# Az Európai Unió L 111/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 111 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. április 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 111

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. április 26.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/857 rendelete (2023. április 19.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlatpolitikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló (EU) 2018/842 rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/857 rendelete (2023. április 19.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlatpolitikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló (EU) 2018/842 rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/858 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. február 23) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról szóló (EU) 2018/196 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/859 végrehajtási rendelete (2023. április 25.) az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletnek a 2’-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációi tekintetében, az új élelmiszer Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével történő előállításának engedélyezése céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/860 végrehajtási rendelete (2023. április 25.) az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletnek az átláthatóság, a vezetői nyilatkozat, a koordináló szerv, a tanúsító szerv, valamint egyes, az EMGA-ra és az EMVA-ra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról és helyesbítéséről | 23 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/858 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. február 23) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról szóló (EU) 2018/196 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

15

*

A Bizottság (EU) 2023/859 végrehajtási rendelete (2023. április 25.) az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletnek a 2’-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációi tekintetében, az új élelmiszer Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével történő előállításának engedélyezése céljából történő módosításáról (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

17

*

A Bizottság (EU) 2023/860 végrehajtási rendelete (2023. április 25.) az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletnek az átláthatóság, a vezetői nyilatkozat, a koordináló szerv, a tanúsító szerv, valamint egyes, az EMGA-ra és az EMVA-ra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról és helyesbítéséről

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.4.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/857 RENDELETE

(2023. április 19.)

a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlatpolitikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról szóló (EU) 2018/842 rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (4) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) 2016. november 4-én lépett hatályba. A Párizsi Megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval 2 °C alatt tartják az iparosodás előtti szinthez képest, és folytatják az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti szint feletti 1,5 °C-ra korlátozódjon. Az említett kötelezettségvállalást megerősítette a Glasgow-i éghajlati paktumnak a UNFCCC keretében történő, 2021. november 13-i elfogadása, amelyben a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló UNFCCC Részes Feleinek Konferenciája elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásai jóval enyhébbek lesznek, ha a hőmérséklet 2 °C helyett 1,5 °C-kal emelkedik, és határozott vállalást tesz arra, hogy folytatja a hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C-ra való korlátozására irányuló erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (4) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) 2016. november 4-én lépett hatályba. A Párizsi Megállapodás részes felei megállapodtak abban, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval 2 °C alatt tartják az iparosodás előtti szinthez képest, és folytatják az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti szint feletti 1,5 °C-ra korlátozódjon. Az említett kötelezettségvállalást megerősítette a Glasgow-i éghajlati paktumnak a UNFCCC keretében történő, 2021. november 13-i elfogadása, amelyben a Párizsi Megállapodás részes feleinek találkozójaként szolgáló UNFCCC Részes Feleinek Konferenciája elismeri, hogy az éghajlatváltozás hatásai jóval enyhébbek lesznek, ha a hőmérséklet 2 °C helyett 1,5 °C-kal emelkedik, és határozott vállalást tesz arra, hogy folytatja a hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C-ra való korlátozására irányuló erőfeszítéseket.

| (2) | Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló intézkedések szükségessége egyre sürgetőbbé válik, amint azt az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) is rögzíti a „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok) című, 2021. augusztus 7-i, a „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Éghajlatváltozás 2022: Hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség) című, 2022. február 28-i, valamint a „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Éghajlatváltozás 2022: Az éghajlatváltozás mérséklése) című, 2022. április 4-i jelentésében. Az Uniónak ezért erőfeszítéseinek fokozásával kell reagálnia az említett sürgető helyzetre. |
| --- | --- |

(2)

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló intézkedések szükségessége egyre sürgetőbbé válik, amint azt az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) is rögzíti a „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Éghajlatváltozás 2021: Természettudományos alapok) című, 2021. augusztus 7-i, a „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability” (Éghajlatváltozás 2022: Hatások, alkalmazkodás és sebezhetőség) című, 2022. február 28-i, valamint a „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change” (Éghajlatváltozás 2022: Az éghajlatváltozás mérséklése) című, 2022. április 4-i jelentésében. Az Uniónak ezért erőfeszítéseinek fokozásával kell reagálnia az említett sürgető helyzetre.

| (3) | Az Unió szabályozási keretet vezetett be a 2030-ra kitűzött legalább 40 %-os üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési cél elérése érdekében, amelyet az Európai Tanács 2014-ben – a Párizsi Megállapodás hatálybalépése előtt – jóváhagyott. Az említett szabályozási keret részét képezi többek között a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), amely létrehozza az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszerét (EU ETS), az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), amely előírja a tagállamok számára, hogy hozzák egyensúlyba a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátást és -elnyelést (LULUCF), valamint az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), amely nemzeti célokat határoz meg az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére az olyan ágazatokban, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelv vagy az (EU) 2018/841 rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió szabályozási keretet vezetett be a 2030-ra kitűzött legalább 40 %-os üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési cél elérése érdekében, amelyet az Európai Tanács 2014-ben – a Párizsi Megállapodás hatálybalépése előtt – jóváhagyott. Az említett szabályozási keret részét képezi többek között a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), amely létrehozza az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek Unión belüli kereskedelmi rendszerét (EU ETS), az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6), amely előírja a tagállamok számára, hogy hozzák egyensúlyba a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátást és -elnyelést (LULUCF), valamint az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7), amely nemzeti célokat határoz meg az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére az olyan ágazatokban, amelyek nem tartoznak a 2003/87/EK irányelv vagy az (EU) 2018/841 rendelet hatálya alá.

| (4) | A Bizottságnak „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i közleménye kiindulópontot biztosít az Unió klímasemlegességi célkitűzésének legkésőbb 2050-ig történő eléréséhez, valamint azt követően a negatív kibocsátás elérésére való törekvéshez, amint azt az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) (európai klímarendelet) 2. cikkének (1) bekezdése meghatározza. Az európai zöld megállapodás egy átfogó csomagban ötvözi az Unión belüli klímasemlegesség 2050-ig történő elérését célzó, egymást kölcsönösen erősítő intézkedéseket és kezdeményezéseket, és új növekedési stratégiát határoz meg, amelynek célja, hogy az Uniót olyan modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező, igazságos és virágzó társadalommá alakítsa, amelyben a gazdaság növekedése elválik az erőforrás-felhasználástól. Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az említett átmenetnek a nemek közötti egyenlőséget érintő vonatkozásai is vannak, valamint különös hatással bír bizonyos hátrányos és kiszolgáltatott helyzetű csoportokra, így például az idősekre, a fogyatékossággal élő személyekre, valamint a faji vagy etnikai kisebbségi háttérrel rendelkező személyekre. Ezért biztosítani kell, hogy az átmenet igazságos és inkluzív legyen, senkit nem hagyva hátra. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottságnak „Az európai zöld megállapodás” című, 2019. december 11-i közleménye kiindulópontot biztosít az Unió klímasemlegességi célkitűzésének legkésőbb 2050-ig történő eléréséhez, valamint azt követően a negatív kibocsátás elérésére való törekvéshez, amint azt az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) (európai klímarendelet) 2. cikkének (1) bekezdése meghatározza. Az európai zöld megállapodás egy átfogó csomagban ötvözi az Unión belüli klímasemlegesség 2050-ig történő elérését célzó, egymást kölcsönösen erősítő intézkedéseket és kezdeményezéseket, és új növekedési stratégiát határoz meg, amelynek célja, hogy az Uniót olyan modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező, igazságos és virágzó társadalommá alakítsa, amelyben a gazdaság növekedése elválik az erőforrás-felhasználástól. Célja továbbá az Unió természeti tőkéjének védelme, megőrzése és fejlesztése, valamint a polgárok egészségének és jóllétének védelme a környezettel kapcsolatos kockázatokkal és hatásokkal szemben. Ugyanakkor az említett átmenetnek a nemek közötti egyenlőséget érintő vonatkozásai is vannak, valamint különös hatással bír bizonyos hátrányos és kiszolgáltatott helyzetű csoportokra, így például az idősekre, a fogyatékossággal élő személyekre, valamint a faji vagy etnikai kisebbségi háttérrel rendelkező személyekre. Ezért biztosítani kell, hogy az átmenet igazságos és inkluzív legyen, senkit nem hagyva hátra.

| (5) | A Tanács 2022. június 16-án ajánlást (9) fogadott el a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról, amelyben kiemelte, hogy kísérő intézkedésekre van szükség, és különös figyelmet kell fordítani a legnagyobb kihívásokkal szembesülő régiók, iparágak, mikro-, kis- és középvállalkozások, munkavállalók, háztartások és fogyasztók támogatására. Az említett ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mérlegeljenek intézkedéseket a foglalkoztatás és a munkaerőpiaci átmenet, a munkahelyteremtés és a vállalkozói készségek, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a közbeszerzés, az adózási és a szociális védelmi rendszerek, az alapvető szolgáltatások és a lakhatás területén, valamint többek között a nemek közötti egyenlőség, az oktatás és a képzés megerősítése céljából. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2022. június 16-án ajánlást (9) fogadott el a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról, amelyben kiemelte, hogy kísérő intézkedésekre van szükség, és különös figyelmet kell fordítani a legnagyobb kihívásokkal szembesülő régiók, iparágak, mikro-, kis- és középvállalkozások, munkavállalók, háztartások és fogyasztók támogatására. Az említett ajánlás arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mérlegeljenek intézkedéseket a foglalkoztatás és a munkaerőpiaci átmenet, a munkahelyteremtés és a vállalkozói készségek, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, a közbeszerzés, az adózási és a szociális védelmi rendszerek, az alapvető szolgáltatások és a lakhatás területén, valamint többek között a nemek közötti egyenlőség, az oktatás és a képzés megerősítése céljából.

| (6) | Az (EU) 2021/1119 rendelet elfogadásával az Unió jogszabályba foglalt egy 2050-ig a gazdaság egészében kötelezően teljesítendő klímasemlegességi célkitűzést – ily módon az említett időpontig nulla nettó szintre csökkentve a kibocsátásokat –, valamint a negatív kibocsátás elérésére azt követően történő törekvést. Az említett rendelet megállapít egy kötelező, az uniós nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra (az elnyelések levonása utáni kibocsátásra) vonatkozó csökkentési célértéket is, amely szerint a kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal kell csökkenteni 2030-ig. Továbbá meghatározza, hogy a nettó elnyelésnek a 2030-as uniós éghajlatpolitikai célértékhez való hozzájárulását 225 millió tonna szén-dioxid-egyenértékre kell korlátozni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/1119 rendelet elfogadásával az Unió jogszabályba foglalt egy 2050-ig a gazdaság egészében kötelezően teljesítendő klímasemlegességi célkitűzést – ily módon az említett időpontig nulla nettó szintre csökkentve a kibocsátásokat –, valamint a negatív kibocsátás elérésére azt követően történő törekvést. Az említett rendelet megállapít egy kötelező, az uniós nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra (az elnyelések levonása utáni kibocsátásra) vonatkozó csökkentési célértéket is, amely szerint a kibocsátást az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal kell csökkenteni 2030-ig. Továbbá meghatározza, hogy a nettó elnyelésnek a 2030-as uniós éghajlatpolitikai célértékhez való hozzájárulását 225 millió tonna szén-dioxid-egyenértékre kell korlátozni.

| (7) | Az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott kötelezettségvállalások, valamint a Párizsi Megállapodás szerinti uniós hozzájárulások végrehajtása érdekében ki kell igazítani a 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési cél elérésére irányuló uniós szabályozási keretet. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott kötelezettségvállalások, valamint a Párizsi Megállapodás szerinti uniós hozzájárulások végrehajtása érdekében ki kell igazítani a 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési cél elérésére irányuló uniós szabályozási keretet.

| (8) | Az (EU) 2018/842 rendelet kötelezettségeket határoz meg a tagállamok számára a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, az Unió jelenlegi – az említett rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó ágazatokban 2030-ban a 2005-ös szinthez képest 30 %-kal alacsonyabb szintre irányuló – üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának teljesítéséhez való minimális hozzájárulásaik tekintetében. Az említett rendelet szabályokat állapít meg az éves kibocsátási jogosultságok meghatározására és a tagállamok által a minimális hozzájárulásaik teljesítése terén tett előrelépés értékelésére vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/842 rendelet kötelezettségeket határoz meg a tagállamok számára a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, az Unió jelenlegi – az említett rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó ágazatokban 2030-ban a 2005-ös szinthez képest 30 %-kal alacsonyabb szintre irányuló – üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának teljesítéséhez való minimális hozzájárulásaik tekintetében. Az említett rendelet szabályokat állapít meg az éves kibocsátási jogosultságok meghatározására és a tagállamok által a minimális hozzájárulásaik teljesítése terén tett előrelépés értékelésére vonatkozóan is.

| (9) | Jóllehet a kibocsátáskereskedelem a tengeri közlekedésből, valamint az épületekből, a közúti közlekedésből és a további ágazatokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra is alkalmazandó lesz, az (EU) 2018/842 rendelet hatályát fenn kell tartani. Az (EU) 2018/842 rendeletet ezért továbbra is alkalmazni kell a belföldi hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, de a nemzetközi hajózásból származóra nem. A településihulladék-égető létesítményeknek – a 2003/87/EK irányelv 14. és 15. cikkének alkalmazásában – az említett irányelv I. mellékletébe történő foglalása sem változtathatja meg az (EU) 2018/842 rendelet hatályát. Valamely tagállamnak az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó, a megfelelőségi ellenőrzések során figyelembe veendő üvegházhatásúgáz-kibocsátását továbbra is az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban történő jegyzékfelülvizsgálatok lezártát követően fogják meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

Jóllehet a kibocsátáskereskedelem a tengeri közlekedésből, valamint az épületekből, a közúti közlekedésből és a további ágazatokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra is alkalmazandó lesz, az (EU) 2018/842 rendelet hatályát fenn kell tartani. Az (EU) 2018/842 rendeletet ezért továbbra is alkalmazni kell a belföldi hajózásból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, de a nemzetközi hajózásból származóra nem. A településihulladék-égető létesítményeknek – a 2003/87/EK irányelv 14. és 15. cikkének alkalmazásában – az említett irányelv I. mellékletébe történő foglalása sem változtathatja meg az (EU) 2018/842 rendelet hatályát. Valamely tagállamnak az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó, a megfelelőségi ellenőrzések során figyelembe veendő üvegházhatásúgáz-kibocsátását továbbra is az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) összhangban történő jegyzékfelülvizsgálatok lezártát követően fogják meghatározni.

| (10) | Az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó, 2006. évi IPCC-iránymutatásokkal összhangban az energetikai célú biomasszából származó szén-dioxid-kibocsátást az (EU) 2018/841 rendelet szerinti földhasználati, földhasználat-megváltoztatási és erdőgazdálkodási jegyzékkategóriák alatt kell jelenteni. A kettős elszámolás elkerülése érdekében a bioüzemanyagokból, a folyékony bio-energiahordozókból és a biomasszából előállított üzemanyagokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás az (EU) 2018/842 rendelet szerinti üvegházhatásúgázkibocsátás-meghatározás céljából nulla besorolású. A közvetett földhasználat-változás hatásainak figyelembevétele és az ilyen üzemanyagok fenntarthatóságának előmozdítása érdekében fontos, hogy valamennyi tagállam maradéktalanul végrehajtsa az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11), beleértve annak az ilyen üzemanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumait is. |
| --- | --- |

(10)

Az üvegházhatású gázok nemzeti jegyzékeire vonatkozó, 2006. évi IPCC-iránymutatásokkal összhangban az energetikai célú biomasszából származó szén-dioxid-kibocsátást az (EU) 2018/841 rendelet szerinti földhasználati, földhasználat-megváltoztatási és erdőgazdálkodási jegyzékkategóriák alatt kell jelenteni. A kettős elszámolás elkerülése érdekében a bioüzemanyagokból, a folyékony bio-energiahordozókból és a biomasszából előállított üzemanyagokból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás az (EU) 2018/842 rendelet szerinti üvegházhatásúgázkibocsátás-meghatározás céljából nulla besorolású. A közvetett földhasználat-változás hatásainak figyelembevétele és az ilyen üzemanyagok fenntarthatóságának előmozdítása érdekében fontos, hogy valamennyi tagállam maradéktalanul végrehajtsa az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11), beleértve annak az ilyen üzemanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumait is.

| (11) | Egyes ágazatokban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás vagy nőtt, vagy stabil maradt. „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében a Bizottság jelezte, hogy a 2030-ra vonatkozó, megemelt általános üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzés csak valamennyi ágazat hozzájárulásával érhető el. |
| --- | --- |

(11)

Egyes ágazatokban az üvegházhatásúgáz-kibocsátás vagy nőtt, vagy stabil maradt. „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében a Bizottság jelezte, hogy a 2030-ra vonatkozó, megemelt általános üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzés csak valamennyi ágazat hozzájárulásával érhető el.

| (12) | Az Európai Tanács a 2020. december 11-i következtetéseiben kijelentette, hogy az új 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzést az Unió kollektíven, a lehető legköltséghatékonyabb módon fogja teljesíteni, és hogy az említett erőfeszítésben – a méltányosság és a szolidaritás szempontjait figyelembe véve – valamennyi tagállam részt fog venni, miközben senkit sem hagynak hátra, továbbá hogy az új 2030-as célkitűzést olyan módon kell teljesíteni, amely megőrzi az Unió versenyképességét, és figyelembe veszi a tagállamok – ideértve a szigeten fekvő tagállamokat és a szigeteket is – eltérő kiindulási pontjait, egyedi nemzeti körülményeit és üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési potenciálját, valamint a megtett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Tanács a 2020. december 11-i következtetéseiben kijelentette, hogy az új 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzést az Unió kollektíven, a lehető legköltséghatékonyabb módon fogja teljesíteni, és hogy az említett erőfeszítésben – a méltányosság és a szolidaritás szempontjait figyelembe véve – valamennyi tagállam részt fog venni, miközben senkit sem hagynak hátra, továbbá hogy az új 2030-as célkitűzést olyan módon kell teljesíteni, amely megőrzi az Unió versenyképességét, és figyelembe veszi a tagállamok – ideértve a szigeten fekvő tagállamokat és a szigeteket is – eltérő kiindulási pontjait, egyedi nemzeti körülményeit és üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési potenciálját, valamint a megtett erőfeszítéseket.

| (13) | A nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os csökkentésére irányuló, új uniós 2030-as célkitűzés elérése érdekében az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó ágazatoknak fokozatosan csökkenteniük kell üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, amíg 2030-ban el nem érik a 2005-ös szinthez viszonyított -40 %-ot. Az (EU) 2018/842 rendelet hozzájárul a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek, valamint az Uniónak az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti azon célkitűzésének teljesítéséhez is, hogy legkésőbb 2050-ig klímasemlegessé váljon, aminek az elérése megköveteli, hogy az idő előrehaladtával – a sajátos nemzeti körülmények figyelembevétele mellett – valamennyi tagállam erőfeszítései közelítsenek egymáshoz. |
| --- | --- |

(13)

A nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-os csökkentésére irányuló, új uniós 2030-as célkitűzés elérése érdekében az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozó ágazatoknak fokozatosan csökkenteniük kell üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, amíg 2030-ban el nem érik a 2005-ös szinthez viszonyított -40 %-ot. Az (EU) 2018/842 rendelet hozzájárul a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek, valamint az Uniónak az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti azon célkitűzésének teljesítéséhez is, hogy legkésőbb 2050-ig klímasemlegessé váljon, aminek az elérése megköveteli, hogy az idő előrehaladtával – a sajátos nemzeti körülmények figyelembevétele mellett – valamennyi tagállam erőfeszítései közelítsenek egymáshoz.

| (14) | Az (EU) 2018/842 rendeletben meghatározott, 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzést minden egyes tagállam esetében felül kell vizsgálni. A 2030-as nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzések felülvizsgálatánál alkalmazott módszernek azonosnak kell lennie az (EU) 2018/842 rendelet elfogadásakor alkalmazottal, amikor a nemzeti hozzájárulásokat a tagállamok eltérő kapacitásainak és költséghatékonysági lehetőségeinek figyelembevételével határozták meg, az erőfeszítések méltányos és kiegyensúlyozott elosztásának biztosítása érdekében. Az egyes tagállamok tekintetében a 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzést ezért a tagállam – az említett rendelet hatálya alá tartozó, annak 4. cikke (3) bekezdésével összhangban felülvizsgált – 2005-ös üvegházhatásúgáz-kibocsátásának szintjéhez képest kell meghatározni, figyelmen kívül hagyva a 2005-ben már működő, azon létesítményekből származó, hitelesített üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, amelyeket csak 2005 után vontak az EU ETS hatálya alá. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2018/842 rendeletben meghatározott, 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzést minden egyes tagállam esetében felül kell vizsgálni. A 2030-as nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzések felülvizsgálatánál alkalmazott módszernek azonosnak kell lennie az (EU) 2018/842 rendelet elfogadásakor alkalmazottal, amikor a nemzeti hozzájárulásokat a tagállamok eltérő kapacitásainak és költséghatékonysági lehetőségeinek figyelembevételével határozták meg, az erőfeszítések méltányos és kiegyensúlyozott elosztásának biztosítása érdekében. Az egyes tagállamok tekintetében a 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzést ezért a tagállam – az említett rendelet hatálya alá tartozó, annak 4. cikke (3) bekezdésével összhangban felülvizsgált – 2005-ös üvegházhatásúgáz-kibocsátásának szintjéhez képest kell meghatározni, figyelmen kívül hagyva a 2005-ben már működő, azon létesítményekből származó, hitelesített üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, amelyeket csak 2005 után vontak az EU ETS hatálya alá.

