kannustinvaikutusta. Tällaisissa tapauksissa voidaan vahvasti olettaa, että tuki kannustaa suurempiin ja laajempiin TKI-toimiin tai nopeuttaa niiden toteuttamista tai että hankkeen kokonaiskustannukset nousevat (ks. 142 below kappale) toiminnan lisääntymisen vuoksi verrattuna hankkeeseen, jonka tarkoituksena on vastata ainoastaan kansallisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

51.

Lisäksi rajat ylittävään t&k-toimintaan, tutkimusinfrastruktuureihin, testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin sekä innovaatioklustereihin myönnettävän investointituen osalta komissio katsoo, että investoinnit, jotka helpottavat rajat ylittävää yhteistyötä tai joita useampi kuin yksi jäsenvaltio rahoittaa, voivat vahvistaa tuen kannustinvaikutusta. Tällaisissa tapauksissa voidaan vahvasti olettaa, että tuki kannustaa suurempiin ja laajempiin TKI-toimiin tai nopeuttaa niiden toteuttamista tai että hankkeen kokonaiskustannukset nousevat (ks. 142 below kappale) toiminnan lisääntymisen vuoksi verrattuna hankkeeseen, jonka tarkoituksena on vastata ainoastaan kansallisiin tarpeisiin.

| 52. | Tämän vuoksi tuen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille tapauksissa, joissa näyttää siltä, että samoja toimintoja harjoitettaisiin alueella myös ilman tukea. |
| --- | --- |

52.

Tämän vuoksi tuen ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille tapauksissa, joissa näyttää siltä, että samoja toimintoja harjoitettaisiin alueella myös ilman tukea.

3.1.3   Sovellettavaa unionin oikeutta ei rikota

Sovellettavaa unionin oikeutta ei rikota

| 53. | Jos valtiontukitoimenpide tai toiminto, jota sillä rahoitetaan, on asiaan liittyvän unionin oikeuden vastainen tai sen ehdot, mukaan lukien rahoitusmenetelmä, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen, ovat asiaan liittyvän unionin oikeuden vastaisia, tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana. (55) |
| --- | --- |

53.

Jos valtiontukitoimenpide tai toiminto, jota sillä rahoitetaan, on asiaan liittyvän unionin oikeuden vastainen tai sen ehdot, mukaan lukien rahoitusmenetelmä, kun se kuuluu erottamattomasti valtiontukitoimenpiteeseen, ovat asiaan liittyvän unionin oikeuden vastaisia, tukea ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana. (55

| 54. | Arvioidessaan yksittäisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio ottaa huomioon erityisesti mahdolliset perussopimuksen 101 tai 102 artiklaan liittyvät rikkomusmenettelyt, jotka saattavat koskea tuensaajaa ja olla merkityksellisiä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisen arvioinnin kannalta. (56) |
| --- | --- |

54.

Arvioidessaan yksittäisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio ottaa huomioon erityisesti mahdolliset perussopimuksen 101 tai 102 artiklaan liittyvät rikkomusmenettelyt, jotka saattavat koskea tuensaajaa ja olla merkityksellisiä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisen arvioinnin kannalta. (56

3.2   Toinen edellytys: TKI-tuki ei perusteettomasti vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti

Toinen edellytys: TKI-tuki ei perusteettomasti vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun vastaisesti

| 55. | Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, mutta vain jos ”tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

55.

Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, mutta vain jos ”tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| 56. | Sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten selvittäminen edellyttää monimutkaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia arviointeja. Tässä jaksossa esitetään, miten komissio käyttää harkintavaltaansa arvioidessaan 39 kappaleessa olevassa b kohdassa tarkoitetun toisen edellytyksen täyttymistä. |
| --- | --- |

56.

Sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten selvittäminen edellyttää monimutkaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia arviointeja. Tässä jaksossa esitetään, miten komissio käyttää harkintavaltaansa arvioidessaan 39 kappaleessa olevassa b kohdassa tarkoitetun toisen edellytyksen täyttymistä.

| 57. | Kaikki tukitoimenpiteet aiheuttavat lähtökohtaisesti kilpailun vääristymistä ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Selvittääkseen, onko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset rajattu välttämättömään, komissio tutkii, onko tuki välttämätöntä, tarkoituksenmukaista, oikeasuhteista ja läpinäkyvää. |
| --- | --- |

57.

Kaikki tukitoimenpiteet aiheuttavat lähtökohtaisesti kilpailun vääristymistä ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Selvittääkseen, onko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset rajattu välttämättömään, komissio tutkii, onko tuki välttämätöntä, tarkoituksenmukaista, oikeasuhteista ja läpinäkyvää.

| 58. | Tämän jälkeen komissio arvioi kyseisen TKI-tuen vääristävää vaikutusta kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin. TKI-tuki voi aiheuttaa erityisiä tuotemarkkinavääristymiä ja sijaintivaikutuksia. Tämän jälkeen komissio punnitsee tuen myönteisiä vaikutuksia suhteessa kilpailuun ja kauppaan kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin. Jos myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä vaikutuksia suuremmat, komissio katsoo tuen soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

58.

Tämän jälkeen komissio arvioi kyseisen TKI-tuen vääristävää vaikutusta kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin. TKI-tuki voi aiheuttaa erityisiä tuotemarkkinavääristymiä ja sijaintivaikutuksia. Tämän jälkeen komissio punnitsee tuen myönteisiä vaikutuksia suhteessa kilpailuun ja kauppaan kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin. Jos myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä vaikutuksia suuremmat, komissio katsoo tuen soveltuvan sisämarkkinoille.

3.2.1   Valtiontuen tarpeellisuus

Valtiontuen tarpeellisuus

| 59. | Valtiontukitoimenpide on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan, esimerkiksi puuttumalla kyseiseen TKI-toimintaan tai investointiin vaikuttavaan markkinoiden toimintapuutteeseen, sellainen merkittävä kehitys, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. |
| --- | --- |

59.

Valtiontukitoimenpide on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan, esimerkiksi puuttumalla kyseiseen TKI-toimintaan tai investointiin vaikuttavaan markkinoiden toimintapuutteeseen, sellainen merkittävä kehitys, johon ei päästä markkinoiden omin toimin.

3.2.1.1   Yleiset edellytykset

Yleiset edellytykset

| 60. | Valtiontukea voidaan perustellusti myöntää TKI-toiminnan lisäämiseen silloin, kun markkinoilla ei muuten pystytä saavuttamaan tehokasta lopputulosta. Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokas tapa saavuttaa asetettu tavoite, on ensin yksilöitävä ratkaistavana oleva ongelma. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä kehitys, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, miten tukitoimenpiteellä voidaan tuloksellisesti lieventää havaittuja markkinoiden toimintapuutteita, jotka estävät markkinoita itsellään aikaansaamasta kyseistä TKI-toimintaa tai toteuttamasta kyseistä investointia. |
| --- | --- |

60.

Valtiontukea voidaan perustellusti myöntää TKI-toiminnan lisäämiseen silloin, kun markkinoilla ei muuten pystytä saavuttamaan tehokasta lopputulosta. Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokas tapa saavuttaa asetettu tavoite, on ensin yksilöitävä ratkaistavana oleva ongelma. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä kehitys, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, miten tukitoimenpiteellä voidaan tuloksellisesti lieventää havaittuja markkinoiden toimintapuutteita, jotka estävät markkinoita itsellään aikaansaamasta kyseistä TKI-toimintaa tai toteuttamasta kyseistä investointia.

| 61. | TKI-toimintaa harjoitetaan yleensä tuotekehitysketjun alkupäässä erilaisina toimintoina, joissa hyödynnetään saatavilla olevia valmiuksia uusien tai parannettujen tuotteiden, palvelujen ja prosessien kehittämiseksi kyseisillä tuotemarkkinoilla tai aivan uusilla tuotemarkkinoilla. Tämä edistää talouskasvua, lisää alueellista ja sosiaalista koheesiota tai palvelee yleistä kuluttajien etua. Markkinoiden toimintapuutteet voivat kuitenkin estää markkinoita pääsemästä optimaaliseen tuotokseen käytettävissä olevin TKI-valmiuksin ja mahdollisesti aiheuttaa tehottomuutta seuraavista syistä:






  a) | Myönteiset ulkoisvaikutukset tai osaamisen leviäminen: TKI-toiminta tuottaa usein yhteiskunnalle hyötyä myönteisten vaikutusten, esimerkiksi osaamisen leviämisen muodossa tai siten, että muut talouden toimijat saavat parempia tilaisuuksia kehittää täydentäviä tuotteita ja palveluja. Markkinavoimien varaan jätettynä monilla hankkeilla voi kuitenkin olla yksityisen sektorin kannalta liian alhainen tuottoaste, vaikka ne olisivat hyödyllisiä yhteiskunnan kannalta. Näin on siksi, että harkitessaan TKI-toimintaan suunnattavia investointeja yritykset eivät näe itselleen koituvan riittävästi hyötyä tällaisista hankkeista. Sen vuoksi valtiontuki voi edistää sellaisten hankkeiden toteuttamista, joista on yleisesti ottaen yhteiskunnallista tai taloudellista hyötyä ja joita yritykset eivät muuten toteuttaisi.
  Kaikki TKI-toiminnan hyödyt eivät kuitenkaan ole ulkoisvaikutuksia eikä ulkoisvaikutusten olemassaolo tarkoita automaattisesti sitä, että valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille. Kuluttajat ovat yleensä halukkaita maksamaan uusien tuotteiden ja palvelujen suorasta hyödystä, kun taas yritykset voivat saada käyttöönsä investoinneistaan syntyvät hyödyt muiden olemassa olevien keinojen, kuten immateriaalioikeuksien, avulla. Eräissä tapauksissa nämä keinot ovat kuitenkin epätäydellisiä ja jättävät markkinoille toimintapuutteen, joka voidaan ratkaista valtiontuella. Esimerkiksi perustutkimuksen osalta väitetään monesti, että voi olla vaikeaa estää muita saamasta käyttöönsä perustutkimuksen tuloksia, minkä vuoksi perustutkimus voisi olla luonteeltaan yleishyödyllistä. Toisaalta taas tuotantoon liittyvä yksityiskohtaisempi tieto voi olla usein hyvin suojattua, esimerkiksi patentein, jolloin keksijä saa keksinnöstään paremman tuoton. |
| --- | --- | --- |

61.

TKI-toimintaa harjoitetaan yleensä tuotekehitysketjun alkupäässä erilaisina toimintoina, joissa hyödynnetään saatavilla olevia valmiuksia uusien tai parannettujen tuotteiden, palvelujen ja prosessien kehittämiseksi kyseisillä tuotemarkkinoilla tai aivan uusilla tuotemarkkinoilla. Tämä edistää talouskasvua, lisää alueellista ja sosiaalista koheesiota tai palvelee yleistä kuluttajien etua. Markkinoiden toimintapuutteet voivat kuitenkin estää markkinoita pääsemästä optimaaliseen tuotokseen käytettävissä olevin TKI-valmiuksin ja mahdollisesti aiheuttaa tehottomuutta seuraavista syistä:

a)

Myönteiset ulkoisvaikutukset tai osaamisen leviäminen: TKI-toiminta tuottaa usein yhteiskunnalle hyötyä myönteisten vaikutusten, esimerkiksi osaamisen leviämisen muodossa tai siten, että muut talouden toimijat saavat parempia tilaisuuksia kehittää täydentäviä tuotteita ja palveluja. Markkinavoimien varaan jätettynä monilla hankkeilla voi kuitenkin olla yksityisen sektorin kannalta liian alhainen tuottoaste, vaikka ne olisivat hyödyllisiä yhteiskunnan kannalta. Näin on siksi, että harkitessaan TKI-toimintaan suunnattavia investointeja yritykset eivät näe itselleen koituvan riittävästi hyötyä tällaisista hankkeista. Sen vuoksi valtiontuki voi edistää sellaisten hankkeiden toteuttamista, joista on yleisesti ottaen yhteiskunnallista tai taloudellista hyötyä ja joita yritykset eivät muuten toteuttaisi.

Myönteiset ulkoisvaikutukset tai osaamisen leviäminen:

Kaikki TKI-toiminnan hyödyt eivät kuitenkaan ole ulkoisvaikutuksia eikä ulkoisvaikutusten olemassaolo tarkoita automaattisesti sitä, että valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille. Kuluttajat ovat yleensä halukkaita maksamaan uusien tuotteiden ja palvelujen suorasta hyödystä, kun taas yritykset voivat saada käyttöönsä investoinneistaan syntyvät hyödyt muiden olemassa olevien keinojen, kuten immateriaalioikeuksien, avulla. Eräissä tapauksissa nämä keinot ovat kuitenkin epätäydellisiä ja jättävät markkinoille toimintapuutteen, joka voidaan ratkaista valtiontuella. Esimerkiksi perustutkimuksen osalta väitetään monesti, että voi olla vaikeaa estää muita saamasta käyttöönsä perustutkimuksen tuloksia, minkä vuoksi perustutkimus voisi olla luonteeltaan yleishyödyllistä. Toisaalta taas tuotantoon liittyvä yksityiskohtaisempi tieto voi olla usein hyvin suojattua, esimerkiksi patentein, jolloin keksijä saa keksinnöstään paremman tuoton.

| b) | Puutteellinen tai epäsymmetrinen informaatio: TKI-toimintaan liittyy hyvin paljon epävarmuustekijöitä. Tietyissä tapauksissa yksityiset sijoittajat voivat olla epätäydellisen tai epäsymmetrisen informaation vuoksi haluttomia rahoittamaan hyödyllisiä hankkeita ja korkeasti koulutettu henkilöstö voi olla tietämätön innovatiivisten yritysten tarjoamista työllistymismahdollisuuksista. Henkilöstö- ja rahoitusresurssien kohdentamisessa voi tämän vuoksi olla puutteita, ja yhteiskuntaa tai taloutta mahdollisesti hyödyttävät hankkeet voivat jäädä toteuttamatta.
  Eräissä tapauksissa epätäydellinen tai epäsymmetrinen informaatio voi myös haitata rahoituksensaantia. Epätäydellinen informaatio ja riskin olemassaolo eivät automaattisesti ole perusteita valtiontuelle. Se, että sellaisia hankkeita, joissa investoinnista yksityisesti saatava hyöty on alhaisempi, ei rahoiteta, voi hyvinkin olla merkki markkinoiden tehokkuudesta. Riski on kuitenkin osa jokaista liiketoimintoa eikä sellaisenaan ole markkinoiden toimintapuute. Epäsymmetrisen informaation yhteydessä riski voi pahentaa rahoitusongelmia; |
| --- | --- |

b)

Puutteellinen tai epäsymmetrinen informaatio: TKI-toimintaan liittyy hyvin paljon epävarmuustekijöitä. Tietyissä tapauksissa yksityiset sijoittajat voivat olla epätäydellisen tai epäsymmetrisen informaation vuoksi haluttomia rahoittamaan hyödyllisiä hankkeita ja korkeasti koulutettu henkilöstö voi olla tietämätön innovatiivisten yritysten tarjoamista työllistymismahdollisuuksista. Henkilöstö- ja rahoitusresurssien kohdentamisessa voi tämän vuoksi olla puutteita, ja yhteiskuntaa tai taloutta mahdollisesti hyödyttävät hankkeet voivat jäädä toteuttamatta.

Puutteellinen tai epäsymmetrinen informaatio:

Eräissä tapauksissa epätäydellinen tai epäsymmetrinen informaatio voi myös haitata rahoituksensaantia. Epätäydellinen informaatio ja riskin olemassaolo eivät automaattisesti ole perusteita valtiontuelle. Se, että sellaisia hankkeita, joissa investoinnista yksityisesti saatava hyöty on alhaisempi, ei rahoiteta, voi hyvinkin olla merkki markkinoiden tehokkuudesta. Riski on kuitenkin osa jokaista liiketoimintoa eikä sellaisenaan ole markkinoiden toimintapuute. Epäsymmetrisen informaation yhteydessä riski voi pahentaa rahoitusongelmia;

| c) | Koordinointiin ja verkostoitumiseen liittyvät ongelmat: Yritysten kyky koordinoida toimintaansa toistensa kanssa tai toimia yhteistyössä TKI-toiminnan harjoittamiseksi saattaa heiketä useista syistä. Koordinointiongelmia voi ilmetä esimerkiksi kun yhteistyökumppaneita on paljon ja osalla niistä on erilaiset intressit, ongelmia sopimusten laatimisessa ja vaikeuksia yhteistyön koordinoinnissa esimerkiksi arkaluonteisten tietojen jakamisen vuoksi. |
| --- | --- |

c)

Koordinointiin ja verkostoitumiseen liittyvät ongelmat: Yritysten kyky koordinoida toimintaansa toistensa kanssa tai toimia yhteistyössä TKI-toiminnan harjoittamiseksi saattaa heiketä useista syistä. Koordinointiongelmia voi ilmetä esimerkiksi kun yhteistyökumppaneita on paljon ja osalla niistä on erilaiset intressit, ongelmia sopimusten laatimisessa ja vaikeuksia yhteistyön koordinoinnissa esimerkiksi arkaluonteisten tietojen jakamisen vuoksi.

Koordinointiin ja verkostoitumiseen liittyvät ongelmat:

3.2.1.2   Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

| 62. | Vaikka tietyt markkinoiden toimintapuutteet voivat vaikeuttaa TKI-toimintaa yleisesti ottaen, ne eivät vaikuta kaikkiin yrityksiin ja toimialoihin samassa määrin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta toimitettava riittävät tiedot siitä, puututaanko tuella yleiseen TKI-toimintaa koskevaan markkinoiden toimintapuutteeseen vai tiettyyn erityiseen markkinoiden TKI-toimintapuutteeseen, joka koskee esimerkiksi tiettyä toimialaa tai liiketoiminnan osa-aluetta. |
| --- | --- |

62.

Vaikka tietyt markkinoiden toimintapuutteet voivat vaikeuttaa TKI-toimintaa yleisesti ottaen, ne eivät vaikuta kaikkiin yrityksiin ja toimialoihin samassa määrin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta toimitettava riittävät tiedot siitä, puututaanko tuella yleiseen TKI-toimintaa koskevaan markkinoiden toimintapuutteeseen vai tiettyyn erityiseen markkinoiden TKI-toimintapuutteeseen, joka koskee esimerkiksi tiettyä toimialaa tai liiketoiminnan osa-aluetta.

| 63. | Komissio ottaa huomioon seuraavat tekijät:






  a) | Tietämyksen levittämiseen liittyvät kysymykset: suunniteltu tiedon levittämisen taso; luodun tietämyksen erityisyys; saatavilla oleva immateriaalioikeuksien suoja; täydentävyys muiden tuotteiden ja palvelujen suhteen. |
| --- | --- | --- |

63.

Komissio ottaa huomioon seuraavat tekijät:

a)

Tietämyksen levittämiseen liittyvät kysymykset: suunniteltu tiedon levittämisen taso; luodun tietämyksen erityisyys; saatavilla oleva immateriaalioikeuksien suoja; täydentävyys muiden tuotteiden ja palvelujen suhteen.

Tietämyksen levittämiseen liittyvät kysymykset:

| b) | Puutteellinen tai epäsymmetrinen informaatio:TKI-toiminnan riskitaso ja vaativuus; ulkoisen rahoituksen tarve; ulkoisen rahoituksen saantiin vaikuttavat tuensaajan ominaispiirteet. |
| --- | --- |

b)

Puutteellinen tai epäsymmetrinen informaatio:TKI-toiminnan riskitaso ja vaativuus; ulkoisen rahoituksen tarve; ulkoisen rahoituksen saantiin vaikuttavat tuensaajan ominaispiirteet.

Puutteellinen tai epäsymmetrinen informaatio:

| c) | Puutteellinen koordinointi: yhteistyötä tekevien yritysten lukumäärä; yhteistyön intensiteetti; yhteistyökumppanien erilaiset intressit; sopimusten laatimiseen liittyvät ongelmat; ongelmat yhteistyön koordinoinnissa. |
| --- | --- |

c)

Puutteellinen koordinointi: yhteistyötä tekevien yritysten lukumäärä; yhteistyön intensiteetti; yhteistyökumppanien erilaiset intressit; sopimusten laatimiseen liittyvät ongelmat; ongelmat yhteistyön koordinoinnissa.

Puutteellinen koordinointi:

| 64. | Analysoidessaan väitettyä markkinoiden toimintapuutetta, joka estäisi kyseisen TKI-toiminnan ilman valtiontukea, komissio ottaa erityisesti huomioon saatavilla olevat alakohtaiset vertailut ja muut tutkimukset, jotka kyseisen jäsenvaltion olisi toimitettava. |
| --- | --- |

64.

Analysoidessaan väitettyä markkinoiden toimintapuutetta, joka estäisi kyseisen TKI-toiminnan ilman valtiontukea, komissio ottaa erityisesti huomioon saatavilla olevat alakohtaiset vertailut ja muut tutkimukset, jotka kyseisen jäsenvaltion olisi toimitettava.

| 65. | Kun jäsenvaltiot ilmoittavat klustereille tarkoitetusta investointi- tai toimintatuesta, niiden on toimitettava tietoja innovaatioklusterin suunnitellusta tai odotetusta erikoisalasta, olemassa olevasta alueellisesta potentiaalista ja samaa tarkoitusta varten perustettujen ja unionissa toimivien klustereiden olemassaolosta. Niiden olisi tapauksen mukaan myös selitettävä, miten klusteri voi edesauttaa unionin talouden teknistä edistymistä ja digitalisaatiota. Jos tuettu innovaatioklusteri on digitaali-innovointikeskittymä, komissio voi katsoa jo lähtökohtaisesti tämän myönteisen vaikutuksen toteutuvan. Analyysissaan komissio selvittää, voitaisiinko yhteistyöllä, jota innovaatioklusterin toiminta aikaansaisi tai edistäisi, muun muassa lyhentää aikaa, joka kuluu uuden tietämyksen luomisesta sen muuntamiseen innovatiivisiksi sovelluksiksi. Nämä voivat olla uusia tuotteita, palveluja, prosesseja tai ratkaisuja, myös digitaaliteknologiaan perustuvia, tai ratkaisuja, joilla autetaan muun muassa muuttamaan unionin taloutta vihreän kehityksen ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -tiedonannon mukaisesti. |
| --- | --- |

65.

