# Úradný vestník L 107/2023

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 107 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6621. apríla 2023 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 107

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6621. apríla 2023

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/839 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa podávania správ a dodržiavania záväzkov a stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/839 z 19. apríla 2023, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa podávania správ a dodržiavania záväzkov a stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/840 z 25. novembra 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/23, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, ktorými sa spresňuje metodika výpočtu a zachovania dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa má použiť v súlade s článkom 9 ods. 14 uvedeného nariadenia (
  1
  ) | 29 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/841 z 19. apríla 2023 o vymenovaní zástupcov Komisie do správnej rady a rozpočtového výboru Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo | 39 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/840 z 25. novembra 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/23, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, ktorými sa spresňuje metodika výpočtu a zachovania dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa má použiť v súlade s článkom 9 ods. 14 uvedeného nariadenia (
  1
  )

1

29

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/841 z 19. apríla 2023 o vymenovaní zástupcov Komisie do správnej rady a rozpočtového výboru Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 21.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 107/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/839

z 19. apríla 2023,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/841, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, zjednodušenie pravidiel týkajúcich sa podávania správ a dodržiavania záväzkov a stanovenie cieľov členských štátov na rok 2030, a nariadenie (EÚ) 2018/1999, pokiaľ ide o zlepšenie monitorovania, podávania správ, sledovania pokroku a preskúmania

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Parížska dohoda bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC slúžiaca ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní so zvýšením o 2 °C, a rozhodla sa pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parížska dohoda bola prijatá 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“) a platnosť nadobudla 4. novembra 2016. Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia. Uvedený záväzok sa posilnil prijatím Glasgowského klimatického paktu v rámci UNFCCC 13. novembra 2021, v ktorom konferencia zmluvných strán UNFCCC slúžiaca ako zasadnutie zmluvných strán Parížskej dohody uznáva, že vplyv zmeny klímy bude oveľa nižší pri zvýšení teploty o 1,5 °C v porovnaní so zvýšením o 2 °C, a rozhodla sa pokračovať v úsilí o obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C.

| (2) | Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej globálnej hodnotiacej správe z roku 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách poskytla najnovšie vedecké dôkazy o prebiehajúcej celosvetovej strate biodiverzity. Oznámenie Komisie z 20. mája 2020 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – prinavrátenie prírody do našich životov (ďalej len „stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030“) zvyšuje ambície Únie v oblasti ochrany a obnovy biodiverzity a dobre fungujúcich ekosystémov. Lesy a zdravá pôda sú mimoriadne dôležité pre biodiverzitu, ale aj pre čistenie ovzdušia a vody, sekvestráciu a ukladanie uhlíka a poskytovanie udržateľne získavaných produktov z dreva s dlhou životnosťou. Povaha a funkcia lesov sa v celej Únii výrazne líši, pričom niektoré typy lesov sú voči zmene klímy zraniteľnejšie v dôsledku priamych vplyvov, ako sú sucho, odumieranie lesov spôsobené teplotou alebo zmeny sucha. Odlesňovanie a degradácia lesov prispievajú ku globálnej klimatickej kríze, pretože zvyšujú emisie skleníkových plynov, okrem iného v dôsledku súvisiacich lesných požiarov, čím trvalo odstraňujú schopnosť zachytávať uhlík, znižujú odolnosť postihnutých oblastí voči zmene klímy a výrazne znižujú ich biodiverzitu.
  Organický uhlík v pôde a rezervoáre uhlíka v odumretom dreve, z ktorých veľká časť napĺňa rezervoár uhlíka v pôde, majú tiež obzvlášť veľký význam v niekoľkých kategóriách nahlasovania, a to tak pre opatrenia v oblasti klímy aj pre ochranu biodiverzity. V oznámení Komisie zo 16. júla 2021 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 (ďalej len „nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030“) a v oznámení Komisie zo 17. novembra 2021 o stratégii EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – využívanie prínosov zdravej pôdy pre ľudí v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (ďalej len „stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030“) sa uznáva potreba chrániť a zlepšovať kvalitu lesných a pôdnych ekosystémov v Únii a podporovať posilnené udržateľné postupy hospodárenia, ktoré môžu zvýšiť sekvestráciu uhlíka a posilniť odolnosť lesov a pôdy vzhľadom na krízu v oblasti klímy a biodiverzity. Rašeliniská sú najväčšou suchozemskou zásobárňou organického uhlíka a zlepšenie obhospodarovania a ochrany rašelinísk je dôležitým aspektom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy a k ochrane biodiverzity a pôdy pred eróziou. |
| --- | --- |

(2)

Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) vo svojej globálnej hodnotiacej správe z roku 2019 o biodiverzite a ekosystémových službách poskytla najnovšie vedecké dôkazy o prebiehajúcej celosvetovej strate biodiverzity. Oznámenie Komisie z 20. mája 2020 o stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – prinavrátenie prírody do našich životov (ďalej len „stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030“) zvyšuje ambície Únie v oblasti ochrany a obnovy biodiverzity a dobre fungujúcich ekosystémov. Lesy a zdravá pôda sú mimoriadne dôležité pre biodiverzitu, ale aj pre čistenie ovzdušia a vody, sekvestráciu a ukladanie uhlíka a poskytovanie udržateľne získavaných produktov z dreva s dlhou životnosťou. Povaha a funkcia lesov sa v celej Únii výrazne líši, pričom niektoré typy lesov sú voči zmene klímy zraniteľnejšie v dôsledku priamych vplyvov, ako sú sucho, odumieranie lesov spôsobené teplotou alebo zmeny sucha. Odlesňovanie a degradácia lesov prispievajú ku globálnej klimatickej kríze, pretože zvyšujú emisie skleníkových plynov, okrem iného v dôsledku súvisiacich lesných požiarov, čím trvalo odstraňujú schopnosť zachytávať uhlík, znižujú odolnosť postihnutých oblastí voči zmene klímy a výrazne znižujú ich biodiverzitu.

Organický uhlík v pôde a rezervoáre uhlíka v odumretom dreve, z ktorých veľká časť napĺňa rezervoár uhlíka v pôde, majú tiež obzvlášť veľký význam v niekoľkých kategóriách nahlasovania, a to tak pre opatrenia v oblasti klímy aj pre ochranu biodiverzity. V oznámení Komisie zo 16. júla 2021 o novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 (ďalej len „nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030“) a v oznámení Komisie zo 17. novembra 2021 o stratégii EÚ v oblasti pôdy do roku 2030 – využívanie prínosov zdravej pôdy pre ľudí v prospech ľudí, potravín, prírody a klímy (ďalej len „stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030“) sa uznáva potreba chrániť a zlepšovať kvalitu lesných a pôdnych ekosystémov v Únii a podporovať posilnené udržateľné postupy hospodárenia, ktoré môžu zvýšiť sekvestráciu uhlíka a posilniť odolnosť lesov a pôdy vzhľadom na krízu v oblasti klímy a biodiverzity. Rašeliniská sú najväčšou suchozemskou zásobárňou organického uhlíka a zlepšenie obhospodarovania a ochrany rašelinísk je dôležitým aspektom, ktorý prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy a k ochrane biodiverzity a pôdy pred eróziou.

| (3) | Oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“) predstavuje východisko na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa dosiahnuť následne záporné emisie stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4). Kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a vytyčuje novú stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia zahŕňa zároveň aspekty rodovej rovnosti a má osobitný vplyv na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby transformácia bola spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

(3)

Oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskej zelenej dohode (ďalej len „Európska zelená dohoda“) predstavuje východisko na dosiahnutie cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality najneskôr do roku 2050 a cieľa dosiahnuť následne záporné emisie stanoveného v článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4). Kombinuje komplexný súbor vzájomne sa posilňujúcich opatrení a iniciatív zameraných na dosiahnutie klimatickej neutrality v Únii do roku 2050 a vytyčuje novú stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a kvalitu životných podmienok občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia zahŕňa zároveň aspekty rodovej rovnosti a má osobitný vplyv na niektoré znevýhodnené a zraniteľné skupiny, napríklad na starších ľudí, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby transformácia bola spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

| (4) | Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom Európskej zelenej dohody. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (5) vyzval, aby sa nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť uskutočnil najneskôr do roku 2050 a vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (6). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie a prosperitu občanov Únie ešte vzrástli. |
| --- | --- |

(4)

Riešenie výziev súvisiacich s klímou a životným prostredím a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú ťažiskom Európskej zelenej dohody. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (5) vyzval, aby sa nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť uskutočnil najneskôr do roku 2050 a vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia vyhlásil núdzový stav v oblasti klímy a životného prostredia (6). Potreba a význam Európskej zelenej dohody vzhľadom na veľmi vážny vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie a prosperitu občanov Únie ešte vzrástli.

| (5) | Je dôležité zabezpečiť, aby sa opatrenia prijaté na splnenie cieľov tohto nariadenia uskutočňovali v súlade s cieľom podporovať udržateľný rozvoj, ako sa stanovuje v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), s prihliadnutím na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížsku dohodu a prípadne zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (7). |
| --- | --- |

(5)

Je dôležité zabezpečiť, aby sa opatrenia prijaté na splnenie cieľov tohto nariadenia uskutočňovali v súlade s cieľom podporovať udržateľný rozvoj, ako sa stanovuje v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“), s prihliadnutím na ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížsku dohodu a prípadne zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (7).

| (6) | Únia sa zaviazala znížiť čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a tento cieľ bol stanovený v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý predložila sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020. |
| --- | --- |

(6)

Únia sa zaviazala znížiť čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a tento cieľ bol stanovený v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku, ktorý predložila sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020.

| (7) | Prostredníctvom prijatia nariadenia (EÚ) 2021/1119 Únia zakotvila v právnych predpisoch cieľ dosiahnuť do roku 2050 rovnováhu medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov v rámci celého hospodárstva zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi v rámci Únie a prípadne následne dosiahnuť záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Očakáva sa, že k dosiahnutiu tohto cieľa prispejú všetky hospodárske odvetvia vrátane sektora využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (ďalej len „LULUCF“ – land use, land use change and forestry). S cieľom zabezpečiť, aby sa v ostatných odvetviach do roku 2030 vynaložilo dostatočné úsilie na zmiernenie zmeny klímy je prínos v podobe čistých odstránených emisií k cieľu Únie v oblasti klímy na rok 2030 obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2. V zmysle nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia v zodpovedajúcom vyhlásení opätovne potvrdila, že má v úmysle navrhnúť revíziu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8) v súlade s ambíciou zvýšiť do roku 2030 úrovne čistých odstránených uhlíkových emisií v sektore LULUCF na úrovne presahujúce 300 miliónov ton ekvivalentu CO2. |
| --- | --- |

(7)

Prostredníctvom prijatia nariadenia (EÚ) 2021/1119 Únia zakotvila v právnych predpisoch cieľ dosiahnuť do roku 2050 rovnováhu medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov v rámci celého hospodárstva zo zdrojov a ich odstraňovaním záchytmi v rámci Únie a prípadne následne dosiahnuť záporné emisie. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 domáce zníženie čistých emisií skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) aspoň o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990. Očakáva sa, že k dosiahnutiu tohto cieľa prispejú všetky hospodárske odvetvia vrátane sektora využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (ďalej len „LULUCF“ – land use, land use change and forestry). S cieľom zabezpečiť, aby sa v ostatných odvetviach do roku 2030 vynaložilo dostatočné úsilie na zmiernenie zmeny klímy je prínos v podobe čistých odstránených emisií k cieľu Únie v oblasti klímy na rok 2030 obmedzený na 225 miliónov ton ekvivalentu CO2. V zmysle nariadenia (EÚ) 2021/1119 Komisia v zodpovedajúcom vyhlásení opätovne potvrdila, že má v úmysle navrhnúť revíziu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 (8) v súlade s ambíciou zvýšiť do roku 2030 úrovne čistých odstránených uhlíkových emisií v sektore LULUCF na úrovne presahujúce 300 miliónov ton ekvivalentu CO2.

| (8) | S cieľom prispieť k dosahovaniu náročnejších ambícií, a to znížiť čisté emisie skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990 z najmenej 40 % na aspoň 55 % a zabezpečiť, aby sektor LULUCF udržateľným a predvídateľným spôsobom dlhodobo prispieval k cieľu Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu, by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ciele týkajúce sa zvýšenia množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF v období 2026 až 2030, čo by viedlo k cieľu, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2. V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mal zohľadňovať rozdiel medzi cieľom Únie a priemernými emisiami skleníkových plynov a ich odstránenými množstvami z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásenými jednotlivými členskými štátmi v ich predloženiach na rok 2020, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora LULUCF z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu. Prekročenie cieľov zo strany členských štátov by ďalej prispelo k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom prispieť k dosahovaniu náročnejších ambícií, a to znížiť čisté emisie skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990 z najmenej 40 % na aspoň 55 % a zabezpečiť, aby sektor LULUCF udržateľným a predvídateľným spôsobom dlhodobo prispieval k cieľu Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu, by sa pre každý členský štát mali stanoviť záväzné ciele týkajúce sa zvýšenia množstiev čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF v období 2026 až 2030, čo by viedlo k cieľu, ktorý by mal pre Úniu ako celok v roku 2030 predstavovať 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2. V metodike použitej na stanovenie národných cieľov na rok 2030 by sa mal zohľadňovať rozdiel medzi cieľom Únie a priemernými emisiami skleníkových plynov a ich odstránenými množstvami z rokov 2016, 2017 a 2018 nahlásenými jednotlivými členskými štátmi v ich predloženiach na rok 2020, pričom by sa v nej mali odrážať aktuálne výsledky sektora LULUCF z hľadiska zmierňovania zmeny klímy, ako aj podiel jednotlivých členských štátov na obhospodarovanej pôde v rámci Únie, a to s prihliadnutím na schopnosť daného členského štátu zlepšiť výsledky v predmetnom sektore prostredníctvom postupov obhospodarovania pôdy alebo zmien vo využívaní pôdy, ktoré sú prospešné pre klímu a biodiverzitu. Prekročenie cieľov zo strany členských štátov by ďalej prispelo k plneniu cieľov Únie v oblasti klímy.

| (9) | Záväzné ciele týkajúce sa náročnejších ambícií, pokiaľ ide o čisté emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá, by sa mali pre každý členský štát určiť na základe lineárnej trajektórie. Táto trajektória by sa mala začať v roku 2022, pričom by mala vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov nahlásených daným členským štátom v rokoch 2021, 2022 a 2023, a mala by sa skončiť v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát. Aby sa spoločne dosiahol cieľ Únie na rok 2030 a zároveň sa zohľadnila medziročná variabilita emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v sektore LULUCF, je vhodné stanoviť pre každý členský štát záväzok dosiahnuť okrem národného cieľa na rok 2030 aj súčet čistých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v rokoch 2026 až 2029 (ďalej len „rozpočet na obdobie 2026 až 2029“). |
| --- | --- |

(9)

Záväzné ciele týkajúce sa náročnejších ambícií, pokiaľ ide o čisté emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá, by sa mali pre každý členský štát určiť na základe lineárnej trajektórie. Táto trajektória by sa mala začať v roku 2022, pričom by mala vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov nahlásených daným členským štátom v rokoch 2021, 2022 a 2023, a mala by sa skončiť v roku 2030 na cieľovej hodnote stanovenej pre daný členský štát. Aby sa spoločne dosiahol cieľ Únie na rok 2030 a zároveň sa zohľadnila medziročná variabilita emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v sektore LULUCF, je vhodné stanoviť pre každý členský štát záväzok dosiahnuť okrem národného cieľa na rok 2030 aj súčet čistých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v rokoch 2026 až 2029 (ďalej len „rozpočet na obdobie 2026 až 2029“).

| (10) | Pravidlá započítavania stanovené v článkoch 6, 7, 8 a 10 nariadenia (EÚ) 2018/841 boli navrhnuté tak, aby sa určilo, do akej miery by mohla výkonnosť v oblasti zmierňovania zmeny klímy v rámci sektora LULUCF prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie na rok 2030 spočívajúcom v znížení čistých emisií skleníkových plynov o 40 %, ktorý sektor LULUCF nezahŕňal. S cieľom zjednodušiť regulačný rámec pre tento sektor by sa už súčasné pravidlá započítavania nemali po roku 2025 uplatňovať, pričom by sa malo overiť plnenie národných cieľov členských štátov na základe nahlásených emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev. Tým by sa zabezpečil metodický súlad so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (9), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (10) a novým cieľom, ktorým je znížiť čisté emisie skleníkových plynov aspoň o 55 %, a to vrátane sektora LULUCF. |
| --- | --- |

(10)

Pravidlá započítavania stanovené v článkoch 6, 7, 8 a 10 nariadenia (EÚ) 2018/841 boli navrhnuté tak, aby sa určilo, do akej miery by mohla výkonnosť v oblasti zmierňovania zmeny klímy v rámci sektora LULUCF prispieť k dosiahnutiu cieľa Únie na rok 2030 spočívajúcom v znížení čistých emisií skleníkových plynov o 40 %, ktorý sektor LULUCF nezahŕňal. S cieľom zjednodušiť regulačný rámec pre tento sektor by sa už súčasné pravidlá započítavania nemali po roku 2025 uplatňovať, pričom by sa malo overiť plnenie národných cieľov členských štátov na základe nahlásených emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev. Tým by sa zabezpečil metodický súlad so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (9), nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (10) a novým cieľom, ktorým je znížiť čisté emisie skleníkových plynov aspoň o 55 %, a to vrátane sektora LULUCF.

| (11) | Rada 16. júna 2022 prijala odporúčanie o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (11), v ktorom zdôraznila potrebu sprievodných opatrení a potrebu venovať osobitnú pozornosť podpore tých regiónov, odvetví, mikropodnikov, malých a stredných podnikov, pracovníkov, domácností a spotrebiteľov, ktorí budú čeliť najväčším výzvam. V uvedenom odporúčaní sa členské štáty nabádajú, aby zvážili súbor opatrení v oblasti zamestnanosti a zmien postavenia na trhu práce, vytvárania pracovných miest a podnikania, zdravia a bezpečnosti pri práci, verejného obstarávania, daňových systémov a systémov sociálnej ochrany, základných služieb a bývania, ako aj, okrem iného, s cieľom posilniť rodovú rovnosť, vzdelávanie a odbornú prípravu. |
| --- | --- |

(11)

Rada 16. júna 2022 prijala odporúčanie o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (11), v ktorom zdôraznila potrebu sprievodných opatrení a potrebu venovať osobitnú pozornosť podpore tých regiónov, odvetví, mikropodnikov, malých a stredných podnikov, pracovníkov, domácností a spotrebiteľov, ktorí budú čeliť najväčším výzvam. V uvedenom odporúčaní sa členské štáty nabádajú, aby zvážili súbor opatrení v oblasti zamestnanosti a zmien postavenia na trhu práce, vytvárania pracovných miest a podnikania, zdravia a bezpečnosti pri práci, verejného obstarávania, daňových systémov a systémov sociálnej ochrany, základných služieb a bývania, ako aj, okrem iného, s cieľom posilniť rodovú rovnosť, vzdelávanie a odbornú prípravu.

| (12) | Vzhľadom na špecifiká sektora LULUCF v jednotlivých členských štátoch, ako aj na nevyhnutnosť zvyšovania výkonnosti členských štátov v záujme dosiahnutia ich národných záväzných cieľov by členským štátom mala zostať k dispozícii široká škála nástrojov flexibility vrátane využívania obchodných prebytkov a rozšírenia mechanizmov flexibility špecifických pre lesné hospodárstvo s dôrazom na environmentálnu integritu daných cieľov. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na špecifiká sektora LULUCF v jednotlivých členských štátoch, ako aj na nevyhnutnosť zvyšovania výkonnosti členských štátov v záujme dosiahnutia ich národných záväzných cieľov by členským štátom mala zostať k dispozícii široká škála nástrojov flexibility vrátane využívania obchodných prebytkov a rozšírenia mechanizmov flexibility špecifických pre lesné hospodárstvo s dôrazom na environmentálnu integritu daných cieľov.

| (13) | Alternatívne ustanovenia týkajúce sa prírodných škodlivých činiteľov (abiotických a biotických), ako sú požiare, prieniky škodcov, búrky a extrémne povodne, zamerané na riešenie neistôt, ktoré nastali v dôsledku prirodzených procesov v sektore LULUCF, by mali byť v roku 2032 k dispozícii členským štátom, ktoré vynaložili maximálne úsilie, aby zohľadnili akékoľvek stanovisko Komisie, ktoré im bolo adresované v súvislosti s nápravnými opatreniami zavedenými týmto pozmeňujúcim nariadením, a to za predpokladu, že už vyčerpali všetky dostupné možnosti flexibility, zaviedli náležité opatrenia na zníženie zraniteľnosti svojich pôdnych plôch voči takýmto škodlivým činiteľom a že sa podarilo dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030, ktorý sa týka sektora LULUCF na rok 2030. |
| --- | --- |

(13)

Alternatívne ustanovenia týkajúce sa prírodných škodlivých činiteľov (abiotických a biotických), ako sú požiare, prieniky škodcov, búrky a extrémne povodne, zamerané na riešenie neistôt, ktoré nastali v dôsledku prirodzených procesov v sektore LULUCF, by mali byť v roku 2032 k dispozícii členským štátom, ktoré vynaložili maximálne úsilie, aby zohľadnili akékoľvek stanovisko Komisie, ktoré im bolo adresované v súvislosti s nápravnými opatreniami zavedenými týmto pozmeňujúcim nariadením, a to za predpokladu, že už vyčerpali všetky dostupné možnosti flexibility, zaviedli náležité opatrenia na zníženie zraniteľnosti svojich pôdnych plôch voči takýmto škodlivým činiteľom a že sa podarilo dosiahnuť cieľ Únie na rok 2030, ktorý sa týka sektora LULUCF na rok 2030.

| (14) | Okrem toho by sa mali zohľadniť difúzne a dlhodobé účinky zmeny klímy na rozdiel od prírodných škodlivých činiteľov, ktoré sú v podstate skôr dočasné a geograficky lokalizované. Malo by to umožniť zohľadniť účinky opatrení v oblasti riadenia z minulosti, spojené s podielom organických pôd na obhospodarovanej pôde, ktorý je v niekoľkých členských štátoch v porovnaní s priemerom Únie mimoriadne vysoký. Nevyužité množstvá kompenzácií, ktoré sú k dispozícii podľa prílohy VII v období 2021 až 2030, by sa mali na tento účel sprístupniť na základe dôkazov, ktoré Komisii predložia dotknuté členské štáty na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov a objektívnych, merateľných a porovnateľných ukazovateľov, ako je index sucha v zmysle Dohovoru Organizácie Spojených národov o boji proti rozširovaniu púští v krajinách vážne postihnutých suchom a/alebo rozširovaním púští, najmä v Afrike (12), ktoré sú vymedzené ako pomer medzi priemernými ročnými zrážkami a priemernou ročnou evapotranspiráciou. Rozdelenie medzi členské štáty by sa malo uskutočniť podľa predložených dôkazov, a to na základe pomeru medzi množstvom 50 Mt ekvivalentu CO2, ktoré je k dispozícii, a celkovým množstvom kompenzácie požadovaným týmito členskými štátmi. |
| --- | --- |