| (15) | Következésképpen, e rendelet hatálybalépésének évétől kezdődően éves kibocsátási jogosultságokban kifejezett új, kötelező nemzeti határértékekre van szükség. Az említett határértékek fokozatosan az egyes tagállamok 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéséhez fognak vezetni. Fennmaradnak az e rendelet hatálybalépésének évét megelőző évekre vonatkozó, az (EU) 2020/2126 bizottsági végrehajtási határozatban (12) meghatározott éves határértékek. |
| --- | --- |

(15)

Következésképpen, e rendelet hatálybalépésének évétől kezdődően éves kibocsátási jogosultságokban kifejezett új, kötelező nemzeti határértékekre van szükség. Az említett határértékek fokozatosan az egyes tagállamok 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéséhez fognak vezetni. Fennmaradnak az e rendelet hatálybalépésének évét megelőző évekre vonatkozó, az (EU) 2020/2126 bizottsági végrehajtási határozatban (12) meghatározott éves határértékek.

| (16) | A Covid19-világjárvány és Oroszország Ukrajna ellen folytatott agressziós háborúja olyan mértékű hatással van az uniós gazdaságra és annak üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintjére, amelyet még nem lehet teljes mértékben számszerűsíteni. Másrészt az Unió bevezeti eddigi legnagyobb ösztönző csomagját, és felgyorsítja a fosszilis tüzelőanyagokról történő átállást, ami szintén potenciális hatást gyakorolhat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szintjére. Az említett bizonytalanságok és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra hatást gyakorló, egyéb előre nem látható események miatt helyénvaló 2025-ben felülvizsgálni a kibocsátási adatokat, és szükség esetén 2025-ben aktualizálni a 2026-tól 2030-ig tartó időszak éveire vonatkozó éves kibocsátási jogosultságokat. Az említett aktualizálásnak a nemzeti jegyzékek adatainak átfogó felülvizsgálatán kell alapulnia, amelyet a Bizottság végez annak érdekében, hogy meghatározza az egyes tagállamok 2021., 2022. és 2023. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásának átlagát. |
| --- | --- |

(16)

A Covid19-világjárvány és Oroszország Ukrajna ellen folytatott agressziós háborúja olyan mértékű hatással van az uniós gazdaságra és annak üvegházhatásúgáz-kibocsátási szintjére, amelyet még nem lehet teljes mértékben számszerűsíteni. Másrészt az Unió bevezeti eddigi legnagyobb ösztönző csomagját, és felgyorsítja a fosszilis tüzelőanyagokról történő átállást, ami szintén potenciális hatást gyakorolhat az üvegházhatásúgáz-kibocsátás szintjére. Az említett bizonytalanságok és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra hatást gyakorló, egyéb előre nem látható események miatt helyénvaló 2025-ben felülvizsgálni a kibocsátási adatokat, és szükség esetén 2025-ben aktualizálni a 2026-tól 2030-ig tartó időszak éveire vonatkozó éves kibocsátási jogosultságokat. Az említett aktualizálásnak a nemzeti jegyzékek adatainak átfogó felülvizsgálatán kell alapulnia, amelyet a Bizottság végez annak érdekében, hogy meghatározza az egyes tagállamok 2021., 2022. és 2023. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásának átlagát.

| (17) | Az (EU) 2021/1119 rendelettel összhangban elsőbbséget kell biztosítani a közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének, amit a klímasemlegesség elérése érdekében a szén-dioxid-eltávolítások növelésével kell kiegészíteni. Az (EU) 2021/1119 rendelet elismeri, hogy a szénelnyelők természetes és technológiai megoldásokat egyaránt magukban foglalnak. Fontos, hogy bevezessenek egy uniós rendszert a biztonságosan és tartósan tárolt szén-dioxid technológiai megoldások révén történő eltávolításának tanúsítására, egyértelműséget kínálva a tagállamok és a piaci szereplők számára az ilyen szén-dioxid-eltávolítások fokozása érdekében. Amennyiben ilyen tanúsítási rendszer van hatályban, elemzést lehet végezni az ilyen szén-dioxid-eltávolítások uniós jog szerinti elszámolásáról. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2021/1119 rendelettel összhangban elsőbbséget kell biztosítani a közvetlen üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének, amit a klímasemlegesség elérése érdekében a szén-dioxid-eltávolítások növelésével kell kiegészíteni. Az (EU) 2021/1119 rendelet elismeri, hogy a szénelnyelők természetes és technológiai megoldásokat egyaránt magukban foglalnak. Fontos, hogy bevezessenek egy uniós rendszert a biztonságosan és tartósan tárolt szén-dioxid technológiai megoldások révén történő eltávolításának tanúsítására, egyértelműséget kínálva a tagállamok és a piaci szereplők számára az ilyen szén-dioxid-eltávolítások fokozása érdekében. Amennyiben ilyen tanúsítási rendszer van hatályban, elemzést lehet végezni az ilyen szén-dioxid-eltávolítások uniós jog szerinti elszámolásáról.

| (18) | A korábbi cselekvés ösztönzése és a környezeti integritás további biztosítása érdekében szükséges és helyénvaló csökkenteni az éves kibocsátási jogosultságok előzetes felhasználására és átvitelére vonatkozó felső küszöbértékeket a 2021-től 2030-ig tartó teljes időszak tekintetében. Másrészt a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy fokozatosan csökkentsék üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, és költséghatékony módon érjék el a 2030-ra vonatkozó megemelt nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseiket. Tekintettel az e rendelet által előírt új és szigorúbb éves kibocsátási jogosultságokra, helyénvaló növelni az éves kibocsátási jogosultságok tagállamok közötti átadására vonatkozó jelenlegi felső küszöbértékeket. Az éves kibocsátási jogosultságok átadásának lehetősége előmozdítja a tagállamok közötti együttműködést, lehetővé téve számukra, hogy a környezeti integritás megőrzése mellett költséghatékonyan érjék el az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseiket. Biztosítani kell az ilyen átadások átláthatóságát annak érdekében, hogy azok kölcsönösen megfelelő módon történjenek, többek között árverés útján, ügynöki alapon eljáró piaci közvetítők igénybevételével, kétoldalú megállapodások révén vagy a tervezett átadásokra vonatkozó információcsere megkönnyítését és az ügyleti költségek csökkentését célzó elektronikus felület használatával.
  A tagállamoknak az (EU) 2020/1208 bizottsági végrehajtási rendelettel (13) összhangban már be kell jelenteniük a megvalósult átadásokra vonatkozó összefoglaló információkat. A Bizottság a tagállami jelentésekben szolgáltatott információkról – az említett jelentések kézhezvételétől számított három hónapon belül – elektronikus formában összefoglalót állít össze és bocsát rendelkezésre, megadva az éves kibocsátásjogosultsági ügyletenként fizetett árak tartományát. Emellett a tagállamok – az (EU) 2018/1999 rendelet 38. cikkének (4) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok közzététele és a megfelelés ellenőrzésére szolgáló eljárás kezdete közötti két időszakon belül – minden hónap 15-én jelentést tehetnek a Bizottságnak a megvalósult átadásokról. Ezen túlmenően, a tervezett átadásokra vonatkozó információcsere megkönnyítése érdekében a tagállamokat arra kérik, hogy folyamatosan frissítsék a releváns információkat. A Bizottság összefoglalót készít a beérkezett információkról, és azt időben, elektronikus formában rendelkezésre bocsátja. Az átláthatóság növelése érdekében a tagállamoknak minden egyes tényleges átadást megelőzően tájékoztatniuk kell az (EU) 2018/1999 rendelettel létrehozott Éghajlatváltozási Bizottságot azon szándékukról, hogy egy adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságuk egy részét át kívánják adni. Ezért helyénvaló az (EU) 2018/1999 rendeletet módosítani. |
| --- | --- |

(18)

A korábbi cselekvés ösztönzése és a környezeti integritás további biztosítása érdekében szükséges és helyénvaló csökkenteni az éves kibocsátási jogosultságok előzetes felhasználására és átvitelére vonatkozó felső küszöbértékeket a 2021-től 2030-ig tartó teljes időszak tekintetében. Másrészt a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy fokozatosan csökkentsék üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat, és költséghatékony módon érjék el a 2030-ra vonatkozó megemelt nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseiket. Tekintettel az e rendelet által előírt új és szigorúbb éves kibocsátási jogosultságokra, helyénvaló növelni az éves kibocsátási jogosultságok tagállamok közötti átadására vonatkozó jelenlegi felső küszöbértékeket. Az éves kibocsátási jogosultságok átadásának lehetősége előmozdítja a tagállamok közötti együttműködést, lehetővé téve számukra, hogy a környezeti integritás megőrzése mellett költséghatékonyan érjék el az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseiket. Biztosítani kell az ilyen átadások átláthatóságát annak érdekében, hogy azok kölcsönösen megfelelő módon történjenek, többek között árverés útján, ügynöki alapon eljáró piaci közvetítők igénybevételével, kétoldalú megállapodások révén vagy a tervezett átadásokra vonatkozó információcsere megkönnyítését és az ügyleti költségek csökkentését célzó elektronikus felület használatával.

A tagállamoknak az (EU) 2020/1208 bizottsági végrehajtási rendelettel (13) összhangban már be kell jelenteniük a megvalósult átadásokra vonatkozó összefoglaló információkat. A Bizottság a tagállami jelentésekben szolgáltatott információkról – az említett jelentések kézhezvételétől számított három hónapon belül – elektronikus formában összefoglalót állít össze és bocsát rendelkezésre, megadva az éves kibocsátásjogosultsági ügyletenként fizetett árak tartományát. Emellett a tagállamok – az (EU) 2018/1999 rendelet 38. cikkének (4) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok közzététele és a megfelelés ellenőrzésére szolgáló eljárás kezdete közötti két időszakon belül – minden hónap 15-én jelentést tehetnek a Bizottságnak a megvalósult átadásokról. Ezen túlmenően, a tervezett átadásokra vonatkozó információcsere megkönnyítése érdekében a tagállamokat arra kérik, hogy folyamatosan frissítsék a releváns információkat. A Bizottság összefoglalót készít a beérkezett információkról, és azt időben, elektronikus formában rendelkezésre bocsátja. Az átláthatóság növelése érdekében a tagállamoknak minden egyes tényleges átadást megelőzően tájékoztatniuk kell az (EU) 2018/1999 rendelettel létrehozott Éghajlatváltozási Bizottságot azon szándékukról, hogy egy adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságuk egy részét át kívánják adni. Ezért helyénvaló az (EU) 2018/1999 rendeletet módosítani.

| (19) | Egyes tagállamok esetében az (EU) 2018/842 rendeletnek való megfelelés céljából figyelembe lehet venni az EU ETS kibocsátási egységek korlátozott mennyiségű törlését (a továbbiakban: az EU ETS rugalmassági mechanizmus). A jogosult tagállamok közül kettő nem vette igénybe, egy pedig nem teljes mértékben vette igénybe az EU ETS rugalmassági mechanizmust. Tekintettel az e rendeletben meghatározott megemelt ambíciószintre, az említett tagállamok számára új lehetőséget kell biztosítani az említett rugalmassági mechanizmus igénybevételére vagy további igénybevételére. Ezért helyénvaló új határidőt megállapítani, mely időpontig az említett tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy értesítsék a Bizottságot az említett rugalmassági mechanizmus igénybevételére vagy további igénybevételére vonatkozó szándékukról. Emellett, tekintettel Málta gazdaságának sajátos szerkezetére, az egy főre jutó bruttó hazai termék alapján az említett tagállam esetében megállapított nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzés jelentősen meghaladja a tagállam költséghatékony csökkentési potenciálját. Ezért helyénvaló növelni Málta hozzáférését az említett rugalmassági mechanizmushoz, anélkül, hogy az veszélyeztetné az Unió 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzését. |
| --- | --- |

(19)

Egyes tagállamok esetében az (EU) 2018/842 rendeletnek való megfelelés céljából figyelembe lehet venni az EU ETS kibocsátási egységek korlátozott mennyiségű törlését (a továbbiakban: az EU ETS rugalmassági mechanizmus). A jogosult tagállamok közül kettő nem vette igénybe, egy pedig nem teljes mértékben vette igénybe az EU ETS rugalmassági mechanizmust. Tekintettel az e rendeletben meghatározott megemelt ambíciószintre, az említett tagállamok számára új lehetőséget kell biztosítani az említett rugalmassági mechanizmus igénybevételére vagy további igénybevételére. Ezért helyénvaló új határidőt megállapítani, mely időpontig az említett tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy értesítsék a Bizottságot az említett rugalmassági mechanizmus igénybevételére vagy további igénybevételére vonatkozó szándékukról. Emellett, tekintettel Málta gazdaságának sajátos szerkezetére, az egy főre jutó bruttó hazai termék alapján az említett tagállam esetében megállapított nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzés jelentősen meghaladja a tagállam költséghatékony csökkentési potenciálját. Ezért helyénvaló növelni Málta hozzáférését az említett rugalmassági mechanizmushoz, anélkül, hogy az veszélyeztetné az Unió 2030-ra vonatkozó üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzését.

| (20) | Az EU ETS rugalmassági mechanizmuson túlmenően, lehetőség van arra, hogy a LULUCF-ből származó nettó elnyeléseket és nettó kibocsátásokat korlátozott mennyiségben figyelembe vegyék a tagállamoknak az (EU) 2018/842 rendeletnek való megfelelése céljából (a továbbiakban: a LULUCF rugalmassági mechanizmus). Annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig elegendő kibocsátáscsökkentési erőfeszítés megtételére kerüljön sor, helyénvaló a LULUCF rugalmassági mechanizmus használatát korlátozni a LULUCF rugalmassági mechanizmus használatának két külön időszakra történő osztása révén, amelyek mindegyikének felső határértéke az (EU) 2018/842 rendelet III. mellékletében meghatározott nettó összelnyelések maximális mennyisége felének felel meg. Helyénvaló az említett melléklet címét is összehangolni az (EU) 2018/841 rendelettel annak az (EU) 2021/268 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (14) végrehajtott módosítását követően. Következésképpen már nem szükséges, hogy az (EU) 2018/842 rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklete címének módosítására. Az (EU) 2018/842 rendelet 7. cikkének (2) bekezdését ezért el kell hagyni. |
| --- | --- |

(20)

Az EU ETS rugalmassági mechanizmuson túlmenően, lehetőség van arra, hogy a LULUCF-ből származó nettó elnyeléseket és nettó kibocsátásokat korlátozott mennyiségben figyelembe vegyék a tagállamoknak az (EU) 2018/842 rendeletnek való megfelelése céljából (a továbbiakban: a LULUCF rugalmassági mechanizmus). Annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ig elegendő kibocsátáscsökkentési erőfeszítés megtételére kerüljön sor, helyénvaló a LULUCF rugalmassági mechanizmus használatát korlátozni a LULUCF rugalmassági mechanizmus használatának két külön időszakra történő osztása révén, amelyek mindegyikének felső határértéke az (EU) 2018/842 rendelet III. mellékletében meghatározott nettó összelnyelések maximális mennyisége felének felel meg. Helyénvaló az említett melléklet címét is összehangolni az (EU) 2018/841 rendelettel annak az (EU) 2021/268 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (14) végrehajtott módosítását követően. Következésképpen már nem szükséges, hogy az (EU) 2018/842 rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a III. melléklete címének módosítására. Az (EU) 2018/842 rendelet 7. cikkének (2) bekezdését ezért el kell hagyni.

| (21) | Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy tagállam nem tesz kellő előrelépést az (EU) 2018/842 rendelet szerinti éves kibocsátásszintjeinek elérése terén, a gyors és hatékony intézkedések lehetővé tétele érdekében meg kell erősíteni az említett rendelet szerinti korrekciós intézkedési mechanizmusokat. Ezért helyénvaló felülvizsgálni azon követelményeket, amelyek a tagállamok által a kellő előrelépés elmaradása esetén a Bizottságnak benyújtandó korrekciós intézkedési tervekre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy egy tagállam nem tesz kellő előrelépést az (EU) 2018/842 rendelet szerinti éves kibocsátásszintjeinek elérése terén, a gyors és hatékony intézkedések lehetővé tétele érdekében meg kell erősíteni az említett rendelet szerinti korrekciós intézkedési mechanizmusokat. Ezért helyénvaló felülvizsgálni azon követelményeket, amelyek a tagállamok által a kellő előrelépés elmaradása esetén a Bizottságnak benyújtandó korrekciós intézkedési tervekre alkalmazandók.

| (22) | Az Unió és tagállamai részes felek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményében (15) (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény). A nyilvánosság általi ellenőrzés és az igazságszolgáltatáshoz való jog az Unió demokratikus értékeinek alapvető elemei és a jogállamiság védelmét biztosító eszközök. |
| --- | --- |

(22)

Az Unió és tagállamai részes felek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményében (15) (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény). A nyilvánosság általi ellenőrzés és az igazságszolgáltatáshoz való jog az Unió demokratikus értékeinek alapvető elemei és a jogállamiság védelmét biztosító eszközök.

| (23) | Az Unió éghajlatpolitikai fellépése során fel kell használni a legújabb tudományos eredményeket. A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 10a. cikke alapján létrehozott, éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület által nyújtott tudományos tanácsadást ezért az (EU) 2018/842 rendelettel összefüggésben figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(23)

Az Unió éghajlatpolitikai fellépése során fel kell használni a legújabb tudományos eredményeket. A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 10a. cikke alapján létrehozott, éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület által nyújtott tudományos tanácsadást ezért az (EU) 2018/842 rendelettel összefüggésben figyelembe kell venni.

| (24) | Tekintettel arra, hogy az (EU) 2018/841 rendelet 2026-tól megerősített megfelelési rendszert vezet be, helyénvaló megszüntetni az egyes tagállamok által a 2026-tól 2030-ig tartó időszakban a LULUCF-ágazatban – az elnyelésüket meghaladóan – generált üvegházhatásúgáz-kibocsátás levonását. Az (EU) 2018/842 rendelet 9. cikkének (2) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(24)

Tekintettel arra, hogy az (EU) 2018/841 rendelet 2026-tól megerősített megfelelési rendszert vezet be, helyénvaló megszüntetni az egyes tagállamok által a 2026-tól 2030-ig tartó időszakban a LULUCF-ágazatban – az elnyelésüket meghaladóan – generált üvegházhatásúgáz-kibocsátás levonását. Az (EU) 2018/842 rendelet 9. cikkének (2) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (25) | Helyénvaló, hogy az (EU) 2018/842 rendelet 2024. évi felülvizsgálata figyelembe vegye az Uniónak az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékeit, az Uniónak a Párizsi Megállapodás célkitűzései melletti kötelezettségvállalását és az UNFCCC Részes Feleinek Konferenciáiból eredő, minden releváns kötelezettségvállalást. Ezen túlmenően, az említett felülvizsgálatnak magában kell foglalnia egy olyan üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési pályát is, amely összeegyeztethető az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti, az Unióban 2050-ig elérendő kötelező klímasemlegességi célkitűzéssel. |
| --- | --- |

(25)

Helyénvaló, hogy az (EU) 2018/842 rendelet 2024. évi felülvizsgálata figyelembe vegye az Uniónak az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékeit, az Uniónak a Párizsi Megállapodás célkitűzései melletti kötelezettségvállalását és az UNFCCC Részes Feleinek Konferenciáiból eredő, minden releváns kötelezettségvállalást. Ezen túlmenően, az említett felülvizsgálatnak magában kell foglalnia egy olyan üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési pályát is, amely összeegyeztethető az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti, az Unióban 2050-ig elérendő kötelező klímasemlegességi célkitűzéssel.

| (26) | A szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok – így például a metán, a dinitrogén-oxid és a fluortartalmú gázok – kibocsátása az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának több mint 20 %-át teszi ki. A szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok kibocsátása az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozik, és ezért szükségszerűen részét fogja képezni azon intézkedéseknek, amelyeket a tagállamok annak érdekében fognak bevezetni, hogy megfeleljenek az e rendelet szerinti megemelt 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseknek. A tagállamoknak 2023. június 30-ig be kell nyújtaniuk a Bizottság részére az integrált nemzeti energia- és klímaterveik frissítésének tervezetét. A Bizottság e tekintetben iránymutatást fog kiadni, többek között arra ösztönözve a tagállamokat, hogy határozzanak meg a metánkibocsátás csökkentésére irányuló célokat és szakpolitikákat. Hasonlóképpen, a tagállamoknak értékelniük kell, hogy felül kell-e vizsgálni a közös agrárpolitika keretébe tartozó stratégiai terveiket annak érdekében, hogy azok tükrözzék az (EU) 2018/842 rendeletben foglalt, az annak e rendelettel való módosítása által bevezetett megemelt ambíciószintet. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 29. cikkének (5) bekezdése szerinti éves jelentésekbe bele fogja foglalni a szén-dioxidtól eltérő üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos uniós és nemzeti erőfeszítések kombinációja révén elért eredményekről szóló információkat. A Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezeteit is, és ajánlásokat adhat ki azon tagállamok számára, amelyek nem tesznek kellő előrelépést. A Bizottság az (EU) 2018/841 rendelet felülvizsgálatával összefüggésben értékelni fogja a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelenlegi tendenciáit és jövőbeli előrejelzéseit, valamint a szabályozási lehetőségeket, annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek azon célkitűzéssel, hogy valamennyi gazdasági ágazatban hosszú távú üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést lehessen elérni, összhangban az Unió klímasemlegességi célkitűzésével és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott köztes uniós éghajlatpolitikai célértékekkel. Az (EU) 2018/842 rendelet felülvizsgálata során a Bizottság értékelni fogja, hogy az említett rendelet hatálya alá tartozó valamennyi ágazat hogyan járul hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, beleértve különösen a szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében – többek között a mezőgazdaságtól eltérő ágazatokban – elért csökkentést. |
| --- | --- |