Kun jäsenvaltiot ilmoittavat klustereille tarkoitetusta investointi- tai toimintatuesta, niiden on toimitettava tietoja innovaatioklusterin suunnitellusta tai odotetusta erikoisalasta, olemassa olevasta alueellisesta potentiaalista ja samaa tarkoitusta varten perustettujen ja unionissa toimivien klustereiden olemassaolosta. Niiden olisi tapauksen mukaan myös selitettävä, miten klusteri voi edesauttaa unionin talouden teknistä edistymistä ja digitalisaatiota. Jos tuettu innovaatioklusteri on digitaali-innovointikeskittymä, komissio voi katsoa jo lähtökohtaisesti tämän myönteisen vaikutuksen toteutuvan. Analyysissaan komissio selvittää, voitaisiinko yhteistyöllä, jota innovaatioklusterin toiminta aikaansaisi tai edistäisi, muun muassa lyhentää aikaa, joka kuluu uuden tietämyksen luomisesta sen muuntamiseen innovatiivisiksi sovelluksiksi. Nämä voivat olla uusia tuotteita, palveluja, prosesseja tai ratkaisuja, myös digitaaliteknologiaan perustuvia, tai ratkaisuja, joilla autetaan muun muassa muuttamaan unionin taloutta vihreän kehityksen ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -tiedonannon mukaisesti.

| 66. | Ilmoittaessaan testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin liittyvästä investointituesta jäsenvaltioiden on annettava yksityiskohtaiset ja täsmälliset tiedot sen suunnitellusta tai odotetusta erikoistumisalasta, sen huipputeknisestä tasosta ja roolista, joka testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla voisi olla unionin talouden digitaalisen ja vihreän siirtymän helpottamisessa alueellisella, kansallisella tai unionin tasolla. Jäsenvaltioiden on myös annettava tietoa siitä, onko unionissa samankaltaisia julkisin varoin tai muutoin rahoitettuja testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi annettava tietoa käyttäjien profiilista, kuten koosta, toimialasta ja muista asiaankuuluvista seikoista. Komissio tarkastelee arvioinnissaan sitä, missä määrin infrastruktuurin kapasiteettia varattaisiin pk-yrityksille ja missä määrin se siten tarjoaisi pk-yrityksille mahdollisuuksia parantaa omien tuotantoprosessiensa tehokkuutta ja kehittää kykyään innovoida tuotteita ja liiketoimintamalleja erityisesti digitaaliteknologian avulla. |
| --- | --- |

66.

Ilmoittaessaan testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin liittyvästä investointituesta jäsenvaltioiden on annettava yksityiskohtaiset ja täsmälliset tiedot sen suunnitellusta tai odotetusta erikoistumisalasta, sen huipputeknisestä tasosta ja roolista, joka testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla voisi olla unionin talouden digitaalisen ja vihreän siirtymän helpottamisessa alueellisella, kansallisella tai unionin tasolla. Jäsenvaltioiden on myös annettava tietoa siitä, onko unionissa samankaltaisia julkisin varoin tai muutoin rahoitettuja testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi annettava tietoa käyttäjien profiilista, kuten koosta, toimialasta ja muista asiaankuuluvista seikoista. Komissio tarkastelee arvioinnissaan sitä, missä määrin infrastruktuurin kapasiteettia varattaisiin pk-yrityksille ja missä määrin se siten tarjoaisi pk-yrityksille mahdollisuuksia parantaa omien tuotantoprosessiensa tehokkuutta ja kehittää kykyään innovoida tuotteita ja liiketoimintamalleja erityisesti digitaaliteknologian avulla.

| 67. | Kun valtiontukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, joiden rahoittamiseen myös unioni osallistuu joko suoraan tai välillisesti (toisin sanoen komission, sen toimeenpanoviraston, perussopimuksen 185 ja 187 artiklan perusteella perustetun yhteisyrityksen tai muun sellaisen täytäntöönpanoelimen kautta, joka ei ole suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvallassa), komissio katsoo, että tukitoimenpiteiden tarpeellisuus on osoitettu. |
| --- | --- |

67.

Kun valtiontukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, joiden rahoittamiseen myös unioni osallistuu joko suoraan tai välillisesti (toisin sanoen komission, sen toimeenpanoviraston, perussopimuksen 185 ja 187 artiklan perusteella perustetun yhteisyrityksen tai muun sellaisen täytäntöönpanoelimen kautta, joka ei ole suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvallassa), komissio katsoo, että tukitoimenpiteiden tarpeellisuus on osoitettu.

| 68. | Toisaalta kun valtiontukea myönnetään hankkeisiin tai toimintoihin, jotka tekniseltä sisällöltään, riskitasoltaan ja kooltaan ovat samantapaisia kuin ne hankkeet, joita jo toteutetaan unionissa markkinaehdoin, komissio katsoo periaatteessa, että kyse ei ole markkinoiden toimintapuutteesta, ja vaatii lisänäyttöä ja -perusteluja tukitoimenpiteiden tarpeellisuudelle. Erityisesti testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien ja innovaatioklustereiden tapauksessa jäsenvaltioiden on osoitettava, että julkinen tuki ei johda päällekkäisyyksiin unionissa jo saatavilla olevien rakenteiden kanssa, mikä voisi johtaa käyttämättömään kapasiteettiin ja kyseenalaistaa tuetun investoinnin taloudellisen elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

68.

Toisaalta kun valtiontukea myönnetään hankkeisiin tai toimintoihin, jotka tekniseltä sisällöltään, riskitasoltaan ja kooltaan ovat samantapaisia kuin ne hankkeet, joita jo toteutetaan unionissa markkinaehdoin, komissio katsoo periaatteessa, että kyse ei ole markkinoiden toimintapuutteesta, ja vaatii lisänäyttöä ja -perusteluja tukitoimenpiteiden tarpeellisuudelle. Erityisesti testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien ja innovaatioklustereiden tapauksessa jäsenvaltioiden on osoitettava, että julkinen tuki ei johda päällekkäisyyksiin unionissa jo saatavilla olevien rakenteiden kanssa, mikä voisi johtaa käyttämättömään kapasiteettiin ja kyseenalaistaa tuetun investoinnin taloudellisen elinkelpoisuuden.

3.2.2   Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

Tukitoimenpiteen tarkoituksenmukaisuus

| 69. | Ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa tuen tavoite, toisin sanoen käytettävissä ei saa olla paremmin soveltuvaa ja kilpailua vähemmän vääristävää toimintamuotoa ja tukivälinettä, jolla voidaan saavuttaa samat tulokset. |
| --- | --- |

69.

Ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa tuen tavoite, toisin sanoen käytettävissä ei saa olla paremmin soveltuvaa ja kilpailua vähemmän vääristävää toimintamuotoa ja tukivälinettä, jolla voidaan saavuttaa samat tulokset.

3.2.2.1   Tarkoituksenmukaisuus verrattuna vaihtoehtoisiin politiikan välineisiin

Tarkoituksenmukaisuus verrattuna vaihtoehtoisiin politiikan välineisiin

| 70. | Valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan edistää TKI-toimintaa. On tärkeää pitää mielessä, että olemassa voi olla muita paremmin soveltuvia välineitä, kuten kysyntäpuolen toimenpiteet, joihin liittyy sääntelyä, julkisia hankintoja tai standardointia, sekä julkisen tutkimuksen ja koulutuksen rahoituksen lisääminen ja yleiset verotoimenpiteet. Toimintavälineen tarkoituksenmukaisuus tietyssä tilanteessa on yleensä sidoksissa ratkaistavan ongelman luonteeseen. Esimerkiksi markkinoillepääsyn esteiden madaltaminen voi olla valtiontukea sopivampi väline poistamaan uuden tulokkaan vaikeuksia saada aikaan TKI-toiminnan tuloksia. Koulutusinvestointien lisääminen voi olla valtiontukea parempi tapa ratkaista ongelma, joka liittyy pätevän henkilöstön riittämättömyyteen. |
| --- | --- |

70.

Valtiontuki ei ole ainoa jäsenvaltioiden käytettävissä oleva väline, jolla voidaan edistää TKI-toimintaa. On tärkeää pitää mielessä, että olemassa voi olla muita paremmin soveltuvia välineitä, kuten kysyntäpuolen toimenpiteet, joihin liittyy sääntelyä, julkisia hankintoja tai standardointia, sekä julkisen tutkimuksen ja koulutuksen rahoituksen lisääminen ja yleiset verotoimenpiteet. Toimintavälineen tarkoituksenmukaisuus tietyssä tilanteessa on yleensä sidoksissa ratkaistavan ongelman luonteeseen. Esimerkiksi markkinoillepääsyn esteiden madaltaminen voi olla valtiontukea sopivampi väline poistamaan uuden tulokkaan vaikeuksia saada aikaan TKI-toiminnan tuloksia. Koulutusinvestointien lisääminen voi olla valtiontukea parempi tapa ratkaista ongelma, joka liittyy pätevän henkilöstön riittämättömyyteen.

| 71. | TKI-toimintaan myönnettävä tuki voidaan hyväksyä poikkeuksena valtiontukia koskevasta yleisestä kiellosta, jos se on tarpeen kyseisen TKI-toiminnan mahdollistamiseksi. Tässä mielessä on tärkeää selvittää, missä määrin TKI-toimintaan myönnettävää valtiontukea voidaan pitää tarkoituksenmukaisena välineenä pyrittäessä lisäämään kyseistä toimintaa. Samat tulokset voitaisiin kenties saavuttaa muilla välineillä, jotka vääristävät kilpailua vähemmän. |
| --- | --- |

71.

TKI-toimintaan myönnettävä tuki voidaan hyväksyä poikkeuksena valtiontukia koskevasta yleisestä kiellosta, jos se on tarpeen kyseisen TKI-toiminnan mahdollistamiseksi. Tässä mielessä on tärkeää selvittää, missä määrin TKI-toimintaan myönnettävää valtiontukea voidaan pitää tarkoituksenmukaisena välineenä pyrittäessä lisäämään kyseistä toimintaa. Samat tulokset voitaisiin kenties saavuttaa muilla välineillä, jotka vääristävät kilpailua vähemmän.

| 72. | Kun komissio arvioi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, se ottaa huomioon erityisesti ehdotettua toimenpidettä koskevan vaikutustenarvioinnin, jonka jäsenvaltio on tehnyt. Tarkoituksenmukaisena välineenä pidetään toimenpiteitä, joiden osalta jäsenvaltiot ovat harkinneet muitakin toimintamalleja ja joiden osalta valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty ja tiedot on toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

72.

Kun komissio arvioi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille, se ottaa huomioon erityisesti ehdotettua toimenpidettä koskevan vaikutustenarvioinnin, jonka jäsenvaltio on tehnyt. Tarkoituksenmukaisena välineenä pidetään toimenpiteitä, joiden osalta jäsenvaltiot ovat harkinneet muitakin toimintamalleja ja joiden osalta valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty ja tiedot on toimitettu komissiolle.

| 73. | Kun valtiontukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, joiden rahoittamiseen myös unioni osallistuu joko suoraan tai välillisesti (toisin sanoen komission, sen toimeenpanoviraston, perussopimuksen 185 ja 187 artiklan perusteella perustetun yhteisyrityksen tai muun sellaisen täytäntöönpanoelimen kautta, joka ei ole suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvallassa), komissio katsoo, että tukitoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus on osoitettu. Jäsenvaltioiden olisi osoitettava, että arvioitavalle hankkeelle tai toiminnalle myönnettävä valtiontuki loisi synergioita unionin ohjelmista saatavan rahoituksen tai yhteisrahoituksen kanssa. |
| --- | --- |

73.

Kun valtiontukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, joiden rahoittamiseen myös unioni osallistuu joko suoraan tai välillisesti (toisin sanoen komission, sen toimeenpanoviraston, perussopimuksen 185 ja 187 artiklan perusteella perustetun yhteisyrityksen tai muun sellaisen täytäntöönpanoelimen kautta, joka ei ole suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvallassa), komissio katsoo, että tukitoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus on osoitettu. Jäsenvaltioiden olisi osoitettava, että arvioitavalle hankkeelle tai toiminnalle myönnettävä valtiontuki loisi synergioita unionin ohjelmista saatavan rahoituksen tai yhteisrahoituksen kanssa.

3.2.2.2   Tarkoituksenmukaisuus verrattuna muihin tukivälineisiin

Tarkoituksenmukaisuus verrattuna muihin tukivälineisiin

| 74. | TKI-tukea voidaan myöntää eri muodoissa. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi varmistettava, että tuki myönnetään muodossa, josta todennäköisesti aiheutuu vähiten kaupan ja kilpailun vääristymiä. Jos tuki myönnetään muodossa, joka tarjoaa suoran rahallisen edun, kuten suorat avustukset, vapautukset veroista tai muista pakollisista maksuista tai niiden alennukset tai maa-alueiden, tuotteiden tai palvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan, kyseisen jäsenvaltion on sisällytettävä ilmoitukseensa muita vaihtoehtoja koskeva analyysi ja selitettävä, miksi tai miten muut kilpailua tai kauppaa mahdollisesti vähemmän vääristävät tukimuodot, kuten takaisinmaksettavat ennakot tai velka- tai pääomainstrumentteihin perustuvat tukimuodot, kuten valtion takaukset tai edullisin ehdoin toteutettu omistusosuuden hankinta tai muunlainen velan tai pääoman tarjoaminen, eivät ole yhtä tarkoituksenmukaisia. |
| --- | --- |

74.

TKI-tukea voidaan myöntää eri muodoissa. Jäsenvaltioiden olisi tämän vuoksi varmistettava, että tuki myönnetään muodossa, josta todennäköisesti aiheutuu vähiten kaupan ja kilpailun vääristymiä. Jos tuki myönnetään muodossa, joka tarjoaa suoran rahallisen edun, kuten suorat avustukset, vapautukset veroista tai muista pakollisista maksuista tai niiden alennukset tai maa-alueiden, tuotteiden tai palvelujen tarjoaminen edulliseen hintaan, kyseisen jäsenvaltion on sisällytettävä ilmoitukseensa muita vaihtoehtoja koskeva analyysi ja selitettävä, miksi tai miten muut kilpailua tai kauppaa mahdollisesti vähemmän vääristävät tukimuodot, kuten takaisinmaksettavat ennakot tai velka- tai pääomainstrumentteihin perustuvat tukimuodot, kuten valtion takaukset tai edullisin ehdoin toteutettu omistusosuuden hankinta tai muunlainen velan tai pääoman tarjoaminen, eivät ole yhtä tarkoituksenmukaisia.

| 75. | Tukimuoto olisi valittava käyttäen perusteena markkinoiden toimintapuutetta, joka sillä pyritään poistamaan. Jos markkinoiden toimintapuutteessa on kysymys ulkoisen velkarahoituksen saantiin liittyvästä ongelmasta, joka johtuu epäsymmetrisestä informaatiosta, jäsenvaltioiden olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena, avustuksen sijaan. Jos on tarpeen tarjota yritykselle myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin likviditeettitukena tai takaisinmaksettavana ennakkona markkinoita lähellä oleviin toimintoihin, jäsenvaltioiden on perusteltava valitun tukimuodon tarkoituksenmukaisuus kyseessä olevan markkinoiden toimintapuutteen poistamisessa. Niiden tukiohjelmien osalta, joilla pannaan täytäntöön toimintaohjelmien tavoitteita ja prioriteetteja, tarkoituksenmukaiseksi välineeksi katsotaan kyseisissä toimintaohjelmissa valittu rahoitusväline. |
| --- | --- |

75.

Tukimuoto olisi valittava käyttäen perusteena markkinoiden toimintapuutetta, joka sillä pyritään poistamaan. Jos markkinoiden toimintapuutteessa on kysymys ulkoisen velkarahoituksen saantiin liittyvästä ongelmasta, joka johtuu epäsymmetrisestä informaatiosta, jäsenvaltioiden olisi yleensä myönnettävä tuki likviditeettitukena, kuten lainana tai takauksena, avustuksen sijaan. Jos on tarpeen tarjota yritykselle myös tietynasteista riskinjakoa, takaisinmaksettava ennakko on yleensä suositeltava tukimuoto. Jos tuki myönnetään muussa muodossa kuin likviditeettitukena tai takaisinmaksettavana ennakkona markkinoita lähellä oleviin toimintoihin, jäsenvaltioiden on perusteltava valitun tukimuodon tarkoituksenmukaisuus kyseessä olevan markkinoiden toimintapuutteen poistamisessa. Niiden tukiohjelmien osalta, joilla pannaan täytäntöön toimintaohjelmien tavoitteita ja prioriteetteja, tarkoituksenmukaiseksi välineeksi katsotaan kyseisissä toimintaohjelmissa valittu rahoitusväline.

3.2.3   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

3.2.3.1   Yleiset edellytykset

Yleiset edellytykset

| 76. | Jotta TKI-tuki voidaan katsoa oikeasuhteiseksi, sen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuettavan toiminnan toteuttamiseen. |
| --- | --- |

76.

Jotta TKI-tuki voidaan katsoa oikeasuhteiseksi, sen määrä on rajattava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuettavan toiminnan toteuttamiseen.

3.2.3.1.1   Tuen enimmäisintensiteetit

| 77. | Jotta varmistetaan, että tukitaso on oikeasuhteinen niihin markkinoiden toimintapuutteisiin nähden, jotka estävät tukitoimenpiteellä tavoiteltavan TKI-toiminnan toteuttamisen ja jotka sillä aiotaan poistaa, tuki on mitoitettava suhteessa ennalta määritettyihin tukikelpoisiin kustannuksiin ja rajattava tiettyyn osuuteen kyseisistä tukikelpoisista kustannuksista (”tuki-intensiteetti”). Tuki-intensiteetti on määritettävä kunkin tuensaajan osalta, myös yhteistyöhankkeissa. |
| --- | --- |

77.

Jotta varmistetaan, että tukitaso on oikeasuhteinen niihin markkinoiden toimintapuutteisiin nähden, jotka estävät tukitoimenpiteellä tavoiteltavan TKI-toiminnan toteuttamisen ja jotka sillä aiotaan poistaa, tuki on mitoitettava suhteessa ennalta määritettyihin tukikelpoisiin kustannuksiin ja rajattava tiettyyn osuuteen kyseisistä tukikelpoisista kustannuksista (”tuki-intensiteetti”). Tuki-intensiteetti on määritettävä kunkin tuensaajan osalta, myös yhteistyöhankkeissa.

| 78. | Ennustettavuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi komissio soveltaa TKI-tukeen tuen enimmäisintensiteettejä, jotka määritetään seuraavien kriteerien perusteella: i) tuen markkinaläheisyys, minkä pohjalta määritellään sen odotetut negatiiviset vaikutukset ja tarpeellisuus ottaen huomioon tuetuista toiminnoista mahdollisesti saatavat suuremmat tulot, ii) tuensaajan koko, jota käytetään yleensä pienempien yritysten riskialttiiden hankkeiden rahoittamiseen liittyvien erityisvaikeuksien indikaattorina ja iii) markkinoiden toimintapuutteen akuutti luonne, kuten odotetut ulkoisvaikutukset tietämyksen levittämisen muodossa. Kehitystyöhön ja innovointiin liittyvään toimintaan myönnettävän tuen intensiteettien olisi sen vuoksi yleensä oltava alhaisemmat kuin tutkimustoimintaan myönnettävän tuen. Nämä näkökohdat pätevät samalla tavoin tuki-intensiteettiin testaus- ja kokeiluinfrastruktuureissa, jotka lähtökohtaisesti tarjoavat yrityksille palveluja pääsääntöisesti sen tyyppiseen t&k-toimintaan, joka on lähempänä markkinavaihetta. |
| --- | --- |

78.

Ennustettavuuden ja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi komissio soveltaa TKI-tukeen tuen enimmäisintensiteettejä, jotka määritetään seuraavien kriteerien perusteella: i) tuen markkinaläheisyys, minkä pohjalta määritellään sen odotetut negatiiviset vaikutukset ja tarpeellisuus ottaen huomioon tuetuista toiminnoista mahdollisesti saatavat suuremmat tulot, ii) tuensaajan koko, jota käytetään yleensä pienempien yritysten riskialttiiden hankkeiden rahoittamiseen liittyvien erityisvaikeuksien indikaattorina ja iii) markkinoiden toimintapuutteen akuutti luonne, kuten odotetut ulkoisvaikutukset tietämyksen levittämisen muodossa. Kehitystyöhön ja innovointiin liittyvään toimintaan myönnettävän tuen intensiteettien olisi sen vuoksi yleensä oltava alhaisemmat kuin tutkimustoimintaan myönnettävän tuen. Nämä näkökohdat pätevät samalla tavoin tuki-intensiteettiin testaus- ja kokeiluinfrastruktuureissa, jotka lähtökohtaisesti tarjoavat yrityksille palveluja pääsääntöisesti sen tyyppiseen t&k-toimintaan, joka on lähempänä markkinavaihetta.

| 79. | Näiden puitteiden kattamien tukitoimenpiteiden tukikelpoiset kustannukset esitetään liitteessä I. Jos t&k-hankkeeseen kuuluu erilaisia tehtäviä, kunkin tukikelpoisen tehtävän on kuuluttava joko perustutkimuksen, teollisen tutkimuksen tai kokeellisen kehittämisen piiriin. (57) Toimintaa luokitellessaan (58) komissio nojautuu omaan käytäntöönsä ja OECD:n Frascati-käsikirjassa (59) annettuihin esimerkkeihin ja selityksiin. |
| --- | --- |

79.