(14)

Okrem toho by sa mali zohľadniť difúzne a dlhodobé účinky zmeny klímy na rozdiel od prírodných škodlivých činiteľov, ktoré sú v podstate skôr dočasné a geograficky lokalizované. Malo by to umožniť zohľadniť účinky opatrení v oblasti riadenia z minulosti, spojené s podielom organických pôd na obhospodarovanej pôde, ktorý je v niekoľkých členských štátoch v porovnaní s priemerom Únie mimoriadne vysoký. Nevyužité množstvá kompenzácií, ktoré sú k dispozícii podľa prílohy VII v období 2021 až 2030, by sa mali na tento účel sprístupniť na základe dôkazov, ktoré Komisii predložia dotknuté členské štáty na základe najlepších dostupných vedeckých poznatkov a objektívnych, merateľných a porovnateľných ukazovateľov, ako je index sucha v zmysle Dohovoru Organizácie Spojených národov o boji proti rozširovaniu púští v krajinách vážne postihnutých suchom a/alebo rozširovaním púští, najmä v Afrike (12), ktoré sú vymedzené ako pomer medzi priemernými ročnými zrážkami a priemernou ročnou evapotranspiráciou. Rozdelenie medzi členské štáty by sa malo uskutočniť podľa predložených dôkazov, a to na základe pomeru medzi množstvom 50 Mt ekvivalentu CO2, ktoré je k dispozícii, a celkovým množstvom kompenzácie požadovaným týmito členskými štátmi.

| (15) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení nariadenia (EÚ) 2018/841 týkajúcich sa stanovovania ročných emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na každý rok v období rokov 2026 až 2029 stanovených na základe lineárnej trajektórie končiacej sa cieľom na rok 2030 pre členské štáty a prijatia podrobných pravidiel týkajúcich sa metodiky pre dôkazy o dlhodobých vplyvoch zmeny klímy, ktoré sú mimo kontroly členských štátov, a týkajúcich sa vplyvu výnimočne vysokého podielu organických pôd, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(15)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania ustanovení nariadenia (EÚ) 2018/841 týkajúcich sa stanovovania ročných emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na každý rok v období rokov 2026 až 2029 stanovených na základe lineárnej trajektórie končiacej sa cieľom na rok 2030 pre členské štáty a prijatia podrobných pravidiel týkajúcich sa metodiky pre dôkazy o dlhodobých vplyvoch zmeny klímy, ktoré sú mimo kontroly členských štátov, a týkajúcich sa vplyvu výnimočne vysokého podielu organických pôd, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (13).

| (16) | Pravidlá riadenia by sa mali stanoviť tak, aby podporovali včasné opatrenia na dosiahnutie priebežného cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 a cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu v celom hospodárstve, a to podľa trajektórie na roky 2026 až 2029 zavedenej týmto pozmeňujúcim nariadením. Zásady stanovené v nariadení (EÚ) 2018/842 by sa mali uplatňovať mutatis mutandis, pričom multiplikátor sa vypočíta takto: 108 % rozdielu medzi rozpočtom členského štátu na roky 2026 až 2029 a zodpovedajúcim množstvom nahlásených čistých odstránených emisií, sa pripočíta k údaju, ktorý daný členský štát nahlásil za rok 2030. Okrem toho by sa mal zohľadniť akýkoľvek deficit, ktorý do roku 2030 nahromadí každý členský štát, ak Komisia predloží návrhy týkajúce sa obdobia po roku 2030. |
| --- | --- |

(16)

Pravidlá riadenia by sa mali stanoviť tak, aby podporovali včasné opatrenia na dosiahnutie priebežného cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030 a cieľa Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu v celom hospodárstve, a to podľa trajektórie na roky 2026 až 2029 zavedenej týmto pozmeňujúcim nariadením. Zásady stanovené v nariadení (EÚ) 2018/842 by sa mali uplatňovať mutatis mutandis, pričom multiplikátor sa vypočíta takto: 108 % rozdielu medzi rozpočtom členského štátu na roky 2026 až 2029 a zodpovedajúcim množstvom nahlásených čistých odstránených emisií, sa pripočíta k údaju, ktorý daný členský štát nahlásil za rok 2030. Okrem toho by sa mal zohľadniť akýkoľvek deficit, ktorý do roku 2030 nahromadí každý členský štát, ak Komisia predloží návrhy týkajúce sa obdobia po roku 2030.

| (17) | Únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (ďalej len „Aarhuský dohovor“) (14). Verejná kontrola a prístup k spravodlivosti sú základnými prvkami demokratických hodnôt Únie a nástrojmi na ochranu právneho štátu. |
| --- | --- |

(17)

Únia a jej členské štáty sú zmluvnými stranami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (ďalej len „Aarhuský dohovor“) (14). Verejná kontrola a prístup k spravodlivosti sú základnými prvkami demokratických hodnôt Únie a nástrojmi na ochranu právneho štátu.

| (18) | S cieľom umožniť rýchle a účinné opatrenia by sa v prípade, ak Komisia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojho cieľa do roku 2030, mal s prihliadnutím na trajektóriu, rozpočet na roky 2026 až 2029 a flexibilitu podľa tohto nariadenia uplatňovať mechanizmus nápravných opatrení s cieľom pomôcť tomuto členskému štátu vrátiť sa na trajektóriu do roku 2030 tým, že zabezpečí prijatie dodatočných opatrení, ktoré povedú k zvýšeniu čistých odstránených emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom umožniť rýchle a účinné opatrenia by sa v prípade, ak Komisia zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojho cieľa do roku 2030, mal s prihliadnutím na trajektóriu, rozpočet na roky 2026 až 2029 a flexibilitu podľa tohto nariadenia uplatňovať mechanizmus nápravných opatrení s cieľom pomôcť tomuto členskému štátu vrátiť sa na trajektóriu do roku 2030 tým, že zabezpečí prijatie dodatočných opatrení, ktoré povedú k zvýšeniu čistých odstránených emisií skleníkových plynov.

| (19) | Inventúry skleníkových plynov sa zlepšia prostredníctvom zvýšeného využívania monitorovacej technológie a lepších poznatkov. V prípade členských štátov, ktorým sa podarí zlepšiť svoju metodiku výpočtu emisií a ich odstránených množstiev by sa mala zaviesť koncepcia metodickej úpravy. Metodickú úpravu by mohli vyvolať napríklad tieto otázky: zmeny v metodikách podávania správ, nové údaje alebo opravy štatistických chýb, začlenenie nových úložísk uhlíka alebo plynov, prepočet historických odhadov na základe nových vedeckých dôkazov v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006, zahrnutie nových prvkov podávania správ a zlepšenie monitorovania prírodných škodlivých činiteľov. V záujme rešpektovania environmentálnej integrity by sa na údaje daného členského štátu z inventúry skleníkových plynov mala uplatniť metodická úprava s cieľom neutralizovať účinok zmien v metodike na posudzovanie spoločného dosiahnutia cieľa Únie do roku 2030. |
| --- | --- |

(19)

Inventúry skleníkových plynov sa zlepšia prostredníctvom zvýšeného využívania monitorovacej technológie a lepších poznatkov. V prípade členských štátov, ktorým sa podarí zlepšiť svoju metodiku výpočtu emisií a ich odstránených množstiev by sa mala zaviesť koncepcia metodickej úpravy. Metodickú úpravu by mohli vyvolať napríklad tieto otázky: zmeny v metodikách podávania správ, nové údaje alebo opravy štatistických chýb, začlenenie nových úložísk uhlíka alebo plynov, prepočet historických odhadov na základe nových vedeckých dôkazov v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006, zahrnutie nových prvkov podávania správ a zlepšenie monitorovania prírodných škodlivých činiteľov. V záujme rešpektovania environmentálnej integrity by sa na údaje daného členského štátu z inventúry skleníkových plynov mala uplatniť metodická úprava s cieľom neutralizovať účinok zmien v metodike na posudzovanie spoločného dosiahnutia cieľa Únie do roku 2030.

| (20) | V Európe sa národné inventarizácie lesov používajú na poskytovanie informácií na hodnotenie lesných ekosystémových služieb. Systém monitorovania inventarizácie lesov sa v jednotlivých krajinách líši, keďže každá krajina má vlastný systém inventarizácie lesov s vlastnou metodikou. V novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 sa zdôraznila potreba strategického plánovania v oblasti lesného hospodárstva vo všetkých členských štátoch na základe spoľahlivého monitorovania a údajov, transparentnej správy a koordinovanej výmeny na úrovni Únie. Komisia na tento účel oznámila, že má v úmysle predložiť legislatívny návrh na vytvorenie integrovaného rámca monitorovania lesov v celej Únii. |
| --- | --- |

(20)

V Európe sa národné inventarizácie lesov používajú na poskytovanie informácií na hodnotenie lesných ekosystémových služieb. Systém monitorovania inventarizácie lesov sa v jednotlivých krajinách líši, keďže každá krajina má vlastný systém inventarizácie lesov s vlastnou metodikou. V novej stratégii EÚ pre lesy do roku 2030 sa zdôraznila potreba strategického plánovania v oblasti lesného hospodárstva vo všetkých členských štátoch na základe spoľahlivého monitorovania a údajov, transparentnej správy a koordinovanej výmeny na úrovni Únie. Komisia na tento účel oznámila, že má v úmysle predložiť legislatívny návrh na vytvorenie integrovaného rámca monitorovania lesov v celej Únii.

| (21) | S cieľom zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadení (EÚ) 2018/841 a (EÚ) 2018/1999 by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie nariadenia (EÚ) 2018/841 v záujme stanovenia pravidiel zaznamenávania a presného vykonávania operácií v registri Únie zriadenom podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a pokiaľ ide o zmenu časti 3 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 aktualizáciou zoznamu kategórií v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (15). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(21)

S cieľom zmeniť a doplniť nepodstatné prvky nariadení (EÚ) 2018/841 a (EÚ) 2018/1999 by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o doplnenie nariadenia (EÚ) 2018/841 v záujme stanovenia pravidiel zaznamenávania a presného vykonávania operácií v registri Únie zriadenom podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a pokiaľ ide o zmenu časti 3 prílohy V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 aktualizáciou zoznamu kategórií v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (15). Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (22) | V oznámení Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 sa načrtli rôzne spôsoby a politické možnosti na dosiahnutie ambicióznejšieho cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030. Zdôraznilo sa v ňom, že dosiahnutie klimatickej neutrality si bude vyžadovať výrazné zintenzívnenie opatrení Únie vo všetkých odvetviach hospodárstva. Záchyty uhlíka zohrávajú zásadnú úlohu pri prechode na klimatickú neutralitu v Únii a v tejto súvislosti môžu významne prispieť najmä odvetvia poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pôdy. Ak Komisia vykoná posúdenie uplatňovania nariadenia (EÚ) 2018/841 v rámci preskúmania zavedeného týmto pozmeňujúcim nariadením a vypracuje správu pre Európsky parlament a Radu, mala by zahrnúť súčasné trendy a budúce prognózy emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva na jednej strane a emisií a odstránených množstiev skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí na strane druhej a preskúmať regulačné možnosti na zabezpečenie ich súladu s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov vo všetkých odvetviach hospodárstva v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a s priebežnými cieľmi v oblasti klímy. Komisia by okrem toho mala venovať osobitnú pozornosť účinkom vekovej štruktúry lesov, a to aj vtedy, keď sú tieto účinky spojené s konkrétnymi vojnovými alebo povojnovými okolnosťami, vedecky podloženým, spoľahlivým a transparentným spôsobom a s cieľom zabezpečiť dlhodobú odolnosť a schopnosť lesov prispôsobiť sa.
  Vzhľadom na význam spravodlivého príspevku každého odvetvia a skutočnosť, že prechod na klimatickú neutralitu si vyžaduje zmeny v celom spektre politík a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti, ako sa zdôrazňuje v Európskej zelenej dohode, by Komisia mala v prípade potreby predložiť legislatívne návrhy na stanovenie rámca na obdobie po roku 2030. |
| --- | --- |

(22)

V oznámení Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 sa načrtli rôzne spôsoby a politické možnosti na dosiahnutie ambicióznejšieho cieľa Únie v oblasti klímy do roku 2030. Zdôraznilo sa v ňom, že dosiahnutie klimatickej neutrality si bude vyžadovať výrazné zintenzívnenie opatrení Únie vo všetkých odvetviach hospodárstva. Záchyty uhlíka zohrávajú zásadnú úlohu pri prechode na klimatickú neutralitu v Únii a v tejto súvislosti môžu významne prispieť najmä odvetvia poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a využívania pôdy. Ak Komisia vykoná posúdenie uplatňovania nariadenia (EÚ) 2018/841 v rámci preskúmania zavedeného týmto pozmeňujúcim nariadením a vypracuje správu pre Európsky parlament a Radu, mala by zahrnúť súčasné trendy a budúce prognózy emisií skleníkových plynov z poľnohospodárstva na jednej strane a emisií a odstránených množstiev skleníkových plynov z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí na strane druhej a preskúmať regulačné možnosti na zabezpečenie ich súladu s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov vo všetkých odvetviach hospodárstva v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a s priebežnými cieľmi v oblasti klímy. Komisia by okrem toho mala venovať osobitnú pozornosť účinkom vekovej štruktúry lesov, a to aj vtedy, keď sú tieto účinky spojené s konkrétnymi vojnovými alebo povojnovými okolnosťami, vedecky podloženým, spoľahlivým a transparentným spôsobom a s cieľom zabezpečiť dlhodobú odolnosť a schopnosť lesov prispôsobiť sa.

Vzhľadom na význam spravodlivého príspevku každého odvetvia a skutočnosť, že prechod na klimatickú neutralitu si vyžaduje zmeny v celom spektre politík a kolektívne úsilie všetkých odvetví hospodárstva a spoločnosti, ako sa zdôrazňuje v Európskej zelenej dohode, by Komisia mala v prípade potreby predložiť legislatívne návrhy na stanovenie rámca na obdobie po roku 2030.

| (23) | Očakávané antropogénne zmeny týkajúce sa emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v morskom a sladkovodnom prostredí môžu byť významné a očakáva sa, že sa budú v budúcnosti meniť v dôsledku zmien vo využívaní napríklad ako následok plánovaného rozširovania využívania morskej energie, potenciálneho nárastu akvakultúrnej produkcie či zvyšujúcej sa úrovne ochrany prírody v záujme potreby plnenia cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030. Tieto emisie a ich odstránené množstvá v súčasnosti nie sú zahrnuté v štandardných tabuľkách nahlasovaných UNFCCC. Po prijatí metodiky podávania správ by Komisia v priebehu vykonávania preskúmania zavedeného týmto pozmeňujúcim nariadením mala mať možnosť posúdiť podávanie správ o pokroku, uskutočniteľnosti analýzy a vplyve rozšírenia nahlasovacích povinností aj na morské a sladkovodné prostredie, a to na základe najnovších vedeckých dôkazov o týchto tokoch emisií. |
| --- | --- |

(23)

Očakávané antropogénne zmeny týkajúce sa emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v morskom a sladkovodnom prostredí môžu byť významné a očakáva sa, že sa budú v budúcnosti meniť v dôsledku zmien vo využívaní napríklad ako následok plánovaného rozširovania využívania morskej energie, potenciálneho nárastu akvakultúrnej produkcie či zvyšujúcej sa úrovne ochrany prírody v záujme potreby plnenia cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030. Tieto emisie a ich odstránené množstvá v súčasnosti nie sú zahrnuté v štandardných tabuľkách nahlasovaných UNFCCC. Po prijatí metodiky podávania správ by Komisia v priebehu vykonávania preskúmania zavedeného týmto pozmeňujúcim nariadením mala mať možnosť posúdiť podávanie správ o pokroku, uskutočniteľnosti analýzy a vplyve rozšírenia nahlasovacích povinností aj na morské a sladkovodné prostredie, a to na základe najnovších vedeckých dôkazov o týchto tokoch emisií.

| (24) | S cieľom dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a následne sa snažiť dosiahnuť negatívne emisie je mimoriadne dôležité, aby sa odstraňovanie emisií skleníkových plynov v Únii neustále zvyšovalo a aby sa zároveň zabezpečilo, že bude trvalé. V prípade potreby môžu byť potrebné technické riešenia, ako je bioenergia so zachytávaním a ukladaním uhlíka (BECCS), ako aj riešenia blízke prírode na zachytávanie a ukladanie emisií CO2. Jednotliví poľnohospodári, vlastníci pôdy a lesov alebo lesní hospodári by sa mali povzbudzovať najmä k tomu, aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka, pričom by sa mali uprednostňovať ekosystémové prístupy a postupy priaznivé pre biodiverzitu, ako sú prírode blízke lesnícke postupy, vyňatie pôdy z produkcie, obnova zásob uhlíka v lesoch, rozširovanie agrolesníckeho pokrytia, sekvestrácia uhlíka v pôde a obnova mokradí, ako aj ďalšie inovatívne riešenia. Takéto stimuly podporujú zmierňovanie zmeny klímy a celkové zníženie emisií v sektoroch biohospodárstva, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Malo by byť možné zvážiť zavedenie procesu začlenenia produktov udržateľného ukladania uhlíka do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/841 v rámci preskúmania zavedeného týmto pozmeňujúcim nariadením, čím sa zabezpečí súlad s ostatnými environmentálnymi cieľmi Únie, ako aj s usmerneniami IPCC. |
| --- | --- |

(24)

S cieľom dosiahnuť cieľ klimatickej neutrality do roku 2050 a následne sa snažiť dosiahnuť negatívne emisie je mimoriadne dôležité, aby sa odstraňovanie emisií skleníkových plynov v Únii neustále zvyšovalo a aby sa zároveň zabezpečilo, že bude trvalé. V prípade potreby môžu byť potrebné technické riešenia, ako je bioenergia so zachytávaním a ukladaním uhlíka (BECCS), ako aj riešenia blízke prírode na zachytávanie a ukladanie emisií CO2. Jednotliví poľnohospodári, vlastníci pôdy a lesov alebo lesní hospodári by sa mali povzbudzovať najmä k tomu, aby na svojej pôde a vo svojich lesoch ukladali väčšie množstvá uhlíka, pričom by sa mali uprednostňovať ekosystémové prístupy a postupy priaznivé pre biodiverzitu, ako sú prírode blízke lesnícke postupy, vyňatie pôdy z produkcie, obnova zásob uhlíka v lesoch, rozširovanie agrolesníckeho pokrytia, sekvestrácia uhlíka v pôde a obnova mokradí, ako aj ďalšie inovatívne riešenia. Takéto stimuly podporujú zmierňovanie zmeny klímy a celkové zníženie emisií v sektoroch biohospodárstva, a to aj využívaním trvanlivých produktov z vyťaženého dreva pri plnom dodržiavaní ekologických zásad slúžiacich na podporu biodiverzity a obehového hospodárstva. Malo by byť možné zvážiť zavedenie procesu začlenenia produktov udržateľného ukladania uhlíka do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2018/841 v rámci preskúmania zavedeného týmto pozmeňujúcim nariadením, čím sa zabezpečí súlad s ostatnými environmentálnymi cieľmi Únie, ako aj s usmerneniami IPCC.

| (25) | Vzhľadom na význam poskytovania finančnej podpory vlastníkom alebo správcom pôdy a lesov na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto pozmeňujúcom nariadení by Komisia mala pri posudzovaní návrhov aktualizácií najnovších oznámených integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zabezpečiť, aby finančná podpora vrátane príslušného podielu príjmov, ktoré boli získané z obchodovania s kvótami EU ETS formou aukcie podľa smernice 2003/87/ES a ktoré sa používajú na LULUCF, bola nasmerovaná na politiky a opatrenia, ktoré sú prispôsobené na dosiahnutie rozpočtov a cieľov členských štátov stanovených v tomto pozmeňujúcom nariadení. Komisia by vo svojom posúdení mala venovať osobitnú pozornosť podpore ekosystémových prístupov a potrebe zabezpečiť trvalosť ďalších odstránených emisií skleníkových plynov, pričom zohľadní existujúce právne predpisy. |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na význam poskytovania finančnej podpory vlastníkom alebo správcom pôdy a lesov na dosiahnutie cieľov stanovených v tomto pozmeňujúcom nariadení by Komisia mala pri posudzovaní návrhov aktualizácií najnovších oznámených integrovaných národných energetických a klimatických plánov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 zabezpečiť, aby finančná podpora vrátane príslušného podielu príjmov, ktoré boli získané z obchodovania s kvótami EU ETS formou aukcie podľa smernice 2003/87/ES a ktoré sa používajú na LULUCF, bola nasmerovaná na politiky a opatrenia, ktoré sú prispôsobené na dosiahnutie rozpočtov a cieľov členských štátov stanovených v tomto pozmeňujúcom nariadení. Komisia by vo svojom posúdení mala venovať osobitnú pozornosť podpore ekosystémových prístupov a potrebe zabezpečiť trvalosť ďalších odstránených emisií skleníkových plynov, pričom zohľadní existujúce právne predpisy.

| (26) | Stanovenie cieľa Únie na rok 2030 je založené na inventarizačných údajoch nahlásených členskými štátmi za roky 2016, 2017 a 2018. Spoľahlivosť predložených inventarizačných správ je veľmi dôležitá. Preto by sa mali overiť metodiky uplatňované členskými štátmi v prípadoch, keď sa čisté odstránené množstvá za roky 2016, 2017 a 2018 výrazne znížili. V súlade so zásadou transparentnosti a s cieľom zvýšiť dôveru v pokrok dosiahnutý pri podávaní správ by sa výsledky týchto overovaní mali sprístupniť verejnosti. Na základe týchto overení by Komisia mala v prípade potreby predložiť návrhy na zabezpečenie toho, aby Únia naďalej plnila svoj cieľ čistého odstránenia vo výške 310 Mt. |
| --- | --- |

(26)

Stanovenie cieľa Únie na rok 2030 je založené na inventarizačných údajoch nahlásených členskými štátmi za roky 2016, 2017 a 2018. Spoľahlivosť predložených inventarizačných správ je veľmi dôležitá. Preto by sa mali overiť metodiky uplatňované členskými štátmi v prípadoch, keď sa čisté odstránené množstvá za roky 2016, 2017 a 2018 výrazne znížili. V súlade so zásadou transparentnosti a s cieľom zvýšiť dôveru v pokrok dosiahnutý pri podávaní správ by sa výsledky týchto overovaní mali sprístupniť verejnosti. Na základe týchto overení by Komisia mala v prípade potreby predložiť návrhy na zabezpečenie toho, aby Únia naďalej plnila svoj cieľ čistého odstránenia vo výške 310 Mt.