(26)

A szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok – így például a metán, a dinitrogén-oxid és a fluortartalmú gázok – kibocsátása az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának több mint 20 %-át teszi ki. A szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok kibocsátása az (EU) 2018/842 rendelet hatálya alá tartozik, és ezért szükségszerűen részét fogja képezni azon intézkedéseknek, amelyeket a tagállamok annak érdekében fognak bevezetni, hogy megfeleljenek az e rendelet szerinti megemelt 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseknek. A tagállamoknak 2023. június 30-ig be kell nyújtaniuk a Bizottság részére az integrált nemzeti energia- és klímaterveik frissítésének tervezetét. A Bizottság e tekintetben iránymutatást fog kiadni, többek között arra ösztönözve a tagállamokat, hogy határozzanak meg a metánkibocsátás csökkentésére irányuló célokat és szakpolitikákat. Hasonlóképpen, a tagállamoknak értékelniük kell, hogy felül kell-e vizsgálni a közös agrárpolitika keretébe tartozó stratégiai terveiket annak érdekében, hogy azok tükrözzék az (EU) 2018/842 rendeletben foglalt, az annak e rendelettel való módosítása által bevezetett megemelt ambíciószintet. A Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 29. cikkének (5) bekezdése szerinti éves jelentésekbe bele fogja foglalni a szén-dioxidtól eltérő üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos uniós és nemzeti erőfeszítések kombinációja révén elért eredményekről szóló információkat. A Bizottságnak értékelnie kell az integrált nemzeti energia- és klímatervek tervezeteit is, és ajánlásokat adhat ki azon tagállamok számára, amelyek nem tesznek kellő előrelépést. A Bizottság az (EU) 2018/841 rendelet felülvizsgálatával összefüggésben értékelni fogja a mezőgazdaságból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jelenlegi tendenciáit és jövőbeli előrejelzéseit, valamint a szabályozási lehetőségeket, annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek azon célkitűzéssel, hogy valamennyi gazdasági ágazatban hosszú távú üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentést lehessen elérni, összhangban az Unió klímasemlegességi célkitűzésével és az (EU) 2021/1119 rendeletben meghatározott köztes uniós éghajlatpolitikai célértékekkel. Az (EU) 2018/842 rendelet felülvizsgálata során a Bizottság értékelni fogja, hogy az említett rendelet hatálya alá tartozó valamennyi ágazat hogyan járul hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, beleértve különösen a szén-dioxidtól eltérő üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében – többek között a mezőgazdaságtól eltérő ágazatokban – elért csökkentést.

| (27) | Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a tagállamoknak a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, az Unió üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának teljesítéséhez való minimális hozzájárulásai tekintetében fennálló kötelezettségeinek az (EU) 2021/1119 rendelet fényében történő kiigazítását és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulást – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a terjedelmük és hatásaik miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(27)

Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a tagállamoknak a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, az Unió üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának teljesítéséhez való minimális hozzájárulásai tekintetében fennálló kötelezettségeinek az (EU) 2021/1119 rendelet fényében történő kiigazítását és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez való hozzájárulást – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban a terjedelmük és hatásaik miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (28) | Az (EU) 2018/842 és az (EU) 2018/1999 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(28)

Az (EU) 2018/842 és az (EU) 2018/1999 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/842 rendelet módosítása

Az (EU) 2018/842 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Tárgy
  Ez a rendelet megállapítja a tagállamok azon minimális hozzájárulásaival összefüggő kötelezettségeket, amelyek az Unió 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó azon célkitűzésének teljesítéséhez szükségesek, hogy az e rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó ágazatokban 2030-ban a 2005-ös szinthez képest 40 %-kal csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ez a rendelet hozzájárul az Unión belül legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegesség hosszú távú célkitűzéséhez, törekedve a negatív kibocsátás ezt követő elérésére. Ezáltal hozzájárul az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) (európai klímarendelet) és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Ez a rendelet szabályokat állapít meg az éves kibocsátási jogosultságok meghatározására és a tagállamok által a minimális hozzájárulásaik teljesítése terén tett előrelépés értékelésére vonatkozóan is.


  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet megállapítja a tagállamok azon minimális hozzájárulásaival összefüggő kötelezettségeket, amelyek az Unió 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó azon célkitűzésének teljesítéséhez szükségesek, hogy az e rendelet 2. cikkének hatálya alá tartozó ágazatokban 2030-ban a 2005-ös szinthez képest 40 %-kal csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ez a rendelet hozzájárul az Unión belül legkésőbb 2050-ig elérendő klímasemlegesség hosszú távú célkitűzéséhez, törekedve a negatív kibocsátás ezt követő elérésére. Ezáltal hozzájárul az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) (európai klímarendelet) és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez. Ez a rendelet szabályokat állapít meg az éves kibocsátási jogosultságok meghatározására és a tagállamok által a minimális hozzájárulásaik teljesítése terén tett előrelépés értékelésére vonatkozóan is.

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).”
  "

*1

| 2. | A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Ez a rendelet az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szerinti energia, ipari eljárások és termékfelhasználás, mezőgazdaság és hulladék forráskategóriákban keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra alkalmazandó, amint azokat az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) meghatározza, de nem alkalmazandó a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra, kivéve a „tengeri közlekedés” tevékenységet és az ugyanabban a mellékletben csak az említett irányelv 14. és 15. cikkének alkalmazásában felsorolt tevékenységeket.


  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ez a rendelet az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) szerinti energia, ipari eljárások és termékfelhasználás, mezőgazdaság és hulladék forráskategóriákban keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra alkalmazandó, amint azokat az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*2) meghatározza, de nem alkalmazandó a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra, kivéve a „tengeri közlekedés” tevékenységet és az ugyanabban a mellékletben csak az említett irányelv 14. és 15. cikkének alkalmazásában felsorolt tevékenységeket.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).”
  "

*2

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1)–(4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Minden egyes tagállam 2030-ban az üvegházhatásúgáz-kibocsátását – az e cikk (3) bekezdése alapján meghatározott 2005. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásához képest – legalább az I. melléklet 2. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában megadott százalékkal korlátozza.


  (2)   Az e rendelet 5., 6. és 7. cikkében meghatározott rugalmassági mechanizmusokra és az e rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti kiigazításra tekintettel, valamint a 406/2009/EK határozat 7. cikkének alkalmazása miatti levonások figyelembevételével minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása:






  a) | a 2021. és 2022. évben ne haladja meg az azon lineáris pálya alapján meghatározott határértéket, amelynek kezdőpontját az adott tagállam e cikk (3) bekezdése alapján meghatározott 2016., 2017. és 2018. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak átlaga jelenti, végpontját pedig az e rendelet I. mellékletének 1. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában 2030-ra megadott határérték képezi; valamely tagállam lineáris pályájának vagy a 2019-től 2020-ig tartó időszak öttizenketted részénél, vagy 2020-ban kell indulnia, a kettő közül az adott tagállam számára kevesebb éves kibocsátási jogosultságot eredményező időpontban; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1)–(4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Minden egyes tagállam 2030-ban az üvegházhatásúgáz-kibocsátását – az e cikk (3) bekezdése alapján meghatározott 2005. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásához képest – legalább az I. melléklet 2. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában megadott százalékkal korlátozza.

(2)   Az e rendelet 5., 6. és 7. cikkében meghatározott rugalmassági mechanizmusokra és az e rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti kiigazításra tekintettel, valamint a 406/2009/EK határozat 7. cikkének alkalmazása miatti levonások figyelembevételével minden tagállam biztosítja, hogy üvegházhatásúgáz-kibocsátása:

a)

a 2021. és 2022. évben ne haladja meg az azon lineáris pálya alapján meghatározott határértéket, amelynek kezdőpontját az adott tagállam e cikk (3) bekezdése alapján meghatározott 2016., 2017. és 2018. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak átlaga jelenti, végpontját pedig az e rendelet I. mellékletének 1. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában 2030-ra megadott határérték képezi; valamely tagállam lineáris pályájának vagy a 2019-től 2020-ig tartó időszak öttizenketted részénél, vagy 2020-ban kell indulnia, a kettő közül az adott tagállam számára kevesebb éves kibocsátási jogosultságot eredményező időpontban;

| b) | a 2023., 2024. és 2025. évben ne haladja meg az azon lineáris pálya alapján meghatározott határértéket, amelynek kezdőpontját 2022-ben az adott tagállamnak az adott évre vonatkozóan e cikk (3) bekezdése alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultsága jelenti, végpontját pedig az e rendelet I. mellékletének 2. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában 2030-ra megadott határérték képezi; |
| --- | --- |

b)

a 2023., 2024. és 2025. évben ne haladja meg az azon lineáris pálya alapján meghatározott határértéket, amelynek kezdőpontját 2022-ben az adott tagállamnak az adott évre vonatkozóan e cikk (3) bekezdése alapján meghatározott éves kibocsátási jogosultsága jelenti, végpontját pedig az e rendelet I. mellékletének 2. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában 2030-ra megadott határérték képezi;

| c) | a 2026-tól 2030-ig tartó időszak éveiben ne haladja meg az azon lineáris pálya alapján meghatározott határértéket, amelynek kezdőpontját a 2021., 2022. és 2023. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az adott tagállam által az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke alapján és e cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott átlaga jelenti, végpontját pedig az e rendelet I. mellékletének 2. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában 2030-ra megadott határérték képezi; valamely tagállam lineáris pályájának a 2023-tól 2024-ig tartó időszak kilenctizenketted részénél kell indulnia. |
| --- | --- |

c)

a 2026-tól 2030-ig tartó időszak éveiben ne haladja meg az azon lineáris pálya alapján meghatározott határértéket, amelynek kezdőpontját a 2021., 2022. és 2023. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az adott tagállam által az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke alapján és e cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott átlaga jelenti, végpontját pedig az e rendelet I. mellékletének 2. oszlopában az adott tagállam vonatkozásában 2030-ra megadott határérték képezi; valamely tagállam lineáris pályájának a 2023-tól 2024-ig tartó időszak kilenctizenketted részénél kell indulnia.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben az e cikk (2) bekezdésében meghatározott lineáris pályáknak megfelelően – tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezve – minden egyes tagállam esetében megállapítja a 2021-től 2030-ig tartó időszak éveire vonatkozóan az éves kibocsátási jogosultságokat.

A 2021. és 2022. évre vonatkozóan a Bizottság a tagállamok által az 525/2013/EU rendelet 7. cikke alapján benyújtott, a 2005., 2016., 2017. és 2018. évre vonatkozó legfrissebb nemzeti jegyzékadatok átfogó felülvizsgálata alapján határozza meg az éves kibocsátási jogosultságokat, és feltünteti az egyes tagállamok 2005. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásának értékét, amelyet az említett éves kibocsátási jogosultságok meghatározására használt.

A 2023., 2024. és 2025. évre vonatkozóan a Bizottság az egyes tagállamok e bekezdés második albekezdése értelmében feltüntetett 2005. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásának értéke, valamint az ugyanazon második albekezdésben említett, a 2016., 2017. és 2018. évre vonatkozó nemzeti jegyzékek adatainak felülvizsgált értékei alapján határozza meg az éves kibocsátási jogosultságokat.

A 2026-tól 2030-ig tartó időszak éveire vonatkozóan a Bizottság az egyes tagállamok e bekezdés második albekezdése értelmében feltüntetett 2005. évi üvegházhatásúgáz-kibocsátásának értéke, valamint a tagállamok által az (EU) 2018/1999 rendelet 26. cikke alapján benyújtott, a 2021., 2022. és 2023. évre vonatkozó nemzeti jegyzékek legfrissebb adatainak átfogó felülvizsgálata alapján határozza meg az éves kibocsátási jogosultságokat.

(4)   A (3) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokban – a tagállamok által a 6. cikk (3), (3a) és (3b) bekezdése értelmében bejelentett százalékok alapján – meg kell állapítani továbbá a 2021 és 2030 között az egyes tagállamok 9. cikk szerinti megfelelése céljából figyelembe vehető összmennyiségeket. Ha valamennyi tagállam összmennyiségeinek összege meghaladja a 100 milliós együttes összmennyiséget, az egyes tagállamokra vonatkozó összmennyiségeket arányos módon csökkenteni kell úgy, hogy az együttes összmennyiséget ne haladják meg.”

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   Az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az (1) és (2) bekezdés értelmében történő korlátozását célzó intézkedések végrehajtásakor a tagállamok figyelembe veszik a mindenki számára igazságos és társadalmilag méltányos átmenet biztosításának szükségességét. A Bizottság iránymutatást adhat ki, hogy támogassa a tagállamokat e tekintetben.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   Az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az (1) és (2) bekezdés értelmében történő korlátozását célzó intézkedések végrehajtásakor a tagállamok figyelembe veszik a mindenki számára igazságos és társadalmilag méltányos átmenet biztosításának szükségességét. A Bizottság iránymutatást adhat ki, hogy támogassa a tagállamokat e tekintetben.”

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A 2021-től 2025-ig tartó időszak évei tekintetében a tagállamok a következő évi éves kibocsátási jogosultságaik legfeljebb 7,5 %-ának megfelelő mennyiséget előzetesen felhasználhatnak.”
  ; |
| --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 2021-től 2025-ig tartó időszak évei tekintetében a tagállamok a következő évi éves kibocsátási jogosultságaik legfeljebb 7,5 %-ának megfelelő mennyiséget előzetesen felhasználhatnak.”

| b) | a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az a tagállam, amelynek egy adott évi üvegházhatásúgáz-kibocsátása – az e cikk és a 6. cikk szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – kisebb az adott évi éves kibocsátási jogosultságánál:






  a) | a 2021. év tekintetében az éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét a 2021. évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultsága legfeljebb 75 %-ának megfelelő mértékig átviheti a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire; és |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az a tagállam, amelynek egy adott évi üvegházhatásúgáz-kibocsátása – az e cikk és a 6. cikk szerinti rugalmassági mechanizmusok igénybevételének figyelembevételével – kisebb az adott évi éves kibocsátási jogosultságánál:

a)

a 2021. év tekintetében az éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét a 2021. évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultsága legfeljebb 75 %-ának megfelelő mértékig átviheti a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire; és

| b) | a 2022-től 2029-ig tartó időszak évei tekintetében az éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét az adott évvel bezárólag rendelkezésre álló éves kibocsátási jogosultságai legfeljebb 25 %-ának megfelelő mértékig átviheti a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire. |
| --- | --- |

b)

a 2022-től 2029-ig tartó időszak évei tekintetében az éves kibocsátási jogosultságának fennmaradó részét az adott évvel bezárólag rendelkezésre álló éves kibocsátási jogosultságai legfeljebb 25 %-ának megfelelő mértékig átviheti a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire.

(4)   A 2021-től 2025-ig tartó időszak évei tekintetében a tagállamok átadhatnak más tagállamok részére az adott évi éves kibocsátási jogosultságaik legfeljebb 10 %-ának, a 2026-tól 2030-ig tartó időszak évei tekintetében pedig az adott évi éves kibocsátási jogosultságaik legfeljebb 15 %-ának megfelelő mennyiséget. Az átvevő tagállam ezt a mennyiséget a 9. cikk szerinti megfelelés céljából felhasználhatja az adott évre vagy a 2030-ig tartó időszak későbbi éveire.”

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5a)   Az éves kibocsátási jogosultságok (4) és (5) bekezdés szerinti átadása előtt a tagállam elektronikus formában tájékoztatja az (EU) 2018/1999 rendelettel létrehozott Éghajlatváltozási Bizottságot azon szándékáról, hogy az adott évi éves kibocsátási jogosultságainak egy részét átadja.”
  ; |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)   Az éves kibocsátási jogosultságok (4) és (5) bekezdés szerinti átadása előtt a tagállam elektronikus formában tájékoztatja az (EU) 2018/1999 rendelettel létrehozott Éghajlatváltozási Bizottságot azon szándékáról, hogy az adott évi éves kibocsátási jogosultságainak egy részét átadja.”

| d) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Javasolt, hogy a tagállamok az éves kibocsátási jogosultságok (4) és (5) bekezdés szerinti átadásából eredő bevételeket vagy az azok pénzügyi értékével megegyező összeget az éghajlatváltozás kezelésére használják fel az Unióban vagy harmadik országokban. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdés alapján tett intézkedésekről, és az említett tájékoztatást könnyen hozzáférhető formában nyilvánosságra hozzák.” |
| --- | --- |

d)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Javasolt, hogy a tagállamok az éves kibocsátási jogosultságok (4) és (5) bekezdés szerinti átadásából eredő bevételeket vagy az azok pénzügyi értékével megegyező összeget az éghajlatváltozás kezelésére használják fel az Unióban vagy harmadik országokban. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e bekezdés alapján tett intézkedésekről, és az említett tájékoztatást könnyen hozzáférhető formában nyilvánosságra hozzák.”

| 5. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „A II. mellékletben felsorolt tagállamok dönthetnek úgy, hogy – 2024-ben egy alkalommal és 2027-ben egy alkalommal – felülvizsgálják a bejelentett százalékos arányt. Ilyen esetben az érintett tagállam 2024. december 31-ig, illetve 2027. december 31-ig értesíti erről a Bizottságot.”; |
| --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A II. mellékletben felsorolt tagállamok dönthetnek úgy, hogy – 2024-ben egy alkalommal és 2027-ben egy alkalommal – felülvizsgálják a bejelentett százalékos arányt. Ilyen esetben az érintett tagállam 2024. december 31-ig, illetve 2027. december 31-ig értesíti erről a Bizottságot.”;

| b) | a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

  „(3a)   Málta 2023. december 31-ig értesíti a Bizottságot, ha a 9. cikk szerinti megfelelése céljából szándékában áll az e cikk (1) bekezdésében említett, az EU ETS kibocsátási egységekre vonatkozó korlátozott mennyiségű törlést – a II. mellékletben a 2025-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve tekintetében meghatározott százalék erejéig – igénybe venni.


  (3b)   A (3) bekezdés ellenére a II. mellékletben felsorolt azon tagállamok, amelyek 2019. december 31-ig nem értesítették a Bizottságot arról, hogy szándékukban áll igénybe venni vagy teljes mértékben igénybe venni az e cikk (1) bekezdésében említett, az EU ETS kibocsátási egységekre vonatkozó korlátozott mennyiségű törlést, 2023. december 31-ig értesítik a Bizottságot, ha szándékukban áll az EU ETS kibocsátási egységekre vonatkozó korlátozott mennyiségű törlést – a II. mellékletben a 2025-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve tekintetében az egyes érintett tagállamok számára a 9. cikk szerinti megfelelés céljából meghatározott százalék erejéig – igénybe venni vagy továbbra is igénybe venni.”
  ; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)   Málta 2023. december 31-ig értesíti a Bizottságot, ha a 9. cikk szerinti megfelelése céljából szándékában áll az e cikk (1) bekezdésében említett, az EU ETS kibocsátási egységekre vonatkozó korlátozott mennyiségű törlést – a II. mellékletben a 2025-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve tekintetében meghatározott százalék erejéig – igénybe venni.

(3b)   A (3) bekezdés ellenére a II. mellékletben felsorolt azon tagállamok, amelyek 2019. december 31-ig nem értesítették a Bizottságot arról, hogy szándékukban áll igénybe venni vagy teljes mértékben igénybe venni az e cikk (1) bekezdésében említett, az EU ETS kibocsátási egységekre vonatkozó korlátozott mennyiségű törlést, 2023. december 31-ig értesítik a Bizottságot, ha szándékukban áll az EU ETS kibocsátási egységekre vonatkozó korlátozott mennyiségű törlést – a II. mellékletben a 2025-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve tekintetében az egyes érintett tagállamok számára a 9. cikk szerinti megfelelés céljából meghatározott százalék erejéig – igénybe venni vagy továbbra is igénybe venni.”

| c) | a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Valamely tagállam kérésére a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt központi tisztviselőnek (a továbbiakban: a központi tisztviselő) legfeljebb az e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott összmennyiségnek megfelelő mennyiséget kell figyelembe vennie az említett tagállam e rendelet 9. cikke szerinti megfelelése céljából. Az EU ETS kibocsátási egységek e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott összmennyiségének egytizedét – a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján – a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve vonatkozásában törölni kell az említett tagállam tekintetében. Az EU ETS kibocsátási egységek e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott összmennyiségének egyhatodát – a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján – a 2025-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve vonatkozásában törölni kell azon tagállamok tekintetében, amelyek e cikk (3a) és (3b) bekezdése alapján értesítették a Bizottságot.


  (5)   Amennyiben valamely tagállam a (3) bekezdésnek megfelelően értesítette a Bizottságot azon döntéséről, hogy felülvizsgálja a korábban bejelentett százalékos arányt, az említett tagállam vonatkozásában ennek megfelelően kisebb vagy nagyobb mennyiségű EU ETS kibocsátási egységet kell törölni a 2026-tól 2030-ig tartó időszak, illetve a 2028-tól 2030-ig tartó időszak minden egyes éve tekintetében.” |
| --- | --- |

c)

a (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Valamely tagállam kérésére a 2003/87/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt központi tisztviselőnek (a továbbiakban: a központi tisztviselő) legfeljebb az e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott összmennyiségnek megfelelő mennyiséget kell figyelembe vennie az említett tagállam e rendelet 9. cikke szerinti megfelelése céljából. Az EU ETS kibocsátási egységek e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott összmennyiségének egytizedét – a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján – a 2021-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve vonatkozásában törölni kell az említett tagállam tekintetében. Az EU ETS kibocsátási egységek e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott összmennyiségének egyhatodát – a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján – a 2025-től 2030-ig tartó időszak minden egyes éve vonatkozásában törölni kell azon tagállamok tekintetében, amelyek e cikk (3a) és (3b) bekezdése alapján értesítették a Bizottságot.