Näiden puitteiden kattamien tukitoimenpiteiden tukikelpoiset kustannukset esitetään liitteessä I. Jos t&k-hankkeeseen kuuluu erilaisia tehtäviä, kunkin tukikelpoisen tehtävän on kuuluttava joko perustutkimuksen, teollisen tutkimuksen tai kokeellisen kehittämisen piiriin. (57

58

59

| 80. | Tukikelpoisten TKI-kustannusten perusteeksi on esitettävä uusimmat saatavilla olevat asiakirjatodisteet, joiden on oltava selkeitä ja täsmällisiä. Muut yleiskustannukset ja muut toimintakulut, mukaan lukien suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset, voidaan vaihtoehtoisesti laskea soveltamalla yksinkertaistettua kustannusmallia enintään 20 prosentin kiinteänä osuutena, jota sovelletaan liitteessä I olevassa a–d ja g kohdassa määriteltyihin välittömiin t&k-hankkeiden tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin terveysalan kannalta merkityksellisten tai siihen liittyvien t&k-hankkeiden osalta. Tässä tapauksessa välillisten kustannusten laskennassa käytetyt t&k-hankekustannukset on määritettävä tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti, ja niihin on sisällyttävä ainoastaan liitteessä I olevassa a–d ja g kohdassa luetellut tukikelpoiset t&k-hankekustannukset terveysalan kannalta merkityksellisten tai siihen liittyvien t&k-hankkeiden osalta. Horisontti Eurooppa -ohjelmasta osarahoitettujen t&k-hankkeiden osalta jäsenvaltiot voivat käyttää välillisten kustannusten laskemiseen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yksinkertaistettua kustannusmallia. |
| --- | --- |

80.

Tukikelpoisten TKI-kustannusten perusteeksi on esitettävä uusimmat saatavilla olevat asiakirjatodisteet, joiden on oltava selkeitä ja täsmällisiä. Muut yleiskustannukset ja muut toimintakulut, mukaan lukien suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset, voidaan vaihtoehtoisesti laskea soveltamalla yksinkertaistettua kustannusmallia enintään 20 prosentin kiinteänä osuutena, jota sovelletaan liitteessä I olevassa a–d ja g kohdassa määriteltyihin välittömiin t&k-hankkeiden tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin terveysalan kannalta merkityksellisten tai siihen liittyvien t&k-hankkeiden osalta. Tässä tapauksessa välillisten kustannusten laskennassa käytetyt t&k-hankekustannukset on määritettävä tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti, ja niihin on sisällyttävä ainoastaan liitteessä I olevassa a–d ja g kohdassa luetellut tukikelpoiset t&k-hankekustannukset terveysalan kannalta merkityksellisten tai siihen liittyvien t&k-hankkeiden osalta. Horisontti Eurooppa -ohjelmasta osarahoitettujen t&k-hankkeiden osalta jäsenvaltiot voivat käyttää välillisten kustannusten laskemiseen Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yksinkertaistettua kustannusmallia.

| 81. | Kaikkiin tukikelpoisiin TKI-toimenpiteisiin yleensä sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit on vahvistettu liitteessä II. (60) Arvioidessaan ilmoitettavia toimenpideluokkia komissio ottaa huomioon kaikki yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla TKI-toimenpiteisiin sovellettavat tuki-intensiteetit, ellei näissä puitteissa toisin täsmennetä. |
| --- | --- |

81.

Kaikkiin tukikelpoisiin TKI-toimenpiteisiin yleensä sovellettavat tuen enimmäisintensiteetit on vahvistettu liitteessä II. (60

| 82. | Jos tutkimusorganisaatioiden ja yritysten yhteistyössä toteuttamaan hankkeeseen myönnetään valtiontukea, tuen yhteismäärä, joka muodostuu suorasta valtion avusta ja tutkimusorganisaatioiden samaan hankkeeseen myöntämästä, tueksi katsotusta rahoituksesta, ei saa ylittää kuhunkin tuensaajayritykseen sovellettavia tuki-intensiteettejä. |
| --- | --- |

82.

Jos tutkimusorganisaatioiden ja yritysten yhteistyössä toteuttamaan hankkeeseen myönnetään valtiontukea, tuen yhteismäärä, joka muodostuu suorasta valtion avusta ja tutkimusorganisaatioiden samaan hankkeeseen myöntämästä, tueksi katsotusta rahoituksesta, ei saa ylittää kuhunkin tuensaajayritykseen sovellettavia tuki-intensiteettejä.

3.2.3.1.2   Takaisinmaksettavat ennakot

| 83. | Jos jäsenvaltio myöntää takaisinmaksettavan ennakon, joka katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sovelletaan tässä jaksossa vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

83.

Jos jäsenvaltio myöntää takaisinmaksettavan ennakon, joka katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sovelletaan tässä jaksossa vahvistettuja sääntöjä.

| 84. | Jos jäsenvaltio voi osoittaa riittäviin ja todennettavissa oleviin tietoihin perustuvin pätevin menetelmin, että se voi laskea takaisinmaksettavan ennakon bruttoavustusekvivalentin, se voi ilmoittaa sekä tukiohjelman että mainitut menetelmät komissiolle. Jos komissio hyväksyy käytetyt menetelmät ja katsoo tukiohjelman soveltuvan sisämarkkinoille, tuki voidaan myöntää takaisinmaksettavaan ennakkoon sisältyvän bruttoavustusekvivalentin pohjalta, kunhan liitteessä II mainitut enimmäistuki-intensiteetit eivät ylity. |
| --- | --- |

84.

Jos jäsenvaltio voi osoittaa riittäviin ja todennettavissa oleviin tietoihin perustuvin pätevin menetelmin, että se voi laskea takaisinmaksettavan ennakon bruttoavustusekvivalentin, se voi ilmoittaa sekä tukiohjelman että mainitut menetelmät komissiolle. Jos komissio hyväksyy käytetyt menetelmät ja katsoo tukiohjelman soveltuvan sisämarkkinoille, tuki voidaan myöntää takaisinmaksettavaan ennakkoon sisältyvän bruttoavustusekvivalentin pohjalta, kunhan liitteessä II mainitut enimmäistuki-intensiteetit eivät ylity.

| 85. | Muissa tapauksissa takaisinmaksettava ennakko ilmoitetaan prosentteina tukikelpoisista kustannuksista. Se voi ylittää sovellettavat enimmäistuki-intensiteetit 10 prosenttiyksiköllä, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | toimenpiteessä on määrättävä, että jos hanke onnistuu, ennakosta maksettava korko on vähintään viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa määrätty diskonttokorko (61), |
| --- | --- | --- |

85.

Muissa tapauksissa takaisinmaksettava ennakko ilmoitetaan prosentteina tukikelpoisista kustannuksista. Se voi ylittää sovellettavat enimmäistuki-intensiteetit 10 prosenttiyksiköllä, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

toimenpiteessä on määrättävä, että jos hanke onnistuu, ennakosta maksettava korko on vähintään viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa määrätty diskonttokorko (61),

61

| b) | silloin kun hankkeen tulokset ovat onnistuneeksi määriteltyä tutkimustoimintaa paremmat, jäsenvaltion pitäisi edellyttää maksuja, jotka ylittävät ennakon takaisinmaksun, mukaan luettuna sovellettavan diskonttokoron mukainen korko, ja |
| --- | --- |

b)

silloin kun hankkeen tulokset ovat onnistuneeksi määriteltyä tutkimustoimintaa paremmat, jäsenvaltion pitäisi edellyttää maksuja, jotka ylittävät ennakon takaisinmaksun, mukaan luettuna sovellettavan diskonttokoron mukainen korko, ja

| c) | jos hanke epäonnistuu, ennakkoa ei tarvitse maksaa kokonaan takaisin. Jos hanke onnistuu osittain, takaisinmaksun olisi oltava oikeassa suhteessa saavutettuun onnistumiseen. |
| --- | --- |

c)

jos hanke epäonnistuu, ennakkoa ei tarvitse maksaa kokonaan takaisin. Jos hanke onnistuu osittain, takaisinmaksun olisi oltava oikeassa suhteessa saavutettuun onnistumiseen.

| 86. | Jotta komissio voisi arvioida tukitoimenpiteen, siihen on sisällyttävä yksityiskohtaiset määräykset takaisinmaksusta hankkeen onnistuessa ja selvä määritelmä siitä, mikä katsotaan onnistuneeksi tutkimustoiminnaksi kohtuullisen ja varovaisen arvion perusteella. |
| --- | --- |

86.

Jotta komissio voisi arvioida tukitoimenpiteen, siihen on sisällyttävä yksityiskohtaiset määräykset takaisinmaksusta hankkeen onnistuessa ja selvä määritelmä siitä, mikä katsotaan onnistuneeksi tutkimustoiminnaksi kohtuullisen ja varovaisen arvion perusteella.

3.2.3.1.3   Verotoimenpiteet

| 87. | Siinä määrin kuin verotoimenpide on tukea, sen tuki-intensiteetti voidaan laskea joko yksittäisten hankkeiden perusteella tai yrityksen tasolla kokonaisverohuojennuksen ja kaikkien enintään kolmen peräkkäisen verovuoden aikana kertyneiden tukikelpoisten TKI-kustannusten yhteismäärän suhteena. Viimeksi mainitussa tapauksessa verotoimenpidettä voidaan soveltaa samoin edellytyksin kaikkiin tukikelpoisiin toimintoihin, mutta kokeellisen kehittämisen tuki-intensiteettiä ei kuitenkaan saa ylittää. (62) |
| --- | --- |

87.

Siinä määrin kuin verotoimenpide on tukea, sen tuki-intensiteetti voidaan laskea joko yksittäisten hankkeiden perusteella tai yrityksen tasolla kokonaisverohuojennuksen ja kaikkien enintään kolmen peräkkäisen verovuoden aikana kertyneiden tukikelpoisten TKI-kustannusten yhteismäärän suhteena. Viimeksi mainitussa tapauksessa verotoimenpidettä voidaan soveltaa samoin edellytyksin kaikkiin tukikelpoisiin toimintoihin, mutta kokeellisen kehittämisen tuki-intensiteettiä ei kuitenkaan saa ylittää. (62

3.2.3.1.4   Tuen kasautuminen

| 88. | Tukea voidaan myöntää samanaikaisesti useasta tukiohjelmasta tai se voi kumuloitua tapauskohtaisen tuen kanssa sillä edellytyksellä, että toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn valtiontuen kokonaismäärä ei ylitä näissä puitteissa vahvistettuja tuen enimmäismääriä. Kuten 10 kappaleessa todetaan, unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvaltaan, ei ole valtiontukea eikä sitä pitäisi ottaa huomioon. Kun tällaista rahoitusta myönnetään yhdessä valtiontuen kanssa, samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei kuitenkaan saa ylittää sovellettavissa unionin oikeuden säännöissä vahvistettua suurinta mahdollista rahoitusastetta. |
| --- | --- |

88.

Tukea voidaan myöntää samanaikaisesti useasta tukiohjelmasta tai se voi kumuloitua tapauskohtaisen tuen kanssa sillä edellytyksellä, että toimintaan tai hankkeeseen myönnetyn valtiontuen kokonaismäärä ei ylitä näissä puitteissa vahvistettuja tuen enimmäismääriä. Kuten 10 kappaleessa todetaan, unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoima unionin rahoitus, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvaltaan, ei ole valtiontukea eikä sitä pitäisi ottaa huomioon. Kun tällaista rahoitusta myönnetään yhdessä valtiontuen kanssa, samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei kuitenkaan saa ylittää sovellettavissa unionin oikeuden säännöissä vahvistettua suurinta mahdollista rahoitusastetta.

| 89. | Unionin osarahoittamat testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit, virastot, yhteisyritykset tai muut unionin elimet voisivat saada julkista tukea enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista edellyttäen, että hankkeeseen tarvittava julkisen rahoituksen kokonaismäärä (eli valtiontuki ja muut julkiset rahoituslähteet) osoitetaan uskottavalla rahoitusvajearviolla sen varmistamiseksi, että julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei johda ylikompensaatioon. (63) |
| --- | --- |

89.

Unionin osarahoittamat testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit, virastot, yhteisyritykset tai muut unionin elimet voisivat saada julkista tukea enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista edellyttäen, että hankkeeseen tarvittava julkisen rahoituksen kokonaismäärä (eli valtiontuki ja muut julkiset rahoituslähteet) osoitetaan uskottavalla rahoitusvajearviolla sen varmistamiseksi, että julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei johda ylikompensaatioon. (63

| 90. | Kun kaikkiin tai osaan TKI-tukeen oikeutetuista kustannuksista voidaan mahdollisesti myöntää myös muita tukia, päällekkäiseen osuuteen sovelletaan asiaa koskevien sääntöjen mukaista suurinta mahdollista enimmäismäärää. |
| --- | --- |

90.

Kun kaikkiin tai osaan TKI-tukeen oikeutetuista kustannuksista voidaan mahdollisesti myöntää myös muita tukia, päällekkäiseen osuuteen sovelletaan asiaa koskevien sääntöjen mukaista suurinta mahdollista enimmäismäärää.

| 91. | TKI-tuki ei saa kasautua vähämerkityksisen tuen kanssa samojen tukikelpoisten kustannusten osalta, jos se johtaisi jonkin näissä puitteissa vahvistetun tuen enimmäisintensiteetin ylittymiseen. |
| --- | --- |

91.

TKI-tuki ei saa kasautua vähämerkityksisen tuen kanssa samojen tukikelpoisten kustannusten osalta, jos se johtaisi jonkin näissä puitteissa vahvistetun tuen enimmäisintensiteetin ylittymiseen.

3.2.3.2   Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

| 92. | Ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta pelkkä edeltä määritettyjen enimmäistuki-intensiteettien noudattaminen ei riitä varmistamaan tuen oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

92.

Ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta pelkkä edeltä määritettyjen enimmäistuki-intensiteettien noudattaminen ei riitä varmistamaan tuen oikeasuhteisuutta.

| 93. | Määrittääkseen, onko tuki oikeasuhteista, komissio tarkastaa yleensä, ettei sen määrä ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi saavuttaa ala- tai yrityskohtainen raja-arvo tai vähimmäistuottovaatimusta vastaava sisäinen tuotto. Oikeasuhteisuuden määrittämisessä voidaan käyttää myös tuensaajayrityksen muissa TKI-hankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, pääomakustannuksia kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleistä tuottoprosenttia. Kaikki asian kannalta merkitykselliset odotetut kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon hankkeen elinajalta, mukaan lukien TKI-toiminnasta johtuvat kustannukset ja tulot. |
| --- | --- |

93.

Määrittääkseen, onko tuki oikeasuhteista, komissio tarkastaa yleensä, ettei sen määrä ylitä vähimmäismäärää, joka tarvitaan tuetun hankkeen saattamiseksi riittävän kannattavaksi, esimerkiksi tekemällä mahdolliseksi saavuttaa ala- tai yrityskohtainen raja-arvo tai vähimmäistuottovaatimusta vastaava sisäinen tuotto. Oikeasuhteisuuden määrittämisessä voidaan käyttää myös tuensaajayrityksen muissa TKI-hankkeissa edellyttämiä tavanomaisia tuottoprosentteja, pääomakustannuksia kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen alan yleistä tuottoprosenttia. Kaikki asian kannalta merkitykselliset odotetut kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon hankkeen elinajalta, mukaan lukien TKI-toiminnasta johtuvat kustannukset ja tulot.

| 94. | Kun osoitetaan esimerkiksi yrityksen sisäisillä asiakirjoilla, että tuensaajan on valittava, toteuttaako se joko tuetun hankkeen tai vaihtoehtoisen hankkeen ilman tukea, tuen katsotaan yleensä rajoittuvan vähimpään välttämättömään, jos sen määrä ei ylitä kyseisen TKI-toiminnan toteuttamisesta aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen hankkeeseen, joka toteutettaisiin ilman tukea. Ylimääräisten nettokustannusten määrittämiseksi komissio vertaa tuettuun hankkeeseen ja vaihtoehtoiseen hankkeeseen tehtyjen investointien odotettuja nettonykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyydet. (64) |
| --- | --- |

94.

Kun osoitetaan esimerkiksi yrityksen sisäisillä asiakirjoilla, että tuensaajan on valittava, toteuttaako se joko tuetun hankkeen tai vaihtoehtoisen hankkeen ilman tukea, tuen katsotaan yleensä rajoittuvan vähimpään välttämättömään, jos sen määrä ei ylitä kyseisen TKI-toiminnan toteuttamisesta aiheutuvia ylimääräisiä nettokustannuksia verrattuna vaihtoehtoiseen hankkeeseen, joka toteutettaisiin ilman tukea. Ylimääräisten nettokustannusten määrittämiseksi komissio vertaa tuettuun hankkeeseen ja vaihtoehtoiseen hankkeeseen tehtyjen investointien odotettuja nettonykyarvoja ottaen huomioon eri liiketoimintaskenaarioiden todennäköisyydet. (64

| 95. | Jos tuki myönnetään t&k-hankkeisiin tai tutkimusinfrastruktuurien tai testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen ja komissio voi todentaa 93 tai 94 kappaleessa esitetyn menetelmän perusteella, että tuki rajoittuu tiukasti välttämättömään vähimmäismäärään, enimmäistuki-intensiteetit voivat olla liitteessä II vahvistettuja enimmäistuki-intensiteettejä korkeampia seuraavan taulukon mukaisiin tasoihin asti: | Pieni yritys | Keskisuuri yritys | Suuri yritys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuki t&k-hankkeisiin | | | |
| Perustutkimus | 100  % | 100  % | 100  % |
| Soveltava tutkimus | 80  % | 70  % | 60  % |
| — | edellyttää yritysten välistä todellista yhteistyötä (suurten yritysten osalta rajat ylittävää yhteistyötä tai yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa) tai yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä yhteistyötä tai |

95.

Jos tuki myönnetään t&k-hankkeisiin tai tutkimusinfrastruktuurien tai testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen ja komissio voi todentaa 93 tai 94 kappaleessa esitetyn menetelmän perusteella, että tuki rajoittuu tiukasti välttämättömään vähimmäismäärään, enimmäistuki-intensiteetit voivat olla liitteessä II vahvistettuja enimmäistuki-intensiteettejä korkeampia seuraavan taulukon mukaisiin tasoihin asti:

Pieni yritys

Keskisuuri yritys

Suuri yritys

Tuki t&k-hankkeisiin

Tuki t&k-hankkeisiin

Perustutkimus

Perustutkimus

100  %

100  %

100  %

Soveltava tutkimus

Soveltava tutkimus

80  %

70  %

60  %

—

edellyttää yritysten välistä todellista yhteistyötä (suurten yritysten osalta rajat ylittävää yhteistyötä tai yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa) tai yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä yhteistyötä tai

| — | edellyttää tulosten laajaa levittämistä tai |
| --- | --- |

—

edellyttää tulosten laajaa levittämistä tai

90  %

80  %

70  %

| — | edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai |
| --- | --- |

—

edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai

| — | edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla |
| --- | --- |

—

edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla

90  %

tai

85  %

80  %

tai

75  %

70  %

tai

65  %

Tuki tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

Tuki tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

60  %

| — | edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai |
| --- | --- |

—

edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai

| — | jos tuki kohdistuu EU:n tasolla arvioituihin ja valittuihin tutkimusinfrastruktuureihin |
| --- | --- |

—

jos tuki kohdistuu EU:n tasolla arvioituihin ja valittuihin tutkimusinfrastruktuureihin

70  %

Tuki testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

Tuki testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

55  %

45  %

35  %

| — | edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai |
| --- | --- |

—

edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai

| — | kun kyseessä ovat EU:n tasolla arvioidut ja valitut testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit (kattaen osarahoitustilanteet tai huippuosaamismerkki-tyyppiset skenaariot) ja/tai |
| --- | --- |

—

kun kyseessä ovat EU:n tasolla arvioidut ja valitut testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit (kattaen osarahoitustilanteet tai huippuosaamismerkki-tyyppiset skenaariot) ja/tai

65  %

55  %

45  %

| — | edellyttää, että testaus- ja kokeiluinfrastruktuuri tarjoaa palveluja pääasiassa pk-yrityksille (vähintään 80 prosenttia kapasiteetista osoitettu tähän) |
| --- | --- |

—

edellyttää, että testaus- ja kokeiluinfrastruktuuri tarjoaa palveluja pääasiassa pk-yrityksille (vähintään 80 prosenttia kapasiteetista osoitettu tähän)

70  % (65 +5 )

tai

60  % (55 +5 )

60  % (55 +5 )

tai

50  % (45 +5 )

50  % (45 +5 )

tai

40  % (35 +5 )

| 96. | Osoittaakseen, että tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, jäsenvaltioiden on selitettävä, miten tukimäärä on määritetty. Kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä asiakirjoja ja laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. Jos tuen tarve liittyy pikemminkin vaikeuksiin hankkia velkarahoitusta markkinoilta kuin kannattavuuden puutteeseen, erityisen sovelias tapa varmistaa, että tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, saattaa olla se, että tuki myönnetään lainana, takauksena tai takaisinmaksettavana ennakkona sen sijaan, että se myönnetään esimerkiksi avustuksena, jota ei tarvitse maksaa takaisin. |
| --- | --- |

96.