| (27) | V záujme stanovenia trajektórie pre členské štáty na obdobie rokov 2026 až 2029 by Komisia mala vykonať komplexné preskúmanie s cieľom overiť údaje vyplývajúce z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023. Na tento účel by v roku 2025 malo vykonať komplexné preskúmanie popri komplexných preskúmaniach, ktoré má Komisia vykonať v rokoch 2027 a 2032 v súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(27)

V záujme stanovenia trajektórie pre členské štáty na obdobie rokov 2026 až 2029 by Komisia mala vykonať komplexné preskúmanie s cieľom overiť údaje vyplývajúce z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023. Na tento účel by v roku 2025 malo vykonať komplexné preskúmanie popri komplexných preskúmaniach, ktoré má Komisia vykonať v rokoch 2027 a 2032 v súlade s článkom 38 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

| (28) | Hodnoty korunového zápoja podľa prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2018/841 pre každý členský štát by sa mali zosúladiť s hodnotami nahlásenými UNFCCC alebo predvídateľnými aktualizáciami týchto hodnôt. |
| --- | --- |

(28)

Hodnoty korunového zápoja podľa prílohy II k nariadeniu (EÚ) 2018/841 pre každý členský štát by sa mali zosúladiť s hodnotami nahlásenými UNFCCC alebo predvídateľnými aktualizáciami týchto hodnôt.

| (29) | Vzhľadom na zavedenie cieľov vychádzajúcich z nahlásených údajov v nadväznosti na toto pozmeňujúce nariadenie je potrebné, aby sa emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá odhadovali s vyššou presnosťou. Okrem toho stratégia EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030, oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu, nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030, stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030, oznámenie Komisie z 15. decembra 2021 o udržateľnom kolobehu uhlíka, smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (16) a oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy si budú vyžadovať lepšie monitorovanie pôdy, čím sa pomôže chrániť a zvyšovať odolnosť prírodných spôsobov odstraňovania uhlíka v celej Únii. Monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstránených množstiev sa musí zmodernizovať tak, aby sa pri nich v prípade potreby využívali pokročilé technológie dostupné v rámci programov Únie, ako napríklad program Copernicus, a digitálne údaje zozbierané v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s využitím súbežnej transformácie zelených a digitálnych inovácií. |
| --- | --- |

(29)

Vzhľadom na zavedenie cieľov vychádzajúcich z nahlásených údajov v nadväznosti na toto pozmeňujúce nariadenie je potrebné, aby sa emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá odhadovali s vyššou presnosťou. Okrem toho stratégia EÚ v oblasti biodiverzity na rok 2030, oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom Stratégia „z farmy na stôl“ v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu, nová stratégia EÚ pre lesy do roku 2030, stratégia EÚ v oblasti pôdy do roku 2030, oznámenie Komisie z 15. decembra 2021 o udržateľnom kolobehu uhlíka, smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (16) a oznámenie Komisie z 24. februára 2021 s názvom Budovanie Európy odolnej proti zmene klímy – nová stratégia EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy si budú vyžadovať lepšie monitorovanie pôdy, čím sa pomôže chrániť a zvyšovať odolnosť prírodných spôsobov odstraňovania uhlíka v celej Únii. Monitorovanie a nahlasovanie emisií a ich odstránených množstiev sa musí zmodernizovať tak, aby sa pri nich v prípade potreby využívali pokročilé technológie dostupné v rámci programov Únie, ako napríklad program Copernicus, a digitálne údaje zozbierané v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, s využitím súbežnej transformácie zelených a digitálnych inovácií.

| (30) | Mali by sa zaviesť ustanovenia o mapovaní a monitorovaní v teréne aj pomocou diaľkového snímania, aby členské štáty mali k dispozícii geograficky explicitné informácie na určenie prioritných oblastí, ktoré majú potenciál prispieť k opatreniam v oblasti klímy. V rámci všeobecného zlepšenia monitorovania, podávania správ a overovania by sa práca mala zamerať aj na harmonizáciu a zdokonalenie databáz činností a emisných faktorov s cieľom zlepšiť inventúry skleníkových plynov. |
| --- | --- |

(30)

Mali by sa zaviesť ustanovenia o mapovaní a monitorovaní v teréne aj pomocou diaľkového snímania, aby členské štáty mali k dispozícii geograficky explicitné informácie na určenie prioritných oblastí, ktoré majú potenciál prispieť k opatreniam v oblasti klímy. V rámci všeobecného zlepšenia monitorovania, podávania správ a overovania by sa práca mala zamerať aj na harmonizáciu a zdokonalenie databáz činností a emisných faktorov s cieľom zlepšiť inventúry skleníkových plynov.

| (31) | Keďže ciele tohto nariadenia, a to najmä vzhľadom na nariadenie (EÚ) 2021/1119 upraviť záväzky členských štátov pre sektor LULUCF, ktorými sa prispieva k splneniu cieľov Parížskej dohody a k splneniu zámeru Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v období rokov 2021 až 2030, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(31)

Keďže ciele tohto nariadenia, a to najmä vzhľadom na nariadenie (EÚ) 2021/1119 upraviť záväzky členských štátov pre sektor LULUCF, ktorými sa prispieva k splneniu cieľov Parížskej dohody a k splneniu zámeru Únie v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov v období rokov 2021 až 2030, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (32) | Nariadenia (EÚ) 2018/841 a (EÚ) 2018/1999 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(32)

Nariadenia (EÚ) 2018/841 a (EÚ) 2018/1999 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) 2018/841 sa mení takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „Článok 1
  Predmet úpravy
  V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá týkajúce sa:






  a) | záväzkov členských štátov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (ďalej len „LULUCF“), ktoré prispievajú k plneniu cieľov Parížskej dohody a k plneniu cieľa Únie na roky 2021 až 2025, ktorý sa týka znižovania emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá týkajúce sa:

a)

záväzkov členských štátov v sektore využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (ďalej len „LULUCF“), ktoré prispievajú k plneniu cieľov Parížskej dohody a k plneniu cieľa Únie na roky 2021 až 2025, ktorý sa týka znižovania emisií skleníkových plynov;

| b) | započítavania emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v sektore LULUCF a kontroly dodržiavania záväzkov uvedených v písmene a), ktoré sa týkajú obdobia 2021 až 2025, zo strany členských štátov; |
| --- | --- |

b)

započítavania emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev v sektore LULUCF a kontroly dodržiavania záväzkov uvedených v písmene a), ktoré sa týkajú obdobia 2021 až 2025, zo strany členských štátov;

| c) | cieľa Únie na rok 2030, ktorý sa týka čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF; |
| --- | --- |

c)

cieľa Únie na rok 2030, ktorý sa týka čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF;

| d) | cieľov pre členské štáty na obdobie 2026 až 2030, ktoré sa týkajú čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF.“ |
| --- | --- |

d)

cieľov pre členské štáty na obdobie 2026 až 2030, ktoré sa týkajú čistých odstránených emisií skleníkových plynov v sektore LULUCF.“

| 2. | Článok 2 sa nahrádza takto:

  „Článok 2
  Rozsah pôsobnosti

  1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstraňovanie skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I k tomuto nariadeniu, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*1) a ktoré sa vyskytujú na územiach členských štátov v období rokov 2021 až 2025 v prípade ktorejkoľvek z týchto kategórií započítavania pôdy:






  a) | využívanie pôdy nahlasované ako orná pôda, trávne porasty, mokrade, sídla alebo iná pôda konvertované na lesnú pôdu („zalesnená pôda“); |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa nahrádza takto:

„Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstraňovanie skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I k tomuto nariadeniu, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (*1) a ktoré sa vyskytujú na územiach členských štátov v období rokov 2021 až 2025 v prípade ktorejkoľvek z týchto kategórií započítavania pôdy:

a)

využívanie pôdy nahlasované ako orná pôda, trávne porasty, mokrade, sídla alebo iná pôda konvertované na lesnú pôdu („zalesnená pôda“);

| b) | využívanie pôdy nahlasované ako lesná pôda konvertovaná na ornú pôdu, trávne porasty, mokrade, sídla alebo iná pôda („odlesnená pôda“); |
| --- | --- |

b)

využívanie pôdy nahlasované ako lesná pôda konvertovaná na ornú pôdu, trávne porasty, mokrade, sídla alebo iná pôda („odlesnená pôda“);

| c) | využívanie pôdy nahlasované ako ktorákoľvek z týchto možností („obhospodarovaná orná pôda“):






  i) | orná pôda, ktorá zostáva ornou pôdou; |
| --- | --- | --- |

c)

využívanie pôdy nahlasované ako ktorákoľvek z týchto možností („obhospodarovaná orná pôda“):

i)

orná pôda, ktorá zostáva ornou pôdou;

| ii) | trávne porasty, mokrade, sídla alebo iná pôda konvertované na ornú pôdu; |
| --- | --- |

ii)

trávne porasty, mokrade, sídla alebo iná pôda konvertované na ornú pôdu;

| iii) | orná pôda konvertovaná na mokrade, sídla alebo inú pôdu; |
| --- | --- |

iii)

orná pôda konvertovaná na mokrade, sídla alebo inú pôdu;

| d) | využívanie pôdy nahlasované ako ktorákoľvek z týchto možností („obhospodarované trávne porasty“):






  i) | trávne porasty, ktoré zostávajú trávnymi porastmi; |
| --- | --- | --- |

d)

využívanie pôdy nahlasované ako ktorákoľvek z týchto možností („obhospodarované trávne porasty“):

i)

trávne porasty, ktoré zostávajú trávnymi porastmi;

| ii) | orná pôda, mokrade, sídla alebo iná pôda konvertované na trávne porasty; |
| --- | --- |

ii)

orná pôda, mokrade, sídla alebo iná pôda konvertované na trávne porasty;

| iii) | trávne porasty konvertované na mokrade, sídla alebo inú pôdu; |
| --- | --- |

iii)

trávne porasty konvertované na mokrade, sídla alebo inú pôdu;

| e) | využívanie pôdy nahlasované ako lesná pôda, ktorá zostáva lesnou pôdou („obhospodarovaná lesná pôda“); |
| --- | --- |

e)

využívanie pôdy nahlasované ako lesná pôda, ktorá zostáva lesnou pôdou („obhospodarovaná lesná pôda“);

| f) | ak členský štát do 31. decembra 2020 oznámil Komisii svoj zámer zahrnúť obhospodarované mokrade do rozsahu svojich záväzkov podľa článku 4 ods. 1 tohto nariadenia, využívanie pôdy nahlasované ako jedna z týchto možností („obhospodarované mokrade“):






  — | mokrade, ktoré zostávajú mokraďami, |
| --- | --- | --- |

f)

ak členský štát do 31. decembra 2020 oznámil Komisii svoj zámer zahrnúť obhospodarované mokrade do rozsahu svojich záväzkov podľa článku 4 ods. 1 tohto nariadenia, využívanie pôdy nahlasované ako jedna z týchto možností („obhospodarované mokrade“):

—

mokrade, ktoré zostávajú mokraďami,

| — | sídla alebo iná pôda konvertované na mokrade, |
| --- | --- |

—

sídla alebo iná pôda konvertované na mokrade,

| — | mokrade konvertované na sídla alebo inú pôdu. |
| --- | --- |

—

mokrade konvertované na sídla alebo inú pôdu.

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie a odstránené množstvá emisií skleníkových plynov uvedených v oddiele A prílohy I k tomuto nariadeniu, ktoré sú nahlasované podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ktoré sa vyskytujú na územiach členských štátov v období rokov 2026 až 2030 v prípade ktorejkoľvek z týchto nahlasovaných kategórií alebo sektorov:

| a) | lesná pôda; |
| --- | --- |

a)

lesná pôda;

| b) | orná pôda; |
| --- | --- |

b)

orná pôda;

| c) | trávne porasty; |
| --- | --- |

c)

trávne porasty;

| d) | mokrade; |
| --- | --- |

d)

mokrade;

| e) | sídla; |
| --- | --- |

e)

sídla;

| f) | iná pôda; |
| --- | --- |

f)

iná pôda;

| g) | produkty z vyťaženého dreva; |
| --- | --- |

g)

produkty z vyťaženého dreva;

| h) | iné; |
| --- | --- |

h)

iné;

| i) | atmosférická depozícia; |
| --- | --- |

i)

atmosférická depozícia;

| j) | vyplavovanie a prienik dusíka. |
| --- | --- |

j)

vyplavovanie a prienik dusíka.

(*1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).“
  "

*1

| 3. | Článok 3 sa mení takto:






  a) | bod 9 sa nahrádza takto:






  „9. | „prírodné škodlivé činitele“ sú akékoľvek neantropogénne udalosti alebo okolnosti, ktoré spôsobujú značné emisie v sektore LULUCF, ktorých výskyt je mimo kontroly príslušného členského štátu a ktorých vplyvy na emisie členský štát objektívne nemôže ani po ich výskyte podstatne obmedziť;“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Článok 3 sa mení takto:

a)

bod 9 sa nahrádza takto:

„9.

„prírodné škodlivé činitele“ sú akékoľvek neantropogénne udalosti alebo okolnosti, ktoré spôsobujú značné emisie v sektore LULUCF, ktorých výskyt je mimo kontroly príslušného členského štátu a ktorých vplyvy na emisie členský štát objektívne nemôže ani po ich výskyte podstatne obmedziť;“

| b) | dopĺňa sa tento bod:






  „11. | „zmena klímy“ je klimatická zmena, ktorá sa priamo alebo nepriamo pripisuje ľudskej činnosti, ktorá mení zloženie svetovej atmosféry a ktorá je pozorovaná popri prirodzenej premenlivosti klímy v porovnateľných časových obdobiach.“ |
| --- | --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento bod:

„11.

„zmena klímy“ je klimatická zmena, ktorá sa priamo alebo nepriamo pripisuje ľudskej činnosti, ktorá mení zloženie svetovej atmosféry a ktorá je pozorovaná popri prirodzenej premenlivosti klímy v porovnateľných časových obdobiach.“

| 4. | Článok 4 sa nahrádza takto:

  „Článok 4
  Záväzky a ciele

  1.   V období rokov 2021 až 2025 každý členský štát s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12, 13 a 13a zabezpečí, aby emisie skleníkových plynov neprekračovali ich odstránené množstvá, čo sa vypočíta ako súčet celkových emisií a ich celkových odstránených množstiev na jeho území vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1.


  2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet hodnôt čistých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev, ktoré členské štáty dosiahnu v roku 2030, ako sa uvádza v stĺpci D prílohy IIa, a vychádza z priemeru údajov z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018 predložených v roku 2020.


  3.   Každý členský štát s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12 a 13b zabezpečí, aby ročný súčet jeho emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na jeho území a vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) vykázaných za rok 2030 v jeho inventúre skleníkových plynov predloženej v roku 2032, v porovnaní s priemerom jeho údajov z inventúry skleníkových plynov za roky 2016, 2017 a 2018 predložených v roku 2032, neprekročil cieľ stanovený pre daný členský štát v stĺpci C prílohy IIa.


  4.   Každý členský štát zabezpečí, aby súčet rozdielov medzi týmito písmenami za každý rok v období rokov 2026 až 2029 nepresahoval rozpočet na roky 2026 až 2029:






  a) | jeho emisiami skleníkových plynov a ich odstránenými množstvami na jeho území a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j); a |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 4 sa nahrádza takto:

„Článok 4

Záväzky a ciele

1.   V období rokov 2021 až 2025 každý členský štát s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12, 13 a 13a zabezpečí, aby emisie skleníkových plynov neprekračovali ich odstránené množstvá, čo sa vypočíta ako súčet celkových emisií a ich celkových odstránených množstiev na jeho území vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1.

2.   Cieľ Únie na rok 2030 týkajúci sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov predstavuje 310 miliónov ton ekvivalentu CO2 ako súčet hodnôt čistých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev, ktoré členské štáty dosiahnu v roku 2030, ako sa uvádza v stĺpci D prílohy IIa, a vychádza z priemeru údajov z inventúry skleníkových plynov v Únii za roky 2016, 2017 a 2018 predložených v roku 2020.

3.   Každý členský štát s prihliadnutím na nástroje flexibility stanovené v článkoch 12 a 13b zabezpečí, aby ročný súčet jeho emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na jeho území a vo všetkých kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) vykázaných za rok 2030 v jeho inventúre skleníkových plynov predloženej v roku 2032, v porovnaní s priemerom jeho údajov z inventúry skleníkových plynov za roky 2016, 2017 a 2018 predložených v roku 2032, neprekročil cieľ stanovený pre daný členský štát v stĺpci C prílohy IIa.

4.   Každý členský štát zabezpečí, aby súčet rozdielov medzi týmito písmenami za každý rok v období rokov 2026 až 2029 nepresahoval rozpočet na roky 2026 až 2029:

a)

jeho emisiami skleníkových plynov a ich odstránenými množstvami na jeho území a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j); a

| b) | priemernou hodnotou jeho údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 predložených v roku 2032. |
| --- | --- |

b)

priemernou hodnotou jeho údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 predložených v roku 2032.

Rozpočet na roky 2026 až 2029 sa vymedzí ako súčet rozdielov za každý rok v období rokov 2026 až 2029 pre daný členský štát medzi:

| a) | ročnými limitnými hodnotami emisií skleníkových plynov a ich odstránenými množstvami pre tieto roky stanovenými na základe lineárnej trajektórie do roku 2030; a |
| --- | --- |

a)

ročnými limitnými hodnotami emisií skleníkových plynov a ich odstránenými množstvami pre tieto roky stanovenými na základe lineárnej trajektórie do roku 2030; a

| b) | priemernou hodnotou jeho údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 predložených v roku 2025. |
| --- | --- |

b)

priemernou hodnotou jeho údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 predložených v roku 2025.

Lineárna trajektória členského štátu sa začína v roku 2022 na priemernej hodnote údajov z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 a jej konečným bodom pre rok 2030 je hodnota získaná pripočítaním hodnoty stanovenej pre daný členský štát v stĺpci C prílohy IIa k priemernej hodnote údajov z inventúry skleníkových plynov za roky 2016, 2017 a 2018.

Rozpočet na obdobie rokov 2026 až 2029 sa vymedzí na základe údajov z inventúry skleníkových plynov predložených v roku 2025 a dodržiavanie tohto rozpočtu sa posúdi na základe údajov z inventúry skleníkových plynov predložených v roku 2032.

5.   Komisia prijme vykonávacie akty, v ktorých pre každý členský štát stanoví na každý rok v období rokov 2026 až 2029 ročné limitné hodnoty založené na lineárnej trajektórii čistých odstránených emisií skleníkových plynov vyjadrených v tonách ekvivalentu CO2. Uvedené národné trajektórie vychádzajú z priemerných údajov vyplývajúcich z inventúry skleníkových plynov za roky 2021, 2022 a 2023 nahlásených jednotlivými členskými štátmi.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16a tohto nariadenia. Na účely týchto vykonávacích aktov vykoná Komisia komplexné preskúmanie najaktuálnejších národných inventarizačných údajov, ktoré jej predložili členské štáty podľa článku 26 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

6.   Členské štáty pri prijímaní politík na plnenie svojich záväzkov, cieľov a rozpočtov uvedených v tomto článku zohľadnia potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne spravodlivú transformáciu pre všetkých. Komisia môže vydať usmernenia na podporu členských štátov v tejto súvislosti.“

| 5. | V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Každý členský štát vypracuje a vedie účty, ktoré presne odzrkadľujú emisie a odstraňovanie pochádzajúce z kategórií započítavania pôdy uvedených v článku 2. Členské štáty zabezpečia presnosť, úplnosť, konzistentnosť, verejnú dostupnosť, porovnateľnosť a transparentnosť svojich účtov a ostatných údajov poskytovaných podľa tohto nariadenia. Členské štáty označujú emisie kladným znakom (+) a odstraňovanie záporným znakom (-).“ |
| --- | --- |

5.

V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Každý členský štát vypracuje a vedie účty, ktoré presne odzrkadľujú emisie a odstraňovanie pochádzajúce z kategórií započítavania pôdy uvedených v článku 2. Členské štáty zabezpečia presnosť, úplnosť, konzistentnosť, verejnú dostupnosť, porovnateľnosť a transparentnosť svojich účtov a ostatných údajov poskytovaných podľa tohto nariadenia. Členské štáty označujú emisie kladným znakom (+) a odstraňovanie záporným znakom (-).“

| 6. | V článku 6 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

  „1.   Členské štáty započítavajú emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce zo zalesnenej a odlesnenej pôdy, ktoré sa vypočítajú ako celkové emisie a ich celkové odstránené množstvá za každý rok v období rokov 2021 až 2025.


  2.   Odchylne od článku 5 ods. 3 a najneskôr do roku 2025 môže členský štát v prípade využívania plochy, ktorá bola konvertovaná z ornej pôdy, trávnych porastov, mokradí, zo sídiel alebo z inej pôdy na lesnú pôdu, 30 rokov po dátume danej konverzie zmeniť kategóriu takejto plochy z pôdy prekonvertovanej na lesnú pôdu na kategóriu lesnej pôdy, ktorá zostáva lesnou pôdou, ak je takáto zmena riadne odôvodnená na základe usmernení IPCC.“ |
| --- | --- |

6.

V článku 6 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

„1.   Členské štáty započítavajú emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce zo zalesnenej a odlesnenej pôdy, ktoré sa vypočítajú ako celkové emisie a ich celkové odstránené množstvá za každý rok v období rokov 2021 až 2025.

2.   Odchylne od článku 5 ods. 3 a najneskôr do roku 2025 môže členský štát v prípade využívania plochy, ktorá bola konvertovaná z ornej pôdy, trávnych porastov, mokradí, zo sídiel alebo z inej pôdy na lesnú pôdu, 30 rokov po dátume danej konverzie zmeniť kategóriu takejto plochy z pôdy prekonvertovanej na lesnú pôdu na kategóriu lesnej pôdy, ktorá zostáva lesnou pôdou, ak je takáto zmena riadne odôvodnená na základe usmernení IPCC.“

| 7. | V článku 7 sa odseky 1, 2 a 3 nahrádzajú takto:

  „1.   Každý členský štát započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovanej ornej pôdy, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v období rokov 2021 až 2025, od ktorých sa odpočíta päťnásobok priemerných ročných emisií členského štátu a množstiev jeho odstránených emisií pochádzajúcich z obhospodarovanej ornej pôdy v základnom období od roku 2005 do roku 2009.


  2.   Každý členský štát započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovaných trávnatých porastov, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v období rokov 2021 až 2025, od ktorých sa odpočíta päťnásobok priemerných ročných emisií členského štátu a množstiev jeho odstránených emisií pochádzajúcich z obhospodarovaných trávnatých porastov v základnom období od roku 2005 do roku 2009.