(5)   Amennyiben valamely tagállam a (3) bekezdésnek megfelelően értesítette a Bizottságot azon döntéséről, hogy felülvizsgálja a korábban bejelentett százalékos arányt, az említett tagállam vonatkozásában ennek megfelelően kisebb vagy nagyobb mennyiségű EU ETS kibocsátási egységet kell törölni a 2026-tól 2030-ig tartó időszak, illetve a 2028-tól 2030-ig tartó időszak minden egyes éve tekintetében.”

| 6. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A LULUCF-ből származó nettó elnyelések további felhasználása”; |
| --- | --- | --- |

6.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A LULUCF-ből származó nettó elnyelések további felhasználása”;

| b) | az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Annyiban, amennyiben egy tagállam üvegházhatásúgáz-kibocsátása meghaladja az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságait, beleértve az e rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján átvitt éves kibocsátási jogosultságokat is, az (EU) 2018/841 rendelet hatálya alá tartozó területelszámolási kategóriák együtteséhez tartozó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegének erejéig terjedő mennyiség figyelembe vehető a tagállamnak az e rendelet 9. cikke szerinti, az említett évre vonatkozó megfelelése céljából, feltéve, hogy:”
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Annyiban, amennyiben egy tagállam üvegházhatásúgáz-kibocsátása meghaladja az adott évre vonatkozó éves kibocsátási jogosultságait, beleértve az e rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján átvitt éves kibocsátási jogosultságokat is, az (EU) 2018/841 rendelet hatálya alá tartozó területelszámolási kategóriák együtteséhez tartozó nettó összelnyelések és nettó összkibocsátások összegének erejéig terjedő mennyiség figyelembe vehető a tagállamnak az e rendelet 9. cikke szerinti, az említett évre vonatkozó megfelelése céljából, feltéve, hogy:”

| ii. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 2021-től 2025-ig tartó időszak évei vonatkozásában az említett tagállam tekintetében figyelembe vett mennyiségek összege nem haladja meg az említett tagállam vonatkozásában az e rendelet III. mellékletében meghatározott nettó összelnyelések maximális mennyiségének felét; |
| --- | --- | --- |

ii.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a 2021-től 2025-ig tartó időszak évei vonatkozásában az említett tagállam tekintetében figyelembe vett mennyiségek összege nem haladja meg az említett tagállam vonatkozásában az e rendelet III. mellékletében meghatározott nettó összelnyelések maximális mennyiségének felét;

| aa) | a 2026-tól 2030-ig tartó időszak évei vonatkozásában az említett tagállam tekintetében figyelembe vett mennyiségek összege nem haladja meg az említett tagállam vonatkozásában az e rendelet III. mellékletében meghatározott nettó összelnyelések maximális mennyiségének felét;” |
| --- | --- |

aa)

a 2026-tól 2030-ig tartó időszak évei vonatkozásában az említett tagállam tekintetében figyelembe vett mennyiségek összege nem haladja meg az említett tagállam vonatkozásában az e rendelet III. mellékletében meghatározott nettó összelnyelések maximális mennyiségének felét;”

| c) | a (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdést el kell hagyni.

| 7. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „8. cikk
  Korrekciós intézkedés

  (1)   Ha az (EU) 2018/1999 rendelet 29. cikke szerinti éves értékelése során, és figyelembe véve az e rendelet 5., 6. és 7. cikkében említett rugalmassági mechanizmusok igénybevételére vonatkozó szándékot, a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam nem tesz kellő előrelépést az e rendelet 4. cikke szerinti kötelezettségeinek teljesítése terén, az említett tagállam három hónapon belül korrekciós intézkedési tervet nyújt be a Bizottságnak, amely tartalmazza:






  a) | annak részletes magyarázatát, hogy az említett tagállam miért nem tesz kellő előrelépést az említett kötelezettségek teljesítése terén; |
| --- | --- | --- |

7.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Korrekciós intézkedés

(1)   Ha az (EU) 2018/1999 rendelet 29. cikke szerinti éves értékelése során, és figyelembe véve az e rendelet 5., 6. és 7. cikkében említett rugalmassági mechanizmusok igénybevételére vonatkozó szándékot, a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam nem tesz kellő előrelépést az e rendelet 4. cikke szerinti kötelezettségeinek teljesítése terén, az említett tagállam három hónapon belül korrekciós intézkedési tervet nyújt be a Bizottságnak, amely tartalmazza:

a)

annak részletes magyarázatát, hogy az említett tagállam miért nem tesz kellő előrelépést az említett kötelezettségek teljesítése terén;

| b) | annak értékelését, hogy az uniós finanszírozás hogyan támogatta az említett tagállamnak az említett kötelezettségek teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, és a tagállam hogyan kívánja felhasználni az ilyen finanszírozást arra, hogy a kötelezettségek teljesítése terén előrelépést tegyen; |
| --- | --- |

b)

annak értékelését, hogy az uniós finanszírozás hogyan támogatta az említett tagállamnak az említett kötelezettségek teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, és a tagállam hogyan kívánja felhasználni az ilyen finanszírozást arra, hogy a kötelezettségek teljesítése terén előrelépést tegyen;

| c) | azon kiegészítő intézkedéseket, amelyek kiegészítik az említett tagállamnak az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervét, vagy megerősítik annak megvalósítását, és amelyeket – belföldi szakpolitikák és intézkedések révén, valamint az uniós fellépés végrehajtásával – végre kell hajtania annak érdekében, hogy teljesítse az említett kötelezettségeket, egy olyan részletes értékelés kíséretében, amelyet az említett intézkedésekből eredő, a tervezett üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésekre vonatkozó mennyiségi adatok – amennyiben rendelkezésre állnak – támasztanak alá; |
| --- | --- |

c)

azon kiegészítő intézkedéseket, amelyek kiegészítik az említett tagállamnak az (EU) 2018/1999 rendelet szerinti integrált nemzeti energia- és klímatervét, vagy megerősítik annak megvalósítását, és amelyeket – belföldi szakpolitikák és intézkedések révén, valamint az uniós fellépés végrehajtásával – végre kell hajtania annak érdekében, hogy teljesítse az említett kötelezettségeket, egy olyan részletes értékelés kíséretében, amelyet az említett intézkedésekből eredő, a tervezett üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésekre vonatkozó mennyiségi adatok – amennyiben rendelkezésre állnak – támasztanak alá;

| d) | az ilyen intézkedések végrehajtásának szigorú menetrendjét, amely lehetővé teszi a végrehajtás terén tett éves előrelépés értékelését. |
| --- | --- |

d)

az ilyen intézkedések végrehajtásának szigorú menetrendjét, amely lehetővé teszi a végrehajtás terén tett éves előrelépés értékelését.

Amennyiben egy tagállam nemzeti éghajlatpolitikai tanácsadó szervet hozott létre, tanácsot kérhet attól az első albekezdés c) pontjában említett szükséges intézkedések azonosításához.

(2)   Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség – éves munkaprogramjával összhangban – segíti a Bizottság munkáját minden ilyen korrekciós intézkedési terv értékelése során.

(3)   A Bizottság – a tervek kézhezvételétől számított négy hónapon belül – véleményt adhat ki az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott korrekciós intézkedési tervek megalapozottságáról. Az érintett tagállam a legnagyobb mértékben figyelembe veszi a Bizottság véleményét, és annak megfelelően felülvizsgálhatja korrekciós intézkedési tervét. Ha az érintett tagállam a Bizottság véleményére vagy annak jelentős részére nem reagál, az említett tagállamnak indokolást kell adnia a Bizottságnak.

(4)   Az egyes tagállamok nyilvánosan hozzáférhetővé teszik az (1) bekezdésben említett korrekciós intézkedési tervüket és a (3) bekezdésben említett bármely indokolást. A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a (3) bekezdésben említett véleményét.”

| 8. | A 9. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Ha egy tagállam üvegházhatásúgáz-kibocsátása az (EU) 2018/841 rendelet 4. cikkében említett, 2021-től 2025-ig tartó időszakban meghaladta az említett rendelet 12. cikkének megfelelően meghatározott elnyeléseit, a központi tisztviselőnek a releváns évek tekintetében az említett tagállam éves kibocsátási jogosultságát az említett többlet üvegházhatásúgáz-kibocsátás tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiségével csökkentenie kell.” |
| --- | --- |

8.

A 9. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha egy tagállam üvegházhatásúgáz-kibocsátása az (EU) 2018/841 rendelet 4. cikkében említett, 2021-től 2025-ig tartó időszakban meghaladta az említett rendelet 12. cikkének megfelelően meghatározott elnyeléseit, a központi tisztviselőnek a releváns évek tekintetében az említett tagállam éves kibocsátási jogosultságát az említett többlet üvegházhatásúgáz-kibocsátás tonna szén-dioxid-egyenértékben kifejezett mennyiségével csökkentenie kell.”

| 9. | A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „15. cikk
  Felülvizsgálat

  (1)   E rendeletet rendszeresen felül kell vizsgálni, figyelembe véve többek között a nemzeti körülmények alakulását, azt, hogy a gazdasági ágazatok mindegyike miként járul hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, a nemzetközi fejleményeket, valamint a Párizsi Megállapodás és az (EU) 2021/1119 rendelet hosszú távú célkitűzéseinek teljesítésére tett erőfeszítéseket.


  (2)   A Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti minden egyes globális értékelést követően hat hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról – beleértve az éves kibocsátási jogosultságok kínálata és az éves kibocsátási jogosultságok iránti kereslet közötti egyensúly kérdését is –, valamint arról, hogy az e rendelet I. mellékletében foglalt nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célok mennyiben alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti uniós éghajlatpolitikai célkitűzések és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell különösen annak értékelését, hogy egy, a 2030 utáni időszakra vonatkozó keret révén szükség van-e további uniós szakpolitikákra és intézkedésekre az Unió és tagállamai üvegházhatásúgáz-kibocsátásának szükséges mértékű csökkentéséhez. Tartalmaznia kell az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a legkésőbb 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzéssel összeegyeztethető csökkentési pályájának értékelését is, figyelembe véve az (EU) 2021/1119 rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében említett, az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tervezett indikatív költségvetését, továbbá azt, hogy az említett célkitűzés megvalósítása során egyaránt fontos előmozdítani a tagállamok közötti méltányosságot és szolidaritást, valamint a költséghatékonyságot. Az említett jelentést adott esetben jogalkotási javaslatok kísérhetik.
  Az első albekezdésben említett jelentésben figyelembe kell venni a tagállamok által az (EU) 2018/1999 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján elkészített és benyújtott hosszú távú stratégiákat, valamint azoknak a Bizottság által az említett rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján elvégzett értékelését.” |
| --- | --- |

9.

A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

Felülvizsgálat

(1)   E rendeletet rendszeresen felül kell vizsgálni, figyelembe véve többek között a nemzeti körülmények alakulását, azt, hogy a gazdasági ágazatok mindegyike miként járul hozzá az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez, a nemzetközi fejleményeket, valamint a Párizsi Megállapodás és az (EU) 2021/1119 rendelet hosszú távú célkitűzéseinek teljesítésére tett erőfeszítéseket.

(2)   A Bizottság a Párizsi Megállapodás 14. cikke szerinti minden egyes globális értékelést követően hat hónapon belül jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról – beleértve az éves kibocsátási jogosultságok kínálata és az éves kibocsátási jogosultságok iránti kereslet közötti egyensúly kérdését is –, valamint arról, hogy az e rendelet I. mellékletében foglalt nemzeti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célok mennyiben alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak az (EU) 2021/1119 rendelet szerinti uniós éghajlatpolitikai célkitűzések és a Párizsi Megállapodás céljainak teljesítéséhez. Az említett jelentésnek tartalmaznia kell különösen annak értékelését, hogy egy, a 2030 utáni időszakra vonatkozó keret révén szükség van-e további uniós szakpolitikákra és intézkedésekre az Unió és tagállamai üvegházhatásúgáz-kibocsátásának szükséges mértékű csökkentéséhez. Tartalmaznia kell az e rendelet hatálya alá tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak a legkésőbb 2050-ig teljesítendő klímasemlegességi célkitűzéssel összeegyeztethető csökkentési pályájának értékelését is, figyelembe véve az (EU) 2021/1119 rendelet 4. cikkének (4) bekezdésében említett, az Unió üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tervezett indikatív költségvetését, továbbá azt, hogy az említett célkitűzés megvalósítása során egyaránt fontos előmozdítani a tagállamok közötti méltányosságot és szolidaritást, valamint a költséghatékonyságot. Az említett jelentést adott esetben jogalkotási javaslatok kísérhetik.

Az első albekezdésben említett jelentésben figyelembe kell venni a tagállamok által az (EU) 2018/1999 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján elkészített és benyújtott hosszú távú stratégiákat, valamint azoknak a Bizottság által az említett rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján elvégzett értékelését.”

| 10. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:

  „15a. cikk
  Tudományos tanácsadás
  A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 10a. cikke alapján létrehozott, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület (a továbbiakban: a tanácsadó testület) saját kezdeményezésére tudományos tanácsadást nyújthat, vagy jelentéseket adhat ki az e rendelet szerinti uniós intézkedésekről, éghajlatpolitikai célkitűzésekről, éves kibocsátásszintekről és rugalmassági mechanizmusokról. A Bizottság figyelembe veszi a tanácsadó testület releváns tanácsadását és jelentéseit, különösen azon jövőbeli intézkedések tekintetében, amelyek az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokban további üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésre irányulnak.


  (*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 401/2009/EK rendelete (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról (HL L 126., 2009.5.21., 13. o.).”
  " |
| --- | --- |

10.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„15a. cikk

Tudományos tanácsadás

A 401/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) 10a. cikke alapján létrehozott, az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület (a továbbiakban: a tanácsadó testület) saját kezdeményezésére tudományos tanácsadást nyújthat, vagy jelentéseket adhat ki az e rendelet szerinti uniós intézkedésekről, éghajlatpolitikai célkitűzésekről, éves kibocsátásszintekről és rugalmassági mechanizmusokról. A Bizottság figyelembe veszi a tanácsadó testület releváns tanácsadását és jelentéseit, különösen azon jövőbeli intézkedések tekintetében, amelyek az e rendelet hatálya alá tartozó ágazatokban további üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentésre irányulnak.

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 401/2009/EK rendelete (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról (HL L 126., 2009.5.21., 13. o.).”
  "

*3

| 11. | Az I., II. és III. melléklet e rendelet mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

11.

Az I., II. és III. melléklet e rendelet mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Az (EU) 2018/1999 rendelet módosítása

Az (EU) 2018/1999 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 26. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   2023-tól kezdődően a tagállamok minden év (X. év) március 15-ig meghatározzák és jelentik a Bizottságnak az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatait, minden év január 15-ig pedig az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék előzetes adatait, beleértve az üvegházhatású gázokat és a jegyzékre vonatkozó, az V. mellékletben felsorolt információkat is. Az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatairól szóló jelentésnek tartalmaznia kell a nemzeti jegyzékről szóló, teljes és naprakész jelentést is. A jelentések kézhezvételétől számított három hónapon belül a Bizottság elektronikus formában a 44. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett Éghajlatváltozási Bizottság rendelkezésére bocsátja az V. melléklet 1. része első bekezdésének n) pontjában említett információkat.” |
| --- | --- |

1.

A 26. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   2023-tól kezdődően a tagállamok minden év (X. év) március 15-ig meghatározzák és jelentik a Bizottságnak az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatait, minden év január 15-ig pedig az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék előzetes adatait, beleértve az üvegházhatású gázokat és a jegyzékre vonatkozó, az V. mellékletben felsorolt információkat is. Az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék végleges adatairól szóló jelentésnek tartalmaznia kell a nemzeti jegyzékről szóló, teljes és naprakész jelentést is. A jelentések kézhezvételétől számított három hónapon belül a Bizottság elektronikus formában a 44. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett Éghajlatváltozási Bizottság rendelkezésére bocsátja az V. melléklet 1. része első bekezdésének n) pontjában említett információkat.”

| 2. | Az V. melléklet 1. része első bekezdésének n) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „n) | tájékoztatás a következőkről:






  i. | a tagállam azon szándéka, hogy igénybe kívánja venni az (EU) 2018/842 rendelet 5. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett rugalmassági mechanizmust, ideértve – amennyiben lehetséges – a mennyiségekre, az átadás típusára és az árak becsült tartományára vonatkozó adatokat; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az V. melléklet 1. része első bekezdésének n) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„n)

tájékoztatás a következőkről:

i.

a tagállam azon szándéka, hogy igénybe kívánja venni az (EU) 2018/842 rendelet 5. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett rugalmassági mechanizmust, ideértve – amennyiben lehetséges – a mennyiségekre, az átadás típusára és az árak becsült tartományára vonatkozó adatokat;

| ii. | a bevételeknek az (EU) 2018/842 rendelet 5. cikkének (6) bekezdése szerinti felhasználása; |
| --- | --- |

ii.

a bevételeknek az (EU) 2018/842 rendelet 5. cikkének (6) bekezdése szerinti felhasználása;

| iii. | a tagállam azon szándéka, hogy igénybe kívánja venni az (EU) 2018/842 rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett rugalmassági mechanizmust.” |
| --- | --- |

iii.

a tagállam azon szándéka, hogy igénybe kívánja venni az (EU) 2018/842 rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett rugalmassági mechanizmust.”

3. cikk

Hatályba lépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2023. április 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  
  HL C 152., 2022.4.6., 189. o.

1

(2)  
  HL C 301., 2022.8.5., 221. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2023. március 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. március 28-i határozata.

3

(4)  
  HL L 282., 2016.10.19., 4. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, a földhasználat-változtatáshoz és az erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).

8

(9)  A Tanács ajánlása (2022. június 16.) a klímasemlegességre való méltányos átállás biztosításáról (HL C 243., 2022.6.27., 35. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK, a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

11

(12)  A Bizottság (EU) 2020/2126 végrehajtási határozata (2020. december 16.) a 2021-től 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éves tagállami kibocsátási jogosultságoknak az (EU) 2018/842 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 426., 2020.12.17., 58. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2020/1208 végrehajtási rendelete (2020. augusztus 7.) a tagállamok által az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően jelentett információk felépítéséről, formátumáról, benyújtási folyamatairól és felülvizsgálatáról, valamint a 749/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 278., 2020.8.26., 1. o.).

13

(14)  A Bizottság (EU) 2021/268 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 28.) az (EU) 2018/841 európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének a tagállamok által a 2021–2025 közötti időszakban alkalmazandó, erdőkre vonatkozó referenciaszintek tekintetében történő módosításáról (HL L 60., 2021.2.22., 21. o.).

14

(15)  
  HL L 124., 2005.5.17., 4. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 401/2009/EK rendelete (2009. április 23.) az Európai Környezetvédelmi Ügynökségről és az európai környezeti információs és megfigyelőhálózatról (HL L 126., 2009.5.21., 13. o.).

16

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2018/842 rendelet I., II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet helyébe a következő szöveg lép:


  „I. MELLÉKLET
  AZ EGYES TAGÁLLAMOKNAK A 4. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÜVEGHÁZHATÁSÚGÁZKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTÉSEI | Tagállami üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések 2030-ban a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott 2005-ös szintjeikhez képest |
| --- | --- | --- |
| | 1. oszlop | 2. oszlop |
| Belgium | -35  % | -47  % |
| Bulgária | -0  % | -10  % |
| Csehország | -14  % | -26  % |
| Dánia | -39  % | -50  % |
| Németország | -38  % | -50  % |
| Észtország | -13  % | -24  % |
| Írország | -30  % | -42  % |
| Görögország | -16  % | -22,7  % |
| Spanyolország | -26  % | -37,7  % |
| Franciaország | -37  % | -47,5  % |
| Horvátország | -7  % | -16,7  % |
| Olaszország | -33  % | -43,7  % |
| Ciprus | -24  % | -32  % |
| Lettország | -6  % | -17  % |
| Litvánia | -9  % | -21  % |
| Luxemburg | -40  % | -50  % |
| Magyarország | -7  % | -18,7  % |
| Málta | -19  % | -19  % |
| Hollandia | -36  % | -48  % |
| Ausztria | -36  % | -48  % |
| Lengyelország | -7  % | -17,7  % |
| Portugália | -17  % | -28,7  % |
| Románia | -2  % | -12,7  % |
| Szlovénia | -15  % | -27  % |
| Szlovákia | -12  % | -22,7  % |
| Finnország | -39  % | -50  % |
| Svédország | -40  % | -50  % |

1.