Osoittaakseen, että tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, jäsenvaltioiden on selitettävä, miten tukimäärä on määritetty. Kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä asiakirjoja ja laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. Jos tuen tarve liittyy pikemminkin vaikeuksiin hankkia velkarahoitusta markkinoilta kuin kannattavuuden puutteeseen, erityisen sovelias tapa varmistaa, että tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, saattaa olla se, että tuki myönnetään lainana, takauksena tai takaisinmaksettavana ennakkona sen sijaan, että se myönnetään esimerkiksi avustuksena, jota ei tarvitse maksaa takaisin.

| 97. | Jos tuetun toiminnon toteuttajaksi on useampia potentiaalisia ehdokkaita, oikeasuhteisuusvaatimus täyttyy todennäköisimmin silloin, kun tuki myönnetään läpinäkyvillä, puolueettomilla ja syrjimättömillä perusteilla. |
| --- | --- |

97.

Jos tuetun toiminnon toteuttajaksi on useampia potentiaalisia ehdokkaita, oikeasuhteisuusvaatimus täyttyy todennäköisimmin silloin, kun tuki myönnetään läpinäkyvillä, puolueettomilla ja syrjimättömillä perusteilla.

| 98. | Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi näiden puitteiden mukaisia yleisiä tuki-intensiteettejä suurempi tuki voidaan hyväksyä, jos unionin ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat kolmen viime vuoden aikana – suoraan tai välillisesti – saaneet tai saavat intensiteetiltään vastaavaa tukea vastaavanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos komissiolla ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevaa näyttöä, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin. |
| --- | --- |

98.

Kansainväliseen kauppaan kohdistuvien todellisten tai mahdollisten välittömien tai välillisten vääristymien poistamiseksi näiden puitteiden mukaisia yleisiä tuki-intensiteettejä suurempi tuki voidaan hyväksyä, jos unionin ulkopuolella sijaitsevat kilpailijat ovat kolmen viime vuoden aikana – suoraan tai välillisesti – saaneet tai saavat intensiteetiltään vastaavaa tukea vastaavanlaisiin hankkeisiin. Jos on todennäköistä, että kansainvälinen kauppa vääristyy kolmen vuoden jälkeenkin kyseisen alan erityisluonteen vuoksi, viitekautta voidaan pidentää vastaavasti. Kyseisen jäsenvaltion on mahdollisuuksien mukaan toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot, jotta se voi arvioida tilanteen ja erityisesti tarpeen ottaa huomioon kilpailuetu, josta kolmannen maan kilpailija hyötyy. Jos komissiolla ei ole myönnettyä tai ehdotettua tukea koskevaa näyttöä, se voi perustaa päätöksensä myös aihetodisteisiin.

| 99. | Kerätessään todisteita komissio voi käyttää tutkintavaltuuksiaan. (65) |
| --- | --- |

99.

Kerätessään todisteita komissio voi käyttää tutkintavaltuuksiaan. (65

3.2.4   Läpinäkyvyys

Läpinäkyvyys

| 100. | Jäsenvaltioiden on julkaistava Euroopan komission valtiontukien avoimuusmoduulissa (66) tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  a) | yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- |

100.

Jäsenvaltioiden on julkaistava Euroopan komission valtiontukien avoimuusmoduulissa (66

a)

yksittäisen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tai hyväksytyn tukiohjelman ja sen täytäntöönpanosääntöjen koko teksti tai linkki siihen;

| b) | seuraavat tiedot kustakin yksittäisestä tuesta, joka on myönnetty tapauskohtaisesti tai tukiohjelman perusteella, joka on hyväksytty näiden puitteiden perusteella ja joka ylittää 100 000 euroa:






  — | Yksittäisen tuensaajan identiteetti (67)







  — | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |

b)

seuraavat tiedot kustakin yksittäisestä tuesta, joka on myönnetty tapauskohtaisesti tai tukiohjelman perusteella, joka on hyväksytty näiden puitteiden perusteella ja joka ylittää 100 000 euroa:

—

Yksittäisen tuensaajan identiteetti (67)

67

—

Nimi

| — | Tuensaajan tunniste |
| --- | --- |

—

Tuensaajan tunniste

| — | Tuensaajayrityksen tyyppi myöntämisajankohtana:






  — | Pk-yritys |
| --- | --- | --- |

—

Tuensaajayrityksen tyyppi myöntämisajankohtana:

—

Pk-yritys

| — | Suuri yritys |
| --- | --- |

—

Suuri yritys

| — | Alue, jolla tuensaaja sijaitsee, NUTS II -tasolla tai alemmalla |
| --- | --- |

—

Alue, jolla tuensaaja sijaitsee, NUTS II -tasolla tai alemmalla

| — | Pääasiallinen toimiala, jolla tuensaaja harjoittaa toimintaa (NACE-kolminumerotasolla) (68) |
| --- | --- |

—

Pääasiallinen toimiala, jolla tuensaaja harjoittaa toimintaa (NACE-kolminumerotasolla) (68)

68

| — | Tukiosa ja tuen nimellismäärä, jos se on eri kuin tukiosa, ilmaistuna kokonaislukuna kansallisessa valuutassa (69) |
| --- | --- |

—

Tukiosa ja tuen nimellismäärä, jos se on eri kuin tukiosa, ilmaistuna kokonaislukuna kansallisessa valuutassa (69)

69

| — | Tukiväline (70):






  — | Avustus / korkotuki / velkojen poistaminen |
| --- | --- | --- |

—

Tukiväline (70):

70

—

Avustus / korkotuki / velkojen poistaminen

| — | Laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus |
| --- | --- |

—

Laina / takaisinmaksettavat ennakot / takaisinmaksettava avustus

| — | Takaus |
| --- | --- |

—

Takaus

| — | Veroetuus tai verovapautus |
| --- | --- |

—

Veroetuus tai verovapautus

| — | Riskirahoitus |
| --- | --- |

—

Riskirahoitus

| — | Muu (täsmennettävä) |
| --- | --- |

—

Muu (täsmennettävä)

| — | Myöntämispäivä ja julkistamispäivä |
| --- | --- |

—

Myöntämispäivä ja julkistamispäivä

| — | Tuen tarkoitus |
| --- | --- |

—

Tuen tarkoitus

| — | Tuen myöntävä viranomainen |
| --- | --- |

—

Tuen myöntävä viranomainen

| — | Tapauksen mukaan toimeksisaaneen yhteisön nimi ja valittujen rahoituksen välittäjien nimet |
| --- | --- |

—

Tapauksen mukaan toimeksisaaneen yhteisön nimi ja valittujen rahoituksen välittäjien nimet

| — | Tukitoimenpiteen viite (71) |
| --- | --- |

—

Tukitoimenpiteen viite (71)

71

| 101. | Jäsenvaltioiden on järjestettävä 100 kappaleessa tarkoitetut, kattavat valtiontukien verkkosivustonsa siten, että tiedot löytyvät helposti. Tiedot on julkaistava sellaisessa avoimessa taulukkomuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen sekä tietojen poimimisen, lataamisen ja julkaisemisen helposti internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Verkkosivuston on oltava vapaasti käytettävissä ilman rajoituksia, kuten käyttäjän aikaisempaa rekisteröitymistä. |
| --- | --- |

101.

Jäsenvaltioiden on järjestettävä 100 kappaleessa tarkoitetut, kattavat valtiontukien verkkosivustonsa siten, että tiedot löytyvät helposti. Tiedot on julkaistava sellaisessa avoimessa taulukkomuodossa, joka mahdollistaa hakujen tekemisen sekä tietojen poimimisen, lataamisen ja julkaisemisen helposti internetissä, esimerkiksi csv- tai xml-muodossa. Verkkosivuston on oltava vapaasti käytettävissä ilman rajoituksia, kuten käyttäjän aikaisempaa rekisteröitymistä.

| 102. | Veroetuuksiin perustuvien ohjelmien tapauksessa 100 kappaleessa olevan b kohdan edellytysten katsotaan täyttyvän, jos jäsenvaltiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa): [0,1–0,5], [0,5–1], [1–2], [2–5], [5–10], [10–30], [30–60], [60–100], [100–250] ja [250 ja enemmän]. |
| --- | --- |

102.

Veroetuuksiin perustuvien ohjelmien tapauksessa 100 kappaleessa olevan b kohdan edellytysten katsotaan täyttyvän, jos jäsenvaltiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa): [0,1–0,5], [0,5–1], [1–2], [2–5], [5–10], [10–30], [30–60], [60–100], [100–250] ja [250 ja enemmän].

| 103. | Edellä 100 kappaleen b kohdassa mainitut tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä tai veroetuutena myönnettävän tuen tapauksessa vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä (72). Jos on kyse sääntöjenvastaisesta tuesta, jonka todetaan myöhemmin soveltuvan sisämarkkinoille, jäsenvaltioiden on julkaistava tiedot kuuden kuukauden kuluessa komission päätöksen päivämäärästä. Perussopimuksen mukaisten valtiontukisääntöjen täytäntöönpanon valvonnan mahdollistamiseksi tiedot on asetettava saataville vähintään 10 vuoden ajaksi tuen myöntämisestä. |
| --- | --- |

103.

Edellä 100 kappaleen b kohdassa mainitut tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämisestä tai veroetuutena myönnettävän tuen tapauksessa vuoden kuluessa veroilmoituksen määräpäivästä (72

| 104. | Komissio julkaisee verkkosivustollaan linkit 101 kappaleessa tarkoitetuille valtiontukisivustoille. |
| --- | --- |

104.

Komissio julkaisee verkkosivustollaan linkit 101 kappaleessa tarkoitetuille valtiontukisivustoille.

3.2.5   Varmistuminen siitä, että TKI-tuen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan minimoidaan tai vältetään

Varmistuminen siitä, että TKI-tuen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan minimoidaan tai vältetään

3.2.5.1   Yleisiä näkökohtia

Yleisiä näkökohtia

| 105. | Komissio määrittää markkinat, joihin tuki vaikuttaa, ottaen huomioon jäsenvaltion toimittamat tiedot asianomaisista tuotemarkkinoista eli markkinoista, joihin tuensaajan käyttäytymisen muutos vaikuttaa. Siinä määrin kuin tietty innovatiivinen TKI-toiminta voidaan yhdistää useisiin tulevaisuuden tuotemarkkinoihin, valtiontuen vaikutusta tarkastellaan kaikkien asianomaisten markkinoiden näkökulmasta. Komissio määrittää myös vaikutusalaan kuuluvat maantieteelliset markkinat, jotka vastaavat sitä aluetta, jolla vaikutusalaan kuuluvien tuotemarkkinoiden yritykset toimivat ja joilla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja selvästi erotettavissa lähialueiden kilpailuedellytyksistä. |
| --- | --- |

105.

Komissio määrittää markkinat, joihin tuki vaikuttaa, ottaen huomioon jäsenvaltion toimittamat tiedot asianomaisista tuotemarkkinoista eli markkinoista, joihin tuensaajan käyttäytymisen muutos vaikuttaa. Siinä määrin kuin tietty innovatiivinen TKI-toiminta voidaan yhdistää useisiin tulevaisuuden tuotemarkkinoihin, valtiontuen vaikutusta tarkastellaan kaikkien asianomaisten markkinoiden näkökulmasta. Komissio määrittää myös vaikutusalaan kuuluvat maantieteelliset markkinat, jotka vastaavat sitä aluetta, jolla vaikutusalaan kuuluvien tuotemarkkinoiden yritykset toimivat ja joilla kilpailuedellytykset ovat riittävän yhtenäiset ja selvästi erotettavissa lähialueiden kilpailuedellytyksistä.

| 106. | Komissio arvioi edelleen kilpailun vääristymistä sen perusteella, miten TKI-tuki todennäköisesti vaikuttaa yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla (73), joihin tuki todennäköisesti vaikuttaa kielteisesti, ottaen huomioon myös jäsenvaltioiden toimittamat tiedot kilpailijoista ja asiakkaista tai kuluttajista, joihin tuki vaikuttaa. Tässä yhteydessä komissio voi tarvittaessa tarkastella myös kilpailuvuorovaikutussuhteita (korvaavuus- ja täydentävyyssuhteet, myös tuotantoketjun varhaisemman ja myöhemmän vaiheen markkinoilla), joissa tukitoimenpiteen aiheuttamia vääristymiä esiintyy todennäköisemmin. |
| --- | --- |

106.

Komissio arvioi edelleen kilpailun vääristymistä sen perusteella, miten TKI-tuki todennäköisesti vaikuttaa yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuote- ja maantieteellisillä markkinoilla (73

| 107. | Tuen ansiosta tuensaaja voi yleensä saada kilpailuetua muun muassa i) tuotantokustannusten alenemisen, ii) tuotantokapasiteetin lisääntymisen tai iii) uuden tuotekehityksen myötä. Komissio katsoo, että tuen kielteiset vaikutukset kohdistuvat ensin kilpailijoihin. Tästä syystä komission olisi keskityttävä ensisijaisesti määrittämään tuensaajan todelliset tai mahdolliset kilpailijat, joihin tuki todennäköisesti vaikuttaa kielteisesti. |
| --- | --- |

107.

Tuen ansiosta tuensaaja voi yleensä saada kilpailuetua muun muassa i) tuotantokustannusten alenemisen, ii) tuotantokapasiteetin lisääntymisen tai iii) uuden tuotekehityksen myötä. Komissio katsoo, että tuen kielteiset vaikutukset kohdistuvat ensin kilpailijoihin. Tästä syystä komission olisi keskityttävä ensisijaisesti määrittämään tuensaajan todelliset tai mahdolliset kilpailijat, joihin tuki todennäköisesti vaikuttaa kielteisesti.

| 108. | Komissio toteaa, että TKI-tuki voi aiheuttaa ensi sijassa kahdenlaisia kilpailun ja jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymiä. Niitä ovat tuotemarkkinoiden vääristymät ja sijaintivaikutukset. Molemmat vääristymätyypit voivat johtaa resurssien tehottomaan kohdentamiseen, mikä haittaa sisämarkkinoiden taloudellista suorituskykyä, ja jakautumisongelmiin, toisin sanoen tuki vaikuttaa taloudellisen toiminnan jakautumiseen eri alueille. |
| --- | --- |

108.

Komissio toteaa, että TKI-tuki voi aiheuttaa ensi sijassa kahdenlaisia kilpailun ja jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymiä. Niitä ovat tuotemarkkinoiden vääristymät ja sijaintivaikutukset. Molemmat vääristymätyypit voivat johtaa resurssien tehottomaan kohdentamiseen, mikä haittaa sisämarkkinoiden taloudellista suorituskykyä, ja jakautumisongelmiin, toisin sanoen tuki vaikuttaa taloudellisen toiminnan jakautumiseen eri alueille.

| 109. | Tuotemarkkinoiden vääristymien osalta TKI-tuki voi vaikuttaa kilpailuun innovointiprosesseissa ja tuotemarkkinoilla, joilla TKI-toiminnan tuloksia hyödynnetään. |
| --- | --- |

109.

Tuotemarkkinoiden vääristymien osalta TKI-tuki voi vaikuttaa kilpailuun innovointiprosesseissa ja tuotemarkkinoilla, joilla TKI-toiminnan tuloksia hyödynnetään.

3.2.5.1.1   Vaikutukset tuotemarkkinoilla

| 110. | TKI-toiminnan valtiontuki voi haitata kilpailua innovointiprosesseissa ja tuotemarkkinoilla kolmella tavalla: vääristämällä kilpailijoiden markkinoille tuloa ja markkinoilta poistumista, vääristämällä investointien dynaamisia kannustimia ja luomalla markkinavoimaa tai ylläpitämällä sitä. |
| --- | --- |

110.

TKI-toiminnan valtiontuki voi haitata kilpailua innovointiprosesseissa ja tuotemarkkinoilla kolmella tavalla: vääristämällä kilpailijoiden markkinoille tuloa ja markkinoilta poistumista, vääristämällä investointien dynaamisia kannustimia ja luomalla markkinavoimaa tai ylläpitämällä sitä.

a)   Kilpailijoiden markkinoille tulon ja markkinoilta poistumisen vääristyminen

Kilpailijoiden markkinoille tulon ja markkinoilta poistumisen vääristyminen

| 111. | TKI-tuki saattaa estää markkinamekanismia toimimasta niin, että tehokkaimmat tuottajat palkittaisiin ja vähiten tehokkaille tuottajille aiheutuisi paineita parantaa tehokkuuttaan, järjestää toimintansa uudelleen tai poistua markkinoilta. Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa myönnetyn tuen vuoksi kilpailijat, jotka muuten olisivat pystyneet pysymään markkinoilla, pakotetaan pois markkinoilta, tai kilpailijat eivät tule markkinoille lainkaan. Samoin valtiontuki voi estää tehottomia yrityksiä poistumasta markkinoilta tai se voi jopa kannustaa niitä tulemaan markkinoille ja hankkimaan markkinaosuuksia muuten tehokkaammilta kilpailijoilta. Jos TKI-tukea ei suunnata oikein, se voi hyödyttää tehottomia yrityksiä ja johtaa markkinarakenteeseen, jossa useat markkinatoimijat toimivat tehottomasti. Pitkällä aikavälillä kilpailijoiden markkinoille tuloon ja markkinoilta poistumiseen vaikuttaminen voi vähentää innovointia ja hidastaa koko toimialan tuottavuuden parantamista. |
| --- | --- |

111.

TKI-tuki saattaa estää markkinamekanismia toimimasta niin, että tehokkaimmat tuottajat palkittaisiin ja vähiten tehokkaille tuottajille aiheutuisi paineita parantaa tehokkuuttaan, järjestää toimintansa uudelleen tai poistua markkinoilta. Tämä voi johtaa tilanteeseen, jossa myönnetyn tuen vuoksi kilpailijat, jotka muuten olisivat pystyneet pysymään markkinoilla, pakotetaan pois markkinoilta, tai kilpailijat eivät tule markkinoille lainkaan. Samoin valtiontuki voi estää tehottomia yrityksiä poistumasta markkinoilta tai se voi jopa kannustaa niitä tulemaan markkinoille ja hankkimaan markkinaosuuksia muuten tehokkaammilta kilpailijoilta. Jos TKI-tukea ei suunnata oikein, se voi hyödyttää tehottomia yrityksiä ja johtaa markkinarakenteeseen, jossa useat markkinatoimijat toimivat tehottomasti. Pitkällä aikavälillä kilpailijoiden markkinoille tuloon ja markkinoilta poistumiseen vaikuttaminen voi vähentää innovointia ja hidastaa koko toimialan tuottavuuden parantamista.

b)   Vääristävät dynaamiset kannustimet

Vääristävät dynaamiset kannustimet

| 112. | TKI-tuki voi vääristää tuensaajan kilpailijoiden dynaamisia investointikannustimia. Yrityksen saadessa tukea sen TKI-toiminnan onnistuminen on todennäköisempää, mikä johtaa vahvempaan asemaan tulevaisuuden tuotemarkkinoilla. Tukea saaneen yrityksen vahvempi asema voi johtaa siihen, että kilpailijat supistavat alkuperäisiä investointisuunnitelmiaan (syrjäyttämisvaikutus). |
| --- | --- |

112.

TKI-tuki voi vääristää tuensaajan kilpailijoiden dynaamisia investointikannustimia. Yrityksen saadessa tukea sen TKI-toiminnan onnistuminen on todennäköisempää, mikä johtaa vahvempaan asemaan tulevaisuuden tuotemarkkinoilla. Tukea saaneen yrityksen vahvempi asema voi johtaa siihen, että kilpailijat supistavat alkuperäisiä investointisuunnitelmiaan (syrjäyttämisvaikutus).

| 113. | Lisäksi tuki saattaa tehdä mahdollisista tuensaajista ylimielisiä tai riskihakuisempia. Pitkän aikavälin vaikutus alan kokonaistulokseen on tässä tapauksessa todennäköisesti kielteinen. Jos TKI-tukea ei suunnata oikein, se voi siksi hyödyttää tehottomia yrityksiä ja johtaa markkinarakenteeseen, jossa useat markkinatoimijat toimivat tehottomasti. |
| --- | --- |

113.

Lisäksi tuki saattaa tehdä mahdollisista tuensaajista ylimielisiä tai riskihakuisempia. Pitkän aikavälin vaikutus alan kokonaistulokseen on tässä tapauksessa todennäköisesti kielteinen. Jos TKI-tukea ei suunnata oikein, se voi siksi hyödyttää tehottomia yrityksiä ja johtaa markkinarakenteeseen, jossa useat markkinatoimijat toimivat tehottomasti.

c)   Markkinavoiman luominen tai säilyttäminen

Markkinavoiman luominen tai säilyttäminen

| 114. | TKI-toimintaan myönnettävällä tuella saattaa olla vääristävä vaikutus, jos se lisää tai ylläpitää markkinavoimaa tuotemarkkinoilla. Markkinavoima tarkoittaa kykyä vaikuttaa kuluttajia haittaavalla tavalla markkinahintoihin, tuotokseen, tuotteiden ja palvelujen valikoimaan tai laatuun sekä muihin kilpailutekijöihin pitkällä aikavälillä. Myös silloin kun tuki ei vahvista markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen tai aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille. |
| --- | --- |

114.

TKI-toimintaan myönnettävällä tuella saattaa olla vääristävä vaikutus, jos se lisää tai ylläpitää markkinavoimaa tuotemarkkinoilla. Markkinavoima tarkoittaa kykyä vaikuttaa kuluttajia haittaavalla tavalla markkinahintoihin, tuotokseen, tuotteiden ja palvelujen valikoimaan tai laatuun sekä muihin kilpailutekijöihin pitkällä aikavälillä. Myös silloin kun tuki ei vahvista markkinavoimaa suoraan, se voi lisätä sitä välillisesti estämällä olemassa olevien kilpailijoiden laajentumisen tai aiheuttamalla niiden poistumisen markkinoilta tai estämällä uusien kilpailijoiden tulon markkinoille.