  3.   Každý členský štát, ktorý počas obdobia rokov 2021 až 2025 zahrnie obhospodarované mokrade do rozsahu svojich záväzkov, započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovaných mokradí, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v danom období, od ktorých sa odpočíta päťnásobok priemerných ročných emisií členského štátu a množstiev jeho odstránených emisií pochádzajúcich z obhospodarovaných mokradí v základnom období od roku 2005 do roku 2009.“ |
| --- | --- |

7.

V článku 7 sa odseky 1, 2 a 3 nahrádzajú takto:

„1.   Každý členský štát započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovanej ornej pôdy, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v období rokov 2021 až 2025, od ktorých sa odpočíta päťnásobok priemerných ročných emisií členského štátu a množstiev jeho odstránených emisií pochádzajúcich z obhospodarovanej ornej pôdy v základnom období od roku 2005 do roku 2009.

2.   Každý členský štát započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovaných trávnatých porastov, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v období rokov 2021 až 2025, od ktorých sa odpočíta päťnásobok priemerných ročných emisií členského štátu a množstiev jeho odstránených emisií pochádzajúcich z obhospodarovaných trávnatých porastov v základnom období od roku 2005 do roku 2009.

3.   Každý členský štát, ktorý počas obdobia rokov 2021 až 2025 zahrnie obhospodarované mokrade do rozsahu svojich záväzkov, započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovaných mokradí, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v danom období, od ktorých sa odpočíta päťnásobok priemerných ročných emisií členského štátu a množstiev jeho odstránených emisií pochádzajúcich z obhospodarovaných mokradí v základnom období od roku 2005 do roku 2009.“

| 8. | Článok 8 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Každý členský štát započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovanej lesnej pôdy, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v období rokov 2021 až 2025, od ktorých sa odpočíta päťnásobok lesnej referenčnej úrovne dotknutého členského štátu.“
  ; |
| --- | --- | --- |

8.

Článok 8 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Každý členský štát započítava emisie a ich odstránené množstvá pochádzajúce z obhospodarovanej lesnej pôdy, ktoré sa vypočítajú ako emisie a ich odstránené množstvá v období rokov 2021 až 2025, od ktorých sa odpočíta päťnásobok lesnej referenčnej úrovne dotknutého členského štátu.“

| b) | odsek 3 sa nahrádza takto:

  „3.   Členské štáty predložia Komisii svoje národné lesohospodárske plány započítavania vrátane navrhovanej lesnej referenčnej úrovne do 31. decembra 2018 na obdobie rokov 2021 až 2025. Národný lesohospodársky plán započítavania obsahuje všetky prvky uvedené v oddiele B prílohy IV a zverejní sa, okrem iného aj prostredníctvom internetu.“
  ; |
| --- | --- |

b)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Členské štáty predložia Komisii svoje národné lesohospodárske plány započítavania vrátane navrhovanej lesnej referenčnej úrovne do 31. decembra 2018 na obdobie rokov 2021 až 2025. Národný lesohospodársky plán započítavania obsahuje všetky prvky uvedené v oddiele B prílohy IV a zverejní sa, okrem iného aj prostredníctvom internetu.“

| c) | odseky 7 až 10 sa nahrádzajú takto:

  „7.   Ak je to na základe technických posúdení vykonaných podľa odseku 6 prvého pododseku a v náležitých prípadoch aj technických odporúčaní vydaných podľa odseku 6 druhého pododseku potrebné, členské štáty oznámia Komisii do 31. decembra 2019 svoje revidované navrhované lesné referenčné úrovne na obdobie rokov 2021 až 2025. Komisia navrhované lesné referenčné úrovne oznámené členskými štátmi uverejní.


  8.   Komisia na základe navrhovaných lesných referenčných úrovní predložených členskými štátmi, technického posúdenia vykonaného podľa odseku 6 tohto článku a v náležitých prípadoch aj revidovaných navrhovaných lesných referenčných úrovní predložených podľa odseku 7 tohto článku prijme delegované akty v súlade s článkom 16, ktorými zmení prílohu IV s cieľom stanoviť lesné referenčné úrovne, ktoré majú členské štáty uplatňovať v období rokov 2021 až 2025.


  9.   Ak členský štát nepredloží Komisii svoju lesnú referenčnú úroveň v lehote stanovenej v odseku 3 tohto článku a v náležitých prípadoch aj v odseku 7 tohto článku, Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16, ktorými zmení prílohu IV s cieľom stanoviť lesnú referenčnú úroveň, ktorú má dotknutý členský štát uplatňovať v období rokov 2021 až 2025, na základe ktoréhokoľvek technického posúdenia vykonaného podľa odseku 6 tohto článku.


  10.   Delegované akty uvedené v odsekoch 8 a 9 sa prijmú do 31. októbra 2020 na obdobie rokov 2021 až 2025.“ |
| --- | --- |

c)

odseky 7 až 10 sa nahrádzajú takto:

„7.   Ak je to na základe technických posúdení vykonaných podľa odseku 6 prvého pododseku a v náležitých prípadoch aj technických odporúčaní vydaných podľa odseku 6 druhého pododseku potrebné, členské štáty oznámia Komisii do 31. decembra 2019 svoje revidované navrhované lesné referenčné úrovne na obdobie rokov 2021 až 2025. Komisia navrhované lesné referenčné úrovne oznámené členskými štátmi uverejní.

8.   Komisia na základe navrhovaných lesných referenčných úrovní predložených členskými štátmi, technického posúdenia vykonaného podľa odseku 6 tohto článku a v náležitých prípadoch aj revidovaných navrhovaných lesných referenčných úrovní predložených podľa odseku 7 tohto článku prijme delegované akty v súlade s článkom 16, ktorými zmení prílohu IV s cieľom stanoviť lesné referenčné úrovne, ktoré majú členské štáty uplatňovať v období rokov 2021 až 2025.

9.   Ak členský štát nepredloží Komisii svoju lesnú referenčnú úroveň v lehote stanovenej v odseku 3 tohto článku a v náležitých prípadoch aj v odseku 7 tohto článku, Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16, ktorými zmení prílohu IV s cieľom stanoviť lesnú referenčnú úroveň, ktorú má dotknutý členský štát uplatňovať v období rokov 2021 až 2025, na základe ktoréhokoľvek technického posúdenia vykonaného podľa odseku 6 tohto článku.

10.   Delegované akty uvedené v odsekoch 8 a 9 sa prijmú do 31. októbra 2020 na obdobie rokov 2021 až 2025.“

| 9. | Článok 10 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Na konci obdobia rokov 2021 až 2025 môžu členské štáty zo svojich účtov týkajúcich sa zalesnenej pôdy a obhospodarovanej lesnej pôdy vylúčiť emisie skleníkových plynov, ku ktorým došlo v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov, ktoré v období rokov 2001 až 2020 vplyvom prírodných škodlivých činiteľov prekračujú priemerné úrovne emisií, s výnimkou extrémnych štatistických hodnôt (ďalej len „úroveň pozadia“). Táto úroveň pozadia sa vypočíta v súlade s týmto článkom a prílohou VI.“
  ; |
| --- | --- | --- |

9.

Článok 10 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Na konci obdobia rokov 2021 až 2025 môžu členské štáty zo svojich účtov týkajúcich sa zalesnenej pôdy a obhospodarovanej lesnej pôdy vylúčiť emisie skleníkových plynov, ku ktorým došlo v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov, ktoré v období rokov 2001 až 2020 vplyvom prírodných škodlivých činiteľov prekračujú priemerné úrovne emisií, s výnimkou extrémnych štatistických hodnôt (ďalej len „úroveň pozadia“). Táto úroveň pozadia sa vypočíta v súlade s týmto článkom a prílohou VI.“

| b) | v odseku 2 písm. b) sa rok „2030“ nahrádza rokom „2025“. |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 písm. b) sa rok „2030“ nahrádza rokom „2025“.

| 10. | Články 11, 12 a 13 sa nahrádzajú takto:

  „Článok 11
  Nástroje flexibility a riadenie

  1.   Členský štát môže využiť:






  a) | všeobecné nástroje flexibility stanovené v článku 12; a |
| --- | --- | --- |

10.

Články 11, 12 a 13 sa nahrádzajú takto:

„Článok 11

Nástroje flexibility a riadenie

1.   Členský štát môže využiť:

a)

všeobecné nástroje flexibility stanovené v článku 12; a

| b) | s cieľom splniť záväzok, cieľ a rozpočet stanovené v súlade s článkom 4, nástroje flexibility stanovené v článkoch 13 a 13b. |
| --- | --- |

b)

s cieľom splniť záväzok, cieľ a rozpočet stanovené v súlade s článkom 4, nástroje flexibility stanovené v článkoch 13 a 13b.

Fínsko môže okrem nástrojov flexibility uvedených v prvom pododseku využiť dodatočnú kompenzáciu podľa článku 13a.

2.   Ak členský štát nedodržiava požiadavky na monitorovanie stanovené v článku 26 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ústredný správca určený podľa článku 20 smernice 2003/87/ES (ďalej len „ústredný správca“) tomuto členskému štátu dočasne zakáže prevádzanie podľa článku 12 ods. 2 tohto nariadenia alebo využívanie flexibility týkajúcej sa obhospodarovanej lesnej pôdy podľa článku 13 tohto nariadenia. Komisia môže tomuto členskému štátu poskytnúť aj ďalšiu technickú podporu.

Článok 12

Všeobecné nástroje flexibility

1.   Ak v členskom štáte v období rokov 2021 až 2025 celkové emisie prekročia celkové odstránené množstvá emisií alebo ak v období rokov 2026 až 2030 je rozdiel medzi súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a záväzkom, cieľom alebo rozpočtom stanoveným pre daný členský štát v súlade s článkom 4 tohto nariadenia kladný a daný členský štát sa rozhodol využiť flexibilitu a požiadal o zrušenie ročne pridelených emisných kvót podľa nariadenia (EÚ) 2018/842, množstvo zrušených emisných kvót sa zohľadní pri plnení záväzku, cieľa alebo rozpočtu členského štátu stanoveného v súlade s článkom 4 tohto nariadenia.

2.   Pokiaľ v členskom štáte v období rokov 2021 až 2025 celkové množstvá odstránených emisií prekročia celkové emisie alebo v období rokov 2026 až 2030 je rozdiel medzi súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a záväzkom, cieľom alebo rozpočtom stanoveným pre daný členský štát v súlade s článkom 4 tohto nariadenia záporný, môže tento členský štát po odpočítaní množstva zohľadneného podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2018/842 previesť zvyšné množstvo odstránených emisií na iný členský štát. Prevedené množstvo sa zohľadní pri posudzovaní toho, či prijímajúci členský štát dodržiava svoj záväzok, cieľ alebo rozpočet stanovený v súlade s článkom 4 tohto nariadenia.

3.   S cieľom predísť dvojitému započítavaniu sa množstvo čistého odstraňovania zohľadnené podľa článku 7 nariadenia (EÚ) 2018/842 odpočíta od množstva, ktoré má daný členský štát k dispozícii na prevod na iný členský štát podľa odseku 2 tohto článku.

4.   Členské štáty by mali použiť príjmy alebo ich ekvivalent vo finančnej hodnote vytvorené prevodmi v zmysle odseku 2 na riešenie zmeny klímy v Únii alebo v tretích krajinách. Členské štáty informujú Komisiu o všetkých opatreniach prijatých podľa tohto odseku a tieto informácie zverejnia v ľahko dostupnom formáte.

5.   Každý prevod v zmysle odseku 2 môže byť výsledkom projektu alebo programu zameraného na znižovanie emisií skleníkových plynov, ktorý sa uskutočňuje v predávajúcom členskom štáte a ktorý financuje prijímajúci členský štát, za predpokladu, že sa zamedzí dvojitému započítaniu a zabezpečí sa vysledovateľnosť.

Článok 13

Flexibilita týkajúca sa obhospodarovanej lesnej pôdy

1.   Ak v členskom štáte v období rokov 2021 až 2025 celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1,pri započítavaní v súlade s týmto nariadením, tento členský štát môže na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 1 využiť flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy stanovenú v tomto článku.

2.   Ak je v období rokov 2021 až 2025 výsledok výpočtu uvedeného v článku 8 ods. 1 kladný, dotknutý členský štát je oprávnený kompenzovať emisie zodpovedajúce výsledku tohto výpočtu za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

| a) | členský štát do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov, ako aj informácie o vplyve takýchto opatrení na príslušné environmentálne ciele vrátane, okrem iného, ochrany biodiverzity a adaptácie na prírodné škodlivé činitele; a |
| --- | --- |

a)

členský štát do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov, ako aj informácie o vplyve takýchto opatrení na príslušné environmentálne ciele vrátane, okrem iného, ochrany biodiverzity a adaptácie na prírodné škodlivé činitele; a

| b) | celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia.

Komisia pri posudzovaní toho, či v rámci Únie celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií uvedené v prvom pododseku písm. b) tohto odseku, zabezpečí, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu zo strany členských štátov, najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 alebo článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842.

3.   Kompenzácia uvedená v odseku 2 sa môže vzťahovať len na záchyty započítané ako emisie oproti lesnej referenčnej úrovni uvedeného členského štátu a v období rokov 2021 až 2025 nesmie presiahnuť 50 % maximálnej výšky kompenzácie pre dotknutý členský štát stanovenej v prílohe VII.

4.   Členské štáty musia Komisii predložiť dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov vypočítanom podľa prílohy VI a opatrenia, ktoré plánujú prijať na zabránenie podobným účinkom v budúcnosti alebo ich zmiernenie, aby boli oprávnené na kompenzáciu zvyšných záchytov, ktoré sa započítali ako emisie oproti lesnej referenčnej úrovni, a to až do objemu nevyužitého inými členskými štátmi z plnej výšky kompenzácie na obdobie rokov 2021 až 2025 stanovenej v prílohe VII. V prípade, že žiadosť o kompenzáciu presahuje výšku nevyužitej kompenzácie, ktorá je k dispozícii, uvedená nevyužitá kompenzácia sa na pomernom základe rozdelí medzi dotknuté členské štáty. Komisia zverejní dôkazy predložené členskými štátmi.“

| 11. | Vkladajú sa tieto články:

  „Článok 13a
  Dodatočné kompenzácie

  1.   Fínsko môže v období rokov 2021 až 2025 vykompenzovať až 5 miliónov ton započítaných emisií vyjadrených v ekvivalente CO2 v rámci kategórií započítavania pôdy, obhospodarovanej lesnej pôdy, odlesnenej pôdy, obhospodarovanej ornej pôdy a obhospodarovaných trávnych porastov, a to za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:






  a) | Fínsko do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnulo prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov; |
| --- | --- | --- |

11.

Vkladajú sa tieto články:

„Článok 13a

Dodatočné kompenzácie

1.   Fínsko môže v období rokov 2021 až 2025 vykompenzovať až 5 miliónov ton započítaných emisií vyjadrených v ekvivalente CO2 v rámci kategórií započítavania pôdy, obhospodarovanej lesnej pôdy, odlesnenej pôdy, obhospodarovanej ornej pôdy a obhospodarovaných trávnych porastov, a to za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

a)

Fínsko do svojej stratégie predloženej v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnulo prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov;

| b) | celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

celkové emisie v rámci Únie neprekračujú v období 2021 až 2025 celkové odstránené množstvá emisií v kategóriách započítavania pôdy uvedených v článku 2 ods. 1 tohto nariadenia.

Komisia pri posudzovaní toho, či v rámci Únie celkové emisie prekračujú celkové odstránené množstvá emisií uvedené v prvom pododseku písm. b) tohto odseku, zabezpečí, aby sa zabránilo dvojitému započítaniu zo strany členských štátov, najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článkoch 12 a 13 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 alebo článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/842.

2.   Dodatočná kompenzácia je obmedzená na:

| a) | sumu prekračujúcu flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy, ktorá je Fínsku k dispozícii v období rokov 2021 až 2025 podľa článku 13; |
| --- | --- |

a)

sumu prekračujúcu flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy, ktorá je Fínsku k dispozícii v období rokov 2021 až 2025 podľa článku 13;

| b) | emisie, ktoré vznikli predchádzajúcou zmenou lesnej pôdy na akúkoľvek inú kategóriu využívania pôdy, ku ktorej došlo najneskôr 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

b)

emisie, ktoré vznikli predchádzajúcou zmenou lesnej pôdy na akúkoľvek inú kategóriu využívania pôdy, ku ktorej došlo najneskôr 31. decembra 2017;

| c) | sumu potrebnú na dosiahnutie súladu s článkom 4. |
| --- | --- |

c)

sumu potrebnú na dosiahnutie súladu s článkom 4.

3.   Dodatočná kompenzácia nesmie byť predmetom prevodu v zmysle článku 12 tohto nariadenia alebo článku 7 nariadenia (EÚ) 2018/842.

4.   Každá nevyužitá dodatočná kompenzácia presahujúca objem 5 miliónov ton ekvivalentu CO2, ktorý sa uvádza v odseku 1, sa zruší.

5.   Ústredný správca vykonáva operácie nevyhnutné na účely odseku 2 písm. a) a odsekov 3 a 4 tohto článku v rámci registra Únie zriadeného podľa článku 40 nariadenia (EÚ) 2018/1999 (ďalej len „register Únie“).

Článok 13b

Mechanizmus týkajúci sa využívania pôdy na obdobie rokov 2026 až 2030

1.   Za podmienky splnenia cieľa Únie uvedeného v článku 4 ods. 2 sa v registri Únie zavádza mechanizmus týkajúci sa využívania pôdy, ktorý zodpovedá množstvu do 178 miliónov ton ekvivalentu CO2. Mechanizmus týkajúci sa využívania pôdy slúži ako doplnok k nástrojom flexibility stanoveným v článku 12.

2.   Ak je v období rokov 2026 až 2030 po tom, čo členský štát vynaložil maximálne úsilie na zohľadnenie stanoviska Komisie vydaného podľa článku 13d, rozdiel medzi súčtom emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území členského štátu a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a zodpovedajúcim cieľom stanoveným pre daný členský štát v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo rozpočtom stanoveným pre daný členský štát v súlade s článkom 4 ods. 4 kladný, a to po započítaní a nahlásení v súlade s týmto nariadením, daný členský štát môže využiť mechanizmus stanovený v tomto článku, aby dosiahol svoj cieľ stanovený v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo splnil svoj rozpočet stanovený v súlade s článkom 4 ods. 4.

3.   Ak je v období rokov 2026 až 2030 výsledok jedného výpočtu alebo oboch výpočtov uvedených v odseku 2 kladný, členský štát je oprávnený využiť mechanizmus stanovený v tomto článku s cieľom kompenzovať čisté emisie alebo čisté odstránené množstvá emisií, alebo oboje, ktoré sa započítali ako emisie oproti cieľu stanovenému pre daný členský štát v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo oproti rozpočtu stanovenému pre daný členský štát v súlade s článkom 4 ods. 4, alebo oboje, za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

| a) | členský štát do svojho aktualizovaného integrovaného národného energetického a klimatického plánu predloženého podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči prírodným škodlivým činiteľom; |
| --- | --- |

a)

členský štát do svojho aktualizovaného integrovaného národného energetického a klimatického plánu predloženého podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnul prebiehajúce alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne aj zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči prírodným škodlivým činiteľom;

| b) | členský štát vyčerpal možnosť flexibility, ktorá je k dispozícii podľa článku 12 ods. 1 tohto nariadenia; |
| --- | --- |

b)

členský štát vyčerpal možnosť flexibility, ktorá je k dispozícii podľa článku 12 ods. 1 tohto nariadenia;

| c) | rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie na úrovni 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2 je v roku 2030 záporný.
  Pri posudzovaní toho, či bola v rámci Únie splnená podmienka uvedená v prvom pododseku písm. c) tohto odseku, Komisia zahrnie až 30 %, avšak nie viac ako 20 Mt ekvivalentu CO2 nevyužitého prebytku záväzkov členských štátov podľa článku 4 ods. 1 z obdobia rokov 2021 až 2025 za predpokladu, že jeden alebo viacero členských štátov predloží Komisii dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov v súlade s odsekom 5 tohto článku. Komisia zabezpečí, aby sa členské štáty vyhli dvojitému započítavaniu, a to najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842. |
| --- | --- |

c)

rozdiel medzi ročným súčtom všetkých emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev na území Únie a vo všetkých kategóriách nahlasovania pôdy uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) a cieľom Únie na úrovni 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2 je v roku 2030 záporný.

Pri posudzovaní toho, či bola v rámci Únie splnená podmienka uvedená v prvom pododseku písm. c) tohto odseku, Komisia zahrnie až 30 %, avšak nie viac ako 20 Mt ekvivalentu CO2 nevyužitého prebytku záväzkov členských štátov podľa článku 4 ods. 1 z obdobia rokov 2021 až 2025 za predpokladu, že jeden alebo viacero členských štátov predloží Komisii dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov v súlade s odsekom 5 tohto článku. Komisia zabezpečí, aby sa členské štáty vyhli dvojitému započítavaniu, a to najmä pri uplatňovaní nástrojov flexibility stanovených v článku 12 tohto nariadenia a v článku 7 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/842.

4.   Výška kompenzácie uvedenej v odseku 3 tohto článku nesmie v období rokov 2026 až 2030 presiahnuť 50 % maximálnej výšky kompenzácie pre dotknutý členský štát stanovenej v prílohe VII.

5.   Členské štáty predložia Komisii dôkazy o vplyve prírodných škodlivých činiteľov vypočítanom podľa prílohy VI, aby boli oprávnené na kompenzáciu čistých emisií alebo čistých odstránených emisií, alebo oboch, ktoré sa započítali ako emisie oproti cieľom stanoveným pre tieto členské štáty v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo oproti rozpočtu stanovenému pre tieto členské štáty v súlade s článkom 4 ods. 4, a to až do objemu nevyužitého inými členskými štátmi z plnej výšky kompenzácie na obdobie rokov 2026 až 2030 stanovenej v prílohe VII. Keď žiadosť o kompenzáciu presahuje výšku nevyužitej kompenzácie, ktorá je k dispozícii, uvedená nevyužitá kompenzácia sa na pomernom základe rozdelí medzi dotknuté členské štáty.