Az I. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„I. MELLÉKLET

AZ EGYES TAGÁLLAMOKNAK A 4. CIKK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÜVEGHÁZHATÁSÚGÁZKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTÉSEI

Tagállami üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések 2030-ban a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott 2005-ös szintjeikhez képest

1. oszlop

2. oszlop

Belgium

-35  %

-47  %

Bulgária

-0  %

-10  %

Csehország

-14  %

-26  %

Dánia

-39  %

-50  %

Németország

-38  %

-50  %

Észtország

-13  %

-24  %

Írország

-30  %

-42  %

Görögország

-16  %

-22,7  %

Spanyolország

-26  %

-37,7  %

Franciaország

-37  %

-47,5  %

Horvátország

-7  %

-16,7  %

Olaszország

-33  %

-43,7  %

Ciprus

-24  %

-32  %

Lettország

-6  %

-17  %

Litvánia

-9  %

-21  %

Luxemburg

-40  %

-50  %

Magyarország

-7  %

-18,7  %

Málta

-19  %

-19  %

Hollandia

-36  %

-48  %

Ausztria

-36  %

-48  %

Lengyelország

-7  %

-17,7  %

Portugália

-17  %

-28,7  %

Románia

-2  %

-12,7  %

Szlovénia

-15  %

-27  %

Szlovákia

-12  %

-22,7  %

Finnország

-39  %

-50  %

Svédország

-40  %

-50  %

| 2. | A II. mellékletben a Máltára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „Málta | 7 %” |
| --- | --- | --- |

2.

A II. mellékletben a Máltára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Málta

7 %”

| 3. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a III. melléklet címének helyébe a következő szöveg lép:

  „AZ (EU) 2018/841 RENDELET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETI KATEGÓRIÁKBÓL SZÁRMAZÓ NETTÓ ÖSSZELNYELÉSEK, AMELYEKET A TAGÁLLAMOK E RENDELET 7. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK a) és aa) PONTJA ALAPJÁN A 2021-TŐL 2030-IG TARTÓ IDŐSZAKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉS CÉLJÁBÓL FIGYELEMBE VEHETNEK”; |
| --- | --- | --- |

3.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a III. melléklet címének helyébe a következő szöveg lép:

„AZ (EU) 2018/841 RENDELET HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETI KATEGÓRIÁKBÓL SZÁRMAZÓ NETTÓ ÖSSZELNYELÉSEK, AMELYEKET A TAGÁLLAMOK E RENDELET 7. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK a) és aa) PONTJA ALAPJÁN A 2021-TŐL 2030-IG TARTÓ IDŐSZAKRA VONATKOZÓ MEGFELELÉS CÉLJÁBÓL FIGYELEMBE VEHETNEK”;

| b) | az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzést el kell hagyni;

| c) | a táblázat utolsó sorában a „280” helyébe „262,2” lép. |
| --- | --- |

c)

a táblázat utolsó sorában a „280” helyébe „262,2” lép.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.4.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/858 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. február 23)

az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról szóló (EU) 2018/196 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról szóló, 2018. február 7-i (EU) 2018/196 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Miután az Egyesült Államok a folyamatos dömping- és támogatás-ellentételezésről szóló törvényt (Continued Dumping and Subsidy Offset Act, a továbbiakban: CDSOA) nem hozta összhangba a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) megállapodásaiból eredő kötelezettségeivel, az (EU) 2018/196 rendelet 4,3 %-os kiegészítő értékvámot vetett ki az Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára. A WTO engedélyével összhangban, amely szerint az Egyesült Államokkal szemben felfüggeszthető a vámkedvezmények alkalmazása, a Bizottságnak a CDSOA révén az adott időszakban az Unióval szemben alkalmazott hatálytalanítás vagy gyengítés mértékének megfelelően évente ki kell igazítania a felfüggesztés mértékét. 2022-ben a felfüggesztés mértékét a Bizottság 0,001 %-os kiegészítő értékvámra igazította ki, és az (EU) 2018/196 rendeletet ennek megfelelően módosította (2). |
| --- | --- |

(1)

Miután az Egyesült Államok a folyamatos dömping- és támogatás-ellentételezésről szóló törvényt (Continued Dumping and Subsidy Offset Act, a továbbiakban: CDSOA) nem hozta összhangba a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) megállapodásaiból eredő kötelezettségeivel, az (EU) 2018/196 rendelet 4,3 %-os kiegészítő értékvámot vetett ki az Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára. A WTO engedélyével összhangban, amely szerint az Egyesült Államokkal szemben felfüggeszthető a vámkedvezmények alkalmazása, a Bizottságnak a CDSOA révén az adott időszakban az Unióval szemben alkalmazott hatálytalanítás vagy gyengítés mértékének megfelelően évente ki kell igazítania a felfüggesztés mértékét. 2022-ben a felfüggesztés mértékét a Bizottság 0,001 %-os kiegészítő értékvámra igazította ki, és az (EU) 2018/196 rendeletet ennek megfelelően módosította (2).

| (2) | A legutóbbi olyan év CDSOA-kifizetései, amelyekkel kapcsolatban adatok állnak rendelkezésre, a 2022. pénzügyi év (2021. október 1. – 2022. szeptember 30.) során beszedett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok felosztásából származnak. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatala által közzétett adatok alapján az Unióval szemben alkalmazott hatálytalanítás vagy gyengítés számított mértéke 317 877,22 USD. |
| --- | --- |

(2)

A legutóbbi olyan év CDSOA-kifizetései, amelyekkel kapcsolatban adatok állnak rendelkezésre, a 2022. pénzügyi év (2021. október 1. – 2022. szeptember 30.) során beszedett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok felosztásából származnak. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatala által közzétett adatok alapján az Unióval szemben alkalmazott hatálytalanítás vagy gyengítés számított mértéke 317 877,22 USD.

| (3) | A hatálytalanítás vagy gyengítés, és következésképpen a felfüggesztés mértéke nőtt. A felfüggesztés mértékét nem lehet az (EU) 2018/196 rendelet I. mellékletében foglalt terméklista kiegészítésével vagy az arról való termékeltávolítással a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez igazítani. Következésképpen – az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően – a Bizottságnak változatlanul kell hagynia az I. mellékletben szereplő terméklistát, és módosítania kell a kiegészítő vám mértékét a felfüggesztés mértékének a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez való igazítása céljából. Az (EU) 2018/196 rendelet I. mellékletében felsorolt négy terméket ezért a listán kell hagyni, és a rájuk vonatkozó kiegészítő behozatali vám mértékét 0,164 %-ra kell módosítani. |
| --- | --- |

(3)

A hatálytalanítás vagy gyengítés, és következésképpen a felfüggesztés mértéke nőtt. A felfüggesztés mértékét nem lehet az (EU) 2018/196 rendelet I. mellékletében foglalt terméklista kiegészítésével vagy az arról való termékeltávolítással a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez igazítani. Következésképpen – az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően – a Bizottságnak változatlanul kell hagynia az I. mellékletben szereplő terméklistát, és módosítania kell a kiegészítő vám mértékét a felfüggesztés mértékének a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez való igazítása céljából. Az (EU) 2018/196 rendelet I. mellékletében felsorolt négy terméket ezért a listán kell hagyni, és a rájuk vonatkozó kiegészítő behozatali vám mértékét 0,164 %-ra kell módosítani.

| (4) | Az (EU) 2018/196 rendelet I. mellékletében felsorolt termékeknek az Egyesült Államokból történő behozatalára kivetett 0,164 %-os kiegészítő értékvám egy évre vonatkozó hatása nem lépi túl a 317 877,22 USD kereskedelmi értéket. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/196 rendelet I. mellékletében felsorolt termékeknek az Egyesült Államokból történő behozatalára kivetett 0,164 %-os kiegészítő értékvám egy évre vonatkozó hatása nem lépi túl a 317 877,22 USD kereskedelmi értéket.

| (5) | Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő behozatali vám módosított mértékének alkalmazása haladéktalanul megkezdődhessen, e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegészítő behozatali vám módosított mértékének alkalmazása haladéktalanul megkezdődhessen, e rendeletnek a kihirdetése napján hatályba kell lépnie.

| (6) | Az (EU) 2018/196 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2018/196 rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/196 rendelet 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép, amelyben a csillag és a csillaghoz tartozó szöveg lábjegyzet formájában szerepel:

„2. cikk

A 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) alapján alkalmazandó vámtételen felül 0,164 %-os értékvámot kell alkalmazni az Egyesült Államokból származó, e rendelet I. mellékletében felsorolt termékekre vonatkozóan.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2023. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. február 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 44., 2018.2.16., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2022/682 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. február 25.) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámokról szóló (EU) 2018/196 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 126., 2022.4.29., 4. o.).

2

---

| 2023.4.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/859 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. április 25.)

az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendeletnek a 2’-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációi tekintetében, az új élelmiszer Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével történő előállításának engedélyezése céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/2283 rendelet értelmében csak engedélyezett és az uniós jegyzékbe felvett új élelmiszerek hozhatók forgalomba az Unióban.

| (2) | Az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikkének megfelelően az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet megállapította az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét (2). |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/2283 rendelet 8. cikkének megfelelően az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet megállapította az engedélyezett új élelmiszerek uniós jegyzékét (2).

| (3) | A Bizottság (EU) 2016/376 végrehajtási határozata (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban engedélyezte a szintetikus 2′-fukozillaktóz („2′-FL”) új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság (EU) 2016/376 végrehajtási határozata (3) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban engedélyezte a szintetikus 2′-fukozillaktóz („2′-FL”) új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalát.

| (4) | A Bizottság (EU) 2017/2201 végrehajtási határozata (5) a 258/97/EK rendelet szerint engedélyezte az Escherichia coli BL21 törzsével előállított 2′-FL (mikrobiális forrás) új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság (EU) 2017/2201 végrehajtási határozata (5) a 258/97/EK rendelet szerint engedélyezte az Escherichia coli BL21 törzsével előállított 2′-FL (mikrobiális forrás) új élelmiszer-összetevőként történő forgalomba hozatalát.

| (5) | 2016. június 23-án a Glycom A/S vállalat a 258/97/EK rendelet 5. cikke értelmében tájékoztatta a Bizottságot arról a szándékáról, hogy Escherichia coli K-12 törzsével bakteriális fermentáció útján előállított 2′-FL (mikrobiális forrás) új élelmiszert kíván forgalomba hozni. Az Escherichia coli K-12 törzsével előállított, mikrobiális eredetű 2′-fukozillaktózt a szóban forgó értesítés alapján – az uniós jegyzék megállapításakor – felvették az új élelmiszerek uniós jegyzékébe. |
| --- | --- |

(5)

2016. június 23-án a Glycom A/S vállalat a 258/97/EK rendelet 5. cikke értelmében tájékoztatta a Bizottságot arról a szándékáról, hogy Escherichia coli K-12 törzsével bakteriális fermentáció útján előállított 2′-FL (mikrobiális forrás) új élelmiszert kíván forgalomba hozni. Az Escherichia coli K-12 törzsével előállított, mikrobiális eredetű 2′-fukozillaktózt a szóban forgó értesítés alapján – az uniós jegyzék megállapításakor – felvették az új élelmiszerek uniós jegyzékébe.

| (6) | A Bizottság (EU) 2019/388 végrehajtási rendelete (6) a 2015/2283/EU rendeletnek megfelelően engedélyezte az Escherichia coli K-12 törzsével előállított 2′-FL (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációinak módosítását a 2′-FL, a D-laktóz és a difukozil-D-laktóz szintjének módosítása céljából. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság (EU) 2019/388 végrehajtási rendelete (6) a 2015/2283/EU rendeletnek megfelelően engedélyezte az Escherichia coli K-12 törzsével előállított 2′-FL (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációinak módosítását a 2′-FL, a D-laktóz és a difukozil-D-laktóz szintjének módosítása céljából.

| (7) | 2020. július 7-én az Advanced Protein Technologies Corporation vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 2′-FL (mikrobiális forrás) specifikációinak módosítása iránt annak érdekében, hogy engedélyeztesse annak a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsével, mikrobiális fermentációval történő előállítását. |
| --- | --- |

(7)

2020. július 7-én az Advanced Protein Technologies Corporation vállalat (a továbbiakban: kérelmező) az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a 2′-FL (mikrobiális forrás) specifikációinak módosítása iránt annak érdekében, hogy engedélyeztesse annak a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsével, mikrobiális fermentációval történő előállítását.

| (8) | 2020. július 7-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező tudományos adatok és tanulmányok, nevezetesen a következők védelme iránt is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz: a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatok (7), a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzésének leírása (8), a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményei (9), egy 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (10), egy 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálat (11), egy 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat (12), egy 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat (13), egy patkányokon végzett akut orális toxicitási vizsgálat (14) és egy 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálat (15). |
| --- | --- |

(8)

2020. július 7-én a kérelmező a kérelem alátámasztására benyújtott, szellemi tulajdont képező tudományos adatok és tanulmányok, nevezetesen a következők védelme iránt is kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz: a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatok (7), a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzésének leírása (8), a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményei (9), egy 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat (10), egy 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálat (11), egy 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat (12), egy 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat (13), egy patkányokon végzett akut orális toxicitási vizsgálat (14) és egy 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálat (15).

| (9) | 2020. október 13-án a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően végezze el a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsének felhasználásával mikrobiális fermentációval előállított 2’-FL értékelését. |
| --- | --- |

(9)

2020. október 13-án a Bizottság felkérte az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot (a továbbiakban: Hatóság), hogy az (EU) 2015/2283 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének megfelelően végezze el a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsének felhasználásával mikrobiális fermentációval előállított 2’-FL értékelését.

| (10) | 2022. október 26-án a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően elfogadta „A Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével (APC199) előállított 2′-fukozillaktóz (2′-FL) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról” című tudományos szakvéleményét (16). |
| --- | --- |

(10)

2022. október 26-án a Hatóság az (EU) 2015/2283 rendelet 11. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően elfogadta „A Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével (APC199) előállított 2′-fukozillaktóz (2′-FL) mint az (EU) 2015/2283 rendelet szerinti új élelmiszer biztonságosságáról” című tudományos szakvéleményét (16).

| (11) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsének felhasználásával mikrobiális fermentációval előállított 2’-FL biztonságos, ha a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett alkalmazzák. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak megállapításához, hogy a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsének felhasználásával mikrobiális fermentációval előállított 2’-FL a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett felhasználva megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti forgalombahozatali feltételeknek. |
| --- | --- |

(11)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsének felhasználásával mikrobiális fermentációval előállított 2’-FL biztonságos, ha a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett alkalmazzák. Ezért az említett tudományos szakvélemény elegendő alapot nyújt annak megállapításához, hogy a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított származékos törzsének felhasználásával mikrobiális fermentációval előállított 2’-FL a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett felhasználva megfelel az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkének (1) bekezdése szerinti forgalombahozatali feltételeknek.

| (12) | Tudományos szakvéleményében a Hatóság úgy ítélte meg, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetéseit nem tudta volna levonni a kérelmező aktájában szereplő, a következőkre vonatkozó tudományos tanulmányok és adatok hiányában: a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatok, a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzésének leírása, a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményei, a 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat, a 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálat, a 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat, a 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat és a 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálat. |
| --- | --- |

(12)

Tudományos szakvéleményében a Hatóság úgy ítélte meg, hogy az új élelmiszer biztonságosságára vonatkozó következtetéseit nem tudta volna levonni a kérelmező aktájában szereplő, a következőkre vonatkozó tudományos tanulmányok és adatok hiányában: a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatok, a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzésének leírása, a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményei, a 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálat, a 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálat, a 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat, a 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálat és a 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálat.

| (13) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett tanulmányok és adatok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az azokra vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárólagos hivatkozási jogot érintő állítását. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy támassza alá az említett tanulmányok és adatok védett jellege kapcsán támasztott igénye indokolását, és pontosítsa az azokra vonatkozó, az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti kizárólagos hivatkozási jogot érintő állítását.

| (14) | A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában a nemzeti jog értelmében tulajdonosi és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatokkal, a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzéséének leírásával, a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményeivel, a 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálattal, a 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálattal, a 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal, a 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal és a 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálattal összefüggő tudományos tanulmányok és adatok tekintetében, és ezért harmadik felek jogszerűen nem férhetnek hozzájuk, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező kijelentette, hogy a kérelem benyújtásának időpontjában a nemzeti jog értelmében tulajdonosi és kizárólagos hivatkozási joggal rendelkezett a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatokkal, a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzéséének leírásával, a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményeivel, a 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálattal, a 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálattal, a 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal, a 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal és a 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálattal összefüggő tudományos tanulmányok és adatok tekintetében, és ezért harmadik felek jogszerűen nem férhetnek hozzájuk, nem használhatják fel őket, illetve nem hivatkozhatnak rájuk.

| (15) | A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatokkal, a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzéséének leírásával, a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményeivel, a 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálattal, a 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálattal, a 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal, a 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal és a 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálattal összefüggő tudományos tanulmányokat és adatokat az (EU) 2015/2283 rendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban védettnek kell minősíteni. Ennek megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakon belül csak a kérelmező számára engedélyezhető a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-FL uniós piacon történő forgalomba hozatala. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott valamennyi információt, és úgy ítélte meg, hogy a kérelmező kellően alátámasztotta az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelmények teljesülését. Ezért a 2′-FL azonosításának meghatározására szolgáló mágneses magrezonancia (NMR) vizsgálatokkal, a géntechnológiával módosított 2′-FL termelő törzs genetikai szekvenciaelemzéséének leírásával, a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzse életképes sejtjeinek hiányát megerősítő elemzések eredményeivel, a 2′-FL-lel végzett bakteriális reverz mutagenitási vizsgálattal, a 2′-FL-lel végzett in vitro kromoszómarendellenesség-vizsgálattal, a 2′-FL-lel emlőssejteken végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal, a 2′-FL-lel humán limfocitákon végzett in vitro mikronukleusz-vizsgálattal és a 2′-FL-lel patkányokon végzett, 90 napos orális toxicitási vizsgálattal összefüggő tudományos tanulmányokat és adatokat az (EU) 2015/2283 rendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban védettnek kell minősíteni. Ennek megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időszakon belül csak a kérelmező számára engedélyezhető a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-FL uniós piacon történő forgalomba hozatala.

| (16) | Ugyanakkor a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-FL engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő tudományos adatokra való hivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy később más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul. |
| --- | --- |

(16)

Ugyanakkor a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-FL engedélyezésének és a kérelmező dossziéjában szereplő tudományos adatokra való hivatkozások felhasználásának a kérelmezőre történő kizárólagos korlátozása nem jelenti azt, hogy később más kérelmezők ne kérelmezhessék ugyanezen új élelmiszer forgalomba hozatalának engedélyezését, feltéve, hogy kérelmük az ilyen engedélyezést alátámasztó, jogszerűen megszerzett információkon alapul.

| (17) | A kérelemben benyújtott információk és a Hatóság véleménye elegendő alapot szolgáltatnak annak megállapításához, hogy a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-FL engedélyezése céljából a 2′-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációinak módosításai összhangban vannak az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkében foglalt feltételekkel, és a módosításokat jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(17)

A kérelemben benyújtott információk és a Hatóság véleménye elegendő alapot szolgáltatnak annak megállapításához, hogy a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-FL engedélyezése céljából a 2′-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) új élelmiszer specifikációinak módosításai összhangban vannak az (EU) 2015/2283 rendelet 12. cikkében foglalt feltételekkel, és a módosításokat jóvá kell hagyni.

| (18) | Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (19) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az e rendelet hatálybalépésétől, 2023. május 16-tól számított ötéves időszakban kizárólag az „Advanced Protein Technologies Corporation” vállalat (17) jogosult a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 származékos törzsével előállított 2′-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) új élelmiszer Unión belüli forgalomba hozatalára, kivéve, ha egy későbbi kérelmező a 3. cikk szerint védett tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy az „Advanced Protein Technologies Corporation” beleegyezésével engedélyt kap az új élelmiszer forgalmazására.

3. cikk

A kérelmezési dossziéban szereplő tudományos adatok, amelyek eleget tesznek az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkének (2) bekezdésében meghatározott követelményeknek, nem használhatók fel későbbi kérelmezők javára az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves időtartamon belül az Advanced Protein Technologies Corporation beleegyezése nélkül.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 327., 2015.12.11., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2016/376 végrehajtási határozata (2016. március 11.) a 2′-O-fukozil-laktóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről (HL L 70., 2016.3.16., 27. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 258/97/EK rendelete (1997. január 27.) az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről (HL L 43., 1997.2.14., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/2201 végrehajtási határozata (2017. november 27.) az Escherichia coli BL21 törzsével előállított 2′-fukozil-laktóznak a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala engedélyezéséről (HL L 313., 2017.11.29., 5. o.).

5

Escherichia coli

(6)  A Bizottság (EU) 2019/388 végrehajtási rendelete (2019. március 11.) az Escherichia coli K-12 törzsével előállított 2′-fukozil-laktóz új élelmiszer specifikációira vonatkozó módosítás (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről és az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 70., 2019.3.12., 21. o.).

6

Escherichia coli

(7)  Gyeonggi Business & Science Accelerator (2021, kiadatlan).

7

(8)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, kiadatlan).

8

(9)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, kiadatlan).

9

(10)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019a, kiadatlan).

10

(11)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019b, kiadatlan).

11

(12)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019c, kiadatlan).

12

(13)  GenEvolutioN (2021, kiadatlan).

13

(14)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019d, kiadatlan).

14

(15)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019e, kiadatlan).

15

(16)  EFSA Journal 2022;20(12):7647.

16

(17)  Cím: GyeongGi-Biocenter 7. emelet, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Dél-Korea.

17

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletében a 2. táblázatban (Specifikációk) a 2′-fukozillaktóz (mikrobiális forrás) bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

| „Specifikációk | | Adatvédelem |
| --- | --- | --- |
| | Meghatározás: | Kémiai név: α-L-fukopiranozil-(1→2)-β-D-galaktopiranozil-(1→4)-D-glukopiranóz |

„Specifikációk

Adatvédelem

Meghatározás:

Kémiai név: α-L-fukopiranozil-(1→2)-β-D-galaktopiranozil-(1→4)-D-glukopiranóz

| | Kémiai képlet: C18H32O15 |
| --- | --- |

Kémiai képlet: C18H32O15

| | CAS-szám: 41263-94-9 |
| --- | --- |

CAS-szám: 41263-94-9

| | Molekulatömeg: 488,44 g/mol |
| --- | --- |

Molekulatömeg: 488,44 g/mol

A Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított törzsével előállított 2′-fukozillaktóz engedélyezve 2023. május 16-án. A jegyzékbe való felvétel az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokon és tudományos adatokon alapul.