3.2.5.1.2   Kauppaan ja yritysten sijaintipaikan valintaan kohdistuvat vaikutukset

| 115. | TKI-tuki voi johtaa kilpailun vääristymiin myös silloin, kun se vaikuttaa sijaintipaikan valintaan. Näitä vääristymiä voi syntyä eri jäsenvaltioissa, kun yritykset käyvät kauppaa rajojen yli tai harkitsevat eri sijaintipaikkoja. Tuki, jolla autetaan toiminnan siirtämistä toiselle alueelle sisämarkkinoiden sisällä, ei välttämättä suoraan vääristä tuotemarkkinoita, mutta se siirtää toiminnan tai investoinnit alueelta toiselle. |
| --- | --- |

115.

TKI-tuki voi johtaa kilpailun vääristymiin myös silloin, kun se vaikuttaa sijaintipaikan valintaan. Näitä vääristymiä voi syntyä eri jäsenvaltioissa, kun yritykset käyvät kauppaa rajojen yli tai harkitsevat eri sijaintipaikkoja. Tuki, jolla autetaan toiminnan siirtämistä toiselle alueelle sisämarkkinoiden sisällä, ei välttämättä suoraan vääristä tuotemarkkinoita, mutta se siirtää toiminnan tai investoinnit alueelta toiselle.

3.2.5.1.3   Selvät kielteiset vaikutukset

| 116. | Tukitoimenpidettä ja olosuhteita, joissa sitä sovelletaan, on analysoitava sen selvittämiseksi, missä määrin tuki voidaan katsoa vääristäväksi. On kuitenkin eräitä tilanteita, joissa kielteiset vaikutukset ovat ilmiselvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat. Tällöin tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

116.

Tukitoimenpidettä ja olosuhteita, joissa sitä sovelletaan, on analysoitava sen selvittämiseksi, missä määrin tuki voidaan katsoa vääristäväksi. On kuitenkin eräitä tilanteita, joissa kielteiset vaikutukset ovat ilmiselvästi myönteisiä vaikutuksia suuremmat. Tällöin tuen ei voida katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

| 117. | Perussopimuksen yleisten periaatteiden mukaan valtiontukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tukitoimenpide on siinä määrin syrjivä, että sitä ei voida perustella sillä, että toimenpide on luonteeltaan valtiontukea. Kuten 3.1.3 kohdassa todetaan, komissio ei hyväksy tukitoimenpidettä, jos se tai sen ehdot rikkovat unionin oikeutta. (74) Tämä pätee erityisesti tukitoimenpiteisiin, joissa tuen myöntämisen ehtona on, että tuensaajalla on oltava päätoimipaikka kyseisessä jäsenvaltiossa (tai että sen on oltava pääasiallisesti sijoittautunut kyseiseen jäsenvaltioon) tai että sen on käytettävä kotimaisia tuotteita tai palveluja, ja tukitoimenpiteisiin, joissa rajoitetaan tuensaajan mahdollisuutta hyödyntää TKI-toiminnan tuloksia muissa jäsenvaltioissa. (75) |
| --- | --- |

117.

Perussopimuksen yleisten periaatteiden mukaan valtiontukea ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tukitoimenpide on siinä määrin syrjivä, että sitä ei voida perustella sillä, että toimenpide on luonteeltaan valtiontukea. Kuten 3.1.3 kohdassa todetaan, komissio ei hyväksy tukitoimenpidettä, jos se tai sen ehdot rikkovat unionin oikeutta. (74

75

3.2.5.2   Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

| 118. | Jotta ilmoitusta edellyttävän tukiohjelman voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, se ei saa aiheuttaa merkittäviä kilpailun ja kaupan vääristymiä. Vaikka vääristymien voidaan katsoa olevan rajoitettuja yksittäisen tuen tasolla (edellyttäen että tuki on tarpeen ja oikeasuhteista yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi), tukiohjelmat voivat silti johtaa suuriin vääristymiin kasautumisen vuoksi. Vääristymät voivat johtua esimerkiksi tuesta, jolla on kielteinen vaikutus kilpailijoiden dynaamisiin investointikannustimiin. Tietyille aloille keskittyvän tukiohjelman tapauksessa tällaisten vääristymien riski on vielä suurempi. |
| --- | --- |

118.

Jotta ilmoitusta edellyttävän tukiohjelman voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, se ei saa aiheuttaa merkittäviä kilpailun ja kaupan vääristymiä. Vaikka vääristymien voidaan katsoa olevan rajoitettuja yksittäisen tuen tasolla (edellyttäen että tuki on tarpeen ja oikeasuhteista yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi), tukiohjelmat voivat silti johtaa suuriin vääristymiin kasautumisen vuoksi. Vääristymät voivat johtua esimerkiksi tuesta, jolla on kielteinen vaikutus kilpailijoiden dynaamisiin investointikannustimiin. Tietyille aloille keskittyvän tukiohjelman tapauksessa tällaisten vääristymien riski on vielä suurempi.

| 119. | Jäsenvaltioiden on sen vuoksi osoitettava, että mahdolliset kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään ottaen huomioon esimerkiksi kyseisten hankkeiden koko, yksittäiset ja kumulatiiviset tukimäärät, oletettujen tuensaajien lukumäärä ja kohdealojen ominaispiirteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näiden puitteiden 145 kappaleen soveltamista. Jotta komissio voi arvioida ilmoitusta edellyttävien tukiohjelmien todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia, jäsenvaltiot voivat toimittaa tueksi samanlaisista aikaisemmista tukiohjelmista tehtyjä vaikutustenarviointeja ja jälkiarviointeja. |
| --- | --- |

119.

Jäsenvaltioiden on sen vuoksi osoitettava, että mahdolliset kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään ottaen huomioon esimerkiksi kyseisten hankkeiden koko, yksittäiset ja kumulatiiviset tukimäärät, oletettujen tuensaajien lukumäärä ja kohdealojen ominaispiirteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näiden puitteiden 145 kappaleen soveltamista. Jotta komissio voi arvioida ilmoitusta edellyttävien tukiohjelmien todennäköisiä kielteisiä vaikutuksia, jäsenvaltiot voivat toimittaa tueksi samanlaisista aikaisemmista tukiohjelmista tehtyjä vaikutustenarviointeja ja jälkiarviointeja.

3.2.5.3   Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

Yksittäistä tukea koskevat lisäedellytykset

3.2.5.3.1   Tuotemarkkinoiden vääristymät

| 120. | Jotta komissio voisi kartoittaa ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta mahdolliset kilpailun ja kaupan vääristymät ja arvioida niitä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot i) kyseessä olevista tuotemarkkinoista, toisin sanoen markkinoista, joihin tuensaajan toiminnan muutos vaikuttaa, ja ii) vaikutuksen piiriin kuuluvista kilpailijoista ja asiakkaista tai kuluttajista. |
| --- | --- |

120.

Jotta komissio voisi kartoittaa ilmoitusta edellyttävän yksittäisen tuen osalta mahdolliset kilpailun ja kaupan vääristymät ja arvioida niitä, jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot i) kyseessä olevista tuotemarkkinoista, toisin sanoen markkinoista, joihin tuensaajan toiminnan muutos vaikuttaa, ja ii) vaikutuksen piiriin kuuluvista kilpailijoista ja asiakkaista tai kuluttajista.

| 121. | Kun komissio arvioi tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia, se keskittyy kilpailun vääristymistä koskevassa analyysissaan siihen, mikä todennäköinen vaikutus TKI-toiminnalle myönnettävällä tuella on yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla. Komissio antaa suuremman painoarvon kilpailuun ja kauppaan liittyville riskeille, joita syntyy lähitulevaisuudessa tietyllä todennäköisyydellä. |
| --- | --- |

121.

Kun komissio arvioi tukitoimenpiteen kielteisiä vaikutuksia, se keskittyy kilpailun vääristymistä koskevassa analyysissaan siihen, mikä todennäköinen vaikutus TKI-toiminnalle myönnettävällä tuella on yritysten väliseen kilpailuun kyseisillä tuotemarkkinoilla. Komissio antaa suuremman painoarvon kilpailuun ja kauppaan liittyville riskeille, joita syntyy lähitulevaisuudessa tietyllä todennäköisyydellä.

| 122. | Siinä määrin kuin tietty innovatiivinen toiminta voidaan yhdistää useisiin tulevaisuuden tuotemarkkinoihin, valtiontuen vaikutusta tarkastellaan kaikkien asianomaisten markkinoiden näkökulmasta. Joissakin tapauksissa TKI-toiminnan tuloksilla (esim. immateriaalioikeuksilla) käydään kauppaa teknologiamarkkinoilla muun muassa patentteja lisensoimalla tai siirtämällä. Näissä tapauksissa komissio voi myös tutkia tuen vaikutusta kilpailuun teknologiamarkkinoilla. |
| --- | --- |

122.

Siinä määrin kuin tietty innovatiivinen toiminta voidaan yhdistää useisiin tulevaisuuden tuotemarkkinoihin, valtiontuen vaikutusta tarkastellaan kaikkien asianomaisten markkinoiden näkökulmasta. Joissakin tapauksissa TKI-toiminnan tuloksilla (esim. immateriaalioikeuksilla) käydään kauppaa teknologiamarkkinoilla muun muassa patentteja lisensoimalla tai siirtämällä. Näissä tapauksissa komissio voi myös tutkia tuen vaikutusta kilpailuun teknologiamarkkinoilla.

| 123. | Komissio soveltaa erilaisia perusteita arvioidessaan mahdollisia kilpailun vääristymiä, joita ovat vääristävät dynaamiset kannustimet, markkinavoiman luominen tai säilyttäminen sekä tehottomien markkinarakenteiden säilyttäminen. |
| --- | --- |

123.

Komissio soveltaa erilaisia perusteita arvioidessaan mahdollisia kilpailun vääristymiä, joita ovat vääristävät dynaamiset kannustimet, markkinavoiman luominen tai säilyttäminen sekä tehottomien markkinarakenteiden säilyttäminen.

a)   Vääristävät dynaamiset kannustimet

Vääristävät dynaamiset kannustimet

| 124. | Komissio tarkastelee seuraavia seikkoja arvioidessaan dynaamisten kannustimien aiheuttamia mahdollisia vääristymiä:






  i) | Markkinoiden kasvu: Mitä enemmän markkinoiden odotetaan kasvavan tulevaisuudessa, sitä epätodennäköisempää on, että tuella on kielteinen vaikutus kilpailijoiden kannustimiin, kun otetaan huomioon, että kannattavan liiketoiminnan kehittämiselle on runsaasti mahdollisuuksia. |
| --- | --- | --- |

124.

Komissio tarkastelee seuraavia seikkoja arvioidessaan dynaamisten kannustimien aiheuttamia mahdollisia vääristymiä:

i)

Markkinoiden kasvu: Mitä enemmän markkinoiden odotetaan kasvavan tulevaisuudessa, sitä epätodennäköisempää on, että tuella on kielteinen vaikutus kilpailijoiden kannustimiin, kun otetaan huomioon, että kannattavan liiketoiminnan kehittämiselle on runsaasti mahdollisuuksia.

Markkinoiden kasvu:

| ii) | Tuen määrä:Tukitoimenpiteillä, joihin liittyy huomattava määrä tukea, on todennäköisesti merkittävä syrjäyttämisvaikutus. Tuen määrän merkitystä verrataan pääasiassa määrään, jonka tärkeimmät markkinatoimijat käyttävät samantapaisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

ii)

Tuen määrä:Tukitoimenpiteillä, joihin liittyy huomattava määrä tukea, on todennäköisesti merkittävä syrjäyttämisvaikutus. Tuen määrän merkitystä verrataan pääasiassa määrään, jonka tärkeimmät markkinatoimijat käyttävät samantapaisiin hankkeisiin.

Tuen määrä:

| iii) | Markkinoiden läheisyys / tuen muoto: Mitä tiiviimmin tuki liittyy lähellä markkinoita olevaan toimintaan, sitä todennäköisemmin sillä on huomattava syrjäyttämisvaikutus. |
| --- | --- |

iii)

Markkinoiden läheisyys / tuen muoto: Mitä tiiviimmin tuki liittyy lähellä markkinoita olevaan toimintaan, sitä todennäköisemmin sillä on huomattava syrjäyttämisvaikutus.

Markkinoiden läheisyys / tuen muoto:

| iv) | Avoin valintaprosessi: Komissio suhtautuu suopeammin tapauksiin, joissa tuki myönnetään läpinäkyvillä, objektiivisilla ja syrjimättömillä perusteilla. |
| --- | --- |

iv)

Avoin valintaprosessi: Komissio suhtautuu suopeammin tapauksiin, joissa tuki myönnetään läpinäkyvillä, objektiivisilla ja syrjimättömillä perusteilla.

Avoin valintaprosessi:

| v) | Toiminnan lopettamisen esteet: Kilpailijat todennäköisesti ylläpitävät tai jopa laajentavat investointisuunnitelmiaan, jos innovaatioprosessin lopettaminen on käytännössä erittäin vaikeaa. Näin voi käydä silloin, kun monet kilpailijoiden aiemmista investoinneista on sidottu TKI-toiminnan tiettyyn kehitykseen. |
| --- | --- |

v)

Toiminnan lopettamisen esteet: Kilpailijat todennäköisesti ylläpitävät tai jopa laajentavat investointisuunnitelmiaan, jos innovaatioprosessin lopettaminen on käytännössä erittäin vaikeaa. Näin voi käydä silloin, kun monet kilpailijoiden aiemmista investoinneista on sidottu TKI-toiminnan tiettyyn kehitykseen.

Toiminnan lopettamisen esteet:

| vi) | Kannustimet kilpailla tulevaisuuden markkinoilla: TKI-tuki voi johtaa siihen, että tuensaajan kilpailijat luopuvat kilpailusta tulevaisuuden markkinoilla, joilla ”voittaja saa kaiken”, koska tuen tarjoama etu, kuten tekninen etulyöntiasema, mittakaavaedut, verkostovaikutukset tai parempi ajoitus, vähentää niiden mahdollisuuksia tulla menestyksellisesti kyseisille markkinoille. |
| --- | --- |

vi)

Kannustimet kilpailla tulevaisuuden markkinoilla: TKI-tuki voi johtaa siihen, että tuensaajan kilpailijat luopuvat kilpailusta tulevaisuuden markkinoilla, joilla ”voittaja saa kaiken”, koska tuen tarjoama etu, kuten tekninen etulyöntiasema, mittakaavaedut, verkostovaikutukset tai parempi ajoitus, vähentää niiden mahdollisuuksia tulla menestyksellisesti kyseisille markkinoille.

Kannustimet kilpailla tulevaisuuden markkinoilla:

| vii) | Tuotteiden eriyttäminen ja kilpailun intensiteetti: Tuella on pienempi vaikutus kilpailijoiden toimintaan silloin, kun tuoteinnovaatioissa on lähinnä kyse tuotteiden eriyttämisestä, esimerkiksi eri tuotemerkkien, standardien, teknologioiden ja kuluttajaryhmien osalta. Sama pätee myös markkinoihin, joilla on paljon todellisia kilpailijoita. |
| --- | --- |

vii)

Tuotteiden eriyttäminen ja kilpailun intensiteetti: Tuella on pienempi vaikutus kilpailijoiden toimintaan silloin, kun tuoteinnovaatioissa on lähinnä kyse tuotteiden eriyttämisestä, esimerkiksi eri tuotemerkkien, standardien, teknologioiden ja kuluttajaryhmien osalta. Sama pätee myös markkinoihin, joilla on paljon todellisia kilpailijoita.

Tuotteiden eriyttäminen ja kilpailun intensiteetti:

b)   Markkinavoiman luominen tai säilyttäminen

Markkinavoiman luominen tai säilyttäminen

| 125. | Komissio kiinnittää huomiota lähinnä niihin TKI-toimenpiteisiin, jotka antavat tuensaajalle mahdollisuuden vahvistaa markkinavoimaansa olemassa olevilla tuotemarkkinoilla tai siirtää sitä tulevaisuuden tuotemarkkinoille. Komissio ei odota löytävänsä markkinavoimaan liittyviä kilpailuongelmia tapauksissa, joissa yksittäisen tuensaajan markkinaosuus on alle 25 prosenttia, eikä markkinoilla, joilla Herfindahl-Hirschman-indeksin mukainen markkinoiden keskittymistä kuvaava arvo on alle 2 000. |
| --- | --- |

125.

Komissio kiinnittää huomiota lähinnä niihin TKI-toimenpiteisiin, jotka antavat tuensaajalle mahdollisuuden vahvistaa markkinavoimaansa olemassa olevilla tuotemarkkinoilla tai siirtää sitä tulevaisuuden tuotemarkkinoille. Komissio ei odota löytävänsä markkinavoimaan liittyviä kilpailuongelmia tapauksissa, joissa yksittäisen tuensaajan markkinaosuus on alle 25 prosenttia, eikä markkinoilla, joilla Herfindahl-Hirschman-indeksin mukainen markkinoiden keskittymistä kuvaava arvo on alle 2 000.

| 126. | Komissio kiinnittää markkinavoimaa koskevassa analyysissaan huomiota seuraaviin tekijöihin:






  i) | Tuensaajan markkinavoima ja markkinoiden rakenne: Jos tuensaajalla on jo määräävä asema tuotemarkkinoilla, tuki voi vahvistaa määräävää asemaa heikentämällä kilpailupainetta, joka tuensaajaan kohdistuu sen kilpailijoiden taholta. Valtiontuella voi olla suuri merkitys myös oligopolimarkkinoilla, joilla on vain muutama toimija. |
| --- | --- | --- |

126.

Komissio kiinnittää markkinavoimaa koskevassa analyysissaan huomiota seuraaviin tekijöihin:

i)

Tuensaajan markkinavoima ja markkinoiden rakenne: Jos tuensaajalla on jo määräävä asema tuotemarkkinoilla, tuki voi vahvistaa määräävää asemaa heikentämällä kilpailupainetta, joka tuensaajaan kohdistuu sen kilpailijoiden taholta. Valtiontuella voi olla suuri merkitys myös oligopolimarkkinoilla, joilla on vain muutama toimija.

Tuensaajan markkinavoima ja markkinoiden rakenne:

| ii) | Markkinoille pääsyn esteet: TKI-toiminnassa uudet toimijat saattavat joutua kohtaamaan huomattavia markkinoille pääsyn esteitä. Näitä esteitä ovat muun muassa oikeudelliset esteet (erityisesti immateriaalioikeuksien osalta), suurtuotannosta ja tuotevarioinnista saatavat edut, verkkoihin ja infrastruktuuriin pääsyn esteet sekä muut strategiset esteet, jotka haittaavat markkinoille pääsyä tai laajentumista. |
| --- | --- |

ii)

Markkinoille pääsyn esteet: TKI-toiminnassa uudet toimijat saattavat joutua kohtaamaan huomattavia markkinoille pääsyn esteitä. Näitä esteitä ovat muun muassa oikeudelliset esteet (erityisesti immateriaalioikeuksien osalta), suurtuotannosta ja tuotevarioinnista saatavat edut, verkkoihin ja infrastruktuuriin pääsyn esteet sekä muut strategiset esteet, jotka haittaavat markkinoille pääsyä tai laajentumista.

Markkinoille pääsyn esteet:

| iii) | Ostajien neuvotteluvoima: Myös ostajien markkina-asema voi rajoittaa yrityksen markkinavoimaa. Vahvojen ostajien läsnäolo markkinoilla saattaa kumota vahvan markkina-aseman, jos ostajat todennäköisesti pyrkivät ylläpitämään riittävästi kilpailua markkinoilla. |
| --- | --- |

iii)

Ostajien neuvotteluvoima: Myös ostajien markkina-asema voi rajoittaa yrityksen markkinavoimaa. Vahvojen ostajien läsnäolo markkinoilla saattaa kumota vahvan markkina-aseman, jos ostajat todennäköisesti pyrkivät ylläpitämään riittävästi kilpailua markkinoilla.

Ostajien neuvotteluvoima:

| iv) | Valintamenettely: Komissio kiinnittää erityistä huomiota tukitoimenpiteisiin, jotka antavat vahvassa markkina-asemassa oleville yrityksille mahdollisuuden vaikuttaa valintaprosessiin esimerkiksi suosittelemalla tiettyjä yrityksiä valintaprosessin aikana tai ohjaamalla tutkimustoimintaa perusteettomasti siten, että vaihtoehtoiset tutkimussuunnat jäävät vähemmälle huomiolle. |
| --- | --- |

iv)

Valintamenettely: Komissio kiinnittää erityistä huomiota tukitoimenpiteisiin, jotka antavat vahvassa markkina-asemassa oleville yrityksille mahdollisuuden vaikuttaa valintaprosessiin esimerkiksi suosittelemalla tiettyjä yrityksiä valintaprosessin aikana tai ohjaamalla tutkimustoimintaa perusteettomasti siten, että vaihtoehtoiset tutkimussuunnat jäävät vähemmälle huomiolle.

Valintamenettely:

c)   Tehottomien markkinarakenteiden ylläpitäminen

Tehottomien markkinarakenteiden ylläpitäminen

| 127. | Komissio kiinnittää markkinarakenteita koskevassa analyysissaan huomiota siihen, onko tuki myönnetty markkinoille, joilla on ylikapasiteettia, tai taantuville toimialoille. Ongelmia ei kuitenkaan todennäköisesti ilmene tilanteissa, joissa markkinat kasvavat tai joissa TKI-valtiontuki todennäköisesti muuttaa alan yleistä kasvudynamiikkaa tai erityisesti toimialan kasvihuonekaasujalanjälkeä (Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan digitaalistrategiaa koskevien tiedonantojen mukaisesti) varsinkin jos sen ansiosta otetaan käyttöön uutta teknologiaa esimerkiksi hiilestä irtautumiseksi ja/tai tuotannon digitalisoimiseksi ilman kapasiteetin lisäystä. |
| --- | --- |

127.