6.   Členské štáty sú oprávnené kompenzovať čisté emisie alebo čisté odstránené množstvá emisií, alebo obe, ktoré sa započítali ako emisie oproti cieľom stanoveným pre tieto členské štáty v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo oproti rozpočtu stanovenému pre tieto členské štáty v súlade s článkom 4 ods. 4, a to až do objemu nevyužitého inými členskými štátmi z plnej výšky kompenzácie na obdobie rokov 2021 až 2030 stanovenej v prílohe VII po zohľadnení článku 13 ods. 4 a odseku 5 tohto článku, pokiaľ tieto členské štáty:

| a) | vyčerpali nástroje flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 ods. 1 a podľa odsekov 3 a 5 tohto článku; a |
| --- | --- |

a)

vyčerpali nástroje flexibility, ktoré sú k dispozícii podľa článku 12 ods. 1 a podľa odsekov 3 a 5 tohto článku; a

| b) | predložili Komisii dôkazy týkajúce sa buď:






  i) | dlhodobého vplyvu zmeny klímy, ktorá má za následok nadmerné emisie alebo znižovanie záchytov, ktoré sú mimo ich kontroly; alebo |
| --- | --- | --- |

b)

predložili Komisii dôkazy týkajúce sa buď:

i)

dlhodobého vplyvu zmeny klímy, ktorá má za následok nadmerné emisie alebo znižovanie záchytov, ktoré sú mimo ich kontroly; alebo

| ii) | účinkov podielu organických pôd na ich obhospodarovanej pôde, ktorý je mimoriadne vysoký v porovnaní s priemerom Únie a vedie k nadmerným emisiám, za predpokladu, že tieto účinky možno pripísať postupom obhospodarovania pôdy, ku ktorým došlo pred nadobudnutím účinnosti rozhodnutia č. 529/2013/EÚ; |
| --- | --- |

ii)

účinkov podielu organických pôd na ich obhospodarovanej pôde, ktorý je mimoriadne vysoký v porovnaní s priemerom Únie a vedie k nadmerným emisiám, za predpokladu, že tieto účinky možno pripísať postupom obhospodarovania pôdy, ku ktorým došlo pred nadobudnutím účinnosti rozhodnutia č. 529/2013/EÚ;

| c) | do svojich najnovších integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnuli konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči ekosystémovým narušeniam v dôsledku zmeny klímy. |
| --- | --- |

c)

do svojich najnovších integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zahrnuli konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania, prípadne zlepšenia všetkých pôdnych záchytov a rezervoárov a na zníženie zraniteľnosti pôdy voči ekosystémovým narušeniam v dôsledku zmeny klímy.

7.   Výška kompenzácie uvedenej v odseku 6 nesmie presiahnuť 50 miliónov ton ekvivalentu CO2 pre Úniu ako celok. Keď žiadosť o kompenzáciu presahuje maximálnu výšku kompenzácie, ktorá je k dispozícii, uvedená kompenzácia sa rozdelí medzi dotknuté členské štáty na pomernom základe.

8.   Dôkazy uvedené v odseku 6 písm. b) bode i) zahŕňajú kvantitatívne posúdenie účinkov na čisté emisie alebo čisté odstránené emisie, vyjadrené v miliónoch ton ekvivalentu CO2 pre dotknutú oblasť a zakladajú sa na porovnateľných a spoľahlivých kvantitatívnych indexoch, geograficky explicitných údajoch a najlepších dostupných vedeckých dôkazoch. Tieto indexy a údaje a uvedené dôkazy musia byť založené na pozorovaných zmenách vzťahujúcich sa prinajmenšom na obdobie rokov 2001 až 2025 a na vedecky preskúmaných prognózach a pozorovaniach na obdobie rokov 2026 až 2030. Tieto indexy a údaje a uvedené dôkazy odrážajú strednodobé alebo dlhodobé zmeny pozadia klimatických charakteristík relevantných pre sektor LULUCF, ako sú sucho, priemerné teploty, priemerné zrážky, dni mrazu a trvanie období meteorologického alebo pôdneho sucha.

9.   Dôkazy uvedené v odseku 6 písm. b) bode ii) zahŕňajú na tento účel odôvodnenie, podľa ktorého podiel organických pôd na obhospodarovanej pôde dotknutého členského štátu presahuje priemerný podiel Únie za rok 2030. Súčasťou uvedených dôkazov je aj kvantitatívna analýza nahlásených emisií (v miliónoch ton ekvivalentu CO2) v dôsledku účinkov minulých opatrení na obhospodarovanú organickú pôdu, vypracovaná na základe preskúmaných pozorovaní za obdobie rokov 2026 – 2030, porovnateľných a spoľahlivých geograficky explicitných údajov a najlepších dostupných vedeckých dôkazov, najmä pokiaľ ide o podobné lokality v dotknutom členskom štáte. K dôkazom sa priloží aj opis v súčasnosti vykonávaných politických opatrení, ktorými sa minimalizuje negatívny vplyv účinkov minulých opatrení na obhospodarovanú organickú pôdu.

10.   Do 12. mája 2024 Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví štruktúru, formát, technické podrobnosti a postup predkladania dôkazov uvedených v odseku 6 písm. b) tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16a.

11.   Komisia zverejní dôkazy predložené členskými štátmi podľa odseku 6 písm. b) a môže členský štát požiadať o predloženie dodatočných dôkazov, ak po overení informácií prijatých od tohto členského štátu usúdi, že tieto informácie sú nedostatočne odôvodnené alebo neprimerané.

Článok 13c

Riadenie

Ak Komisia na základe komplexného preskúmania vykonaného v roku 2032 zistí, že po zohľadnení nástrojov flexibility použitých podľa článkov 12 a 13b nie je splnený rozpočet na roky 2026 až 2029 uvedený v článku 4 ods. 4, k číselnému údaju o čistých emisiách skleníkových plynov, ktorý daný členský štát nahlásil v roku 2030 v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 15, sa pripočíta množstvo rovnajúce sa množstvu nadmerných čistých emisií skleníkových plynov vyjadrenému v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa vynásobí koeficientom 1,08.

Článok 13d

Nápravné opatrenia

1.   Ak Komisia vo svojom ročnom posúdení podľa článku 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999 zistí, že členský štát nedosahuje dostatočný pokrok pri plnení svojho cieľa stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 3 tohto nariadenia, pričom sa zohľadní trajektória a rozpočet stanovený v súlade s článkom 4 ods. 4 tohto nariadenia, ako aj nástroje flexibility podľa tohto nariadenia, daný členský štát do troch mesiacov predloží Komisii plán nápravných opatrení, ktorý zahŕňa:

| a) | podrobné vysvetlenie dôvodov, pre ktoré nedosahuje dostatočný pokrok; |
| --- | --- |

a)

podrobné vysvetlenie dôvodov, pre ktoré nedosahuje dostatočný pokrok;

| b) | posúdenie toho, ako finančné prostriedky Únie podporujú jeho úsilie o plnenie svojho cieľa a rozpočtu a ako zamýšľa tieto prostriedky využiť na dosiahnutie pokroku pri ich plnení; |
| --- | --- |

b)

posúdenie toho, ako finančné prostriedky Únie podporujú jeho úsilie o plnenie svojho cieľa a rozpočtu a ako zamýšľa tieto prostriedky využiť na dosiahnutie pokroku pri ich plnení;

| c) | dodatočné kroky, ktorými sa doplní integrovaný národný energetický a klimatický plán tohto členského štátu podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 alebo posilní jeho vykonávanie a ktoré uskutoční v záujme splnenia svojho cieľa stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo plnenia rozpočtu stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 4 prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie, spolu s podrobným posúdením podloženým kvantitatívnymi údajmi, ak sú k dispozícii, predpokladaných čistých odstránených emisií skleníkových plynov, ktoré by z uvedených krokov vyplynuli; |
| --- | --- |

c)

dodatočné kroky, ktorými sa doplní integrovaný národný energetický a klimatický plán tohto členského štátu podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 alebo posilní jeho vykonávanie a ktoré uskutoční v záujme splnenia svojho cieľa stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo plnenia rozpočtu stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 4 prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie, spolu s podrobným posúdením podloženým kvantitatívnymi údajmi, ak sú k dispozícii, predpokladaných čistých odstránených emisií skleníkových plynov, ktoré by z uvedených krokov vyplynuli;

| d) | presný časový harmonogram realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii. |
| --- | --- |

d)

presný časový harmonogram realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii.

Ak členský štát zriadil národný poradný orgán pre oblasť klímy, môže požiadať uvedený orgán o poradenstvo s cieľom stanoviť potrebné kroky uvedené v písmene c).

2.   Európska environmentálna agentúra v súlade so svojim ročným pracovným programom pomáha Komisii pri posudzovaní takýchto plánov nápravných opatrení.

3.   Komisia môže vydať k spoľahlivosti plánov nápravných opatrení predložených v súlade s odsekom 1 stanovisko a v takom prípade tak urobí do štyroch mesiacov od doručenia týchto plánov. Dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie, pričom môže svoj plán nápravných opatrení zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať. Ak dotknutý členský štát stanovisko alebo jeho podstatnú časť nezohľadní, musí Komisii poskytnúť odôvodnenie.

4.   Každý členský štát zverejní svoj plán nápravných opatrení uvedený v odseku 1 a akékoľvek odôvodnenie uvedené v odseku 3. Komisia zabezpečí, aby jej stanovisko uvedené v odseku 3 bolo verejne dostupné.“

| 12. | Článok 14 sa mení takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:

  „1.   Členské štáty predložia Komisii do 15. marca 2027 správu o dodržiavaní záväzkov za obdobie rokov 2021 až 2025 a do 15. marca 2032 za obdobie rokov 2026 až 2030, ktorá vychádza z ročných súborov údajov a obsahuje bilanciu celkových emisií a celkových odstránených množstiev emisií za príslušné obdobie v prípade každej kategórie započítavania pôdy uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a) až f) za obdobie rokov 2021 až 2025 a v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) za obdobie rokov 2026 až 2030, pričom na tento účel použijú pravidlá započítavania stanovené v tomto nariadení.
  Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie:






  a) | politík a opatrení týkajúcich sa možných obchodných kompromisov, a to prinajmenšom spolu s inými environmentálnymi cieľmi a stratégiami Únie, ako sú ciele a stratégie uvedené v 8. environmentálnom akčnom programe stanovenom v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 (*2), v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a v oznámení Komisie z 11. októbra 2018 s názvom Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Článok 14 sa mení takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Členské štáty predložia Komisii do 15. marca 2027 správu o dodržiavaní záväzkov za obdobie rokov 2021 až 2025 a do 15. marca 2032 za obdobie rokov 2026 až 2030, ktorá vychádza z ročných súborov údajov a obsahuje bilanciu celkových emisií a celkových odstránených množstiev emisií za príslušné obdobie v prípade každej kategórie započítavania pôdy uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a) až f) za obdobie rokov 2021 až 2025 a v článku 2 ods. 2 písm. a) až j) za obdobie rokov 2026 až 2030, pričom na tento účel použijú pravidlá započítavania stanovené v tomto nariadení.

Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje posúdenie:

a)

politík a opatrení týkajúcich sa možných obchodných kompromisov, a to prinajmenšom spolu s inými environmentálnymi cieľmi a stratégiami Únie, ako sú ciele a stratégie uvedené v 8. environmentálnom akčnom programe stanovenom v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 (*2), v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a v oznámení Komisie z 11. októbra 2018 s názvom Udržateľné biohospodárstvo pre Európu: ako lepšie prepojiť hospodárstvo, spoločnosť a životné prostredie;

| b) | spôsobu, akým členské štáty zohľadňujú zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ pri prijímaní svojich politík a opatrení zameraných na splnenie svojho cieľa stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo plnenie svojho rozpočtu stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 4, a to v relevantnom rozsahu; |
| --- | --- |

b)

spôsobu, akým členské štáty zohľadňujú zásadu „nespôsobovať významnú škodu“ pri prijímaní svojich politík a opatrení zameraných na splnenie svojho cieľa stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 3 alebo plnenie svojho rozpočtu stanoveného v súlade s článkom 4 ods. 4, a to v relevantnom rozsahu;

| c) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu vrátane politík a opatrení na zníženie zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov a klímy; |
| --- | --- |

c)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na ňu vrátane politík a opatrení na zníženie zraniteľnosti pôdy v dôsledku prírodných škodlivých činiteľov a klímy;

| d) | synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou. |
| --- | --- |

d)

synergií medzi zmierňovaním zmeny klímy a biodiverzitou.

Správa o dodržiavaní záväzkov obsahuje v náležitých prípadoch aj podrobnosti o zámere využiť nástroje flexibility uvedené v článku 11 a súvisiace množstvá, prípadne podrobnosti o využívaní takýchto nástrojov flexibility a súvisiacich množstiev. Členské štáty správy o dodržiavaní záväzkov zverejnia v súlade s článkom 28 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

(*2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 zo 6. apríla 2022 o všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 (Ú. v. EÚ L 114, 12.4.2022, s. 22).“;"

*2

| b) | vkladajú sa tieto odseky:

  „1a.   Údaje z inventúry emisií skleníkových plynov predložené jednotlivými členskými štátmi a overené podľa článku 38 nariadenia (EÚ) 2018/1999 môžu podliehať metodickej úprave zo strany Komisie, ak došlo k zmene v metodike použitej členskými štátmi. Takéto metodické úpravy však na účely posúdenia plnenia cieľa Únie na rok 2030 neovplyvnia hodnotu 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá je súčtom hodnôt čistých odstránených emisií skleníkových plynov (v kilotonách ekvivalentu CO2) členských štátov v roku 2030 stanovených v stĺpci D prílohy IIa alebo cieľov v stĺpci C uvedenej prílohy.


  1b.   Členské štáty, ktoré oznámia zámer využiť flexibilitu uvedenú v článku 13b ods. 6, opíšu v osobitných častiach správy opatrenia prijaté na zmiernenie alebo zvrátenie účinkov uvedených v článku 13b ods. 6 písm. b), ako aj pozorované a očakávané účinky týchto opatrení.


  1c.   Komisia na účely posúdenia dodržiavania článku 4 vykoná komplexné preskúmanie správ o dodržiavaní záväzkov poskytnutých podľa odseku 1 tohto článku.
  Súbežne s týmto komplexným preskúmaním Komisia posúdi, ako bola podľa odseku 1 písm. b) zohľadnená zásada „nespôsobovať významnú škodu“. V tejto súvislosti Komisia na účely tohto nariadenia pred svojím prvým posúdením vydá usmernenie o uplatňovaní zásady „nespôsobovať významnú škodu“.“ |
| --- | --- |

b)

vkladajú sa tieto odseky:

„1a.   Údaje z inventúry emisií skleníkových plynov predložené jednotlivými členskými štátmi a overené podľa článku 38 nariadenia (EÚ) 2018/1999 môžu podliehať metodickej úprave zo strany Komisie, ak došlo k zmene v metodike použitej členskými štátmi. Takéto metodické úpravy však na účely posúdenia plnenia cieľa Únie na rok 2030 neovplyvnia hodnotu 310 miliónov ton čistých odstránených emisií vyjadrených v ekvivalente CO2, ktorá je súčtom hodnôt čistých odstránených emisií skleníkových plynov (v kilotonách ekvivalentu CO2) členských štátov v roku 2030 stanovených v stĺpci D prílohy IIa alebo cieľov v stĺpci C uvedenej prílohy.

1b.   Členské štáty, ktoré oznámia zámer využiť flexibilitu uvedenú v článku 13b ods. 6, opíšu v osobitných častiach správy opatrenia prijaté na zmiernenie alebo zvrátenie účinkov uvedených v článku 13b ods. 6 písm. b), ako aj pozorované a očakávané účinky týchto opatrení.

1c.   Komisia na účely posúdenia dodržiavania článku 4 vykoná komplexné preskúmanie správ o dodržiavaní záväzkov poskytnutých podľa odseku 1 tohto článku.

Súbežne s týmto komplexným preskúmaním Komisia posúdi, ako bola podľa odseku 1 písm. b) zohľadnená zásada „nespôsobovať významnú škodu“. V tejto súvislosti Komisia na účely tohto nariadenia pred svojím prvým posúdením vydá usmernenie o uplatňovaní zásady „nespôsobovať významnú škodu“.“

| 13. | V článku 15 sa odsek 1 nahrádza takto:

  „1.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom doplniť toto nariadenie tak, aby sa v ňom stanovili pravidlá zaznamenávania a presného vykonávania týchto operácií v registri Únie:






  a) | zaznamenávanie množstva vzniknutých a odstránených emisií v každom členskom štáte, a to za každú kategóriu započítavania pôdy a kategóriu nahlasovania; |
| --- | --- | --- |

13.

V článku 15 sa odsek 1 nahrádza takto:

„1.   Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 16 s cieľom doplniť toto nariadenie tak, aby sa v ňom stanovili pravidlá zaznamenávania a presného vykonávania týchto operácií v registri Únie:

a)

zaznamenávanie množstva vzniknutých a odstránených emisií v každom členskom štáte, a to za každú kategóriu započítavania pôdy a kategóriu nahlasovania;

| b) | uplatnenie akejkoľvek metodickej úpravy vykonanej podľa článku 14 ods. 1a; |
| --- | --- |

b)

uplatnenie akejkoľvek metodickej úpravy vykonanej podľa článku 14 ods. 1a;

| c) | uplatňovanie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 12, 13, 13a a 13b; a |
| --- | --- |

c)

uplatňovanie nástrojov flexibility uvedených v článkoch 12, 13, 13a a 13b; a

| d) | posúdenie súladu podľa článku 13c.“ |
| --- | --- |

d)

posúdenie súladu podľa článku 13c.“

| 14. | Vkladá sa tento článok:

  „Článok 16a
  Postup výboru

  1.   Komisii pomáha Výbor pre zmenu klímy zriadený článkom 44 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (*3).


  2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.



  (*3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“
  " |
| --- | --- |

14.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 16a

Postup výboru

1.   Komisii pomáha Výbor pre zmenu klímy zriadený článkom 44 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (*3).

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

(*3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).“
  "

*3

| 15. | Článok 17 sa nahrádza takto:

  „Článok 17
  Preskúmanie

  1.   Toto nariadenie sa preskúmava okrem iného s prihliadnutím na:






  a) | medzinárodný vývoj; |
| --- | --- | --- |

15.

Článok 17 sa nahrádza takto:

„Článok 17

Preskúmanie

1.   Toto nariadenie sa preskúmava okrem iného s prihliadnutím na:

a)

medzinárodný vývoj;

| b) | úsilie vynakladané na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody a |
| --- | --- |

b)

úsilie vynakladané na dosiahnutie dlhodobých cieľov Parížskej dohody a

| c) | práva Únie vrátane právnych predpisov o obnove prírody. |
| --- | --- |

c)

práva Únie vrátane právnych predpisov o obnove prírody.

Komisia na základe zistení správy vypracovanej podľa článku 14 ods. 3 a výsledkov posúdenia vykonaného podľa článku 13 ods. 2 písm. b) alebo na základe overenia vykonaného podľa článku 37 ods. 4a nariadenia (EÚ) 2018/1999 podľa potreby predloží návrhy s cieľom zabezpečiť, aby sa integrita celkového zámeru Únie v oblasti čistých odstránených emisií skleníkových plynov stanoveného do roku 2030 v súlade s článkom 4 ods. 2 tohto nariadenia a prínos tohto zámeru k splneniu cieľov Parížskej dohody rešpektovali.

2.   Komisia najneskôr do šiestich mesiacov po prvom globálnom hodnotení dohodnutom podľa článku 14 Parížskej dohody predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto nariadenia. Správa vychádza z najnovších dostupných údajov poskytnutých členskými štátmi podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a z článku 4 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (*4). Vzhľadom na potrebné zintenzívnenie znižovania a odstraňovania emisií skleníkových plynov v Únii a na úsilie o sociálne spravodlivú transformáciu a so zreteľom na potrebu ďalších politík a opatrení Únie správa v relevantných prípadoch obsahuje:

| a) | posúdenie vplyvov nástrojov flexibility uvedených v článku 11; |
| --- | --- |

a)

posúdenie vplyvov nástrojov flexibility uvedených v článku 11;

| b) | posúdenie prínosu tohto nariadenia k cieľu klimatickej neutrality a priebežným cieľom v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119; |
| --- | --- |

b)

posúdenie prínosu tohto nariadenia k cieľu klimatickej neutrality a priebežným cieľom v oblasti klímy stanoveným v nariadení (EÚ) 2021/1119;

| c) | posúdenie prínosu tohto nariadenia k cieľom Parížskej dohody; |
| --- | --- |

c)

posúdenie prínosu tohto nariadenia k cieľom Parížskej dohody;

| d) | posúdenie sociálnych a pracovných vplyvov povinností stanovených v tomto nariadení v ktorejkoľvek kategórii pôdy a sektore, na ktoré sa vzťahuje článok 2, vrátane vplyvu na rodovú rovnosť a pracovné podmienky, v členských štátoch na národnej i regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

d)

posúdenie sociálnych a pracovných vplyvov povinností stanovených v tomto nariadení v ktorejkoľvek kategórii pôdy a sektore, na ktoré sa vzťahuje článok 2, vrátane vplyvu na rodovú rovnosť a pracovné podmienky, v členských štátoch na národnej i regionálnej úrovni;

| e) | posúdenie pokroku dosiahnutého na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o pravidlá článku 6 ods. 2 a 4 Parížskej dohody, a prípadne návrhy na zmenu tohto nariadenia, najmä s cieľom zabrániť dvojitému započítaniu a uplatniť zodpovedajúce úpravy; |
| --- | --- |

e)

posúdenie pokroku dosiahnutého na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o pravidlá článku 6 ods. 2 a 4 Parížskej dohody, a prípadne návrhy na zmenu tohto nariadenia, najmä s cieľom zabrániť dvojitému započítaniu a uplatniť zodpovedajúce úpravy;

| f) | posúdenie súčasných trendov a budúcich prognóz týkajúcich sa emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí a regulačných možností na zabezpečenie súladu týchto trendov a prognóz s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov vo všetkých odvetviach hospodárstva v súlade so zámerom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119; |
| --- | --- |

f)

posúdenie súčasných trendov a budúcich prognóz týkajúcich sa emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev z ornej pôdy, trávnych porastov a mokradí a regulačných možností na zabezpečenie súladu týchto trendov a prognóz s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov vo všetkých odvetviach hospodárstva v súlade so zámerom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119;

| g) | súčasné trendy a budúce prognózy týkajúce sa emisií skleníkových plynov z týchto kategórií nahlasovania a regulačné možnosti na zabezpečenie súladu týchto trendov a prognóz s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov vo všetkých odvetviach hospodárstva v súlade so zámerom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119:






  i) | enterická fermentácia; |
| --- | --- | --- |

g)

súčasné trendy a budúce prognózy týkajúce sa emisií skleníkových plynov z týchto kategórií nahlasovania a regulačné možnosti na zabezpečenie súladu týchto trendov a prognóz s cieľom dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií skleníkových plynov vo všetkých odvetviach hospodárstva v súlade so zámerom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a priebežnými cieľmi Únie v oblasti klímy stanovenými v nariadení (EÚ) 2021/1119:

i)

enterická fermentácia;

| ii) | hospodárenie s maštaľným hnojom; |
| --- | --- |

ii)

hospodárenie s maštaľným hnojom;

| iii) | pestovanie ryže; |
| --- | --- |

iii)

pestovanie ryže;

| iv) | poľnohospodárska pôda; |
| --- | --- |

iv)

poľnohospodárska pôda;

| v) | predpísané vypaľovanie saván; |
| --- | --- |

v)

predpísané vypaľovanie saván;

| vi) | vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach; |
| --- | --- |

vi)

vypaľovanie poľnohospodárskych zostatkov na poliach;

| vii) | vápnenie; |
| --- | --- |

vii)

vápnenie;

| viii) | aplikácia močoviny; |
| --- | --- |

viii)

aplikácia močoviny;

| ix) | ostatné hnojivá obsahujúce uhlík; |
| --- | --- |

ix)

ostatné hnojivá obsahujúce uhlík;

| x) | iné. |
| --- | --- |

x)

iné.