Kérelmező: „Advanced Protein Technologies Corporation”, GyeongGi-BioCenter, 7. emelet, 147., Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Dél-Korea. Az adatvédelem időtartama alatt a Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított törzsével előállított 2′-fukozillaktóz kizárólag az Advanced Protein Technologies Corporation által hozható forgalomba az Unión belül, kivéve, ha egy későbbi kérelmező az (EU) 2015/2283 rendelet 26. cikkével összhangban védelem alatt álló, védett tudományos bizonyítékokra vagy tudományos adatokra való hivatkozás nélkül vagy az Advanced Protein Technologies Corporation beleegyezésével engedélyt kap a szóban forgó új élelmiszer forgalmazására.

Az adatvédelem lejártának időpontja: 2028. május 16.”

2′-Fukozillaktóz (mikrobiális forrás)

Forrás: Az Escherichia coli géntechnológiával módosított törzse (K-12)

Forrás: Az Escherichia coli géntechnológiával módosított törzse (BL-21)

Forrás: A Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 géntechnológiával módosított törzse

Leírás:

A 2′-fukozillaktóz egy mikrobiológiai eljárással előállított kristályos por, amelynek színe a fehértől a piszkosfehérig terjed.

Tisztaság:

| | 2′-Fukozillaktóz: ≥ 83 % |
| --- | --- |

2′-Fukozillaktóz: ≥ 83 %

| | D-laktóz: ≤ 10,0 % |
| --- | --- |

D-laktóz: ≤ 10,0 %

| | L-fukóz: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

L-fukóz: ≤ 2,0 %

| | Difukozil-D-laktóz: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukozil-D-laktóz: ≤ 5,0 %

| | 2′-Fukozil-D-laktulóz: ≤ 1,5 % |
| --- | --- |

2′-Fukozil-D-laktulóz: ≤ 1,5 %

| | Szacharidok (2′-fukozillaktóz, D-laktóz, L-fukóz, difukozil-D-laktóz, 2′-fukozil-D-laktulóz) összesen: ≥ 90 % |
| --- | --- |

Szacharidok (2′-fukozillaktóz, D-laktóz, L-fukóz, difukozil-D-laktóz, 2′-fukozil-D-laktulóz) összesen: ≥ 90 %

| | pH-érték (20 °C, 5 %-os oldat): 3,0–7,5 |
| --- | --- |

pH-érték (20 °C, 5 %-os oldat): 3,0–7,5

| | Víz: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Víz: ≤ 9,0 %

| | Szulfáthamu: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Szulfáthamu: ≤ 2,0 %

| | Ecetsav: ≤ 1,0 % |
| --- | --- |

Ecetsav: ≤ 1,0 %

| | Fehérjemaradékok: ≤ 0,01 % |
| --- | --- |

Fehérjemaradékok: ≤ 0,01 %

Mikrobiológiai kritériumok:

| | Összes aerob mezofil baktérium száma: ≤ 3 000 CFU/g |
| --- | --- |

Összes aerob mezofil baktérium száma: ≤ 3 000 CFU/g

| | Élesztők: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Élesztők: ≤ 100 CFU/g

| | Penészgombák: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Penészgombák: ≤ 100 CFU/g

| | Endotoxin: ≤ 10 EU/mg |
| --- | --- |

Endotoxin: ≤ 10 EU/mg

| | CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység |
| --- | --- |

CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység

Leírás:

A 2′-fukozillaktóz egy, a fehértől a piszkosfehérig terjedő színű por, a 2′-fukozillaktóz folyékony koncentrátum pedig egy 45 % ± 5 % w/v tömegkoncentrációjú, a színtelentől a halványsárgáig terjedő színű tiszta vizes oldat. A 2′-fukozillaktózt mikrobiológiai eljárással állítják elő.

Tisztaság:

| | 2′-Fukozillaktóz: ≥ 90 % |
| --- | --- |

2′-Fukozillaktóz: ≥ 90 %

| | Laktóz: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Laktóz: ≤ 5,0 %

| | Fukóz: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukóz: ≤ 3,0 %

| | 3-Fukozillaktóz: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

3-Fukozillaktóz: ≤ 5,0 %

| | Fukozilgalaktóz: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukozilgalaktóz: ≤ 3,0 %

| | Difukozillaktóz: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukozillaktóz: ≤ 5,0 %

| | Glükóz: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Glükóz: ≤ 3,0 %

| | Galaktóz: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Galaktóz: ≤ 3,0 %

| | Víz: ≤ 9,0 % (por) |
| --- | --- |

Víz: ≤ 9,0 % (por)

| | Szulfáthamu: ≤ 0,5 % (por és folyadék) |
| --- | --- |

Szulfáthamu: ≤ 0,5 % (por és folyadék)

| | Fehérjemaradékok: ≤ 0,01 % (por és folyadék) |
| --- | --- |

Fehérjemaradékok: ≤ 0,01 % (por és folyadék)

Nehézfémek:

| | Ólom: ≤ 0,02 mg/kg (por és folyadék) |
| --- | --- |

Ólom: ≤ 0,02 mg/kg (por és folyadék)

| | Arzén: ≤ 0,2 mg/kg (por és folyadék) |
| --- | --- |

Arzén: ≤ 0,2 mg/kg (por és folyadék)

| | Kadmium: ≤ 0,1 mg/kg (por és folyadék) |
| --- | --- |

Kadmium: ≤ 0,1 mg/kg (por és folyadék)

| | Higany: ≤ 0,5 mg/kg (por és folyadék) |
| --- | --- |

Higany: ≤ 0,5 mg/kg (por és folyadék)

Mikrobiológiai kritériumok:

| | Összcsíraszám: ≤ 104 CFU/g (por), ≤ 5 000 CFU/g (folyadék) |
| --- | --- |

Összcsíraszám: ≤ 104 CFU/g (por), ≤ 5 000 CFU/g (folyadék)

| | Élesztő- és penészgombák: ≤ 100 CFU/g (por); ≤ 50 CFU/g (folyadék) |
| --- | --- |

Élesztő- és penészgombák: ≤ 100 CFU/g (por); ≤ 50 CFU/g (folyadék)

| | Enterobacteriaceae/kóliformok: 11 g-os mintában nincs jelen (por és folyadék) |
| --- | --- |

Enterobacteriaceae/kóliformok: 11 g-os mintában nincs jelen (por és folyadék)

| | Salmonella: negatív/100 g (por), negatív/200 ml (folyadék) |
| --- | --- |

Salmonella: negatív/100 g (por), negatív/200 ml (folyadék)

| | Cronobacter: negatív/100 g (por), negatív/200 ml (folyadék) |
| --- | --- |

Cronobacter: negatív/100 g (por), negatív/200 ml (folyadék)

| | Endotoxin: ≤ 100 EU/g (por), ≤ 100 EU/ml (folyadék) |
| --- | --- |

Endotoxin: ≤ 100 EU/g (por), ≤ 100 EU/ml (folyadék)

| | Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg (por és folyadék) |
| --- | --- |

Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg (por és folyadék)

| | CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység |
| --- | --- |

CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység

Leírás:

A 2′-fukozillaktóz egy mikrobiológiai eljárással előállított kristályos por, amelynek színe a fehértől a piszkosfehérig/elefántcsontszínűig terjed.

Tisztaság:

| | 2′-Fukozillaktóz (m/m száraz tömeg): ≥ 94,0 % |
| --- | --- |

2′-Fukozillaktóz (m/m száraz tömeg): ≥ 94,0 %

| | D-Laktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-Laktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 %

| | L-Fukóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

L-Fukóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 %

| | 3-Fukozillaktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

3-Fukozillaktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 %

| | Difukozillaktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Difukozillaktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 2,0 %

| | D-Glükóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-Glükóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 %

| | D-Galaktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-Galaktóz (m/m száraz tömeg): ≤ 3,0 %

| | Víz: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Víz: ≤ 9,0 %

| | Hamu: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Hamu: ≤ 0,5 %

| | Fehérjemaradékok: ≤ 0,005 % |
| --- | --- |

Fehérjemaradékok: ≤ 0,005 %

Szennyező anyagok:

| | Arzén: ≤ 0,03 mg/kg |
| --- | --- |

Arzén: ≤ 0,03 mg/kg

| | Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg |
| --- | --- |

Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg

| | Etanol: ≤ 1 000  mg/kg |
| --- | --- |

Etanol: ≤ 1 000  mg/kg

Mikrobiológiai kritériumok:

| | Összcsíraszám: ≤ 500 CFU/g |
| --- | --- |

Összcsíraszám: ≤ 500 CFU/g

| | Élesztő- és penészgombák: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Élesztő- és penészgombák: ≤ 100 CFU/g

| | Enterobacteriaceae: 10 g-ban nincs jelen |
| --- | --- |

Enterobacteriaceae: 10 g-ban nincs jelen

| | Salmonella: 25 g-ban nincs jelen |
| --- | --- |

Salmonella: 25 g-ban nincs jelen

| | Cronobacter spp.: 10 g-ban nincs jelen |
| --- | --- |

Cronobacter spp.: 10 g-ban nincs jelen

| | Endotoxin: ≤ 100 EU/g |
| --- | --- |

Endotoxin: ≤ 100 EU/g

| | CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység |
| --- | --- |

CFU: telepképző egység; EU: endotoxin egység

---

| 2023.4.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.4.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/860 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. április 25.)

az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletnek az átláthatóság, a vezetői nyilatkozat, a koordináló szerv, a tanúsító szerv, valamint egyes, az EMGA-ra és az EMVA-ra vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról és helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjára, 12. cikke (4) bekezdésére, 53. cikke (2) bekezdésére, 55. cikke (7) bekezdésére, valamint 82., 92. és 100. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2022/128 bizottsági végrehajtási rendelet (2) megállapítja az (EU) 2021/2116 rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzététele („átláthatóság”) tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2022/128 bizottsági végrehajtási rendelet (2) megállapítja az (EU) 2021/2116 rendeletnek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzététele („átláthatóság”) tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályokat.

| (2) | Annak érdekében, hogy a nyilvánosság könnyebben és szélesebb körben hozzáférhessen az EMGA és az EMVA kedvezményezettjeiről közzétett információkhoz, a tagállamok által a weboldalaikon közzétett információknak a Bizottság három munkanyelve közül legalább egyen szintén elérhetőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a nyilvánosság könnyebben és szélesebb körben hozzáférhessen az EMGA és az EMVA kedvezményezettjeiről közzétett információkhoz, a tagállamok által a weboldalaikon közzétett információknak a Bizottság három munkanyelve közül legalább egyen szintén elérhetőnek kell lenniük.

| (3) | Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 44. cikke értelmében a tagállamok kötelesek összegyűjteni a kedvezményezettektől az azonosításukhoz szükséges információkat, beleértve adott esetben az érintett csoportot azonosító információkat is. Egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamnak csak az anyavállalat nevét és héa- vagy adóazonosító számát kell utólag közzétennie. Ezért az említett cikket ennek megfelelően helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 44. cikke értelmében a tagállamok kötelesek összegyűjteni a kedvezményezettektől az azonosításukhoz szükséges információkat, beleértve adott esetben az érintett csoportot azonosító információkat is. Egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamnak csak az anyavállalat nevét és héa- vagy adóazonosító számát kell utólag közzétennie. Ezért az említett cikket ennek megfelelően helyesbíteni kell.

| (4) | A tagállamok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy 2024-től valamennyi kifizetés esetében – beleértve az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján a teljes 2023-as pénzügyi év tekintetében teljesített kifizetéseket is – egységes formanyomtatványt kell használni az EMGA és az EMVA kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételéhez. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében egyértelművé kell tenni, hogy 2024-től valamennyi kifizetés esetében – beleértve az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján a teljes 2023-as pénzügyi év tekintetében teljesített kifizetéseket is – egységes formanyomtatványt kell használni az EMGA és az EMVA kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételéhez.

| (5) | Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 2023. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (4). Erre azonban annak figyelmen kívül hagyásával került sor, hogy bizonyos rendelkezéseket továbbra is szükséges alkalmazni az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti támogatási rendszerek keretében a 2022-es naptári évvel bezárólag felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, a 228/2013/EU (6), a 229/2013/EU (7), az 1308/2013/EU (8) és az 1144/2014/EU (9) európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedésekre, az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31. után és az érintett támogatási rendszerek, illetve programok lezárásáig végrehajtott műveletek kapcsán felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtására vonatkozóan. Ez joghézagot teremtett. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 2023. január 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezte a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (4). Erre azonban annak figyelmen kívül hagyásával került sor, hogy bizonyos rendelkezéseket továbbra is szükséges alkalmazni az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti támogatási rendszerek keretében a 2022-es naptári évvel bezárólag felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, a 228/2013/EU (6), a 229/2013/EU (7), az 1308/2013/EU (8) és az 1144/2014/EU (9) európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedésekre, az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31. után és az érintett támogatási rendszerek, illetve programok lezárásáig végrehajtott műveletek kapcsán felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtására vonatkozóan. Ez joghézagot teremtett.

| (6) | Míg a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 59. cikke továbbra is alkalmazandó a 2021-es, a 2022-es és a 2023-as pénzügyi év tekintetében teljesített kifizetésekre, az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletnek az átláthatósággal kapcsolatos VI. fejezete csak a 2024-es pénzügyi évtől kezdődően folyósított kifizetésekre vonatkozik. Következésképpen az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet nem vette kellőképpen figyelembe az (EU) 2021/2116 rendelet 104. cikkében foglalt átmeneti rendelkezéseket, és joghézagot teremtett a 2023-as pénzügyi év tekintetében. |
| --- | --- |

(6)

Míg a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 59. cikke továbbra is alkalmazandó a 2021-es, a 2022-es és a 2023-as pénzügyi év tekintetében teljesített kifizetésekre, az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletnek az átláthatósággal kapcsolatos VI. fejezete csak a 2024-es pénzügyi évtől kezdődően folyósított kifizetésekre vonatkozik. Következésképpen az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet nem vette kellőképpen figyelembe az (EU) 2021/2116 rendelet 104. cikkében foglalt átmeneti rendelkezéseket, és joghézagot teremtett a 2023-as pénzügyi év tekintetében.

| (7) | Az (EU) 2022/128 és a 908/2014/EU végrehajtási rendelet érintett rendelkezéseinek hatályát és alkalmazási idejét helyesbíteni kell. Míg a 2023. május 31-ig közzéteendő információkra továbbra is az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében és a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 57. cikkében meghatározott rendelkezések vonatkoznak, 2024. május 31-től, tehát a 2023-as pénzügyi év tekintetében az új közzétételi követelmények alkalmazandók a közzétételi kötelezettségekre. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2022/128 és a 908/2014/EU végrehajtási rendelet érintett rendelkezéseinek hatályát és alkalmazási idejét helyesbíteni kell. Míg a 2023. május 31-ig közzéteendő információkra továbbra is az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében és a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 57. cikkében meghatározott rendelkezések vonatkoznak, 2024. május 31-től, tehát a 2023-as pénzügyi év tekintetében az új közzétételi követelmények alkalmazandók a közzétételi kötelezettségekre.

| (8) | A kedvezményezettekkel közlendő információk jogi egyértelműségének javítása érdekében az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 61. cikkét helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(8)

A kedvezményezettekkel közlendő információk jogi egyértelműségének javítása érdekében az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 61. cikkét helyesbíteni kell.

| (9) | Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a tagállamoknak akkor is közzé kell tenniük az agrárpolitika területére vonatkozó jövőbeli jogszabályok alapján esetleg bevezetésre kerülő új intézkedésekkel vagy beavatkozástípusokkal kapcsolatos kifizetésekre vonatkozó információkat, ha az adott intézkedés vagy beavatkozástípus még nem szerepel az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékben. |
| --- | --- |

(9)

Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a tagállamoknak akkor is közzé kell tenniük az agrárpolitika területére vonatkozó jövőbeli jogszabályok alapján esetleg bevezetésre kerülő új intézkedésekkel vagy beavatkozástípusokkal kapcsolatos kifizetésekre vonatkozó információkat, ha az adott intézkedés vagy beavatkozástípus még nem szerepel az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékben.

| (10) | Annak figyelembevétele érdekében, hogy szükség van az 1306/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerek keretében felmerült kiadásokkal és teljesített kifizetésekkel kapcsolatos egyes rendelkezések alkalmazásának folytatására, továbbá a tagállamok és a Bizottság közötti információtovábbítás megkönnyítése, valamint a jelenlegi, 2023. január 1-jétől alkalmazandó jogszabályi keretre való átállás koherenciájának biztosítása céljából indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok csak egyetlen, az (EU) 2021/2116 rendelet és az 1306/2013/EU rendelet szerinti kiadásokra egyaránt vonatkozó vezetői nyilatkozatot nyújtsanak be. Ezért az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet I. mellékletét helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(10)

Annak figyelembevétele érdekében, hogy szükség van az 1306/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerek keretében felmerült kiadásokkal és teljesített kifizetésekkel kapcsolatos egyes rendelkezések alkalmazásának folytatására, továbbá a tagállamok és a Bizottság közötti információtovábbítás megkönnyítése, valamint a jelenlegi, 2023. január 1-jétől alkalmazandó jogszabályi keretre való átállás koherenciájának biztosítása céljából indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok csak egyetlen, az (EU) 2021/2116 rendelet és az 1306/2013/EU rendelet szerinti kiadásokra egyaránt vonatkozó vezetői nyilatkozatot nyújtsanak be. Ezért az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet I. mellékletét helyesbíteni kell.

| (11) | Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet VIII. és IX. mellékletében bizonyos helyesbítéseket kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a megszövegezés a jogi aktus egészében egységes legyen. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet VIII. és IX. mellékletében bizonyos helyesbítéseket kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a megszövegezés a jogi aktus egészében egységes legyen.

| (12) | Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell.

| (13) | Mivel ez a rendelet a 2023. január 1-jétől alkalmazandó (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet helyesbítéseiről rendelkezik, a helyesbítéseket visszamenőleges hatállyal, 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(13)

Mivel ez a rendelet a 2023. január 1-jétől alkalmazandó (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet helyesbítéseiről rendelkezik, a helyesbítéseket visszamenőleges hatállyal, 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet 58. cikkének (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1) bekezdésben említett információkat a tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és a Bizottság három munkanyelvének egyikén kell közzétenni.”

2. cikk

Az (EU) 2022/128 végrehajtási rendelet a következőképpen kerül helyesbítésre:

| 1. | A 44. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett, a csoportok azonosítására szolgáló információkat a tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkével összhangban utólag közzéteszi.” |
| --- | --- |

1.

A 44. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett, a csoportok azonosítására szolgáló információkat a tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkével összhangban utólag közzéteszi.”

| 2. | Az 58. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkében említett, az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a), b), d) és f)–l) pontjával kapcsolatos információkat, valamint az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében említett, az (EU) 2021/2116 rendelet 104. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának i–iv. alpontja szerinti intézkedésekre vonatkozó információkat nyílt, géppel olvasható formátumban, például CSV- vagy XLXS-formátumban kell közzétenni, és azoknak tartalmazniuk kell az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott információkat, beleértve az e rendelet IX. mellékletében szereplő művelet- és intézkedéskódot is.” |
| --- | --- |

2.

Az 58. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkében említett, az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a), b), d) és f)–l) pontjával kapcsolatos információkat, valamint az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében említett, az (EU) 2021/2116 rendelet 104. cikke (1) bekezdése második albekezdése a) pontjának i–iv. alpontja szerinti intézkedésekre vonatkozó információkat nyílt, géppel olvasható formátumban, például CSV- vagy XLXS-formátumban kell közzétenni, és azoknak tartalmazniuk kell az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott információkat, beleértve az e rendelet IX. mellékletében szereplő művelet- és intézkedéskódot is.”

| 3. | A 61. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „61. cikk
  A kedvezményezettel közlendő információk
  Az (EU) 2021/2116 rendelet 99. cikkében említett információkat vagy az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból nyújtott támogatás igénylésére szolgáló formanyomtatványokon, vagy más módon közölni kell a kedvezményezettekkel az adatok begyűjtésekor.” |
| --- | --- |

3.