Komissio kiinnittää markkinarakenteita koskevassa analyysissaan huomiota siihen, onko tuki myönnetty markkinoille, joilla on ylikapasiteettia, tai taantuville toimialoille. Ongelmia ei kuitenkaan todennäköisesti ilmene tilanteissa, joissa markkinat kasvavat tai joissa TKI-valtiontuki todennäköisesti muuttaa alan yleistä kasvudynamiikkaa tai erityisesti toimialan kasvihuonekaasujalanjälkeä (Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan digitaalistrategiaa koskevien tiedonantojen mukaisesti) varsinkin jos sen ansiosta otetaan käyttöön uutta teknologiaa esimerkiksi hiilestä irtautumiseksi ja/tai tuotannon digitalisoimiseksi ilman kapasiteetin lisäystä.

3.2.5.3.2   Sijaintivaikutukset

| 128. | Varsinkin jos TKI-tuki on lähellä markkinoita, se saattaa johtaa siihen, että tietyt alueet hyötyvät suotuisammista tuotantoedellytyksistä erityisesti siksi, että tuotantokustannukset ovat suhteellisesti alhaisemmat, mikä johtuu tuesta tai tuen avulla lisääntyneestä TKI-toiminnasta. Yritykset voivat tämän vuoksi siirtää toimintansa kyseisille alueille. |
| --- | --- |

128.

Varsinkin jos TKI-tuki on lähellä markkinoita, se saattaa johtaa siihen, että tietyt alueet hyötyvät suotuisammista tuotantoedellytyksistä erityisesti siksi, että tuotantokustannukset ovat suhteellisesti alhaisemmat, mikä johtuu tuesta tai tuen avulla lisääntyneestä TKI-toiminnasta. Yritykset voivat tämän vuoksi siirtää toimintansa kyseisille alueille.

| 129. | Sijaintipaikkavaikutukset voivat olla merkityksellisiä myös tutkimusinfrastruktuurien ja testaus-ja kokeiluinfrastruktuurien kannalta. Jos tukea käytetään ensi sijassa infrastruktuurin houkuttelemiseen tietylle alueelle toisen alueen kustannuksella, se ei edistä uusia TKI-toimintoja unionissa. |
| --- | --- |

129.

Sijaintipaikkavaikutukset voivat olla merkityksellisiä myös tutkimusinfrastruktuurien ja testaus-ja kokeiluinfrastruktuurien kannalta. Jos tukea käytetään ensi sijassa infrastruktuurin houkuttelemiseen tietylle alueelle toisen alueen kustannuksella, se ei edistä uusia TKI-toimintoja unionissa.

| 130. | Arvioidessaan ilmoitusta edellyttävää yksittäistä tukea komissio ottaa huomioon mahdolliset todisteet siitä, että tuensaaja on harkinnut vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja. |
| --- | --- |

130.

Arvioidessaan ilmoitusta edellyttävää yksittäistä tukea komissio ottaa huomioon mahdolliset todisteet siitä, että tuensaaja on harkinnut vaihtoehtoisia sijaintipaikkoja.

| 131. | Samoin tuen, joka johtaa pelkästään TKI-toiminnan sijaintipaikan vaihtamiseen sisämarkkinoilla muuttamatta hankkeen luonnetta, kokoa tai laajuutta, ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

131.

Samoin tuen, joka johtaa pelkästään TKI-toiminnan sijaintipaikan vaihtamiseen sisämarkkinoilla muuttamatta hankkeen luonnetta, kokoa tai laajuutta, ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille.

3.2.6   Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen

Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen

| 132. | Komissio arvioi, ovatko tukitoimenpiteen havaitut kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin suuremmat kuin suunnitellun tuen myönteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

132.

Komissio arvioi, ovatko tukitoimenpiteen havaitut kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin suuremmat kuin suunnitellun tuen myönteiset vaikutukset.

3.2.6.1   Huomioon otettavien myönteisten vaikutusten määrittely

Huomioon otettavien myönteisten vaikutusten määrittely

| 133. | Talouskasvun ja TKI-investointien välillä on korrelaatio. TKI lisää tuottavuutta ja edistää talouskehitystä. Siksi se on tärkeä tekijä unionin yrityksille, jotta ne voivat edistää talouden kehitystä luomalla uusia tuotteita, teknologioita, palveluja tai tuotantoprosesseja. |
| --- | --- |

133.

Talouskasvun ja TKI-investointien välillä on korrelaatio. TKI lisää tuottavuutta ja edistää talouskehitystä. Siksi se on tärkeä tekijä unionin yrityksille, jotta ne voivat edistää talouden kehitystä luomalla uusia tuotteita, teknologioita, palveluja tai tuotantoprosesseja.

| 134. | TKI-investoinnit ovat erittäin tärkeitä kaikkien talouden alojen kehitykselle, koska ne liittyvät vahvasti tuottavuuteen. |
| --- | --- |

134.

TKI-investoinnit ovat erittäin tärkeitä kaikkien talouden alojen kehitykselle, koska ne liittyvät vahvasti tuottavuuteen.

| 135. | Komissio arvioi tasapainotestin ensimmäisenä vaiheena tuen myönteisiä vaikutuksia tuettuun taloudelliseen toimintaan ottaen asianmukaisesti huomioon kyseisen tukitoimenpiteen käynnistämän TKI-toiminnan tai TKI-hankkeen koon kasvun, laajentumisen tai toteutusaikataulun nopeutumisen, joka tukitoimenpiteellä saadaan aikaan. |
| --- | --- |

135.

Komissio arvioi tasapainotestin ensimmäisenä vaiheena tuen myönteisiä vaikutuksia tuettuun taloudelliseen toimintaan ottaen asianmukaisesti huomioon kyseisen tukitoimenpiteen käynnistämän TKI-toiminnan tai TKI-hankkeen koon kasvun, laajentumisen tai toteutusaikataulun nopeutumisen, joka tukitoimenpiteellä saadaan aikaan.

| 136. | Lisäksi komissio voi arvioida, onko tuella laajempia TKI-liitännäisiä myönteisiä vaikutuksia. Jos tällaiset laajemmat myönteiset vaikutukset kuvastavat unionipolitiikan tavoitteita, joita sisältyy esimerkiksi uuteen ERA-hankkeeseen (Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten), Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan digitaalistrategiaan ja Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, kyseisellä TKI-tuella voidaan jo lähtökohtaisesti katsoa olevan laajempia myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

136.

Lisäksi komissio voi arvioida, onko tuella laajempia TKI-liitännäisiä myönteisiä vaikutuksia. Jos tällaiset laajemmat myönteiset vaikutukset kuvastavat unionipolitiikan tavoitteita, joita sisältyy esimerkiksi uuteen ERA-hankkeeseen (Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten), Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan digitaalistrategiaan ja Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, kyseisellä TKI-tuella voidaan jo lähtökohtaisesti katsoa olevan laajempia myönteisiä vaikutuksia.

| 137. | Komissio toteaa, että sekä yksityisiä että julkisia investointeja tarvitaan kriittisiin teknologioihin liittyvän TKI-toiminnan tukemiseksi ja nopeuttamiseksi. Tällaiset teknologiat tukisivat markkinoilla unionin teollisuuden digitalisaatiota ja unionin siirtymistä nolla-/vähähiilitalouteen sekä kiertotalouteen ja päästöttömään talouteen, jossa luonnonpääomaa suojellaan. Komissio suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tukemiin TKI-toimiin, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (76) mukaisia. Asetus on yksi mahdollisista menetelmistä, joilla voidaan määritellä, millainen TKI-toiminta edistää ympäristön kannalta kestäviä taloudellisia toimintoja tukevia teknologioita, tuotteita tai muita ratkaisuja. |
| --- | --- |

137.

Komissio toteaa, että sekä yksityisiä että julkisia investointeja tarvitaan kriittisiin teknologioihin liittyvän TKI-toiminnan tukemiseksi ja nopeuttamiseksi. Tällaiset teknologiat tukisivat markkinoilla unionin teollisuuden digitalisaatiota ja unionin siirtymistä nolla-/vähähiilitalouteen sekä kiertotalouteen ja päästöttömään talouteen, jossa luonnonpääomaa suojellaan. Komissio suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tukemiin TKI-toimiin, jotka ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (76

| 138. | Kun jäsenvaltiot suunnittelevat valtiontuen myöntämistä TKI-toimintaan, niiden on määriteltävä tarkasti tavoite ja selvitettävä erityisesti, kuinka toimenpiteellä on tarkoitus edistää TKI-toimintaa. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen osarahoittamien toimenpiteiden tapauksessa jäsenvaltiot voivat tukeutua asianomaisissa toimenpideohjelmissa esitettyihin perusteluihin. |
| --- | --- |

138.

Kun jäsenvaltiot suunnittelevat valtiontuen myöntämistä TKI-toimintaan, niiden on määriteltävä tarkasti tavoite ja selvitettävä erityisesti, kuinka toimenpiteellä on tarkoitus edistää TKI-toimintaa. Euroopan rakenne- ja investointirahastojen osarahoittamien toimenpiteiden tapauksessa jäsenvaltiot voivat tukeutua asianomaisissa toimenpideohjelmissa esitettyihin perusteluihin.

| 139. | Komissio suhtautuu myönteisesti tukitoimenpiteisiin, jotka ovat olennainen osa kattavaa TKI-toimintaa edistävää ohjelmaa tai toimenpidesuunnitelmaa tai älykkään erikoistumisen strategioita ja joita perustellaan aiemmin toteutetuista tukitoimenpiteistä laadituilla tarkoilla arvioinneilla, jotka osoittavat niiden vaikuttavuuden. |
| --- | --- |

139.

Komissio suhtautuu myönteisesti tukitoimenpiteisiin, jotka ovat olennainen osa kattavaa TKI-toimintaa edistävää ohjelmaa tai toimenpidesuunnitelmaa tai älykkään erikoistumisen strategioita ja joita perustellaan aiemmin toteutetuista tukitoimenpiteistä laadituilla tarkoilla arvioinneilla, jotka osoittavat niiden vaikuttavuuden.

| 140. | Kun valtiontukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, joiden rahoittamiseen myös unioni osallistuu joko suoraan tai välillisesti (toisin sanoen komission, sen toimeenpanoviraston, perussopimuksen 185 ja 187 artiklan mukaisesti perustetun yhteisyrityksen tai muun sellaisen täytäntöönpanoelimen kautta, joka ei ole suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvallassa), komissio katsoo, että asiaan liittyvät myönteiset vaikutukset on jo osoitettu. |
| --- | --- |

140.

Kun valtiontukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, joiden rahoittamiseen myös unioni osallistuu joko suoraan tai välillisesti (toisin sanoen komission, sen toimeenpanoviraston, perussopimuksen 185 ja 187 artiklan mukaisesti perustetun yhteisyrityksen tai muun sellaisen täytäntöönpanoelimen kautta, joka ei ole suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden määräysvallassa), komissio katsoo, että asiaan liittyvät myönteiset vaikutukset on jo osoitettu.

3.2.6.1.1   Yksittäistä tukea koskevat lisänäkökohdat

| 141. | Sen osoittamiseksi, että ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluva yksittäinen tuki (ilmoitusta edellyttävä yksittäinen tuki) lisää TKI-toimintaa, jäsenvaltiot voivat käyttää seuraavia indikaattoreita yhdessä muiden määrää tai laatua koskevien merkityksellisten seikkojen kanssa:






  a) | hankkeen koon kasvattaminen: hankkeen kokonaiskustannusten lisääminen (ilman, että tuensaajan menot alenevat, verrattuna tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi); TKI-toimintoihin osoitettavan henkilömäärän lisääminen; |
| --- | --- | --- |

141.

Sen osoittamiseksi, että ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluva yksittäinen tuki (ilmoitusta edellyttävä yksittäinen tuki) lisää TKI-toimintaa, jäsenvaltiot voivat käyttää seuraavia indikaattoreita yhdessä muiden määrää tai laatua koskevien merkityksellisten seikkojen kanssa:

a)

hankkeen koon kasvattaminen: hankkeen kokonaiskustannusten lisääminen (ilman, että tuensaajan menot alenevat, verrattuna tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi); TKI-toimintoihin osoitettavan henkilömäärän lisääminen;

hankkeen koon kasvattaminen:

| b) | hankkeen laajentaminen: hankeen odotettujen tuotosten määrän lisääminen; kunnianhimoisempi hanke, josta on osoituksena osallistujien suurempi määrä, rajat ylittävien TKI-toimien lisääntyminen, tieteellisen tai teknisen läpimurron suurempi todennäköisyys tai suurempi epäonnistumisriski (liittyy erityisesti hankkeen pitkään kestoon ja tulosten epävarmuuteen); |
| --- | --- |

b)

hankkeen laajentaminen: hankeen odotettujen tuotosten määrän lisääminen; kunnianhimoisempi hanke, josta on osoituksena osallistujien suurempi määrä, rajat ylittävien TKI-toimien lisääntyminen, tieteellisen tai teknisen läpimurron suurempi todennäköisyys tai suurempi epäonnistumisriski (liittyy erityisesti hankkeen pitkään kestoon ja tulosten epävarmuuteen);

hankkeen laajentaminen:

| c) | hankkeen nopeuttaminen: hankkeen loppuun saattaminen vaatii vähemmän aikaa verrattuna saman hankkeen toteuttamisaikaan ilman tukea; |
| --- | --- |

c)

hankkeen nopeuttaminen: hankkeen loppuun saattaminen vaatii vähemmän aikaa verrattuna saman hankkeen toteuttamisaikaan ilman tukea;

hankkeen nopeuttaminen:

| d) | käytetyn kokonaissumman kasvattaminen: tuensaajan TKI-toiminnan kokonaismenojen lisääminen absoluuttisesti tarkasteltuna tai osuutena liikevaihdosta; hankkeen budjetin muuttaminen (supistamatta vastaavasti muiden hankkeiden budjettia). |
| --- | --- |

d)

käytetyn kokonaissumman kasvattaminen: tuensaajan TKI-toiminnan kokonaismenojen lisääminen absoluuttisesti tarkasteltuna tai osuutena liikevaihdosta; hankkeen budjetin muuttaminen (supistamatta vastaavasti muiden hankkeiden budjettia).

käytetyn kokonaissumman kasvattaminen:

| 142. | Voidakseen päätellä, että tuki lisää TKI-toimintaa unionissa, komissio tarkastelee yrityksen toteuttaman TKI-toiminnan nettolisäyksen lisäksi myös tuen vaikutusta TKI-menojen kokonaislisäykseen kyseisellä toimialalla, rajat ylittävän TKI-toiminnan lisääntymiseen unionissa sekä unionin aseman paranemiseen TKI-toiminnan osalta kansainvälisesti. Komissio suhtautuu tukitoimenpiteisiin myönteisesti, jos niiden myönteisistä vaikutuksista aiotaan tehdä julkisesti saatavilla oleva jälkiarviointi. |
| --- | --- |

142.

Voidakseen päätellä, että tuki lisää TKI-toimintaa unionissa, komissio tarkastelee yrityksen toteuttaman TKI-toiminnan nettolisäyksen lisäksi myös tuen vaikutusta TKI-menojen kokonaislisäykseen kyseisellä toimialalla, rajat ylittävän TKI-toiminnan lisääntymiseen unionissa sekä unionin aseman paranemiseen TKI-toiminnan osalta kansainvälisesti. Komissio suhtautuu tukitoimenpiteisiin myönteisesti, jos niiden myönteisistä vaikutuksista aiotaan tehdä julkisesti saatavilla oleva jälkiarviointi.

3.2.6.2   Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen

Tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten punnitseminen

| 143. | Lopuksi komissio vertaa tukitoimenpiteen havaittuja kielteisiä vaikutuksia kilpailun vääristymiseen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (ks. 3.2.1–3.2.5 kohta) suunnitellun tuen myönteisiin vaikutuksiin (ks. 3.2.6.1 kohta), joita sillä on kyseiseen taloudelliseen toimintaan ja unionin talouden tai yhteiskunnan kehitykseen tai molempiin. Se katsoo tukitoimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille ainoastaan silloin, kun myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. |
| --- | --- |

143.

Lopuksi komissio vertaa tukitoimenpiteen havaittuja kielteisiä vaikutuksia kilpailun vääristymiseen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (ks. 3.2.1–3.2.5 kohta) suunnitellun tuen myönteisiin vaikutuksiin (ks. 3.2.6.1 kohta), joita sillä on kyseiseen taloudelliseen toimintaan ja unionin talouden tai yhteiskunnan kehitykseen tai molempiin. Se katsoo tukitoimenpiteen soveltuvan sisämarkkinoille ainoastaan silloin, kun myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat.

| 144. | Jos ehdotetulla tukitoimenpiteellä ei puututa tarkoin määriteltyyn markkinoiden toimintapuutteeseen tarkoituksenmukaisesti ja oikeasuhteisesti, kilpailua vääristävät kielteiset vaikutukset ovat yleensä suuremmat kuin toimenpiteen myönteiset vaikutukset. Tällöin komissio todennäköisesti päättelee, että ehdotettu tukitoimenpide ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

144.

Jos ehdotetulla tukitoimenpiteellä ei puututa tarkoin määriteltyyn markkinoiden toimintapuutteeseen tarkoituksenmukaisesti ja oikeasuhteisesti, kilpailua vääristävät kielteiset vaikutukset ovat yleensä suuremmat kuin toimenpiteen myönteiset vaikutukset. Tällöin komissio todennäköisesti päättelee, että ehdotettu tukitoimenpide ei sovellu sisämarkkinoille.

| 145. | Eräiden tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan edellyttää jaksossa 4 tarkoitettua jälkiarviointia. Komissio voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien keston enintään neljään vuoteen. Myöhemmin voidaan kuitenkin tehdä uusi ilmoitus ohjelmien voimassaolon jatkamiseksi. |
| --- | --- |

145.

Eräiden tukiohjelmamuotojen kokonaisvaikutuksen selvittämiseksi voidaan edellyttää jaksossa 4 tarkoitettua jälkiarviointia. Komissio voi tällaisissa tapauksissa rajoittaa ohjelmien keston enintään neljään vuoteen. Myöhemmin voidaan kuitenkin tehdä uusi ilmoitus ohjelmien voimassaolon jatkamiseksi.

4.   Arviointi

Arviointi

| 146. | Varmistaakseen, että kilpailun ja kaupan vääristyminen on rajallista, komissio voi edellyttää, että 147 kappaleessa tarkoitetuille tukiohjelmille tehdään jälkiarviointi. Arvioinnit tehdään tukiohjelmille, joissa mahdollinen kilpailun vääristyminen on erityisen suurta, eli ne voivat uhata rajoittaa tai vääristää kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

146.

Varmistaakseen, että kilpailun ja kaupan vääristyminen on rajallista, komissio voi edellyttää, että 147 kappaleessa tarkoitetuille tukiohjelmille tehdään jälkiarviointi. Arvioinnit tehdään tukiohjelmille, joissa mahdollinen kilpailun vääristyminen on erityisen suurta, eli ne voivat uhata rajoittaa tai vääristää kilpailua merkittävästi, jos niiden täytäntöönpanoa ei tarkisteta hyvissä ajoin.

| 147. | Jälkiarviointeja saatetaan edellyttää tukiohjelmissa, joiden budjetti on suuri tai joihin sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia. Arviointeja edellytetään joka tapauksessa ohjelmissa, joissa valtiontukibudjetti tai kirjatut menot ovat jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai koko niiden keston aikana yli 750 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu tarkoittaa ohjelman ja mahdollisten sitä edeltävien ohjelmien, joilla on vastaava tavoite ja maantieteellinen alue, yhdistettyä kestoa alkaen 1. tammikuuta 2022. Ottaen huomioon arvioinnin tavoitteet ja sen, että vältetään kohtuuttoman hallinnollisen rasituksen kohdistuminen jäsenvaltioihin, jälkiarvioinnit ovat välttämättömiä vain silloin, kun tukiohjelman kokonaiskesto ylittää kolme vuotta alkaen 1. tammikuuta 2022. |
| --- | --- |

147.

Jälkiarviointeja saatetaan edellyttää tukiohjelmissa, joiden budjetti on suuri tai joihin sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia. Arviointeja edellytetään joka tapauksessa ohjelmissa, joissa valtiontukibudjetti tai kirjatut menot ovat jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai koko niiden keston aikana yli 750 miljoonaa euroa. Viimeksi mainittu tarkoittaa ohjelman ja mahdollisten sitä edeltävien ohjelmien, joilla on vastaava tavoite ja maantieteellinen alue, yhdistettyä kestoa alkaen 1. tammikuuta 2022. Ottaen huomioon arvioinnin tavoitteet ja sen, että vältetään kohtuuttoman hallinnollisen rasituksen kohdistuminen jäsenvaltioihin, jälkiarvioinnit ovat välttämättömiä vain silloin, kun tukiohjelman kokonaiskesto ylittää kolme vuotta alkaen 1. tammikuuta 2022.

| 148. | Jälkiarviointia koskevasta vaatimuksesta voidaan luopua niissä tukiohjelmissa, jotka seuraavat välittömästi ohjelmaa, jolla on ollut samanlainen tavoite ja maantieteellinen alue ja jolle on tehty arviointi, josta on laadittu lopullinen arviointiraportti komission hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti ja josta ei ole saatu kielteisiä tuloksia. Jos ohjelman lopullinen arviointiraportti ei ole hyväksytyn arviointisuunnitelman mukainen, ohjelma on keskeytettävä välittömästi. |
| --- | --- |

148.