Uvedená správa zohľadní v relevantných prípadoch účinky vekovej štruktúry lesov vrátane prípadov, keď sú tieto účinky spojené s konkrétnymi vojnovými alebo povojnovými okolnosťami, a to vedecky podloženým, spoľahlivým a transparentným spôsobom a s cieľom zabezpečiť dlhodobú odolnosť a schopnosť lesov prispôsobiť sa.

V uvedenej správe sa môže po prijatí vhodnej vedecky podloženej metodiky podávania správ a na základe pokroku pri nahlasovaní a najnovších dostupných vedeckých informácií takisto posúdiť uskutočniteľnosť analýzy a vplyv nahlasovania emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev z ďalších odvetví, ako sú morské a sladkovodné prostredie, ako aj príslušné regulačné možnosti.

V nadväznosti na túto správu a s prihliadnutím na dôležitosť toho, aby každé odvetvie spravodlivo prispievalo k zámeru Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu a k priebežným cieľom Únie v oblasti klímy podľa nariadenia (EÚ) 2021/1119, Komisia v prípade potreby predloží legislatívne návrhy. V týchto návrhoch sa môžu stanoviť predovšetkým ciele Únie a členských štátov týkajúce sa emisií skleníkových plynov a ich odstránených množstiev, pričom sa náležite zohľadní akýkoľvek deficit, ktorý každý členský štát nahromadí do roku 2030.

Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy zriadená podľa článku 10a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 (*5) (ďalej len „poradná rada“) môže z vlastného podnetu poskytovať vedecké poradenstvo alebo vydávať správy o opatreniach Únie, cieľoch v oblasti klímy, ročných úrovniach emisií a ich odstránených množstiev a o nástrojoch flexibility podľa tohto nariadenia. Komisia príslušné poradenstvo a správy poradnej rady zváži, najmä pokiaľ ide o budúce opatrenia zamerané na ďalšie znižovanie emisií a zintenzívnenie ich odstraňovania v pododvetviach, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.

3.   Do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti legislatívneho aktu týkajúceho sa regulačného rámca Únie pre certifikáciu odstraňovania uhlíka Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o možných prínosoch a kompromisoch zahrnutia produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka s dlhou životnosťou z udržateľných zdrojov, ktoré majú čistý pozitívny účinok na sekvestráciu uhlíka, do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. V správe sa posúdi, ako zohľadniť priame a nepriame emisie skleníkových plynov a ich odstránené množstvá v súvislosti s týmito produktmi, ako sú emisie vyplývajúce zo zmeny využívania pôdy a následné riziká úniku emisií, ako aj možné prínosy a kompromisy s inými environmentálnymi cieľmi Únie, najmä s cieľmi v oblasti biodiverzity. V prípade potreby sa v správe môže zvážiť postup začlenenia udržateľných produktov slúžiacich na ukladanie uhlíka do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a to spôsobom, ktorý je v súlade s ostatnými environmentálnymi cieľmi Únie, ako aj s usmerneniami IPCC prijatými Konferenciou zmluvných strán UNFCCC alebo konferenciou strán slúžiacou ako stretnutie strán Parížskej dohody. K správe Komisie sa v prípade potreby môže priložiť legislatívny návrh na zodpovedajúcu zmenu tohto nariadenia.

(*4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1)."

*4

(*5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 401/2009 z 23. apríla 2009 o Európskej environmentálnej agentúre a Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej sieti (Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 13).“
  "

*5

| 16. | Príloha I sa mení v súlade s prílohou I k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu. |
| --- | --- |

16.

Príloha I sa mení v súlade s prílohou I k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu.

| 17. | Príloha II sa mení v súlade s prílohou II k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu. |
| --- | --- |

17.

Príloha II sa mení v súlade s prílohou II k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu.

| 18. | V prílohe III sa vypúšťa záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

18.

V prílohe III sa vypúšťa záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva.

| 19. | Text uvedený v prílohe III k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu sa vkladá ako príloha IIa. |
| --- | --- |

19.

Text uvedený v prílohe III k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu sa vkladá ako príloha IIa.

| 20. | V prílohe IV, oddiele C sa vypúšťa záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

20.

V prílohe IV, oddiele C sa vypúšťa záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva.

| 21. | Príloha VI sa mení v súlade s prílohou IV k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu. |
| --- | --- |

21.

Príloha VI sa mení v súlade s prílohou IV k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu.

| 22. | V prílohe VII sa vypúšťa záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

22.

V prílohe VII sa vypúšťa záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva.

Článok 2

Nariadenie (EÚ) 2018/1999 sa mení takto:

| 1. | V článku 2 sa dopĺňajú tieto body:






  „63. | „geografický informačný systém“ je počítačový systém schopný zachytávať, uchovávať, analyzovať a zobrazovať informácie s geografickými referenciami; |
| --- | --- | --- |

1.

V článku 2 sa dopĺňajú tieto body:

„63.

„geografický informačný systém“ je počítačový systém schopný zachytávať, uchovávať, analyzovať a zobrazovať informácie s geografickými referenciami;

| 64. | „geopriestorová žiadosť“ je elektronický formulár žiadosti, ktorého súčasťou je IT aplikácia založená na geografickom informačnom systéme, ktorá prijímateľom umožňuje priestorovo nahlasovať poľnohospodárske pozemky podniku a nepoľnohospodárske plochy, na ktoré sa žiada platba.“ |
| --- | --- |

64.

„geopriestorová žiadosť“ je elektronický formulár žiadosti, ktorého súčasťou je IT aplikácia založená na geografickom informačnom systéme, ktorá prijímateľom umožňuje priestorovo nahlasovať poľnohospodárske pozemky podniku a nepoľnohospodárske plochy, na ktoré sa žiada platba.“

| 2. | V článku 4 písm. a) bode 1 sa podbod ii) nahrádza takto:






  „ii) | záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841;“. |
| --- | --- | --- |

2.

V článku 4 písm. a) bode 1 sa podbod ii) nahrádza takto:

„ii)

záväzky a národné ciele členského štátu týkajúce sa čistých odstránených emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2018/841;“.

| 3. | V článku 9 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:






  „e) | konzistentnosť príslušných opatrení financovania vrátane príslušného podielu príjmov z obchodovania s kvótami EU ETS formou aukcie podľa smernice 2003/87/ES, ktoré sa používajú na využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, podpora Únie a využívanie finančných prostriedkov Únie, ako sú nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky a opatrenia, pokiaľ ide o plnenie záväzkov, cieľov a rozpočtov členských štátov stanovených v súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.“ |
| --- | --- | --- |

3.

V článku 9 ods. 2 sa dopĺňa toto písmeno:

„e)

konzistentnosť príslušných opatrení financovania vrátane príslušného podielu príjmov z obchodovania s kvótami EU ETS formou aukcie podľa smernice 2003/87/ES, ktoré sa používajú na využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, podpora Únie a využívanie finančných prostriedkov Únie, ako sú nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky a opatrenia, pokiaľ ide o plnenie záväzkov, cieľov a rozpočtov členských štátov stanovených v súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.“

| 4. | V článku 26 ods. 6 sa dopĺňa toto písmeno:






  „c) | zmeniť časť 3 prílohy V s cieľom aktualizovať zoznam kategórií v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie.“ |
| --- | --- | --- |

4.

V článku 26 ods. 6 sa dopĺňa toto písmeno:

„c)

zmeniť časť 3 prílohy V s cieľom aktualizovať zoznam kategórií v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie.“

| 5. | V článku 37 sa vkladá tento odsek:

  „4a.   Ak Komisia pri úvodnej kontrole vykonanej podľa odseku 4 tohto článku zistí rozdiel medzi ročnou priemernou hodnotou čistých odstránených emisií v rokoch uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/841, ktorú ktorýkoľvek členský štát nahlásil v rokoch 2020 a 2023 alebo pri následnom predložení inventúry skleníkových plynov, pričom tento rozdiel je vyšší ako 500 kt ekvivalentu CO2, overí:






  a) | transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť predložených informácií; a |
| --- | --- | --- |

5.

V článku 37 sa vkladá tento odsek:

„4a.   Ak Komisia pri úvodnej kontrole vykonanej podľa odseku 4 tohto článku zistí rozdiel medzi ročnou priemernou hodnotou čistých odstránených emisií v rokoch uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/841, ktorú ktorýkoľvek členský štát nahlásil v rokoch 2020 a 2023 alebo pri následnom predložení inventúry skleníkových plynov, pričom tento rozdiel je vyšší ako 500 kt ekvivalentu CO2, overí:

a)

transparentnosť, presnosť, konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť predložených informácií; a

| b) | či sa podávanie správ o sektore LULUCF vykonáva spôsobom, ktorý je v súlade s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie. |
| --- | --- |

b)

či sa podávanie správ o sektore LULUCF vykonáva spôsobom, ktorý je v súlade s usmerňujúcimi dokumentmi dohovoru UNFCCC alebo pravidlami Únie.

Komisia výsledky tohto overenia zverejní.“

| 6. | Článok 38 sa mení takto:






  a) | vkladá sa tento odsek:

  „1a.   V roku 2025 Komisia vykoná komplexné preskúmanie národných inventarizačných údajov predložených členskými štátmi podľa článku 26 ods. 4 tohto nariadenia s cieľom stanoviť ročné ciele členských štátov týkajúce sa čistého zníženia emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/841 a stanoviť ročne pridelené emisné kvóty členských štátov podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/842.“
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

Článok 38 sa mení takto:

a)

vkladá sa tento odsek:

„1a.   V roku 2025 Komisia vykoná komplexné preskúmanie národných inventarizačných údajov predložených členskými štátmi podľa článku 26 ods. 4 tohto nariadenia s cieľom stanoviť ročné ciele členských štátov týkajúce sa čistého zníženia emisií skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/841 a stanoviť ročne pridelené emisné kvóty členských štátov podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/842.“

| b) | v odseku 2 sa úvodná časť nahrádza takto:

  „Komplexné preskúmanie uvedené v odsekoch 1 a 1a zahŕňa:“; |
| --- | --- |

b)

v odseku 2 sa úvodná časť nahrádza takto:

„Komplexné preskúmanie uvedené v odsekoch 1 a 1a zahŕňa:“;

| c) | odsek 4 sa nahrádza takto:

  „4.   Po ukončení komplexného preskúmania vykonaného podľa odseku 1 tohto článku Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví celkový súčet emisií za príslušné roky na základe opravených inventarizačných údajov za každý členský štát, ktoré sa rozdelia na emisné údaje na účely článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu, pričom stanoví celkový súčet emisií a ich odstránených množstiev na účely článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.“ |
| --- | --- |

c)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Po ukončení komplexného preskúmania vykonaného podľa odseku 1 tohto článku Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví celkový súčet emisií za príslušné roky na základe opravených inventarizačných údajov za každý členský štát, ktoré sa rozdelia na emisné údaje na účely článku 9 nariadenia (EÚ) 2018/842 a na emisné údaje uvedené v časti 1 písm. c) prílohy V k tomuto nariadeniu, pričom stanoví celkový súčet emisií a ich odstránených množstiev na účely článku 4 nariadenia (EÚ) 2018/841.“

| 7. | Príloha V sa mení v súlade s prílohou V k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu. |
| --- | --- |

7.

Príloha V sa mení v súlade s prílohou V k tomuto pozmeňujúcemu nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Štrasburgu 19. apríla 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predsedníčka

J. ROSWALL

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 192.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 221.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu zo 14. marca 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 28. marca 2023.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

4

(5)  
  Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

5

(6)  
  Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

10

(11)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2022 o zabezpečení spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo (Ú. v. EÚ C 243, 27.6.2022, s. 35).

11

(12)  
  Ú. v. ES L 83, 19.3.1998, s. 3.

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  
  Ú. v. EÚ L 124, 17.5.2005, s. 4.

14

(15)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

15

(16)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

16

---

PRÍLOHA I

V prílohe I k nariadeniu (EÚ) 2018/841 sa oddiel B nahrádza takto:

| „B. | Úložiská uhlíka uvedené v článku 5 ods. 4:






  a) | živá biomasa; |
| --- | --- | --- |

„B.

Úložiská uhlíka uvedené v článku 5 ods. 4:

a)

živá biomasa;

| b) | hrabanka (1); |
| --- | --- |

b)

hrabanka (1);

| c) | odumreté drevo
  1
  ; |
| --- | --- |

c)

odumreté drevo
  1
  ;

| d) | mŕtva organická hmota (2); |
| --- | --- |

d)

mŕtva organická hmota (2);

| e) | minerálne pôdy; |
| --- | --- |

e)

minerálne pôdy;

| f) | organické pôdy; |
| --- | --- |

f)

organické pôdy;

| g) | produkty z vyťaženého dreva v kategóriách započítavania pôdy „zalesnená pôda“ a „obhospodarovaná lesná pôda.“ |
| --- | --- |

g)

produkty z vyťaženého dreva v kategóriách započítavania pôdy „zalesnená pôda“ a „obhospodarovaná lesná pôda.“

---

(1)  Vzťahuje sa len na zalesnenú pôdu a obhospodarovanú lesnú pôdu.

(2)  Vzťahuje sa len na odlesnenú pôdu, obhospodarovanú ornú pôdu, obhospodarované trávne porasty a obhospodarované mokrade.

---

PRÍLOHA II

Príloha II k nariadeniu (EÚ) 2018/841 sa mení takto:

| 1. | Záznamy týkajúce sa Španielska, Slovinska a Fínska nahrádzajú takto:








  „Členský štát | Plocha (ha) | Korunový zápoj (%) | Výška stromov (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Španielsko | 1,0 | 20
  Od predloženia inventúry skleníkových plynov v roku 2028: 10 | 3 |
| Slovinsko | 0,25 | 10 | 5 |
| Fínsko | 0,25 | 10 | 5 “ |

1.

Záznamy týkajúce sa Španielska, Slovinska a Fínska nahrádzajú takto:

„Členský štát

Plocha (ha)

Korunový zápoj (%)

Výška stromov (m)

Španielsko

1,0

20

Od predloženia inventúry skleníkových plynov v roku 2028: 10

3

Slovinsko

0,25

10

5

Fínsko

0,25

10

5 “

| 2. | Záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva sa vypúšťa. |
| --- | --- |

2.

Záznam týkajúci sa Spojeného kráľovstva sa vypúšťa.

---

PRÍLOHA III

„PRÍLOHA IIa

Cieľ Únie (stĺpec D), priemerné údaje z inventúry skleníkových plynov za roky 2016, 2017 a 2018 (stĺpec B) a národné ciele členských štátov (stĺpec C) podľa článku 4 ods. 3, ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030

| A | B | C | D |
| --- | --- | --- | --- |
| Členský štát | Priemerné údaje z inventúry skleníkových plynov za roky 2016, 2017 a 2018 (v kilotonách ekvivalentu CO2) predložené v roku 2020 | Ciele členských štátov, 2030 (v kilotonách ekvivalentu CO2) | Hodnota čistých odstránených emisií skleníkových plynov (v kilotonách ekvivalentu CO2) v roku 2030, predložené v roku 2020 (stĺpce B + C) |
| Belgicko | -1 032 | - 320 | -1 352 |
| Bulharsko | -8 554 | -1 163 | -9 718 |
| Česká republika | - 401 | - 827 | -1 228 |
| Dánsko | 5 779 | - 441 | 5 338 |
| Nemecko | -27 089 | -3 751 | -30 840 |
| Estónsko | -2 112 | - 434 | -2 545 |
| Írsko | 4 354 | - 626 | 3 728 |
| Grécko | -3 219 | -1 154 | -4 373 |
| Španielsko | -38 326 | -5 309 | -43 635 |
| Francúzsko | -27 353 | -6 693 | -34 046 |
| Chorvátsko | -4 933 | - 593 | -5 527 |
| Taliansko | -32 599 | -3 158 | -35 758 |
| Cyprus | - 289 | -63 | - 352 |
| Lotyšsko | -6 | - 639 | - 644 |
| Litva | -3 972 | - 661 | -4 633 |
| Luxembursko | - 376 | -27 | - 403 |
| Maďarsko | -4 791 | - 934 | -5 724 |
| Malta | 4 | -2 | 2 |
| Holandsko | 4 958 | - 435 | 4 523 |
| Rakúsko | -4 771 | - 879 | -5 650 |
| Poľsko | -34 820 | -3 278 | -38 098 |
| Portugalsko | - 390 | - 968 | -1 358 |
| Rumunsko | -23 285 | -2 380 | -25 665 |
| Slovinsko | 67 | - 212 | - 146 |
| Slovensko | -6 317 | - 504 | -6 821 |
| Fínsko | -14 865 | -2 889 | -17 754 |
| Švédsko | -43 366 | -3 955 | -47 321 |
| EÚ-27/Únia | - 267 704 | -42 296 | - 310 000 |

A

B

C

D

Členský štát

Priemerné údaje z inventúry skleníkových plynov za roky 2016, 2017 a 2018 (v kilotonách ekvivalentu CO2) predložené v roku 2020

Ciele členských štátov, 2030 (v kilotonách ekvivalentu CO2)

Hodnota čistých odstránených emisií skleníkových plynov (v kilotonách ekvivalentu CO2) v roku 2030, predložené v roku 2020 (stĺpce B + C)

Belgicko

-1 032

- 320

-1 352

Bulharsko

-8 554

-1 163

-9 718

Česká republika

- 401

- 827

-1 228

Dánsko

5 779

- 441

5 338

Nemecko

-27 089

-3 751

-30 840

Estónsko

-2 112

- 434

-2 545

Írsko

4 354

- 626

3 728

Grécko

-3 219

-1 154

-4 373

Španielsko

-38 326

-5 309

-43 635

Francúzsko

-27 353

-6 693

-34 046

Chorvátsko

-4 933

- 593

-5 527

Taliansko

-32 599

-3 158

-35 758

Cyprus

- 289

-63

- 352

Lotyšsko

-6

- 639

- 644

Litva

-3 972

- 661

-4 633

Luxembursko

- 376

-27

- 403

Maďarsko

-4 791

- 934

-5 724

Malta

4

-2

2

Holandsko

4 958

- 435

4 523

Rakúsko

-4 771

- 879

-5 650

Poľsko

-34 820

-3 278

-38 098

Portugalsko

- 390

- 968

-1 358

Rumunsko

-23 285

-2 380

-25 665

Slovinsko

67

- 212

- 146

Slovensko

-6 317

- 504

-6 821

Fínsko

-14 865

-2 889

-17 754

Švédsko

-43 366

-3 955

-47 321

EÚ-27/Únia

- 267 704

-42 296

- 310 000

---

PRÍLOHA IV

Príloha VI k nariadeniu (EÚ) 2018/841 sa mení takto:

| a) | v bode 1 sa písmeno c) nahrádza takto:






  „c) | odhady celkových ročných emisií v prípade týchto druhov prírodných škodlivých činiteľov v období rokov 2001 až 2020 podľa kategórií započítavania pôdy v období rokov 2021 až 2025 a podľa kategórií nahlasovania pôdy v období rokov 2026 až 2030;“ |
| --- | --- | --- |

a)

v bode 1 sa písmeno c) nahrádza takto:

„c)

odhady celkových ročných emisií v prípade týchto druhov prírodných škodlivých činiteľov v období rokov 2001 až 2020 podľa kategórií započítavania pôdy v období rokov 2021 až 2025 a podľa kategórií nahlasovania pôdy v období rokov 2026 až 2030;“

| b) | bod 3 sa nahrádza takto:






  „3. | Ak po výpočte úrovne pozadia podľa bodu 2 tejto prílohy emisie v konkrétnom roku v období rokov 2021 až 2025 v prípade kategórií započítavania pôdy „zalesnená pôda“ a „obhospodarovaná lesná pôda“ podľa článku 2 ods. 1 prekračujú úroveň pozadia navýšenú o rezervu, množstvo emisií prekračujúcich úroveň pozadia možno vylúčiť v súlade s článkom 10. Rezerva sa rovná hladine pravdepodobnosti 95 %.“; |
| --- | --- | --- |

b)

bod 3 sa nahrádza takto:

„3.

Ak po výpočte úrovne pozadia podľa bodu 2 tejto prílohy emisie v konkrétnom roku v období rokov 2021 až 2025 v prípade kategórií započítavania pôdy „zalesnená pôda“ a „obhospodarovaná lesná pôda“ podľa článku 2 ods. 1 prekračujú úroveň pozadia navýšenú o rezervu, množstvo emisií prekračujúcich úroveň pozadia možno vylúčiť v súlade s článkom 10. Rezerva sa rovná hladine pravdepodobnosti 95 %.“;

| c) | bod 4 sa nahrádza takto:






  „4. | Na účely uplatňovania článku 10 nie sú vylúčené tieto emisie:






  a) | emisie vyplývajúce z ťažobnej činnosti a kalamitnej ťažby, ku ktorým došlo na pôde po výskyte prírodných škodlivých činiteľov; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

bod 4 sa nahrádza takto:

„4.