A 61. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„61. cikk

A kedvezményezettel közlendő információk

Az (EU) 2021/2116 rendelet 99. cikkében említett információkat vagy az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból nyújtott támogatás igénylésére szolgáló formanyomtatványokon, vagy más módon közölni kell a kedvezményezettekkel az adatok begyűjtésekor.”

| 4. | A 64. cikk második bekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az említett végrehajtási rendelet 2. cikke, 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése, 3. cikkének (2) bekezdése, 4 cikke (1) bekezdésének b) pontja, 5., 6., 7., 21–25., 27., 28. és 29. cikke, 30. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontja, 30. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése, 31–40. cikke és 42–47. cikke továbbra is alkalmazandó:






  i. | az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerek keretében a 2022-es és az azt megelőző naptári évek tekintetében felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 64. cikk második bekezdésének a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az említett végrehajtási rendelet 2. cikke, 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése, 3. cikkének (2) bekezdése, 4 cikke (1) bekezdésének b) pontja, 5., 6., 7., 21–25., 27., 28. és 29. cikke, 30. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontja, 30. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése, 31–40. cikke és 42–47. cikke továbbra is alkalmazandó:

,

i.

az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerek keretében a 2022-es és az azt megelőző naptári évek tekintetében felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre;

| ii. | a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedésekre; |
| --- | --- |

ii.

a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedésekre;

| iii. | az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és 5. cikkének (7) bekezdésében említett támogatási programokra az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31. után és a szóban forgó támogatási programok lezárultáig végrehajtott műveletek kapcsán felmerült kiadások és teljesített kifizetések tekintetében; valamint |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és 5. cikkének (7) bekezdésében említett támogatási programokra az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31. után és a szóban forgó támogatási programok lezárultáig végrehajtott műveletek kapcsán felmerült kiadások és teljesített kifizetések tekintetében; valamint

| iv. | az EMVA vonatkozásában az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében a kedvezményezetteknél felmerült kiadásokra és a kifizető ügynökség által teljesített kifizetésekre; |
| --- | --- |

iv.

az EMVA vonatkozásában az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében a kedvezményezetteknél felmerült kiadásokra és a kifizető ügynökség által teljesített kifizetésekre;

| b) | az említett végrehajtási rendelet 57. és 59. cikke továbbra is alkalmazandó az 1306/2013/EU rendelet alapján a 2022-es és az azt megelőző valamennyi pénzügyi év tekintetében teljesített összes kifizetésre;”. |
| --- | --- |

b)

az említett végrehajtási rendelet 57. és 59. cikke továbbra is alkalmazandó az 1306/2013/EU rendelet alapján a 2022-es és az azt megelőző valamennyi pénzügyi év tekintetében teljesített összes kifizetésre;”.

| 5. | A 65. cikk harmadik bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a 60. cikket a 2023-as pénzügyi évtől kell alkalmazni.” |
| --- | --- | --- |

5.

A 65. cikk harmadik bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a 60. cikket a 2023-as pénzügyi évtől kell alkalmazni.”

| 6. | Az I., a VIII. és a IX. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

6.

Az I., a VIII. és a IX. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

A 2. cikket 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 25-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 187. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2022/128 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról (HL L 20., 2022.1.31., 131. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

3

(4)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78. 2013.3.20., 23. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.)

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1144/2014/EU rendelete (2014. október 22.) a belső piacon és harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedésekről, és a 3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 317., 2014.11.4., 56. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

10

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Vezetői nyilatkozat – Kifizető ügynökség, a 4. cikkben említettek szerint

Alulírott ..., a ... kifizető ügynökség igazgatója, ezúton benyújtom a nevezett kifizető ügynökség xx. október 16. és xx+1. október 15. közötti pénzügyi évre vonatkozó beszámolóját.

Kijelentem, hogy saját megítélésem és a rendelkezésemre álló információk, többek között a belső ellenőrzési szolgálat munkájának eredménye alapján:

| — | a benyújtott beszámoló a legjobb tudásom szerint a valóságnak megfelelően, teljeskörűen és pontosan tükrözi a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó kiadásokat és bevételeket. Minden általam ismert tartozás, előleg, garanciafizetés és készlet szerepel az elszámolásokban, és az EMGA-val, illetve az EMVA-val kapcsolatosan beszedett összes bevétel jóváírásra került a megfelelő alap javára; |
| --- | --- |

—

a benyújtott beszámoló a legjobb tudásom szerint a valóságnak megfelelően, teljeskörűen és pontosan tükrözi a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó kiadásokat és bevételeket. Minden általam ismert tartozás, előleg, garanciafizetés és készlet szerepel az elszámolásokban, és az EMGA-val, illetve az EMVA-val kapcsolatosan beszedett összes bevétel jóváírásra került a megfelelő alap javára;

| — | olyan rendszert vezettem be, amely megalapozott bizonyosságot nyújt a következők tekintetében:






  i. | a kifizetések jogszerűek és szabályszerűek az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerekkel kapcsolatban a 2022-es és az azt megelőző naptári évek tekintetében felmerült kiadások és teljesített kifizetések vonatkozásában, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedéseket illetően, valamint az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és ugyanazon rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében említett támogatási programok esetében az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig és a szóban forgó támogatási programok lezárultáig végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadások és teljesített kifizetések tekintetében; az EMVA vonatkozásában pedig az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtásának keretében a kedvezményezetteknél felmerült kiadások és a kifizető ügynökség által teljesített kifizetések tekintetében; |
| --- | --- | --- |

—

olyan rendszert vezettem be, amely megalapozott bizonyosságot nyújt a következők tekintetében:

i.

a kifizetések jogszerűek és szabályszerűek az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerekkel kapcsolatban a 2022-es és az azt megelőző naptári évek tekintetében felmerült kiadások és teljesített kifizetések vonatkozásában, a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedéseket illetően, valamint az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és ugyanazon rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében említett támogatási programok esetében az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig és a szóban forgó támogatási programok lezárultáig végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadások és teljesített kifizetések tekintetében; az EMVA vonatkozásában pedig az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtásának keretében a kedvezményezetteknél felmerült kiadások és a kifizető ügynökség által teljesített kifizetések tekintetében;

| ii. | az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett irányítási rendszerek megfelelően működnek és biztosítják, hogy a kiadások a hivatkozott rendelet 37. cikkével összhangban merültek fel; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett irányítási rendszerek megfelelően működnek és biztosítják, hogy a kiadások a hivatkozott rendelet 37. cikkével összhangban merültek fel;

| iii. | az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusokat illetően biztosított a jelentéstételi rendszer és a mutatóra vonatkozó adatok minősége és megbízhatósága, valamint a kiadások megfelelnek a vonatkozó bejelentett kimenetnek, és a kiadásokat az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban teljesítették. |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusokat illetően biztosított a jelentéstételi rendszer és a mutatóra vonatkozó adatok minősége és megbízhatósága, valamint a kiadások megfelelnek a vonatkozó bejelentett kimenetnek, és a kiadásokat az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban teljesítették.

Az elszámolásokban szereplő kiadásokat az eredetileg tervezett, az (EU) 2021/2116 rendeletben meghatározott célra fordították.

Megerősítem továbbá, hogy az ügynökség az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének megfelelően hatékony és arányos csalásellenes intézkedéseket alkalmaz, az azonosított kockázatok figyelembevételével.

A fentiek szerinti bizonyossághoz ugyanakkor a következő fenntartásokat fűzöm:

Végezetül megerősítem, hogy nincs tudomásom olyan nyilvánosságra nem hozott ügyről, amely az Unió pénzügyi érdekeit sértheti.

Aláírás

VIII. MELLÉKLET

AZ ÁTLÁTHATÓSÁG BIZTOSÍTÁSA CÉLJÁBÓL AZ 58. CIKKNEK MEGFELELŐEN KÖZZÉTEENDŐ INFORMÁCIÓK

| A kedvezményezett/jogalany/szervezet neve | A kedvezményezett vezetékneve | Ha valamilyen csoporthoz tartozik, az anyavállalat neve és héa- vagy adóazonosító száma | Település | Az intézkedés/a beavatkozástípus/az ágazat kódja a IX. mellékletben meghatározottak szerint | Egyedi célkitűzés (1) | Kezdő időpont (2) | Záró időpont (3) | Összeg az EMGA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban | Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó EMGA-összeg összesen | Összeg az EMVA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban | Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó EMVA-összeg összesen | Összeg a társfinanszírozás keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban | Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó társfinanszírozott összeg összesen | EMVA- és társfinanszírozott összegek összesen | Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó uniós összeg és társfinanszírozott összeg összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 160 |
| | | | | A. kód | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | B. kód | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | C. kód | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | D. kód | | | | | | 30 | | 15 | | | |

A kedvezményezett/jogalany/szervezet neve

A kedvezményezett vezetékneve

Ha valamilyen csoporthoz tartozik, az anyavállalat neve és héa- vagy adóazonosító száma

Település

Az intézkedés/a beavatkozástípus/az ágazat kódja a IX. mellékletben meghatározottak szerint

Egyedi célkitűzés (1)

Kezdő időpont (2)

Záró időpont (3)

Összeg az EMGA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban

Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó EMGA-összeg összesen

Összeg az EMVA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban

Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó EMVA-összeg összesen

Összeg a társfinanszírozás keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban

Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó társfinanszírozott összeg összesen

EMVA- és társfinanszírozott összegek összesen

Az adott kedvezményezetthez kapcsolódó uniós összeg és társfinanszírozott összeg összesen

50

70

40

110

160

A. kód

20

B. kód

40

25

C. kód

30

D. kód

30

15

IX. MELLÉKLET

AZ 58. CIKK SZERINTI INTÉZKEDÉS/BEAVATKOZÁSTÍPUS/ÁGAZAT
   (4)

| Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat kódja | Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat megnevezése | Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat célja |
| --- | --- | --- |
| | Az (EU) 2021/2115 rendelet 16. cikke szerinti, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz kapcsolódó műveletek | |
| | 1. | Termeléstől független jövedelemtámogatás |

Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat kódja

Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat megnevezése

Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat célja

Az (EU) 2021/2115 rendelet 16. cikke szerinti, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz kapcsolódó műveletek

1.

I.1.

A fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás

Az alapszintű jövedelemtámogatás termeléstől független, területalapú támogatás. Cél: az élelmezésbiztonság fokozása érdekében a gazdaságok fennmaradását biztosító jövedelemnek és a gazdaságok rezilienciájának az Unión belüli támogatása.

I.2.

A fenntarthatóságot elősegítő, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás

A fenntarthatóságot elősegítő, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás termeléstől független, területalapú támogatás. Cél: a közvetlen kifizetések elosztásának javítása a támogatásnak a nagyobb mezőgazdasági üzemektől a kisebb vagy közepes méretű mezőgazdasági üzemek részére történő átcsoportosítása révén.

I.3.

Fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás olyan, termeléstől független támogatás, amely magasabb jövedelemtámogatást biztosít azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet. Cél: a mezőgazdasági ágazat korszerűsítése a fiataloknak az ágazat számára történő megnyerése és vállalkozásfejlesztésük javítása révén.

I.4.

Az éghajlattal és a környezetvédelemmel kapcsolatos rendszerek

Az ökorendszerek termeléstől független támogatási rendszerek. Cél: a környezet, az éghajlat és az állatjólét szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok előmozdítására irányuló jövedelemtámogatás nyújtása.

I.5.

Mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatások (28. cikk)

A mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatások termeléstől független támogatások, amelyek felváltanak minden más, az érintett kedvezményezettek számára teljesített közvetlen kifizetést. A mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatások célja a támogatások kiegyensúlyozottabb elosztásának elősegítése, valamint a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire és az irányító hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése.

| 2. | Termeléstől függő közvetlen kifizetések |
| --- | --- |

2.

I.6.

Termeléstől függő jövedelemtámogatás

A termeléstől függő jövedelemtámogatás meghatározott termeléshez kötött, hektáronkénti vagy fejenkénti támogatás. Cél: a versenyképesség, a fenntarthatóság és/vagy a minőség javítása bizonyos olyan ágazatokban és termékek esetében, amelyek társadalmi, gazdasági vagy környezeti okokból különösen fontosak, és amelyek tekintetében bizonyos nehézségek merültek fel.

I.7.

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás termeléstől függő támogatás, amely a gyapottal bevetett támogatható terület hektárszáma után nyújtható. A gyapottermelő tagállamok által kötelezően alkalmazandó rendszer célja a gyapottermelés azon régiókban való támogatása, ahol a szóban forgó termelés fontos szerepet tölt be az agrárgazdaságban.

Az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében meghatározott intézkedések

II.1.

Alaptámogatási rendszer (III. cím, 1. fejezet, 1., 2., 3. és 5. szakasz)

Az alaptámogatási rendszer olyan, termeléstől független területalapú támogatásokat biztosító rendszer, amely a mezőgazdasági termelőknek kiosztott támogatási jogosultságokon alapul. Cél: a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatása, tekintve, hogy a mezőgazdasági termelők átlagos jövedelme jelentős mértékben elmarad a gazdaság többi területén tevékenykedő szereplők átlagjövedelmétől.

II.2.

Egységes területalapú támogatási rendszer (36. cikk)

Az egységes területalapú támogatási rendszer termeléstől független területalapú támogatást biztosít a mezőgazdasági termelő által bejelentett támogatható hektárok tekintetében. Cél: a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatása, tekintve, hogy a mezőgazdasági termelők átlagos jövedelme jelentős mértékben elmarad a gazdaság többi területén tevékenykedő szereplők átlagjövedelmétől.

II.3.

Átcsoportosítással nyújtható támogatás (III. cím, 2. fejezet)

Az átcsoportosítással nyújtható támogatás termeléstől független, területalapú támogatás. Cél: a kisebb mezőgazdasági üzemek támogatása azáltal, hogy az ilyen üzemek kiegészítő támogatásban részesülnek az általuk az alaptámogatási rendszer keretében bejelentett első hektárok után.

II.4.

Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás (III. cím, 3. fejezet)

A környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás termeléstől független, területalapú, hektáronként nyújtott támogatás. A támogatás célja a következő három, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlat alkalmazásának előmozdítása: a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterület fenntartása, valamint ökológiai jelentőségű terület meglétnek biztosítása a mezőgazdasági területen.

II.5.

A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás (III. cím, 4. fejezet)

A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás termeléstől független, területalapú támogatás, amely az alaptámogatáson felül nyújtható a mezőgazdasági termelőknek. Cél: a hátrányos természeti adottságú területek mezőgazdasági termelőinek támogatása.

II.6.

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás (III. cím, 5. fejezet)

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás olyan, termeléstől független támogatás, amely magasabb jövedelemtámogatást biztosít azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet. Cél: új gazdasági tevékenységek létrehozásának és fejlesztésének előmozdítása a mezőgazdasági ágazatban, ami elengedhetetlen az uniós mezőgazdasági ágazat versenyképessége szempontjából.

II.7.

Termeléstől függő önkéntes támogatás (IV. cím, 1. fejezet)

A termeléstől függő önkéntes támogatás meghatározott termeléshez kötött, hektáronkénti vagy fejenkénti támogatás. Cél: a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása bizonyos olyan ágazatokban, amelyek gazdasági, társadalmi vagy környezeti okokból különösen fontosak, és bizonyos nehézségekkel küzdenek.

II.8.

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás (IV. cím, 2. fejezet)

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás termeléstől függő támogatás, amely a gyapottal bevetett támogatható terület hektárszáma után nyújtható. A gyapottermelő tagállamok által kötelezően alkalmazandó rendszer célja a gyapottermelés azon régiókban való támogatása, ahol a szóban forgó termelés fontos szerepet tölt be az agrárgazdaságban.

II.9.

Mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer (V. cím)

A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében olyan, termeléstől független támogatások nyújthatók, amelyek felváltanak minden más, az érintett kedvezményezettek számára teljesített közvetlen kifizetést. Cél: a támogatások kiegyensúlyozottabb elosztásának elősegítése, valamint a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire és az irányító hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése.

II.10.

A 73/2009/EK tanácsi rendelet
   (5)
  I. mellékletében meghatározott intézkedések

E közvetlen kifizetések célja az, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatásának javítása érdekében függetlenítsék a támogatást a növénytermesztéstől és az állattenyésztéstől.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikke szerinti ágazati beavatkozások formájában megvalósuló műveletek

III.1.

Gyümölcs- és zöldségágazat (49–53. cikk)

Cél: a gyümölcs- és zöldségágazat kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása. Ez olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken vagy azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain keresztül történik, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásai. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

III.2.

A méhészeti termékek ágazata (54., 55. és 56. cikk)

Cél: támogatás biztosítása a méhészek számára, valamint a méhészeti termékek minőségének és értékesítési lehetőségeinek javításához.

III.3.

Borágazat (57–60. cikk)

Cél: a borágazat versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása. A programokat a tagállamok nemzeti szinten, stratégiai tervük keretében működtetik és az egyes pénzügyi évekhez igazodva irányítják. A kedvezményezettek szőlőtermesztők, valamint borászati és borkereskedelmi szereplők vagy azok társulásai/szervezetei. A tagállamok által jóváhagyandó műveletek éves vagy többéves műveletek is lehetnek.

III.4.

Komlóágazat (61. és 62. cikk)

Cél: a komlóágazat kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken és azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain keresztül, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

III.5.

Olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat (63., 64. és 65. cikk)

Cél: az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken és azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain keresztül, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

III.6.

Az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a)–h), k), m), o)–t) és w) pontjában meghatározott egyéb ágazatok, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet XIII. mellékletében felsorolt termékeket előállító ágazatok (66., 67. és 68. cikk)

Cél: a kapcsolódó ágazatok kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken és azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain, valamint a tagállamok által ideiglenesen jóváhagyott olyan termelői csoportokon keresztül, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy termelői csoportok. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

Az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott intézkedések

IV.1.

Állami intervenció (I. fejezet, 2. szakasz)

Amikor egyes mezőgazdasági termékek piaci ára egy előre meghatározott szint alá esik, a tagállamok hatóságai a piac stabilizálása céljából beavatkozhatnak oly módon, hogy felvásárolják a felesleges készleteket, és azokat a piaci ár emelkedéséig raktározhatják. Azoknak a gazdálkodó egységeknek az adatait kell közzétenni, amelyek a támogatás kedvezményezettjei, azaz amelyektől a terméket felvásárolták.

IV.2.

Magántárolási támogatás (I. fejezet, 3. szakasz)

A támogatás célja az, hogy bizonyos termékek termelői átmeneti támogatásban részesüljenek a magántároláshoz kapcsolódó költségek fedezéséhez.

IV.3.

Az uniós iskolaprogram, iskolagyümölcs- és iskolatejprogramok (II. fejezet, 1. szakasz)

A támogatás célja a mezőgazdasági termékek bölcsődébe/óvodába, illetve általános vagy középiskolai oktatási intézménybe járó gyermekek számára történő kiosztásának előmozdítása és ezáltal a gyermekek által fogyasztott gyümölcsök, zöldségek és tej mennyiségének növelése és az étkezési szokások javítása.

IV.4.

Rendkívüli intézkedések (I. fejezet, 1., 2. és 3. szakasz)

Az 1308/2013/EU rendelet 219. cikkének (1) bekezdése, 220. cikkének (1) bekezdése, valamint 221. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján bevezetett rendkívüli intézkedések célja az, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban támogassák a mezőgazdasági piacokat.

IV.5.

A gyümölcs- és zöldségágazatban nyújtott támogatások (II. fejezet, 3. szakasz)

A támogatások arra ösztönzik a gyümölcs- és zöldségtermesztőket, hogy csatlakozzanak a termelői szervezetekhez. E szervezetek támogatást kapnak a nemzeti stratégián alapuló operatív programjaik végrehajtásához. A támogatás további célja a válságok miatt bekövetkező jövedelemingadozások mérséklése. Támogatások vehetők igénybe az operatív programok keretében végrehajtott válságmegelőzési és válságkezelési intézkedések céljaira, nevezetesen a következőkre: árukivonás, zöldszüret/be nem takarítás, promóciós és kommunikációs eszközök, képzés, betakarítási biztosítás, a kölcsönös kockázatkezelési alapok (a mezőgazdasági termelők tulajdonában lévő stabilizációs alapok) létrehozásához szükséges bankhitelek biztosítása és adminisztratív költségek fedezése.

IV.6.

A borágazatban nyújtott támogatások (II. fejezet, 4. szakasz)

A szóban forgó ágazatban nyújtott különféle támogatások a piaci egyensúly biztosítására és az uniós borok versenyképességének növelésére irányulnak, és a következő formákat ölthetik: a borok harmadik országbeli piacokon folytatott promóciójához, valamint a bor felelősségteljes módon történő fogyasztásával és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre (OEM), illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre (OFJ) vonatkozó uniós rendszerrel kapcsolatos tájékoztatáshoz nyújtott támogatás; a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához, a borászatokra és a piaci létesítményekre irányuló beruházásokhoz, valamint az innovációhoz kapcsolódó költségek társfinanszírozása; a zöldszürethez, a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához, a betakarítási biztosításhoz és a melléktermék-lepárláshoz nyújtott támogatás.

IV.7.

Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában nyújtott támogatások (II. fejezet, 2. szakasz)

A termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai és a szakmaközi szervezetek által az alábbi területek legalább egyikén létrehozandó hároméves munkaprogramokra nyújtott támogatás: a piac figyelemmel kísérése és irányítása az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában; az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak javítása; az olajbogyó-termesztés versenyképességének korszerűsítés révén történő javítása; az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása; az olívaolaj és az étkezési olajbogyó nyomonkövethetőségi rendszere, minőségének tanúsítása és védelme; a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, illetve a szakmaközi szervezetek által az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének javítása érdekében végrehajtott intézkedésekről szóló információk terjesztése.

IV.8.

A méhészeti ágazatban nyújtott támogatás (II. fejezet, 5. szakasz)

A támogatás célja az, hogy a szóban forgó ágazat a méhészeti termékek előállításának és forgalmazásának javítását célzó méhészeti programokon keresztül támogatásban részesüljön.

IV.9.

A komlóágazatban nyújtott támogatás (II. fejezet, 6. szakasz)

A komlótermelői szervezetek számára nyújtott támogatás.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 69. cikke szerinti, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusok formájában megvalósuló műveletek

V.1.

Környezetvédelmi, éghajlattal kapcsolatos és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások

A támogatás célja ellentételezés biztosítása a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és egyéb gazdálkodók számára a kötelező előírásokon túlmutató olyan önkéntes környezet- és éghajlatvédelmi, valamint egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos többletköltségek és elmaradt jövedelem tekintetében, amely kötelezettségvállalások hozzájárulnak a KAP egyedi célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a környezet- és éghajlatvédelem, valamint az állatjólét területén.