Jälkiarviointia koskevasta vaatimuksesta voidaan luopua niissä tukiohjelmissa, jotka seuraavat välittömästi ohjelmaa, jolla on ollut samanlainen tavoite ja maantieteellinen alue ja jolle on tehty arviointi, josta on laadittu lopullinen arviointiraportti komission hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti ja josta ei ole saatu kielteisiä tuloksia. Jos ohjelman lopullinen arviointiraportti ei ole hyväksytyn arviointisuunnitelman mukainen, ohjelma on keskeytettävä välittömästi.

| 149. | Arvioinnissa olisi pyrittävä tarkistamaan, onko tukiohjelman sisämarkkinoille soveltuvuuden taustalla olevat oletukset ja edellytykset täytetty, erityisesti tukitoimenpiteen välttämättömyys ja tehokkuus sen yleisten ja erityisten tavoitteiden perusteella. Siinä olisi arvioitava myös ohjelman vaikutusta kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

149.

Arvioinnissa olisi pyrittävä tarkistamaan, onko tukiohjelman sisämarkkinoille soveltuvuuden taustalla olevat oletukset ja edellytykset täytetty, erityisesti tukitoimenpiteen välttämättömyys ja tehokkuus sen yleisten ja erityisten tavoitteiden perusteella. Siinä olisi arvioitava myös ohjelman vaikutusta kilpailuun ja kauppaan.

| 150. | Olennainen osa komission tekemää ohjelman arviointia on arviointisuunnitelman luonnos, joka jäsenvaltioiden on ilmoitettava 147 kappaleen mukaisen arviointivaatimuksen piiriin kuuluvista tukiohjelmista seuraavasti:






  a) | yhdessä tukiohjelman kanssa, jos ohjelman valtiontukibudjetti on jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

150.

Olennainen osa komission tekemää ohjelman arviointia on arviointisuunnitelman luonnos, joka jäsenvaltioiden on ilmoitettava 147 kappaleen mukaisen arviointivaatimuksen piiriin kuuluvista tukiohjelmista seuraavasti:

a)

yhdessä tukiohjelman kanssa, jos ohjelman valtiontukibudjetti on jonakin vuotena yli 150 miljoonaa euroa tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaa euroa;

| b) | 30 työpäivän kuluessa merkittävästä muutoksesta, joka kasvattaa ohjelman budjetin jonakin vuotena yli 150 miljoonaan euroon tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaan euroon, |
| --- | --- |

b)

30 työpäivän kuluessa merkittävästä muutoksesta, joka kasvattaa ohjelman budjetin jonakin vuotena yli 150 miljoonaan euroon tai ohjelman koko keston aikana 750 miljoonaan euroon,

| c) | 30 työpäivän kuluessa siitä, kun ohjelman viralliseen tilinpäätökseen on kirjattu yli 150 miljoonan euron menot joltakin vuodelta. |
| --- | --- |

c)

30 työpäivän kuluessa siitä, kun ohjelman viralliseen tilinpäätökseen on kirjattu yli 150 miljoonan euron menot joltakin vuodelta.

| 151. | Arviointisuunnitelman luonnoksen on oltava komission esittämien yhteisten menetelmällisten periaatteiden (77) mukainen. Jäsenvaltioiden on julkaistava komission hyväksymä arviointisuunnitelma. |
| --- | --- |

151.

Arviointisuunnitelman luonnoksen on oltava komission esittämien yhteisten menetelmällisten periaatteiden (77

| 152. | Jälkiarvioinnin tekijän on oltava tuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja arviointi on tehtävä arviointisuunnitelman mukaisesti. Jokaiseen arviointiin on sisällyttävä vähintään yksi väliarviointiraportti ja yksi lopullinen arviointiraportti. Jäsenvaltioiden on julkaistava molemmat raportit. |
| --- | --- |

152.

Jälkiarvioinnin tekijän on oltava tuen myöntävästä viranomaisesta riippumaton asiantuntija, ja arviointi on tehtävä arviointisuunnitelman mukaisesti. Jokaiseen arviointiin on sisällyttävä vähintään yksi väliarviointiraportti ja yksi lopullinen arviointiraportti. Jäsenvaltioiden on julkaistava molemmat raportit.

| 153. | Jälkiarviointiraportti on toimitettava komissiolle riittävän ajoissa, jotta komissio voi arvioida tukijärjestelmän voimassaolon mahdollista jatkamista, ja viimeistään yhdeksän kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Kyseistä aikaa voidaan lyhentää ohjelmissa, joihin kohdistuu arviointivaatimus niiden kahden viimeisen toteutusvuoden aikana. Arvioinnin tarkka laajuus ja järjestelyt määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kaikkia myöhempiä, tavoitteiltaan vastaavia tukitoimenpiteitä koskevissa ilmoituksissa on kuvailtava, miten arvioinnin tulokset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

153.

Jälkiarviointiraportti on toimitettava komissiolle riittävän ajoissa, jotta komissio voi arvioida tukijärjestelmän voimassaolon mahdollista jatkamista, ja viimeistään yhdeksän kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Kyseistä aikaa voidaan lyhentää ohjelmissa, joihin kohdistuu arviointivaatimus niiden kahden viimeisen toteutusvuoden aikana. Arvioinnin tarkka laajuus ja järjestelyt määritetään tukiohjelman hyväksymispäätöksessä. Kaikkia myöhempiä, tavoitteiltaan vastaavia tukitoimenpiteitä koskevissa ilmoituksissa on kuvailtava, miten arvioinnin tulokset on otettu huomioon.

5.   Raportointi ja seuranta

Raportointi ja seuranta

| 154. | Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain komissiolle raportit neuvoston asetuksen (EY) N:o 2015/1589 (78) ja komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (79) mukaisesti. |
| --- | --- |

154.

Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain komissiolle raportit neuvoston asetuksen (EY) N:o 2015/1589 (78

79

| 155. | Jäsenvaltioiden on säilytettävä tarkat tiedot kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen enimmäisintensiteettejä koskevat edellytykset ovat täyttyneet. Asiakirja-aineisto on säilytettävä kymmenen vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä. |
| --- | --- |

155.

Jäsenvaltioiden on säilytettävä tarkat tiedot kaikista tukitoimenpiteistä. Aineistoon on sisällyttävä kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan vahvistaa, että tukikelpoisia kustannuksia ja tuen enimmäisintensiteettejä koskevat edellytykset ovat täyttyneet. Asiakirja-aineisto on säilytettävä kymmenen vuoden ajan tuen myöntämispäivästä ja toimitettava komissiolle tämän pyynnöstä.

6.   Sovellettavuus

Sovellettavuus

| 156. | Komissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita ja puitteita arvioidessaan kaikkien niiden ilmoitettujen TKI-tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, joista siltä pyydetään päätöstä 19 päivän lokakuuta 2022 jälkeen. Sääntöjenvastaista TKI-tukea arvioidaan niiden sääntöjen mukaisesti, joita sovellettiin tuen myöntämishetkellä. |
| --- | --- |

156.

Komissio soveltaa tässä tiedonannossa vahvistettuja periaatteita ja puitteita arvioidessaan kaikkien niiden ilmoitettujen TKI-tukien soveltuvuutta sisämarkkinoille, joista siltä pyydetään päätöstä 19 päivän lokakuuta 2022 jälkeen. Sääntöjenvastaista TKI-tukea arvioidaan niiden sääntöjen mukaisesti, joita sovellettiin tuen myöntämishetkellä.

| 157. | Perussopimuksen 108 artiklan 1 kohdan nojalla komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot muuttavat tarpeen mukaan nykyiset TKI-tukiohjelmansa näiden puitteiden mukaisiksi viimeistään 6 kuukauden kuluessa näiden puitteiden voimaantulosta. |
| --- | --- |

157.

Perussopimuksen 108 artiklan 1 kohdan nojalla komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot muuttavat tarpeen mukaan nykyiset TKI-tukiohjelmansa näiden puitteiden mukaisiksi viimeistään 6 kuukauden kuluessa näiden puitteiden voimaantulosta.

| 158. | Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan nimenomainen ehdoton suostumus 157 kappaleessa tarkoitettuihin aiheellisiin toimenpiteisiin kahden kuukauden kuluessa siitä, kun nämä puitteet on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jos joltakin jäsenvaltiolta ei saada vastausta, komissio olettaa, että kyseinen jäsenvaltio ei hyväksy ehdotettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

158.

Jäsenvaltioita kehotetaan antamaan nimenomainen ehdoton suostumus 157 kappaleessa tarkoitettuihin aiheellisiin toimenpiteisiin kahden kuukauden kuluessa siitä, kun nämä puitteet on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7.   Tarkistaminen

Tarkistaminen

| 159. | Komissio voi päättää näiden puitteiden uudelleentarkastelusta tai muuttamisesta milloin tahansa, jos tämä on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden unionin politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

159.

Komissio voi päättää näiden puitteiden uudelleentarkastelusta tai muuttamisesta milloin tahansa, jos tämä on tarpeen kilpailupolitiikkaan liittyvistä syistä tai muiden unionin politiikan alojen ja kansainvälisten sitoumusten tai muiden perusteltujen syiden huomioon ottamiseksi.

---

(1)  
  ’Markkinoiden toimintapuutteella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa markkinat eivät todennäköisesti itsenään toimi taloudellisesti tehokkaalla tavalla.

1

(2)  Säännöillä pyritään muun muassa tukemaan digitalisaatioon liittyvää TKI-toimintaa. Digitalisaatiolla tarkoitetaan näissä puitteissa sellaisilla sähköisillä laitteilla ja/tai järjestelmillä toteutetun innovatiivisen teknologian käyttöönottoa, jotka mahdollistavat tuotteen toiminnallisuuden lisäämisen, verkkopalvelujen kehittämisen, prosessien nykyaikaistamisen tai siirtymisen liiketoimintamalleihin, jotka perustuvat välikäsien poistumiseen tavaroiden tuotannossa ja palvelujen tarjoamisessa niin, että saadaan aikaan muutosvaikutus. Näiden puitteiden mukaista digitalisaatioon liittyvää TKI-toimintaa varten voidaan myöntää valtiontukea, paitsi jos kyse on puhtaasti korvausinvestoinneista, joiden tapauksessa tuen välttämättömyys ja kannustinvaikutus ovat kyseenalaisia.

2

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, COM(2019) 640 final, 11.12.2019.

3

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa, COM(2020) 67 final, 19.2.2020.

4

Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten, COM(2021) 118 final, 9.3.2021.

5

2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan datastrategia, COM(2020) 66 final, 19.2.2020.

6

Euroopan datastrategia

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan uusi teollisuusstrategia, COM(2020) 102 final, 10.3.2020.

7

Euroopan uusi teollisuusstrategia

(8)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten, COM(2021) 350 final, 5.5.2021.

8

Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten

(9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle, COM(2020) 456 final, 27.5.2020.

9

Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle

(10)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan terveysunionin rakentaminen – valmius ja muutosjoustavuus, COM(2020) 724 final, 11.11.2020.

10

Euroopan terveysunionin rakentaminen – valmius ja muutosjoustavuus

(11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten, COM(2020) 628 final, 30.9.2020.

11

Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten

(12)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta, COM(2020) 98 final, 11.3.2020.

12

Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta

(13)  Tämä tavoite vahvistettiin neuvoston (kilpailukyky) 1. joulukuuta 2020 antamissa päätelmissä.

13

(14)  Ns. patenttiboksijärjestelmät eivät kuulu näiden puitteiden piiriin.

14

(15)  Mukaan lukien Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tai Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta myönnetty rahoitus.

15

(16)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

16

Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi

(17)  Ks. yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 13.9.1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH v. komissio, yhdistetyt asiat T-244/93 ja T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160.

17

(18)  Komissio pitää t&k-toiminnan jakamista myös jatkossa eri luokkiin hyödyllisenä, vaikka toiminta voi noudattaa ennemminkin interaktiivista kuin lineaarista innovaatiomallia.

18

(19)  Keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat määritellään ja yksilöidään komission tiedonannossa – Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

19

Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen

(20)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

20

(21)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

21

(22)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1588, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 26 päivänä marraskuuta 2018 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2018/1911 (EUVL L 311, 7.12.2018, s. 8).

22

(23)  Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen, esimerkiksi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella arvioitavan TKI-tuen, sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteet on esitetty erillisessä komission tiedonannossa.

23

(24)  Ks. komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

24

(25)  Digitaali-innovointikeskittymät (mukaan lukien myös keskitetysti hallinnoidusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta tuettavat Euroopan tason digitaali-innovaatiokeskittymät), joiden tavoitteena on edistää muun muassa tekoälyn, suurteholaskennan ja kyberturvateknologian kaltaisten digiteknologioiden laajaa käyttöönottoa taloudessa (erityisesti pk-yrityksissä) ja julkisen sektorin organisaatioissa, voidaan itsessään katsoa näiden valtiontukipuitteiden mukaisiksi innovaatioklustereiksi kunkin digitaali-innovointikeskittymän erityistavoitteista ja sen tarjoamista toiminnoista riippuen.

25

(26)  Organisaatioinnovointia voi olla myös sosiaalinen innovointi, jos se vastaa määritelmää.

26

(27)  Prosessi-innovointia voi olla myös sosiaalinen innovointi edellyttäen, että kyseinen sosiaalinen innovointitoiminta vastaa määritelmää.

27

(28)  Ks. eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta kehyksestä 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/2009 2 artiklan a kohta (EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1).

28

(29)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

29

(30)  Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin voidaan viitata myös termillä ’teknologiainfrastruktuurit’, ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja Technology Infrastructures, SWD(2019) 158 final, 8.4.2019.

30

Technology Infrastructures

(31)  Komission tiedonanto Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä (EUVL C 262, 19.7.2016, s. 1).

31

(32)  Ks. tuomioistuimen tuomio 16.6.1987, komissio v. Italia, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, 7 kohta; tuomioistuimen tuomio 18.6.1998, komissio v. Italia, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, 36 kohta; tuomioistuimen tuomio 19.2.2002, Wouters, C- 309/99, ECLI:EU:C:2002:98, 46 kohta.

32

(33)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 27.9.1988, Humble and Edel, C-263/86, ECLI:EU:C:1988:451, 9–10 kohta ja 15–18 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 7.12.1993, Wirth, C-109/92, ECLI:EU:C:1993:916, 15 kohta.

33

(34)  Ks. esim. asiat NN54/2006, Přerov logistics College ja N 343/2008, Individual aid to the College of Nyíregyháza for the development of the Partium Knowledge Centre.

34

(35)  Ks. komission tiedonanto Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisesta myönnettävään korvaukseen (EUVL C 8, 11.1.2012, s. 4), 26–29 kohta.

35

(36)  Työntekijöiden koulutusta, siinä merkityksessä kuin sitä tarkastellaan koulutustukea koskevissa valtiontukisäännöissä, ei katsota tutkimusorganisaatioiden ensisijaiseksi muuksi kuin taloudelliseksi toiminnaksi.

36

(37)  T&k-palvelujen tarjontaa ja t&k-toiminnan harjoittamista yritysten puolesta ei katsota riippumattomaksi t&k-toiminnaksi.

37

(38)  Jos tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri saa sekä julkista että yksityistä rahoitusta, komissio katsoo, että tästä on kyse silloin, kun sille tietyksi tilikaudeksi osoitettu julkinen rahoitus ylittää kyseisellä kaudella muusta kuin taloudellisesta toiminnasta aiheutuvat kustannukset.

38

(39)  Koska tutkimusyhteisö saa taloudellista liitännäistoimintaa harjoittaessaan hankittua parempaa ja kehittyneempää asiantuntemusta ja tietämystä, jota voidaan käyttää tutkimusorganisaation tai tutkimusinfrastruktuurin ensisijaisten muiden kuin taloudellisten toimintojen suorittamiseen koko yhteiskunnan hyödyksi.

39

(40)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 16.5.2002, Ranska v. komissio, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, 24 kohta.

40

(41)  Jos tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri tarjoaa tiettyä tutkimuspalvelua tai harjoittaa sopimusperusteista tutkimustoimintaa ensi kertaa tietyn yrityksen puolesta, kokeiluluonteisesti ja selvästi rajoitetun ajan, komissio katsoo yleensä veloitetun hinnan olevan markkinahinta, jos tutkimuspalvelu tai sopimusperusteinen tutkimustoiminta on ainutlaatuista ja voidaan osoittaa, ettei sille ole markkinoita.

41

(42)  Tähän eivät sisälly tarkat sopimukset tuloksena olevien immateriaalioikeuksien markkina-arvosta ja hankkeeseen annetun panoksen arvosta.

42

(43)  Myös materiaalinsiirtosopimusten muodossa, jos tutkimusorganisaatio tai -infrastruktuuri siirtää materiaaleja yritykselle vastaanottajan omaa t&k-toimintaa varten.

43

(44)  Ks. tiedonanto ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa, KOM(2007) 799 lopullinen, 14.12.2007.

44

Esikaupalliset hankinnat: innovoinnin edistäminen kestävien ja korkealaatuisten julkisten palvelujen varmistamiseksi Euroopassa

(45)  Ks. julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU 27 artikla (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65) ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta 26 päivänä helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/25/EU 45 artikla (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243). Samoin jos on kyse direktiivin 2014/24/EU 28 artiklassa ja direktiivin 2014/25/EU 46 artiklassa tarkoitetusta rajoitetusta menettelystä, komissio katsoo, ettei yrityksille myönnetä valtiontukea, ellei kiinnostuneita palveluntarjoajia estetä tekemästä tarjousta ilman perusteltua syytä.

45

(46)  Tämä pätee myös silloin, kun julkiset ostajat hankkivat innovatiivisia ratkaisuja, jotka ovat tulosta edeltäneestä t&k-hankinnasta, tai t&k-toimintaan liittymättömiä tuotteita ja palveluja, joiden valmiustaso edellyttää tiettyä tuotteeseen, prosessiin tai organisointiin liittyvää innovaatiotoimintaa.

46

(47)  Tämä ei vaikuta menettelyihin, jotka kattavat ainutlaatuisten tai erikoistuneiden tuotteiden tai palvelujen kehittämisen ja ostamisen.

47

(48)  Ryhmäpoikkeusasetuksessa vahvistettuja soveltuvuusedellytyksiä sovelletaan kaikkiin muihin yksittäisiin tukiin, myös silloin, kun tuki myönnetään ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvan tukiohjelman perusteella.

48

(49)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio HGA ym. v. komissio, yhdistetyt asiat C-630/11 P – C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387.

49

(50)  Jos tukihakemus koskee t&k-hanketta, tämä ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että potentiaalinen tuensaaja on jo tehnyt toteutettavuustutkimuksia, jotka eivät kuulu valtiontukihakemuksen piiriin.

50

(51)  Jos tukea myönnetään sellaisiin hankkeisiin tai toimintoihin, jotka toteutetaan peräkkäisissä vaiheissa ja joihin saatetaan soveltaa erillisiä tuen myöntämismenettelyjä, töitä ei saa aloittaa ennen ensimmäisen tukihakemuksen jättämistä. Jos tuki myönnetään automaattisen verotukijärjestelmän perusteella, kyseinen järjestelmä olisi hyväksyttävä ja sen olisi tultava voimaan ennen tuetun hankkeen tai toiminnan toteutukseen liittyvien töiden aloittamista.

51

(52)  Vaikka tämä ei ehkä ole mahdollista etukäteen hiljattain käyttöönotetun toimenpiteen osalta, jäsenvaltioiden odotetaan toimittavan arviointiselvityksiä omien verotukijärjestelmiensä kannustavista vaikutuksista (niin että jälkiarviointeja varten suunniteltujen tai aiottujen menetelmien olisi yleensä oltava osa näiden toimenpiteiden suunnittelua). Jos arviointiselvityksiä ei ole, verotukijärjestelmällä voidaan olettaa olevan kannustava vaikutus vain lisätoimenpiteisiin.

52

(53)  Hankkeen nettonykyarvo on investoinnin elinaikana kertyvien positiivisten ja negatiivisten kassavirtojen erotus diskontattuna niiden käypään arvoon (käyttäen pääomakustannusten painotettua keskiarvoa).

53

(54)  Sisäinen tuottoprosentti ei perustu tietyn vuoden kirjanpidollisiin tuloihin, vaan siinä otetaan huomioon tulevat kassavirrat, jotka investoija odottaa saavansa investoinnin elinaikana. Se määritetään diskonttokorkona, jota käytettäessä kassavirtojen nettonykyarvo on nolla.

54

(55)  Ks. esim. unionin tuomioistuimen tuomio 19.9.2000, Saksa v. komissio, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, 78 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 22.12.2008, Société . IRégie Networks v. Rhône-Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, 94–116 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 22.9.2020, Itävalta v. komissio, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, 44 kohta; unionin tuomioistuimen tuomio 14.10.2010, Nuova Agricast v.. komissio, C-67/09 P, ECLI:EU:C:2010:607, 51 kohta.

55

(56)  Ks. unionin tuomioistuimen tuomio 15.6.1993, Matra v. komissio, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, 42 kohta.

56

(57)  Tällaisen luokittelun ei välttämättä tarvitse noudattaa kronologista järjestystä siten, että siirryttäisiin vaiheittain perustutkimuksesta markkinoita lähempänä olevaan toimintaan. Komissio voi sen vuoksi myös luokitella hankkeen myöhäisemmässä vaiheessa toteutettavan tehtävän teolliseksi tutkimukseksi, vaikka se toteaisi, että varhaisemmassa vaiheessa toteutettu toiminta olisi kokeellista kehittämistä tai että se ei olisi lainkaan tutkimustoimintaa.