Na účely uplatňovania článku 10 nie sú vylúčené tieto emisie:

a)

emisie vyplývajúce z ťažobnej činnosti a kalamitnej ťažby, ku ktorým došlo na pôde po výskyte prírodných škodlivých činiteľov;

| b) | emisie vyplývajúce z predpísaného vypaľovania, ku ktorému došlo na pôde v ktoromkoľvek roku v období 2021 až 2025; |
| --- | --- |

b)

emisie vyplývajúce z predpísaného vypaľovania, ku ktorému došlo na pôde v ktoromkoľvek roku v období 2021 až 2025;

| c) | emisie na pôde, ktorá bola predmetom odlesňovania po výskyte prírodných škodlivých činiteľov.“; |
| --- | --- |

c)

emisie na pôde, ktorá bola predmetom odlesňovania po výskyte prírodných škodlivých činiteľov.“;

| d) | bod 5 sa mení takto:






  i) | písmeno a) sa vypúšťa; |
| --- | --- | --- |

d)

bod 5 sa mení takto:

i)

písmeno a) sa vypúšťa;

| ii) | písmená b) a c) sa nahrádzajú takto:






  „b) | dôkazy, že na pôde, ktorá bola postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi a v súvislosti s ktorou sa emisie vylúčili zo započítavania, nedošlo počas zvyšku obdobia rokov 2021 až 2025 k žiadnemu odlesňovaniu; |
| --- | --- | --- |

ii)

písmená b) a c) sa nahrádzajú takto:

„b)

dôkazy, že na pôde, ktorá bola postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi a v súvislosti s ktorou sa emisie vylúčili zo započítavania, nedošlo počas zvyšku obdobia rokov 2021 až 2025 k žiadnemu odlesňovaniu;

| c) | opis overiteľných metód a kritérií, ktoré sa majú použiť na identifikáciu odlesňovania na takejto pôde v nasledujúcich rokoch obdobia 2021 až 2025;“ |
| --- | --- |

c)

opis overiteľných metód a kritérií, ktoré sa majú použiť na identifikáciu odlesňovania na takejto pôde v nasledujúcich rokoch obdobia 2021 až 2025;“

| iii) | písmená d) a e) sa vypúšťajú; |
| --- | --- |

iii)

písmená d) a e) sa vypúšťajú;

| e) | dopĺňa sa tento bod:






  „6. | Informačné požiadavky podľa článku 10 ods. 2 a článkov 13 a 13b zahŕňajú tieto prvky:






  a) | identifikácia všetkej plochy pôdy, ktorá bola v príslušnom roku postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi, vrátane jej zemepisnej polohy, obdobia výskytu a druhu prírodných škodlivých činiteľov; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

dopĺňa sa tento bod:

„6.

Informačné požiadavky podľa článku 10 ods. 2 a článkov 13 a 13b zahŕňajú tieto prvky:

a)

identifikácia všetkej plochy pôdy, ktorá bola v príslušnom roku postihnutá prírodnými škodlivými činiteľmi, vrátane jej zemepisnej polohy, obdobia výskytu a druhu prírodných škodlivých činiteľov;

| b) | ak je to možné, opis opatrení, ktoré členský štát prijal na zabránenie výskytu alebo obmedzenie vplyvu týchto prírodných škodlivých činiteľov; |
| --- | --- |

b)

ak je to možné, opis opatrení, ktoré členský štát prijal na zabránenie výskytu alebo obmedzenie vplyvu týchto prírodných škodlivých činiteľov;

| c) | ak je to možné, opis opatrení, ktoré členský štát prijal na obnovu pôdy postihnutej týmito prírodnými škodlivými činiteľmi.“ |
| --- | --- |

c)

ak je to možné, opis opatrení, ktoré členský štát prijal na obnovu pôdy postihnutej týmito prírodnými škodlivými činiteľmi.“

---

PRÍLOHA V

V prílohe V k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 sa časť 3 nahrádza takto:

„
  Časť 3

Metodiky monitorovania a nahlasovania v sektore LULUCF

Členské štáty na monitorovanie a nahlasovanie v sektore LULUCF používajú geograficky explicitné údaje o konverzii využívania pôdy v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006. Komisia poskytne členským štátom primeranú podporu a pomoc s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a transparentnosť zbieraných údajov. Členské štáty sa nabádajú, aby preskúmali synergie a príležitosti na konsolidáciu nahlasovania s inými relevantnými oblasťami politiky a usilovali sa o inventúry skleníkových plynov, ktoré umožnia interoperabilitu s príslušnými elektronickými databázami a geografickými informačnými systémami, a to i pokiaľ ide o:

| a) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré sa vyznačujú pôdou s vysokými zásobami uhlíka podľa vymedzenia v článku 29 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001;

| b) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:






  — | pôda s vysokou biologickou rozmanitosťou vymedzená v článku 29 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001, |
| --- | --- | --- |

b)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy podliehajúcich ochrane, ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:

—

pôda s vysokou biologickou rozmanitosťou vymedzená v článku 29 ods. 3 smernice (EÚ) 2018/2001,

| — | prijaté lokality s európskym významom a osobitné chránené územia označené v súlade s článkom 4 smernice Rady 92/43/EHS (*) a parcely mimo týchto lokalít a území, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 6 ods. 1 a 2 uvedenej smernice v záujme plnenia cieľov týkajúcich sa ochrany lokalít, |
| --- | --- |

—

prijaté lokality s európskym významom a osobitné chránené územia označené v súlade s článkom 4 smernice Rady 92/43/EHS (*) a parcely mimo týchto lokalít a území, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 6 ods. 1 a 2 uvedenej smernice v záujme plnenia cieľov týkajúcich sa ochrany lokalít,

| — | miesta na párenie alebo oddych druhov uvedených v prílohe IV k smernici 92/43/EHS, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia podľa článku 12 uvedenej smernice, |
| --- | --- |

—

miesta na párenie alebo oddych druhov uvedených v prílohe IV k smernici 92/43/EHS, na ktoré sa vzťahujú ochranné opatrenia podľa článku 12 uvedenej smernice,

| — | prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a ktoré prispievajú k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany týchto biotopov a druhov podľa článku 2 uvedenej smernice, alebo ktoré môžu podliehať preventívnym a nápravným opatreniam podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES (**), |
| --- | --- |

—

prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v prílohe II k smernici 92/43/EHS, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a ktoré prispievajú k dosiahnutiu priaznivého stavu ochrany týchto biotopov a druhov podľa článku 2 uvedenej smernice, alebo ktoré môžu podliehať preventívnym a nápravným opatreniam podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES (**),

| — | osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (***) a parcely mimo týchto území, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 6 ods. 2 smernice 92/43/EHS v záujme plnenia cieľov ochrany lokalít, |
| --- | --- |

—

osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES (***) a parcely mimo týchto území, na ktoré sa vzťahujú opatrenia týkajúce sa ochrany a zachovania prírodných zdrojov podľa článku 4 smernice 2009/147/ES a článku 6 ods. 2 smernice 92/43/EHS v záujme plnenia cieľov ochrany lokalít,

| — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu vtákov, ktorých stav nie je podľa informácií, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 12 smernice 2009/147/ES, bezpečný, v záujme splnenia požiadavky podľa článku 4 ods. 4 druhej vety uvedenej smernice, ktorou je zabraňovať znečisťovaniu alebo poškodzovaniu biotopov, alebo v záujme splnenia požiadavky podľa článku 3 uvedenej smernice, ktorá sa týka ochrany a zachovania dostatočnej rôznorodosti a rozlohy vtáčích biotopov, |
| --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu vtákov, ktorých stav nie je podľa informácií, ktoré sa oznamujú v súlade s článkom 12 smernice 2009/147/ES, bezpečný, v záujme splnenia požiadavky podľa článku 4 ods. 4 druhej vety uvedenej smernice, ktorou je zabraňovať znečisťovaniu alebo poškodzovaniu biotopov, alebo v záujme splnenia požiadavky podľa článku 3 uvedenej smernice, ktorá sa týka ochrany a zachovania dostatočnej rôznorodosti a rozlohy vtáčích biotopov,

| — | akékoľvek iné biotopy, ktoré členský štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely stanovené v smerniciach 92/43/EHS a 2009/147/ES, |
| --- | --- |

—

akékoľvek iné biotopy, ktoré členský štát vymedzí na rovnaké účely, ako sú účely stanovené v smerniciach 92/43/EHS a 2009/147/ES,

| — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na ochranu a zabezpečenie nezhoršovania ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) bode iii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (****), |
| --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na ochranu a zabezpečenie nezhoršovania ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) bode iii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (****),

| — | prirodzené nivné (záplavové) oblasti alebo retenčné oblasti zadržiavajúce povodňovú vodu chránené členskými štátmi v súvislosti s riadením povodňových rizík podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (*****), |
| --- | --- |

—

prirodzené nivné (záplavové) oblasti alebo retenčné oblasti zadržiavajúce povodňovú vodu chránené členskými štátmi v súvislosti s riadením povodňových rizík podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES (*****),

| — | chránené územia vymedzené členskými štátmi na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa chránených území; |
| --- | --- |

—

chránené územia vymedzené členskými štátmi na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa chránených území;

| c) | systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré podliehajú obnove a ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:






  — | lokality s európskym významom, osobitné chránené územia a osobitne chránené územia opísané v písmene b) spolu s parcelami mimo týchto lokalít a území, v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy alebo kompenzačných opatrení zameraných na plnenie cieľov ochrany lokalít, |
| --- | --- | --- |

c)

systém monitorovania jednotiek využívania pôdy, ktoré podliehajú obnove a ktoré sú vymedzené ako pôda, na ktorú sa vzťahuje jedna alebo viacero z týchto kategórií:

—

lokality s európskym významom, osobitné chránené územia a osobitne chránené územia opísané v písmene b) spolu s parcelami mimo týchto lokalít a území, v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy alebo kompenzačných opatrení zameraných na plnenie cieľov ochrany lokalít,

| — | biotopy druhov voľne žijúcich vtákov podľa článku 4 ods. 2 smernice 2009/147/ES alebo prílohy I k uvedenej smernici, ktoré sa vyskytujú mimo osobitne chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely smernice 2009/147/ES, |
| --- | --- |

—

biotopy druhov voľne žijúcich vtákov podľa článku 4 ods. 2 smernice 2009/147/ES alebo prílohy I k uvedenej smernici, ktoré sa vyskytujú mimo osobitne chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely smernice 2009/147/ES,

| — | prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v jej prílohe II, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely dosiahnutia priaznivého stavu ochrany podľa smernice 92/43/EHS alebo v prípade ktorých sa identifikovala potreba nápravných opatrení na účely článku 6 smernice 2004/35/ES, |
| --- | --- |

—

prirodzené biotopy uvedené v prílohe I k smernici 92/43/EHS a biotopy druhov uvedených v jej prílohe II, ktoré sa vyskytujú mimo lokalít s európskym významom alebo osobitných chránených území a v prípade ktorých sa identifikovala potreba opatrení obnovy na účely dosiahnutia priaznivého stavu ochrany podľa smernice 92/43/EHS alebo v prípade ktorých sa identifikovala potreba nápravných opatrení na účely článku 6 smernice 2004/35/ES,

| — | oblasti, v prípade ktorých sa identifikovala potreba obnovy alebo ktoré podliehajú opatreniam na zabezpečenie toho, aby sa ich stav nezhoršoval, podľa plánu obnovy prírody uplatniteľného v členskom štáte, |
| --- | --- |

—

oblasti, v prípade ktorých sa identifikovala potreba obnovy alebo ktoré podliehajú opatreniam na zabezpečenie toho, aby sa ich stav nezhoršoval, podľa plánu obnovy prírody uplatniteľného v členskom štáte,

| — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na obnovu dobrého ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) bode iii) smernice 2000/60/ES alebo opatrenia potrebné na obnovu veľmi dobrého ekologického stavu takýchto útvarov, ak sa to vyžaduje v právnych predpisoch, |
| --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia potrebné na obnovu dobrého ekologického stavu útvarov povrchových vôd uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) bode iii) smernice 2000/60/ES alebo opatrenia potrebné na obnovu veľmi dobrého ekologického stavu takýchto útvarov, ak sa to vyžaduje v právnych predpisoch,

| — | parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na obnovu a revitalizáciu mokradí, ako sa uvádza v časti B bode vii) prílohy VI k smernici 2000/60/ES, |
| --- | --- |

—

parcely, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na obnovu a revitalizáciu mokradí, ako sa uvádza v časti B bode vii) prílohy VI k smernici 2000/60/ES,

| — | oblasti, v ktorých je potrebné obnoviť ekosystém s cieľom dosiahnuť jeho dobrý stav v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (******); |
| --- | --- |

—

oblasti, v ktorých je potrebné obnoviť ekosystém s cieľom dosiahnuť jeho dobrý stav v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (******);

| d) | systém monitorovania týchto jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom:






  — | oblasti, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia podľa odsekov 5 a 6 článku 13b nariadenia (EÚ) 2018/841, |
| --- | --- | --- |

d)

systém monitorovania týchto jednotiek využívania pôdy s vysokým klimatickým rizikom:

—

oblasti, na ktoré sa vzťahuje kompenzácia podľa odsekov 5 a 6 článku 13b nariadenia (EÚ) 2018/841,

| — | oblasti uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2007/60/ES, |
| --- | --- |

—

oblasti uvedené v článku 5 ods. 1 smernice 2007/60/ES,

| — | oblasti identifikované v národnej adaptačnej stratégii členských štátov ako oblasti s vysokými prírodnými a človekom spôsobenými rizikami, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zníženie rizík v dôsledku klimatických katastrof; |
| --- | --- |

—

oblasti identifikované v národnej adaptačnej stratégii členských štátov ako oblasti s vysokými prírodnými a človekom spôsobenými rizikami, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zníženie rizík v dôsledku klimatických katastrof;

| e) | systém monitorovania zásob uhlíka v pôde, ktorý okrem iného využíva ročné súbory údajov štatistického prieskumu o využívaní pôdy/krajinnej pokrývke (LUCAS). |
| --- | --- |

e)

systém monitorovania zásob uhlíka v pôde, ktorý okrem iného využíva ročné súbory údajov štatistického prieskumu o využívaní pôdy/krajinnej pokrývke (LUCAS).

Inventúrou skleníkových plynov sa umožňuje výmena a integrácia údajov medzi elektronickými databázami a geografickými informačnými systémami, aby sa uľahčila ich porovnateľnosť a verejná dostupnosť.

Členské štáty použijú na obdobie rokov 2021 až 2025 prinajmenšom metodiky úrovne 1 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 s výnimkou rezervoáru uhlíka, ktorý predstavuje aspoň 25 % emisií alebo ich odstránených množstiev v kategórii zdroja alebo záchytu, ktorá sa v rámci vnútroštátneho inventarizačného systému daného členského štátu pokladá za prioritnú z dôvodu, že odhad má významný vplyv na celkovú inventúru skleníkových plynov danej krajiny, pokiaľ ide o absolútnu úroveň emisií a ich odstraňovaných množstiev, vývoj emisií a ich odstraňovaných množstiev alebo neistotu v súvislosti s emisiami a ich odstraňovanými množstvami v daných kategóriách využívania pôdy, pričom v takomto prípade sa používajú prinajmenšom metodiky úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

Od predloženia inventúry skleníkových plynov v roku 2028 členské štáty používajú prinajmenšom metodiky úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006, pričom členské štáty sú čo najskôr a najneskôr od preloženia inventúry skleníkových plynov v roku 2030, povinné uplatňovať metodiku úrovne 3 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006 v prípade všetkých odhadov emisií a ich odstránených množstiev v rámci rezervoáru uhlíka, ktoré patria do oblastí s jednotkami využívania pôdy vyznačujúcimi sa vysokými zásobami uhlíka v zmysle písmena a), do oblastí s jednotkami využívania pôdy, na ktoré sa vzťahuje ochrana alebo obnova podľa písmen b) a c), a do oblastí s jednotkami využívania pôdy s potenciálne vysokými klimatickými rizikami podľa písmena d).

Bez toho, aby bol dotknutý predchádzajúci pododsek, ak oblasť v rámci ktorejkoľvek jednotlivej kategórie uvedenej v písmenách a) až d) predstavuje menej ako 1 % oblasti obhospodarovanej pôdy nahlásenej členským štátom, členské štáty použijú prinajmenšom metodiky úrovne 2 v súlade s usmerneniami IPCC pre národné inventúry skleníkových plynov z roku 2006.

---

(*)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).

*

(**)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).

**

(***)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7).

***

(****)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

****

(*****)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27).

*****

(******)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).“
  “

******

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 21.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 107/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 107/29

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/840

z 25. novembra 2022,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/23, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, ktorými sa spresňuje metodika výpočtu a zachovania dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá sa má použiť v súlade s článkom 9 ods. 14 uvedeného nariadenia

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/23 zo 16. decembra 2020 o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012, (EÚ) č. 600/2014, (EÚ) č. 806/2014 a (EÚ) 2015/2365 a smerníc 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EÚ a (EÚ) 2017/1132 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 15 štvrtý pododsek,

keďže:

| (1) | Dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré majú použiť centrálne protistrany v núdzových situáciách, by sa mala určovať s prihliadnutím na jednotlivé charakteristické znaky každej centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(1)

Dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré majú použiť centrálne protistrany v núdzových situáciách, by sa mala určovať s prihliadnutím na jednotlivé charakteristické znaky každej centrálnej protistrany.

| (2) | Metodika výpočtu dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré má centrálna protistrana použiť v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním, by preto mala umožniť rozlišovať medzi centrálnymi protistranami so zložitým rizikovým profilom, pri ktorých by suma dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov mala byť vyššia, a centrálnymi protistranami s menej zložitými rizikovými profilmi alebo konzervatívnejším riadením rizík, pri ktorých by suma dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov mala byť nižšia. |
| --- | --- |

(2)

Metodika výpočtu dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré má centrálna protistrana použiť v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním, by preto mala umožniť rozlišovať medzi centrálnymi protistranami so zložitým rizikovým profilom, pri ktorých by suma dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov mala byť vyššia, a centrálnymi protistranami s menej zložitými rizikovými profilmi alebo konzervatívnejším riadením rizík, pri ktorých by suma dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov mala byť nižšia.

| (3) | Metodika výpočtu dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré má použiť centrálna protistrana v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním, by mala obsahovať dostatočne jasné a objektívne parametre, aby sa predišlo ťažkostiam pri posudzovaní, a malo by sa v nej stanovovať jednotné uplatňovanie všetkými centrálnymi protistranami. Uvedené parametre by mali takisto umožniť prispôsobiť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov štruktúre a vnútornej organizácii danej centrálnej protistrany, povahe, rozsahu a zložitosti jej činností a štruktúre stimulov jej akcionárov, manažmentu a zúčtovacích členov a klientov týchto zúčtovacích členov. Ku každému parametru by sa mala priradiť hodnota vyjadrená v percentuálnych bodoch. Zo súčtu všetkých parametrov by mala vyplynúť percentuálna úroveň kapitálu centrálnej protistrany založeného na riziku použitého ako dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré majú použiť centrálne protistrany v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním. |
| --- | --- |

(3)

Metodika výpočtu dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré má použiť centrálna protistrana v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním, by mala obsahovať dostatočne jasné a objektívne parametre, aby sa predišlo ťažkostiam pri posudzovaní, a malo by sa v nej stanovovať jednotné uplatňovanie všetkými centrálnymi protistranami. Uvedené parametre by mali takisto umožniť prispôsobiť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov štruktúre a vnútornej organizácii danej centrálnej protistrany, povahe, rozsahu a zložitosti jej činností a štruktúre stimulov jej akcionárov, manažmentu a zúčtovacích členov a klientov týchto zúčtovacích členov. Ku každému parametru by sa mala priradiť hodnota vyjadrená v percentuálnych bodoch. Zo súčtu všetkých parametrov by mala vyplynúť percentuálna úroveň kapitálu centrálnej protistrany založeného na riziku použitého ako dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktoré majú použiť centrálne protistrany v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním.

| (4) | S cieľom zohľadniť štruktúru a vnútornú organizáciu centrálnej protistrany a povahu, rozsah a zložitosť jej činností by centrálna protistrana mala posúdiť povahu a zložitosť zúčtovávaných tried aktív, počet a zložitosť vzájomných závislostí s inými infraštruktúrami finančného trhu a finančnými inštitúciami, efektívnosť svojej vnútornej organizácie, spoľahlivosť svojho rámca riadenia rizík a počet prebiehajúcich podstatných nápravných opatrení v nadväznosti na zistenia príslušného orgánu centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom zohľadniť štruktúru a vnútornú organizáciu centrálnej protistrany a povahu, rozsah a zložitosť jej činností by centrálna protistrana mala posúdiť povahu a zložitosť zúčtovávaných tried aktív, počet a zložitosť vzájomných závislostí s inými infraštruktúrami finančného trhu a finančnými inštitúciami, efektívnosť svojej vnútornej organizácie, spoľahlivosť svojho rámca riadenia rizík a počet prebiehajúcich podstatných nápravných opatrení v nadväznosti na zistenia príslušného orgánu centrálnej protistrany.

| (5) | S cieľom zohľadniť štruktúru stimulov akcionárov, manažmentu a zúčtovacích členov centrálnych protistrán a klientov zúčtovacích členov by centrálna protistrana mala posúdiť riziká spojené s jej priamym alebo nepriamym vlastníctvom a kapitálovou štruktúrou, finančné stimuly začlenené do odmeňovania vrcholového manažmentu centrálnej protistrany, ako aj stupeň zapojenia zúčtovacích členov a klientov do riadenia rizík centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zohľadniť štruktúru stimulov akcionárov, manažmentu a zúčtovacích členov centrálnych protistrán a klientov zúčtovacích členov by centrálna protistrana mala posúdiť riziká spojené s jej priamym alebo nepriamym vlastníctvom a kapitálovou štruktúrou, finančné stimuly začlenené do odmeňovania vrcholového manažmentu centrálnej protistrany, ako aj stupeň zapojenia zúčtovacích členov a klientov do riadenia rizík centrálnej protistrany.

| (6) | Centrálne protistrany by mali pravidelne preskúmavať dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov s cieľom zabezpečiť, aby táto suma zostávala na primeranej úrovni, a to aj v nadväznosti na významnú zmenu kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany založených na riziku vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (2). |
| --- | --- |

(6)

Centrálne protistrany by mali pravidelne preskúmavať dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov s cieľom zabezpečiť, aby táto suma zostávala na primeranej úrovni, a to aj v nadväznosti na významnú zmenu kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany založených na riziku vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 (2).

| (7) | V záujme toho, aby sa vyhlo zbytočnému zaťaženiu, by sa od centrálnej protistrany nemalo vyžadovať, aby vykonala výpočet na základe konkrétnych parametrov metodiky, ak sa rozhodne dobrovoľne uplatňovať maximálnu sumu dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vo výške 25 %. |
| --- | --- |

(7)

V záujme toho, aby sa vyhlo zbytočnému zaťaženiu, by sa od centrálnej protistrany nemalo vyžadovať, aby vykonala výpočet na základe konkrétnych parametrov metodiky, ak sa rozhodne dobrovoľne uplatňovať maximálnu sumu dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vo výške 25 %.

| (8) | Je dôležité, aby sa v scenári obsahujúcom zlyhanie spravodlivo pridelila dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov. Centrálne protistrany, ktoré zriadili viac než jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy finančných nástrojov, ktoré zúčtovávajú, by preto mali každému fondu pre prípad zlyhania prideliť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov v pomere k jeho veľkosti. V prípade scenára nesúvisiaceho so zlyhaním by na pokrytie strát mala byť k dispozícii plná suma dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(8)