V.2.

Hátrányos természeti adottság és egyéb területspecifikus hátrányok

A támogatás célja ellentételezés biztosítása a mezőgazdasági termelők számára az érintett területeken, például a hegyvidéki területeken fennálló hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó többletköltségek és elmaradt jövedelem egésze vagy egy része tekintetében.

V.3.

Bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányok

A támogatás célja ellentételezés biztosítása a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és egyéb gazdálkodók számára az érintett területeken fennálló bizonyos területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó, a Natura 2000 irányelvek (a 92/43/EGK tanácsi irányelv (6) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7)) vagy – a mezőgazdasági területek esetében – a víz-keretirányelv (a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8)) végrehajtásából eredő követelmények teljesítésével járó többletköltségek és elmaradt jövedelmek egésze vagy egy része tekintetében.

V.4.

Beruházások, az öntözésre irányuló beruházásokat is beleértve

A támogatás célja az olyan tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházások – köztük öntözéssel kapcsolatos beruházások – támogatása, amelyek hozzájárulnak a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához.

V.5.

Fiatal mezőgazdasági termelők, új mezőgazdasági termelők és vidéki induló vállalkozások tevékenységének megkezdése

A támogatás a fiatal mezőgazdasági termelők, az új mezőgazdasági termelők, valamint – bizonyos feltételek mellett – a vidéki induló vállalkozások tevékenységének megkezdését hivatott előmozdítani a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás céljából.

V.6.

Kockázatkezelési eszközök

A támogatás célja az olyan kockázatkezelési eszközök alkalmazásának előmozdítása, amelyek segítik a mezőgazdasági termelőket a mezőgazdasági tevékenységükhöz kapcsolódó, rajtuk kívül álló termelési és jövedelemkockázatok kezelésében.

V.7.

Együttműködés

A támogatás célja az együttműködés támogatása és ezáltal a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás. Ez a következőkhöz nyújtott együttműködési támogatást foglalja magában:

| a) | a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok műveleteinek előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok műveleteinek előkészítése és végrehajtása;

| b) | a LEADER előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a LEADER előkészítése és végrehajtása;

| c) | az uniós és a nemzeti szinten elismert minőségi rendszereknek és e rendszerek mezőgazdasági termelők általi alkalmazásának előmozdítása és támogatása; |
| --- | --- |

c)

az uniós és a nemzeti szinten elismert minőségi rendszereknek és e rendszerek mezőgazdasági termelők általi alkalmazásának előmozdítása és támogatása;

| d) | termelői csoportok, termelői szervezetek és szakmaközi szervezetek támogatása; |
| --- | --- |

d)

termelői csoportok, termelői szervezetek és szakmaközi szervezetek támogatása;

| e) | az »Intelligens falvak« stratégia előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

az »Intelligens falvak« stratégia előkészítése és végrehajtása;

| f) | az együttműködés egyéb formáinak támogatása. |
| --- | --- |

f)

az együttműködés egyéb formáinak támogatása.

V.8.

Ismeretek cseréje és információk terjesztése

A támogatás célja a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához hozzájáruló, különösen a természet-, környezet- és éghajlatvédelemre irányuló ismeretmegosztási és tájékoztatási tevékenységek támogatása, ideértve a környezeti nevelési és tudatosságnövelő intézkedéseket, valamint a vidéki vállalkozások és közösségek fejlesztését is. Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják az innováció, a képzés és a tanácsadás, valamint az ismeret- és információmegosztás és -terjesztés előmozdítására szolgáló intézkedéseket.

Az 1305/2013/EU rendelet III. címének I. fejezetében előírt intézkedések

VI.1.

Tudásátadás és tájékoztatási tevékenységek (14. cikk)

Ez az intézkedés a képzésre és egyéb olyan tevékenységekre terjed ki, mint a szakmai találkozók szervezése, a személyre szabott tanácsadás, a demonstrációs tevékenységek, a tájékoztatási tevékenységek, továbbá a rövid időtartamra szóló mezőgazdasági üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, valamint a mezőgazdasági üzemlátogatások és erdészeti tanulmányutak lebonyolítása. Célja a mezőgazdasági, az élelmiszer- és az erdészeti ágazatban tevékenykedő személyek, a gazdálkodók és a vidéki térségekben működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) humán potenciáljának növelése.

VI.2.

Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások (15. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy tanácsadási szolgáltatások igénybevétele, valamint tanácsadási, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások létrehozása révén javítsa a mezőgazdasági és az erdőgazdálkodási üzemek, továbbá a vidéki térségekben működő kkv-k által folytatott fenntartható gazdálkodást és ezen üzemek, illetve kkv-k gazdasági és környezeti teljesítményét. Az intézkedés emellett előmozdítja a tanácsadók képzését is.

VI.3.

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei (16. cikk)

Ezen intézkedés célja az uniós, a nemzeti és az önkéntes minőségrendszerekhez újonnan csatlakozók támogatása. A támogatás a szóban forgó uniós és nemzeti minőségrendszerek keretében előállított termékek létezésére és sajátosságaira vonatkozó fogyasztói ismeretek gyarapítására irányuló tájékoztatási és promóciós intézkedések költségeit is fedezheti.

VI.4.

Beruházások tárgyi eszközökbe (17. cikk)

Ezen intézkedés célja a mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítmények javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazatok hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság és az erdészet fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások előmozdítása.

VI.5.

A természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése (18. cikk)

Ezen intézkedés célja a mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítmények javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazatok hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság és az erdészet fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások előmozdítása.

VI.6.

A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése (19. cikk)

Ezen intézkedés célja az új, életképes gazdasági tevékenységek beindításának és továbbfejlesztésének – például a fiatal mezőgazdasági termelők által irányított új mezőgazdasági üzemek létrehozásának, a vidéki térségekben új vállalkozások indításának –, valamint a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztésének támogatása. Támogatás nyújtható továbbá az új vagy a meglévő vállalkozásoknak olyan, nem mezőgazdasági tevékenységek beindítására és fejlesztésére irányuló beruházásokhoz, amelyek alapvető fontosságúak a vidéki térségek és a mezőgazdasági tevékenységeit diverzifikáló valamennyi mezőgazdasági termelő számára a fejlődés és a versenyképesség szempontjából. Az intézkedés azoknak a mezőgazdasági termelőknek biztosít támogatást, akik a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében támogatásra jogosultak, és mezőgazdasági üzemüket véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre.

VI.7.

Alapvető szolgáltatások és a falvak megújítása a vidéki térségekben (20. cikk)

Ezen intézkedés az olyan beavatkozások támogatására irányul, amelyek célja, hogy ösztönözzék a növekedést és előmozdítsák a környezeti és társadalmi-gazdasági fenntarthatóságot a vidéki térségekben, különösen a következőkön keresztül: a helyi infrastruktúra (többek között a szélessávú, a megújuló energiához kapcsolódó és a társadalmi infrastruktúra) és a helyi alapvető szolgáltatások fejlesztése, továbbá a falvak megújítása, valamint a kulturális és a természeti örökség helyreállítását és korszerűsítését célzó tevékenységek. Az intézkedés ezenkívül támogatást biztosít a tevékenységek áthelyezéséhez és a létesítmények átalakításához, amennyiben az áthelyezésre, illetve az átalakításra az életminőség javítása vagy a település környezeti teljesítményének fokozása céljából kerül sor.

VI.8.

Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások (21. cikk; 22–26. cikk)

Ezen intézkedés célja az erdőterületek fejlesztése, az erdővédelem, valamint az erdészettel, az erdőgazdálkodási technológiákkal és az erdei termékekkel kapcsolatos innováció terén megvalósuló beruházások támogatása és ezáltal a vidéki térségek növekedési potenciáljához való hozzájárulás.

VI.9.

Erdősítés és fásítás (22. cikk)

Ezen alintézkedés célja a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági területen végrehajtott erdősítési és fásítási műveletek támogatása.

VI.10.

Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása, helyreállítása vagy megújítása (23. cikk)

Ezen alintézkedés célja az olyan agrár-erdészeti rendszerek létrehozásának és az olyan gyakorlatok bevezetésének támogatása, amelyek keretében – szándékos integráció nyomán – ugyanazon a földgazdálkodási egységen fás szárú évelő növényeket is nevelnek és egyéb növénykultúrákat is termesztenek és/vagy állatokat is tenyésztenek.

VI.11.

Az erdőtüzek, a természeti katasztrófák és a katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzése és a károsodott erdők helyreállítása (24. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy (kivágás, illetve újratelepítés révén) megelőzze az erdészeti potenciál erdőtüzek, más természeti katasztrófák – a kártevőfertőzéseket és a betegségeket is ideértve –, valamint éghajlatváltozással kapcsolatos események miatti károsodását, valamint hogy helyreállítsa a károsított erdészeti potenciált.

VI.12.

Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások (25. cikk)

Ezen alintézkedés célja az olyan tevékenységek támogatása, amelyek növelik az erdők környezeti értékét, elősegítik, hogy az erdők alkalmazkodjanak az éghajlatváltozáshoz és mérsékeljék annak hatásait, továbbá amelyek ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak és növelik az erdők közjóléti értékét. A beruházásoknak biztosítaniuk kell az erdők környezeti értékének növekedését.

VI.13.

Erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházások (26. cikk)

Ez az alintézkedés a fáknak az ipari fűrészelést megelőző kitermeléséhez, darabolásához, mobilizálásához és feldolgozásához kapcsolódó gépekbe és/vagy berendezésekbe történő beruházás támogatására irányul. Az alintézkedés legfőbb célja az erdők gazdasági értékének növelése.

VI.14.

Termelői csoportok és szervezetek létrehozása (27. cikk)

Ezen intézkedés célja a termelői csoportok és szervezetek létrehozásának támogatása – különösen az első években, amikor többletköltségek merülnek fel –, annak érdekében, hogy a termelők közösen nézhessenek szembe a piaci kihívásokkal, és megerősíthessék alkupozícióikat a termelés és a forgalmazás tekintetében, többek között a helyi piacokon is.

VI.15.

Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek (28. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy a gazdálkodókat olyan gazdálkodási gyakorlatok alkalmazására ösztönözze, amelyek hozzájárulnak a környezet, a táj és a természeti erőforrások védelméhez, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz. A támogatás nem csupán a termelési gyakorlatok környezeti szempontból előnyös javításához nyújtható, hanem már meglévő környezetbarát gyakorlatok fenntartásához is.

VI.16.

Ökológiai gazdálkodás (29. cikk)

Ezen intézkedés az ökológiai gazdálkodási gyakorlatokra és módszerekre való áttérésnek, illetve az ilyen gyakorlatok és módszerek fenntartásának a támogatására irányul, azzal a céllal, hogy ösztönzést nyújtson a mezőgazdasági termelőknek az ilyen rendszerekben való részvételre és ezáltal arra, hogy megfeleljenek a környezetbarát gazdálkodási gyakorlatok alkalmazásával kapcsolatos társadalmi elvárásoknak.

VI.17.

Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések (30. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy kompenzációs támogatást biztosítson azoknak a kedvezményezetteknek, akik a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv végrehajtásából eredő, az érintett területeken alkalmazandó különleges kötelező követelmények miatt hátrányos helyzetben vannak az egyéb területeken tevékenykedő, a szóban forgó hátrányok által nem érintett mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók helyzetéhez képest.

VI.18.

Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések (31. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy támogatást biztosítson azoknak a kedvezményezetteknek, akiket gazdaságuk hegyvidéki területen vagy más, jelentős természeti vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területen való elhelyezkedése miatt sújtanak különleges hátrányok.

VI.19.

Állatjólét (33. cikk)

Ezen intézkedés célja, hogy támogatást biztosítson azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik önkéntes alapon vállalják olyan műveletek végrehajtását, amelyek egy vagy több állatjóléti kötelezettségvállalás teljesítéséből állnak.

VI.20.

Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások és erdővédelem (34. cikk)

Ezen intézkedés célja a következők iránti igény kielégítése: az erdők és a fás területek fenntartható kezelésének és fejlesztésének előmozdítása, többek között a biológiai sokféleség, valamint a vízhez és a talajhoz kapcsolódó erőforrások megőrzése és javítása, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem révén; valamint az erdők genetikai erőforrásainak megőrzése, ideértve például a sajátos helyi körülményekhez való alkalmazkodást lehetővé tévő különféle erdei fajok kiválasztására irányuló tevékenységeket is.

VI.21.

Együttműködés (35. cikk)

Ezen intézkedés célja az együttműködés olyan formáinak támogatása, amelyek legalább két szereplő részvételével valósulnak meg, és többek között a következőkre irányulnak: kísérleti projektek kidolgozása; új termékek, gyakorlatok, folyamatok és technológiák kifejlesztése a mezőgazdasági, az élelmiszeripari és az erdészeti ágazatban; turisztikai szolgáltatások biztosítása; rövid ellátási láncok és a helyi piacok létrehozása és fejlesztése; a környezettel vagy az éghajlatváltozással kapcsolatos közös projektek vagy gyakorlatok kidolgozása; a biomassza fenntartható biztosítását célzó projektek kidolgozása; a LEADER keretén kívül megvalósítandó helyi fejlesztési stratégiák kidolgozása; erdőgazdálkodási tervek kidolgozása; valamint a »szociális gazdálkodást« célzó tevékenységek irányába történő diverzifikálás.

VI.22.

Kockázatkezelés (36. cikk)

Ez az intézkedés olyan új kockázatkezelési eszköztár, amely az egyre növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak kitett mezőgazdasági termelők megsegítése céljából kibővíti a biztosítások és a kölcsönös kockázatkezelési alapok költségeinek fedezéséhez a nemzeti közvetlen kifizetések tagállami keretéből biztosított támogatás tekintetében fennálló lehetőségeket. Az intézkedés egyúttal egy olyan jövedelemstabilizáló eszközt is bevezet, amely ellentételezést biztosít azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett.

VI.22a.

Rendkívüli ideiglenes támogatás a Covid19-válság által különösen érintett mezőgazdasági termelők és kkv-k számára (39b. cikk)

Ezen intézkedés célja, hogy ideiglenes támogatást nyújtson a mezőgazdasági termelők, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára a Covid19-válsággal összefüggésben.

VI.22b.

Rendkívüli ideiglenes támogatás az Ukrajna elleni orosz invázió hatása által különösen érintett mezőgazdasági termelők és kkv-k számára (39c. cikk)

Ezen intézkedés célja, hogy ideiglenes támogatást nyújtson a mezőgazdasági termelők, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára az Ukrajna elleni orosz invázióval összefüggésben.

VI.23.

A kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések finanszírozása Horvátország esetében (40. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy kiegészítő támogatást nyújtson az EMVA keretében a Horvátországban kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetésekre jogosult mezőgazdasági termelők számára.

VI.24.

A LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztéshez (közösségvezérelt helyi fejlesztés) nyújtott támogatás (az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 35. cikke)

Ezen intézkedés célja a LEADER olyan, szubregionális (»helyi«) szintű integrált területfejlesztési eszközként való fenntartása, amely közvetlenül hozzájárul a vidéki térségek kiegyensúlyozott területi fejlődéséhez, ami egyike a vidékfejlesztési politika átfogó célkitűzéseinek.

VI.25.

Technikai segítségnyújtás (51–54. cikk)

Ezen intézkedés célja annak biztosítása, hogy a tagállamok technikai segítség nyújtásával elő tudják mozdítani az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) kezeléséhez kapcsolódó igazgatási kapacitás támogatását szolgáló fellépéseket. E fellépések irányulhatnak a vidékfejlesztési programok előkészítésére, irányítására, monitoringjára, értékelésére, továbbá az e programokhoz kapcsolódó tájékoztatási és kommunikációs, hálózatépítési, panaszkezelési, valamint kontroll- és ellenőrzési tevékenységekre.

VII.1.

A 228/2013/EU rendeletben előírt intézkedések

A POSEI-intézkedések különleges mezőgazdasági támogatási programok, amelyek – a Szerződés 349. cikkében előírtaknak megfelelően – a legkülső régiókat sújtó hátrányok figyelembevételére irányulnak. Két fő elemből állnak: az egyedi ellátási szabályokból, valamint a helyi termelés támogatását célzó intézkedésekből. Az előbbi elem célja az alapvető termékekkel való ellátáshoz kapcsolódó, az érintett régiók távoli fekvéséből eredő többletköltségek csökkentése (az Unióból származó termékek kapcsán nyújtott támogatás és a harmadik országból érkező termékek behozatali vám alóli mentesítése révén), az utóbbié pedig a helyi mezőgazdasági ágazat fejlődésének elősegítése (közvetlen kifizetéseken és piaci intézkedéseken keresztül). Ezenkívül a POSEI keretében növényegészségügyi programok is finanszírozhatók.

VIII.1.

A 229/2013/EU rendeletben előírt intézkedések

A kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó rendszer hasonló a POSEI rendszeréhez, de a Szerződés szerinti jogalapja nem azonos a POSEI jogalapjával, és alkalmazási köre is szűkebb. A rendszer egyedi ellátási szabályokat és a helyi mezőgazdasági tevékenységeket támogató intézkedéseket egyaránt magában foglal, noha az előbbiek az Unióból származó termékek kapcsán nyújtott támogatásra korlátozódnak, míg az utóbbiak konkrétan meghatározott helyi termékek tekintetében biztosított kiegészítő kifizetések folyósításából állnak.

IX.1.

Az 1144/2014/EU rendeletben előírt tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedések

Az 1144/2014/EU rendeletben felsorolt, mezőgazdasági termékekre, valamint mezőgazdasági termékekből előállított egyes élelmiszeripari termékekre vonatkozó, a belső piacon vagy harmadik országokban végrehajtott tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedések az említett rendeletben előírt feltételek mellett részben vagy egészben finanszírozhatók az uniós költségvetésből. A szóban forgó intézkedéseket tájékoztatásnyújtási és promóciós programok keretében kell végrehajtani.

---

(1)  A művelet egyedi célkitűzésének meg kell felelnie a IX. mellékletben meghatározott, az érintett műveletet szabályozó vonatkozó uniós jogszabályokban előírt egy vagy több célkitűzésnek. Konkrétan az (EU) 2021/2115 rendelet szerinti műveletek egyedi célkitűzésének/célkitűzéseinek meg kell felelnie/felelniük az említett jogszabály 6. cikkében meghatározott egyedi célkitűzéseknek, és összhangban kell lennie/lenniük a tagállam KAP-tervével. Ezenkívül az 1305/2013/EU, az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU rendelet szerinti műveletek egyedi célkitűzésének/célkitűzéseinek meg kell felelnie/felelniük az 1306/2013/EU rendelet 110. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek (a tagállamok további útmutatást a Technical Handbook on the Monitoring and Evaluation Framework of the Common Agricultural Policy 2014–2020 [A közös agrárpolitika monitoring- és értékelési keretéről szóló szakmai kézikönyv, 2014–2020] című kiadványban találhatnak).

1

(2)  A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások típusainak, a hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz, valamint a bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó vidékfejlesztési beavatkozások típusainak, továbbá a 228/2013/EU és a 229/2013/EU rendelet szerinti intézkedéseknek a kezdő időpontjára vonatkozó információk nem relevánsak, mivel az ezen intézkedésekhez és beavatkozástípusokhoz tartozó műveletek éves jellegűek.

2

(3)  A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások típusainak, a hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz, valamint a bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó vidékfejlesztési beavatkozások típusainak, továbbá a 228/2013/EU és a 229/2013/EU rendelet szerinti intézkedéseknek a záró időpontjára vonatkozó információk nem relevánsak, mivel az ezen intézkedésekhez és beavatkozástípusokhoz tartozó műveletek éves jellegűek.

3

Az alábbi információk közzétételének esetében:

| a) | az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerekkel kapcsolatban a 2022-es és az azt megelőző naptári év tekintetében felmerült kiadások és teljesített kifizetések; |
| --- | --- |

a)

az 1307/2013/EU rendelet szerinti támogatási rendszerekkel kapcsolatban a 2022-es és az azt megelőző naptári év tekintetében felmerült kiadások és teljesített kifizetések;

| b) | a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedésekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

b)

a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig végrehajtott intézkedésekre vonatkozó információk;

| c) | az (EU) 2021/2115 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és ugyanazon rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében említett támogatási programok esetében az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig és a szóban forgó támogatási programok lezárultáig végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadások és teljesített kifizetések; valamint |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/2115 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában és ugyanazon rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében említett támogatási programok esetében az 1308/2013/EU rendelet alapján 2022. december 31-ig és a szóban forgó támogatási programok lezárultáig végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadások és teljesített kifizetések; valamint

| d) | az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtásának keretében a kifizető ügynökség által teljesített kifizetések;
  kizárólag az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében előírt információkat kell közzétenni ebben a táblázatban, a többi oszlopot üresen kell hagyni vagy az »n. a.« jelöléssel kell ellátni. |
| --- | --- |

d)

az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtásának keretében a kifizető ügynökség által teljesített kifizetések;

kizárólag az 1306/2013/EU rendelet 111. cikkében előírt információkat kell közzétenni ebben a táblázatban, a többi oszlopot üresen kell hagyni vagy az »n. a.« jelöléssel kell ellátni.

(4)  Valamint a Szerződés 39. cikkének (2) bekezdése és/vagy az 1308/2013/EU rendelet alapján elfogadandó további támogatási intézkedések.

4

(5)  A Tanács 73/2009/EK rendelete (2009. január 19.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

5

(6)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

9

---