57

(58)  Käytännön syistä ja ellei osoiteta, että yksittäisissä tapauksissa olisi käytettävä eri jaottelua, eri t&k-luokkien voidaan katsoa vastaavan teknologian valmiustasoja 1 (perustutkimus), 2–4 (teollinen tutkimus) ja 5–8 (kokeellinen kehittäminen) – ks. komission tiedonanto – Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen, COM(2012) 341 final, 26.6.2012.

58

Kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa koskeva eurooppalainen strategia – silta kasvun ja työllisyyden edistämiseen

(59)  
  OECD Frascati Manual, 2015, OECD: Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development, sellaisena kuin se on muutettuna tai korvattuna.

59

OECD Frascati Manual

Guidelines for Collecting and Reporting Data on Research and Experimental Development

(60)  Sanotun kuitenkaan rajoittamatta tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävään tukeen sovellettavien erityissäännösten soveltamista maa- ja kalatalousalalla, kuten ryhmäpoikkeusasetuksessa säädetään.

60

(61)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

61

(62)  Jos verotuksellisessa tukitoimenpiteessä taas erotetaan eri t&k-luokat, sovellettavia tuki-intensiteettejä ei saa ylittää.

62

(63)  Varotoimenpiteenä voidaan ottaa käyttöön takaisinperintämekanismi.

63

(64)  Jos tuki ainoastaan nopeuttaa hankkeen toteuttamista, vertailussa olisi otettava erityisesti huomioon kassavirtojen erilaiset ajoitukset sekä markkinoille tulon viivästyminen.

64

(65)  Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9) 25 artikla.

65

(66)  
  ’Valtiontukien avoimuusmoduulin julkinen haku’: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=fi.

66

(67)  Lukuun ottamatta liikesalaisuuksia ja muita luottamuksellisia tietoja perustelluissa tapauksissa ja komission suostumuksella (komission tiedonanto, annettu 1 päivänä joulukuuta 2003, salassapitovelvollisuudesta valtiontukipäätöksissä, C(2003) 4582 (EUVL C 297, 9.12.2003, s. 6)).

67

(68)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

68

(69)  Bruttoavustusekvivalentti tai tapauksen mukaan investoinnin määrä. Toimintatuen tapauksessa voidaan ilmoittaa vuotuinen tukimäärä tuensaajaa kohden. Verojärjestelmien tapauksessa määrä voidaan ilmoittaa 143 kappaleessa säädettyjä vaihteluvälejä käyttäen. Julkaistava määrä on suurin sallittu veroetuus eikä kunakin vuonna vähennetty määrä (esim. verohyvityksen tapauksessa on julkaistava suurin sallittu verohyvitys eikä todellista määrää, joka mahdollisesti riippuu verotettavista tuloista ja vaihtelee joka vuosi).

69

(70)  Jos tuki myönnetään useammista tukivälineistä, on ilmoitettava välinekohtaiset tukimäärät.

70

(71)  Komission 21 kappaleessa tarkoitetussa sähköisessä menettelyssä ilmoittama viite.

71

(72)  Jos virallista vaatimusta vuotuisen ilmoituksen jättämisestä ei ole, tietojen merkinnässä katsotaan, että tuen myöntämispäivä on 31. joulukuuta sinä vuonna, jonka osalta tuki oli myönnetty.

72

(73)  Analyysi voi tarvittaessa koskea sekä panos- että tuotosmarkkinoita.

73

(74)  Unionin tuomioistuimen tuomio 22.3.1977, Iannelli & Volpi SpA v. Ditta Paolo Meroni, C-74/76, ECLI:EU:C:1977:51.

74

(75)  Unionin tuomioistuimen tuomio 10.3.2005, Laboratoires Fournier SA v. Direction des vérifications nationales et internationales, C-39/04, ECLI:EU:C:2005:161.

75

(76)  Asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

76

(77)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja Common methodology for State aid evaluation, 28.5.2014, SWD(2014) 179 final, tai sen seuraavat versiot.

77

Common methodology for State aid evaluation

(78)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

78

(79)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

79

---

LIITE I

Tukikelpoiset kustannukset

| Tuki t&k-hankkeille | a) | Henkilöstökustannukset: tutkijat, teknikot ja muu tutkimustoimintaa avustava henkilöstö siltä osin kuin henkilöstö toimii hankkeen parissa. |
| --- | --- | --- |

Tuki t&k-hankkeille

a)

Henkilöstökustannukset: tutkijat, teknikot ja muu tutkimustoimintaa avustava henkilöstö siltä osin kuin henkilöstö toimii hankkeen parissa.

| b) | Välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. |
| --- | --- |

b)

Välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna.

| c) | Rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. Maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan liiketaloudellisin ehdoin toteutetun luovutuksen kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset. |
| --- | --- |

c)

Rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. Maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan liiketaloudellisin ehdoin toteutetun luovutuksen kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset.

| d) | Ulkopuolisista lähteistä markkinaehtoisesti ostetun tai lisenssillä hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä yksinomaan hanketta varten käytetyn konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset. |
| --- | --- |

d)

Ulkopuolisista lähteistä markkinaehtoisesti ostetun tai lisenssillä hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä yksinomaan hanketta varten käytetyn konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset.

| e) | Hankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset. |
| --- | --- |

e)

Hankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset.

| f) | Muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset. |
| --- | --- |

f)

Muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset.

| g) | Erityisesti terveysalan kannalta merkityksellisten tai siihen liittyvien t&k-hankkeiden osalta: (1) kaikki t&k-hankkeen välttämättömät kustannukset sen keston aikana, muun muassa henkilöstökustannukset ja digi- ja tietotekniikkalaitteiden, diagnostisten välineiden, datan koonti- ja prosessointivälineiden, t&k-palvelujen sekä prekliinisten ja kliinisten tutkimusten (tutkimusvaiheet I–IV) kustannukset. Vaiheen IV tutkimukset ovat tukikelpoisia, kunhan niillä saavutetaan tieteellistä tai teknologista edistystä. |
| --- | --- |

g)

Erityisesti terveysalan kannalta merkityksellisten tai siihen liittyvien t&k-hankkeiden osalta: (1) kaikki t&k-hankkeen välttämättömät kustannukset sen keston aikana, muun muassa henkilöstökustannukset ja digi- ja tietotekniikkalaitteiden, diagnostisten välineiden, datan koonti- ja prosessointivälineiden, t&k-palvelujen sekä prekliinisten ja kliinisten tutkimusten (tutkimusvaiheet I–IV) kustannukset. Vaiheen IV tutkimukset ovat tukikelpoisia, kunhan niillä saavutetaan tieteellistä tai teknologista edistystä.

Tuki toteutettavuustutkimuksiin

Tutkimuskustannukset.

Tuki tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

Aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset.

Tuki testi- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

Aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset.

Pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki

| a) | Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

a)

Patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankinnasta, voimaansaattamisesta ja puolustamisesta aiheutuvat kustannukset.

| b) | Tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation tai suuren yrityksen korkeasti koulutetun henkilöstön tilapäiseen siirtoon liittyvät kustannukset, kun henkilöstö palkataan uuteen TKI-tehtävään tuensaajan palvelukseen eikä se korvaa muuta henkilöstöä. |
| --- | --- |

b)

Tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation tai suuren yrityksen korkeasti koulutetun henkilöstön tilapäiseen siirtoon liittyvät kustannukset, kun henkilöstö palkataan uuteen TKI-tehtävään tuensaajan palvelukseen eikä se korvaa muuta henkilöstöä.

| c) | Innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin liittyvät kustannukset. |
| --- | --- |

c)

Innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin liittyvät kustannukset.

Prosesseihin tai organisointiin liittyvään innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki

| a) | Hankkeeseen kohdentuvat henkilöstökustannukset. |
| --- | --- |

a)

Hankkeeseen kohdentuvat henkilöstökustannukset.

| b) | Välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. |
| --- | --- |

b)

Välineiden ja laitteiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Jos tällaisia välineitä ja laitteita ei käytetä hankkeen tarpeisiin koko niiden käyttöikää, tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna.

| c) | Rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. Maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan liiketaloudellisin ehdoin toteutetun luovutuksen kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset. |
| --- | --- |

c)

Rakennusten ja maa-alueiden kustannukset siltä osin ja siltä ajalta, kun niitä on käytetty hankkeessa. Rakennusten osalta tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan poistokustannukset, jotka vastaavat hankkeen kestoa, hyvän kirjanpitotavan mukaan laskettuna. Maa-alueiden osalta tukikelpoisiksi katsotaan liiketaloudellisin ehdoin toteutetun luovutuksen kustannukset tai toteutuneet pääomakustannukset.

| d) | Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten. |
| --- | --- |

d)

Ulkopuolisista lähteistä markkinaehdoin ostetun tai käyttöluvalla hankitun sopimukseen perustuvan tutkimuksen, tietämyksen ja patenttien kustannukset sekä konsultoinnin ja vastaavien palveluiden kustannukset, kun niitä on käytetty yksinomaan hanketta varten.

| e) | Hankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset. |
| --- | --- |

e)

Hankkeesta suoraan aiheutuvat muut yleiskustannukset.

| f) | Muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset. |
| --- | --- |

f)

Muut käyttökustannukset, mukaan luettuina suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset.

Tuki innovaatioklustereille

Investointituki

Aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset.

Toimintatuki

Henkilöstö- ja hallintokustannukset (yleiskustannukset mukaan luettuina), jotka liittyvät seuraaviin toimintoihin:

| (a) | klusterin toiminnan edistäminen yhteistoiminnan helpottamiseksi, tietojenvaihto ja erikoistuneiden tai räätälöityjen yritystukipalvelujen tarjoaminen tai kanavointi, |
| --- | --- |

(a)

klusterin toiminnan edistäminen yhteistoiminnan helpottamiseksi, tietojenvaihto ja erikoistuneiden tai räätälöityjen yritystukipalvelujen tarjoaminen tai kanavointi,

| (b) | klusterin markkinointi uusien yritysten tai organisaatioiden osallistumisen lisäämiseksi ja näkyvyyden parantamiseksi, |
| --- | --- |

(b)

klusterin markkinointi uusien yritysten tai organisaatioiden osallistumisen lisäämiseksi ja näkyvyyden parantamiseksi,

| (c) | klusterin infrastruktuurin hallinnointi ja |
| --- | --- |

(c)

klusterin infrastruktuurin hallinnointi ja

| (d) | koulutusohjelmien, työpajojen ja konferenssien järjestäminen, jotta voidaan tukea tietämyksen jakamista, verkostoitumista ja monikansallista yhteistyötä. |
| --- | --- |

(d)

koulutusohjelmien, työpajojen ja konferenssien järjestäminen, jotta voidaan tukea tietämyksen jakamista, verkostoitumista ja monikansallista yhteistyötä.

---

(1)  Terveysalan kannalta merkitykselliseen tai siihen liittyvään tutkimustoimintaan kuuluu rokotteiden, lääkkeiden ja hoitomuotojen, lääkinnällisten laitteiden, sairaala- ja lääketieteellisten laitteiden ja varusteiden, desinfiointiaineiden, suojavaatteiden ja -varusteiden tutkimus sekä tarvittavien tuotteiden tehokkaan tuotannon edellyttämien prosessi-innovaatioiden tutkimus.

---

LIITE II

Tuen enimmäisintensiteetit

| | Pieni yritys | Keskisuuri yritys | Suuri yritys |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuki t&k-hankkeille | | | |
| Perustutkimus | 100  % | 100  % | 100  % |
| Teollinen tutkimus | 70  % | 60  % | 50  % |
| — | edellyttää yritysten välistä tosiasiallista yhteistyötä (suurten yritysten osalta rajat ylittävää yhteistyötä tai yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa) tai yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä yhteistyötä tai |

Pieni yritys

Keskisuuri yritys

Suuri yritys

Tuki t&k-hankkeille

Perustutkimus

100  %

100  %

100  %

Teollinen tutkimus

70  %

60  %

50  %

—

edellyttää yritysten välistä tosiasiallista yhteistyötä (suurten yritysten osalta rajat ylittävää yhteistyötä tai yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa) tai yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä yhteistyötä tai

| — | edellyttää tulosten laajaa levittämistä tai |
| --- | --- |

—

edellyttää tulosten laajaa levittämistä tai

80  %

75  %

65  %

| — | edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai |
| --- | --- |

—

edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai

| — | edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla |
| --- | --- |

—

edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla

75  %

tai

80  %

65  %

tai

75  %

55  %

tai

65  %

Kokeellinen kehittäminen

45  %

35  %

25  %

| — | edellyttää yritysten välistä tosiasiallista yhteistyötä (suurten yritysten osalta rajat ylittävää yhteistyötä tai yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa) tai yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä yhteistyötä tai |
| --- | --- |

—

edellyttää yritysten välistä tosiasiallista yhteistyötä (suurten yritysten osalta rajat ylittävää yhteistyötä tai yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa) tai yrityksen ja tutkimusorganisaation välistä yhteistyötä tai

| — | edellyttää tulosten laajaa levittämistä tai |
| --- | --- |

—

edellyttää tulosten laajaa levittämistä tai

60  %

50  %

40  %

| — | edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai |
| --- | --- |

—

edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai

| — | edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla |
| --- | --- |

—

edellyttää t&k-hankkeen toteuttamista perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla

50  %

tai

60  %

40  %

tai

50  %

30  %

tai

40  %

Tuki toteutettavuustutkimuksiin

70  %

60  %

50  %

| — | perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai |
| --- | --- |

—

perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai

| — | perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla |
| --- | --- |

—

perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla

75  %

tai

80  %

65  %

tai

75  %

55  %

tai

65  %

Tuki tutkimusinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

50  %

50  %

50  %

| — | edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai |
| --- | --- |

—

edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai

| — | jos tuki kohdistuu EU:n tasolla arvioituihin ja valittuihin tutkimusinfrastruktuureihin |
| --- | --- |

—

jos tuki kohdistuu EU:n tasolla arvioituihin ja valittuihin tutkimusinfrastruktuureihin

60  %

60  %

60  %

Tuki testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen ja parantamiseen

45  %

35  %

25  %

| — | edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai
  jos tuki kohdistuu EU:n tasolla arvioituihin ja valittuihin testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin
  ja/tai |
| --- | --- |

—

edellyttää, että vähintään kaksi jäsenvaltiota myöntää julkista rahoitusta tai

jos tuki kohdistuu EU:n tasolla arvioituihin ja valittuihin testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin

ja/tai

55  %

45  %

35  %

| — | edellyttää, että testaus- ja kokeiluinfrastruktuuri tarjoaa palveluja pääasiassa pk-yrityksille (vähintään 80 prosenttia kapasiteetista osoitettu tähän) |
| --- | --- |

—

edellyttää, että testaus- ja kokeiluinfrastruktuuri tarjoaa palveluja pääasiassa pk-yrityksille (vähintään 80 prosenttia kapasiteetista osoitettu tähän)

60  % (55 +5 )

tai

50  % (45 +5 )

50  % (45 +5 )

tai

40  % (35 +5 )

40  % (35 +5 )

tai

30  % (25 +5 )

Pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki

50  %

50  %

-

Prosesseihin tai organisointiin liittyvään innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki

| — | tuki suurille yrityksille edellyttää tosiasiallista yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa |
| --- | --- |

—

tuki suurille yrityksille edellyttää tosiasiallista yhteistyötä vähintään yhden pk-yrityksen kanssa

50  %

50  %

15  %

Tuki innovaatioklustereille

Investointituki

50  %

50  %

50  %

| — | perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai |
| --- | --- |

—

perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla tai

| — | perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla |
| --- | --- |

—

perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla

55  %

tai

65  %

55  %

tai

65  %

55  %

tai

65  %

Toimintatuki

50  %

50  %

50  %

---

Oikaisuja

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/68 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/68

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) 2023/195, annettu 30 päivänä tammikuuta 2023, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 ja asetuksen (EU) 2022/110 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Välimerellä ja Mustallamerellä vuonna 2022 sovellettavista kalastusmahdollisuuksista

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 28, 31. tammikuuta 2023
  )

| 1) | Sivulla 234, liitteessä I olevan 2 taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

1)

Sivulla 234, liitteessä I olevan 2 taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: Unionin vedet Välimerellä – maantieteelliset osa-alueet 1–27 COL/GF1-27”,

pitää olla:

”Alue: Unionin vedet Välimerellä – maantieteelliset osa-alueet 1–27 (COL/GF1-27)”.

| 2) | Sivulla 238, liitteessä III olevan 2 alakohdan a alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

2)

Sivulla 238, liitteessä III olevan 2 alakohdan a alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 1, 2, 5, 6 ja 7 (ARA/GF 1–7)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 1, 2, 5, 6 ja 7 (ARA/GF1–7)”.

| 3) | Sivulla 238, liitteessä III olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan ensimmäisen taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

3)

Sivulla 238, liitteessä III olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan ensimmäisen taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 8, 9, 10 ja 11 (ARA/GF 8–11)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 8, 9, 10 ja 11 (ARA/GF8–11)”.

| 4) | Sivulla 238, liitteessä III olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan toisen taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

4)

Sivulla 238, liitteessä III olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan toisen taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 8, 9, 10 ja 11 (ARS/GF 8–11)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 8, 9, 10 ja 11 (ARS/GF8–11)”.

| 5) | Sivulla 239, liitteessä IV olevassa 1 alakohdassa olevan taulukon ”Enimmäissaaliit ilmaistuna tonneina elopainoa” toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

5)

Sivulla 239, liitteessä IV olevassa 1 alakohdassa olevan taulukon ”Enimmäissaaliit ilmaistuna tonneina elopainoa” toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: Unionin ja kansainväliset vedet GFCM:n maantieteellisillä osa-alueilla 17 ja 18 (SP1/GF 17–18)”,

pitää olla:

”Alue: Unionin ja kansainväliset vedet GFCM:n maantieteellisillä osa-alueilla 17 ja 18 (SP1/GF1718)”.

| 6) | Sivulla 241, liitteessä V olevan 1 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon ensimmäisellä kahdesta MLT:tä (Maltaa) koskevasta rivistä: |
| --- | --- |

6)

Sivulla 241, liitteessä V olevan 1 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon ensimmäisellä kahdesta MLT:tä (Maltaa) koskevasta rivistä:

on:

| ”MLT | OTB | T-11 | EFF4/MED4_OTB4 | 338” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

”MLT

OTB

T-11

EFF4/MED4_OTB4

338”

pitää olla:

| ”MLT | OTB | T-11 | EFF4/MED4_OTB3 | 338” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

”MLT

OTB

T-11

EFF4/MED4_OTB3

338”

| 7) | Sivulla 242, liitteessä V olevan 1 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

7)

Sivulla 242, liitteessä V olevan 1 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16 (DPS/GF 12–16)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16 (DPS/GF12–16)”.

| 8) | Sivulla 242, liitteessä V olevan 2 alakohdan a alakohdassa olevan taulukon rivillä, joka koskee Maltaa: |
| --- | --- |

8)

Sivulla 242, liitteessä V olevan 2 alakohdan a alakohdassa olevan taulukon rivillä, joka koskee Maltaa:

on:

| ”Malta | OTB | 15 | 2 007 | 5 562 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

”Malta

OTB

15

2 007

5 562 ”

pitää olla:

| ”Malta | OTB | 15 | 5 562 | 2 007 ” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

”Malta

OTB

15

5 562

2 007 ”

| 9) | Sivulla 242, liitteessä V olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

9)

Sivulla 242, liitteessä V olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16 (ARS/GF 12–16)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16 (ARS/GF12–16)”.

| 10) | Sivulla 242, liitteessä V olevan 2 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

10)

Sivulla 242, liitteessä V olevan 2 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16 (ARA/GF 12–16)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 12, 13, 14, 15 ja 16 (ARA/GF12–16)”.

| 11) | Sivulla 243, liitteessä VI olevan 1 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

11)

Sivulla 243, liitteessä VI olevan 1 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 19, 20 ja 21 (ARS/GF 19–21)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 19, 20 ja 21 (ARS/GF19–21)”.

| 12) | Sivulla 243, liitteessä VI olevan 1 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

12)

Sivulla 243, liitteessä VI olevan 1 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 19, 20 ja 21 (ARA/GF 19–21)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 19, 20 ja 21 (ARA/GF19–21)”.

| 13) | Sivulla 244, liitteessä VI olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

13)

Sivulla 244, liitteessä VI olevan 2 alakohdan b alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 24, 25, 26 ja 27 (ARS/GF 24–27)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 24, 25, 26 ja 27 (ARS/GF24–27)”.

| 14) | Sivulla 244, liitteessä VI olevan 2 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

14)

Sivulla 244, liitteessä VI olevan 2 alakohdan c alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 24, 25, 26 ja 27 (ARA/GF 24–27)”,

pitää olla:

”Alue: maantieteelliset osa-alueet 24, 25, 26 ja 27 (ARA/GF24–27)”.

| 15) | Sivulla 245, liitteessä VII olevassa a alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä: |
| --- | --- |

15)

Sivulla 245, liitteessä VII olevassa a alakohdassa olevan taulukon toisen sarakkeen ensimmäisellä rivillä:

on:

”Alue: unionin vedet Alboráninmerellä – maantieteelliset osa-alueet 1, 2 ja 3 (SBR/GF 1–3)”,

pitää olla:

”Alue: unionin vedet Alboráninmerellä – maantieteelliset osa-alueet 1, 2 ja 3 (SBR/GF1–3)”.

---

| 25.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 137/71 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 137/71

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 57, 18. helmikuuta 2021
  )

Sivulla 46, 24 artiklan 6 kohdassa:

on:

”6.   Jos komissio toteaa 5 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tulosten perusteella, että 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi, ...”,

pitää olla:

”6.   Jos komissio toteaa 3 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tulosten perusteella, että 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetettuja välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu tyydyttävästi, ...”.

---