Je dôležité, aby sa v scenári obsahujúcom zlyhanie spravodlivo pridelila dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov. Centrálne protistrany, ktoré zriadili viac než jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy finančných nástrojov, ktoré zúčtovávajú, by preto mali každému fondu pre prípad zlyhania prideliť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov v pomere k jeho veľkosti. V prípade scenára nesúvisiaceho so zlyhaním by na pokrytie strát mala byť k dispozícii plná suma dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov.

| (9) | Dodatočný objem účelových vlastných zdrojov, ktoré majú centrálne protistrany použiť v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním, by mal odzrkadľovať relatívny význam rôznych parametrov odrážajúcich vnútornú organizáciu centrálnej protistrany, povahu, rozsah a zložitosť jej činností a štruktúru stimulov zainteresovaných strán pri posilňovaní stimulov pre náležité riadenie rizík. Preto bez toho, aby boli dotknuté minimálne a maximálne percentuálne podiely, ktoré sa majú uplatňovať pri určovaní dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, by mal výpočet percentuálneho podielu, ktorý sa má uplatniť pri určovaní dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, byť kumulatívnym súčtom všetkých percentuálnych bodov priradených ku každému parametru. Percentuálny podiel, ktorý sa má uplatňovať na každý parameter, by mal byť súčtom príslušných kvantitatívnych ukazovateľov. K najvýznamnejším parametrom by sa pri posudzovaní rizík a zložitosti centrálnej protistrany mala priradiť široká škála kvantitatívnych ukazovateľov, zatiaľ čo užšia škála by sa mala priradiť k parametrom, ktoré sa týkajú špecifického rizikového aspektu danej centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(9)

Dodatočný objem účelových vlastných zdrojov, ktoré majú centrálne protistrany použiť v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním, by mal odzrkadľovať relatívny význam rôznych parametrov odrážajúcich vnútornú organizáciu centrálnej protistrany, povahu, rozsah a zložitosť jej činností a štruktúru stimulov zainteresovaných strán pri posilňovaní stimulov pre náležité riadenie rizík. Preto bez toho, aby boli dotknuté minimálne a maximálne percentuálne podiely, ktoré sa majú uplatňovať pri určovaní dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, by mal výpočet percentuálneho podielu, ktorý sa má uplatniť pri určovaní dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, byť kumulatívnym súčtom všetkých percentuálnych bodov priradených ku každému parametru. Percentuálny podiel, ktorý sa má uplatňovať na každý parameter, by mal byť súčtom príslušných kvantitatívnych ukazovateľov. K najvýznamnejším parametrom by sa pri posudzovaní rizík a zložitosti centrálnej protistrany mala priradiť široká škála kvantitatívnych ukazovateľov, zatiaľ čo užšia škála by sa mala priradiť k parametrom, ktoré sa týkajú špecifického rizikového aspektu danej centrálnej protistrany.

| (10) | Metodika zachovania dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov by mala umožniť centrálnym protistranám zmierniť vplyv požiadavky na takéto dodatočné zdroje tak, že im umožní investovať tieto dodatočné zdroje do iných aktív, než sú aktíva zohľadnené v investičnej politike centrálnej protistrany uvedenej v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to za predpokladu, že tieto centrálne protistrany zavedú vhodné postupy na uplatňovanie opatrení na ozdravenie s cieľom zmierniť riziko, že takéto aktíva nebudú okamžite k dispozícii. |
| --- | --- |

(10)

Metodika zachovania dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov by mala umožniť centrálnym protistranám zmierniť vplyv požiadavky na takéto dodatočné zdroje tak, že im umožní investovať tieto dodatočné zdroje do iných aktív, než sú aktíva zohľadnené v investičnej politike centrálnej protistrany uvedenej v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to za predpokladu, že tieto centrálne protistrany zavedú vhodné postupy na uplatňovanie opatrení na ozdravenie s cieľom zmierniť riziko, že takéto aktíva nebudú okamžite k dispozícii.

| (11) | Vplyv dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov na centrálne protistrany treba zmierňovať. Investičné možnosti centrálnych protistrán na zachovanie dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov by sa preto mali čiastočne zosúladiť so zoznamom aktív prípustných ako kolaterál, ktorý centrálne protistrany akceptujú od zúčtovacích členov. Týmto prístupom by sa stále zaručilo, že centrálne protistrany budú mať vhodný rámec a postupy na riadenie rizík spojených s týmito aktívami a s ich likvidáciou v časoch stresu. Niektoré aktíva, ktoré sú prípustné ako kolaterál, by však mali zostať vylúčené zo zoznamu prípustných investícií, keďže ich nemožno považovať za dostatočne likvidné, alebo by vystavili vlastné zdroje centrálnej protistrany nadmernému kreditnému a trhovému riziku, a preto ich nemožno považovať za vhodné ako investície centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(11)

Vplyv dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov na centrálne protistrany treba zmierňovať. Investičné možnosti centrálnych protistrán na zachovanie dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov by sa preto mali čiastočne zosúladiť so zoznamom aktív prípustných ako kolaterál, ktorý centrálne protistrany akceptujú od zúčtovacích členov. Týmto prístupom by sa stále zaručilo, že centrálne protistrany budú mať vhodný rámec a postupy na riadenie rizík spojených s týmito aktívami a s ich likvidáciou v časoch stresu. Niektoré aktíva, ktoré sú prípustné ako kolaterál, by však mali zostať vylúčené zo zoznamu prípustných investícií, keďže ich nemožno považovať za dostatočne likvidné, alebo by vystavili vlastné zdroje centrálnej protistrany nadmernému kreditnému a trhovému riziku, a preto ich nemožno považovať za vhodné ako investície centrálnej protistrany.

| (12) | Ak dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov investovaných do iných aktív, než sú aktíva uvedené v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, nie je okamžite k dispozícii, centrálne protistrany by o tom mali v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním informovať svoj príslušný orgán a svojich zúčtovacích členov. V takom prípade by centrálne protistrany mali byť oprávnené pokryť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá nie je k dispozícii, tak, že požiadajú o finančné príspevky svojich zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali. Takéto príspevky by sa mali prideľovať spravodlivým a primeraným spôsobom. |
| --- | --- |

(12)

Ak dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov investovaných do iných aktív, než sú aktíva uvedené v článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, nie je okamžite k dispozícii, centrálne protistrany by o tom mali v nadväznosti na prípad zlyhania alebo prípad nesúvisiaci so zlyhaním informovať svoj príslušný orgán a svojich zúčtovacích členov. V takom prípade by centrálne protistrany mali byť oprávnené pokryť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá nie je k dispozícii, tak, že požiadajú o finančné príspevky svojich zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali. Takéto príspevky by sa mali prideľovať spravodlivým a primeraným spôsobom.

| (13) | Centrálne protistrany by mali zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, vrátiť finančný príspevok, ktorý títo zúčtovací členovia poskytli na pokrytie dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá nie je k dispozícii. V záujme obmedzenia expozície zúčtovacích členov centrálnych protistrán, ktorí nezlyhali, a zabezpečenia, aby boli schopní znášať akékoľvek budúce peňažné príspevky, by sa takéto vrátenie príspevkov malo poskytnúť v primeranej lehote, v hotovosti a v tej istej mene, v ktorej bol finančný príspevok poskytnutý. Príspevky by sa mali vrátiť až po tom, ako si centrálne protistrany splnia ostatné platobné povinnosti. Ak príspevky nie sú vrátené v primeranej lehote, centrálne protistrany by mali mať v záujme toho, aby boli motivované splatné sumy vrátiť, povinnosť platiť z týchto súm ročný úrok. |
| --- | --- |

(13)

Centrálne protistrany by mali zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, vrátiť finančný príspevok, ktorý títo zúčtovací členovia poskytli na pokrytie dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá nie je k dispozícii. V záujme obmedzenia expozície zúčtovacích členov centrálnych protistrán, ktorí nezlyhali, a zabezpečenia, aby boli schopní znášať akékoľvek budúce peňažné príspevky, by sa takéto vrátenie príspevkov malo poskytnúť v primeranej lehote, v hotovosti a v tej istej mene, v ktorej bol finančný príspevok poskytnutý. Príspevky by sa mali vrátiť až po tom, ako si centrálne protistrany splnia ostatné platobné povinnosti. Ak príspevky nie sú vrátené v primeranej lehote, centrálne protistrany by mali mať v záujme toho, aby boli motivované splatné sumy vrátiť, povinnosť platiť z týchto súm ročný úrok.

| (14) | V záujme zachovania medzinárodnej konkurencieschopnosti centrálnych protistrán Únie Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) pri vypracúvaní návrhu regulačných technických predpisov analyzoval pravidlá uplatniteľné na centrálne protistrany z tretích krajín a ich postupy, ako aj medzinárodný vývoj v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán. Na základe týchto analýz dospel orgán ESMA k záveru, že metodika navrhnutá na výpočet dodatočných súm predfinancovaných účelových vlastných zdrojov pre centrálne protistrany Únie by nemala mať nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán Únie. |
| --- | --- |

(14)

V záujme zachovania medzinárodnej konkurencieschopnosti centrálnych protistrán Únie Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) pri vypracúvaní návrhu regulačných technických predpisov analyzoval pravidlá uplatniteľné na centrálne protistrany z tretích krajín a ich postupy, ako aj medzinárodný vývoj v oblasti ozdravenia a riešenia krízových situácií centrálnych protistrán. Na základe týchto analýz dospel orgán ESMA k záveru, že metodika navrhnutá na výpočet dodatočných súm predfinancovaných účelových vlastných zdrojov pre centrálne protistrany Únie by nemala mať nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť medzinárodne pôsobiacich centrálnych protistrán Únie.

| (15) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktorý Komisii predložil orgán ESMA. |
| --- | --- |

(15)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických predpisov, ktorý Komisii predložil orgán ESMA.

| (16) | Orgán ESMA vypracoval návrh technických predpisov v spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo a po konzultácii s Európskym systémom centrálnych bánk. V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (3) vykonal orgán ESMA otvorené verejné konzultácie k tomuto návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o poradenstvo Skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, |
| --- | --- |

(16)

Orgán ESMA vypracoval návrh technických predpisov v spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo a po konzultácii s Európskym systémom centrálnych bánk. V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (3) vykonal orgán ESMA otvorené verejné konzultácie k tomuto návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o poradenstvo Skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Výpočet a pridelenie dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov centrálnej protistrany

1.   Centrálne protistrany vypočítavajú dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov uvedenú v článku 9 ods. 14 nariadenia (EÚ) 2021/23 tak, že vynásobia kapitálové požiadavky založené na riziku vypočítané v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 152/2013 (4) percentuálnou úrovňou „P“ dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov centrálnych protistrán určenej v súlade s článkom 2.

2.   Centrálne protistrany preskúmavajú určenie percentuálnej úrovne a dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vypočítaných v súlade s odsekom 1 v nadväznosti na každú podstatnú zmenu svojich kapitálových požiadaviek založených na riziku vypočítaných v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a to aspoň raz ročne.

3.   Centrálne protistrany, ktoré sa rozhodnú dobrovoľne uplatňovať maximálny percentuálny podiel vo výške 25 % na výpočet dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov uvedenej v článku 9 ods. 14 nariadenia (EÚ) 2021/23, nie sú povinné určovať percentuálnu úroveň uvedenú v článku 2 tohto nariadenia.

4.   Centrálne protistrany, ktoré zriadili viac než jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy finančných nástrojov, ktoré zúčtovávajú, musia každému fondu pre prípad zlyhania prideliť dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vypočítanú v súlade s odsekom 1 v pomere k jeho veľkosti. Centrálne protistrany musia uviesť pridelenie prostriedkov oddelene vo svojich súvahách. Centrálne protistrany musia použiť dodatočné sumy pridelené fondu pre prípad zlyhania na zlyhania, ktoré sa objavujú v trhových segmentoch, na ktoré sa fond pre prípad zlyhania vzťahuje. V prípade nesúvisiacom so zlyhaním centrálne protistrany prideľujú plnú sumu dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vypočítanú v súlade s odsekom 1 oproti stratám vzniknutým v dôsledku prípadu nesúvisiaceho so zlyhaním.

Článok 2

Výpočet percentuálnej úrovne dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov centrálnej protistrany

Centrálne protistrany vypočítavajú percentuálnu úroveň dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov centrálnej protistrany uvedenú v článku 1 ods. 1 v súlade so vzorcami uvedenými v prílohe.

Článok 3

Zachovanie dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov centrálnych protistrán

1.   Centrálne protistrany bezodkladne písomne informujú svoj príslušný orgán, ak dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov klesne pod požadovanú dodatočnú sumu vypočítanú v súlade s článkom 1 ods. 1, ako aj v prípade akéhokoľvek následného znižovania tejto dodatočnej sumy. V tomto písomnom oznámení sa podrobne uvádza zostávajúca dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov a príslušný orgán sa v ňom informuje o tom, či sa má očakávať prípadné ďalšie zníženie tejto sumy do piatich pracovných dní nasledujúcich po tomto oznámení. V písomnom oznámení sa takisto uvádza, prečo dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov klesla pod požadovanú dodatočnú sumu, a uvádza sa v ňom komplexný opis opatrení a harmonogram doplnenia tejto sumy.

2.   Centrálne protistrany smú použiť len zostatkovú sumu dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov na účely článku 9 ods. 14 nariadenia (EÚ) 2021/23, ak následne dôjde k zlyhaniu jedného alebo viacerých zúčtovacích členov alebo k prípadu nesúvisiacemu so zlyhaním pred tým, než dotknutá centrálna protistrana doplní celú dodatočnú sumu svojich predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vypočítanú v súlade s článkom 1 ods. 1

3.   Centrálne protistrany doplňujú dodatočnú sumu predfinancovaných účelových vlastných zdrojov najneskôr do 20 pracovných dní od prvého písomného oznámenia uvedeného v odseku 1.

4.   Ak je percentuálna úroveň určená v súlade s článkom 2 vyššia než 10 %, centrálne protistrany smú investovať nadmernú vyžiadanú sumu dodatočných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov do zlata a do finančných nástrojov považovaných za vysoko likvidný kolaterál v súlade s článkom 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za predpokladu, že:

| a) | takéto aktíva sú zahrnuté v politike centrálnych protistrán v oblasti kolaterálu; |
| --- | --- |

a)

takéto aktíva sú zahrnuté v politike centrálnych protistrán v oblasti kolaterálu;

| b) | takéto aktíva nie sú bankovými zárukami, derivátmi ani akciami; |
| --- | --- |

b)

takéto aktíva nie sú bankovými zárukami, derivátmi ani akciami;

| c) | dotknuté centrálne protistrany majú zavedené postupy stanovené v článkoch 4 a 5 tohto nariadenia. |
| --- | --- |

c)

dotknuté centrálne protistrany majú zavedené postupy stanovené v článkoch 4 a 5 tohto nariadenia.

Článok 4

Postup uplatňovania opatrení ozdravenia, ak dodatočná suma nie je okamžite k dispozícii

1.   Centrálne protistrany bezodkladne informujú svoj príslušný orgán a svojich zúčtovacích členov o skutočnosti, že v nadväznosti na prípad zlyhania alebo na prípad nesúvisiaci so zlyhaním nie je okamžite k dispozícii dodatočná suma predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vypočítaná v súlade s článkom 1. Takisto musia poskytnúť svojmu príslušnému orgánu a svojim zúčtovacím členom podrobný opis dodatočnej sumy nedostupných predfinancovaných účelových vlastných zdrojov a vysvetliť dôvody, prečo nie je k dispozícii.

2.   Ak v nadväznosti na prípad zlyhania alebo na prípad nesúvisiaci so zlyhaním centrálne protistrany vyberajú finančné zdroje od zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, táto suma sa rovná dodatočnej sume predfinancovaných účelových vlastných zdrojov, ktorá nie je k dispozícii, a dotknuté centrálne protistrany musia túto sumu rozdeliť medzi zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, úmerne k ich príspevkom do fondu pre prípad zlyhania.

Článok 5

Postup náhrady zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali a ktorí poskytli finančný príspevok, ak dodatočná suma nie je okamžite k dispozícii

1.   Centrálne protistrany musia prijať všetky primerané opatrenia na vrátenie príspevkov zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali a ktorí finančne prispeli centrálnej protistrane v súlade s článkom 4 ods. 2 Musia tak urobiť prostredníctvom speňaženia aktív použitých na investovanie dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov vypočítanej v súlade s článkom 1 ods. 1, a to najneskôr do 20 pracovných dní od oznámenia, že finančné prostriedky nie sú k dispozícii, podľa článku 4 ods. 1

2.   S výhradou odseku 4 centrálne protistrany musia vrátiť príspevky zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, v primeranom časovom rámci a musia tak robiť, až kým nevrátia všetky príspevky.

3.   Vrátenie všetkých príspevkov splatných zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, sa uskutočňuje v hotovosti v rovnakej mene, v ktorej zúčtovací člen, ktorý nezlyhal, finančne prispel do centrálnej protistrany.

4.   Centrálne protistrany uhrádzajú zúčtovacím členom, ktorí nezlyhali, ich splatné sumy po tom, ako nastali všetky tieto situácie:

| a) | prevádzkové náklady sú uhradené; |
| --- | --- |

a)

prevádzkové náklady sú uhradené;

| b) | všetky splatné dlhové záväzky boli uhradené; |
| --- | --- |

b)

všetky splatné dlhové záväzky boli uhradené;

| c) | akákoľvek náhrada, ktorá sa má vyplatiť v lehote stanovenej v článku 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2023/450 (5), bola vyplatená. |
| --- | --- |

c)

akákoľvek náhrada, ktorá sa má vyplatiť v lehote stanovenej v článku 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2023/450 (5), bola vyplatená.

5.   Centrálne protistrany musia platiť zo splatných súm ročný úrok, ak plné vrátenie trvá viac než 120 pracovných dní od dátumu pôvodného opatrenia ozdravenia, ktoré si vyžiadalo finančný príspevok zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali. Úroková sadzba sa stanovuje na úrovni úrokovej sadzby z omeškania vypočítanej v súlade s článkom 99 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (6).

Článok 6

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. novembra 2022

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 22, 22.1.2021, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

3

(4)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 152/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 37).

4

(5)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/450 z 25. novembra 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/23, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, v ktorých sa bližšie určuje poradie, v ktorom majú centrálne protistrany vyplácať náhrady uvedené v článku 20 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/23, maximálny počet rokov, počas ktorých majú tieto centrálne protistrany používať časť svojich ročných ziskov na takéto platby držiteľom nástrojov, ktorými sa uznáva nárok na ich budúce zisky, a maximálna časť týchto ziskov, ktorá sa má použiť na tieto platby (Ú. v. ES L 67, 3.3.2023.s. 5).

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

6

---

PRÍLOHA

1.   Všeobecné pokyny

Percentuálnu úroveň dodatočnej sumy predfinancovaných účelových vlastných zdrojov centrálnej protistrany uvedenej v článku 1 ods. 1 vypočítava centrálna protistrana podľa tohto vzorca:

Formula
  )

kde:

„A“ = parametre A1 až A5, ktoré CCP vypočítava v súlade s oddielmi 2 až 6 tejto prílohy;

„B“ = parametre B1 až B3, ktoré CCP vypočítava v súlade s oddielmi 7 až 9 tejto prílohy.

Parametre A
  1 až A
  5 odrážajú štruktúru, vnútornú organizáciu, ako aj povahu a zložitosť činností centrálnej protistrany, a parametre B
  1 až B
  3 odrážajú štruktúru stimulov akcionárov, manažmentu a zúčtovacích členov centrálnej protistrany vrátane klientov týchto zúčtovacích členov.

Konečná percentuálna úroveň (P) sa zaokrúhľuje na najbližšie celé číslo.

2.   Povaha a zložitosť zúčtovaných tried aktív

Parameter A
  1 sa vzťahuje na povahu a zložitosť zúčtovaných tried aktív. Parameter A
  1 sa pohybuje od 1 % do 7 %. Parameter A
  1 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  assets
  odráža počet rôznych tried aktív zúčtovaných centrálnou protistranou. Hodnota I

  assets
  sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde N

  assets
  = počet rôznych tried aktív zúčtovaných centrálnou protistranou.

I

  FX
  odráža počet mien zúčtovaných centrálnou protistranou. Ak centrálna protistrana zúčtováva aktíva označené vo viac než jednej mene alebo ponúka vyrovnanie vo viac než jednej mene, hodnota I

  FX
  sa rovná 1 %, inak sa rovná 0 %;

I

  settl
  odráža spôsob vyrovnania derivátov. Ak centrálna protistrana ponúka fyzické vyrovnanie zmlúv o derivátoch, hodnota I

  settl
  sa rovná 1 %, inak sa rovná 0 %.

3.   Vzťahy a vzájomné závislosti centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu a inými finančnými inštitúciami

Parameter A
  2 sa vzťahuje na vzťahy a vzájomné závislosti centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu a inými finančnými inštitúciami. Parameter A
  2 sa pohybuje od 0 % do 2 %. Parameter A
  2 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  FMI
  odráža počet vzájomných závislostí. Ak má centrálna protistrana viac než päť vzájomných závislostí s obchodnými miestami, platobnými systémami a systémami vyrovnania, hodnota I

  FMI
  sa rovná 1 %, inak sa rovná 0 %;

I

  CMs
  odráža koncentráciu zúčtovacieho členstva centrálnej protistrany. Ak päť najväčších zúčtovacích členov centrálnej protistrany predstavuje viac než 40 % celkových predfinancovaných zdrojov centrálnej protistrany, agregovaných za všetky služby a fondy pre prípad zlyhania, hodnota I

  CMs
  sa rovná 1 %, inak sa rovná 0 %. Centrálna protistrana určuje podiel zdrojov piatich najlepších zúčtovacích členov na základe ročného priemeru.

4.   Vnútorná organizácia centrálnej protistrany

Parameter A
  3 sa vzťahuje na efektívnosť vnútornej organizácie centrálnej protistrany. Hodnota A
  3 sa pohybuje od 0 % do 5 %. Parameter A
  3 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  Riskco
  odráža interakciu medzi predstavenstvom a výborom pre riziká zriadeným podľa článku 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Ak rada centrálnej protistrany prijala za posledné tri roky viac než tri rozhodnutia, keď sa nedodržalo odporúčanie alebo odporúčaná pozícia výboru pre riziká, hodnota I

  RiskCo
  sa rovná 2 %, inak sa rovná 0 %;

I

  reporting
  odráža úroveň vykazovania pre validáciu modelu. Ak je validácia modelu štrukturálne nezávislá od vývoja modelu, hodnota I

  reporting
  sa rovná 0 %, inak sa rovná 1 %;

I

  Riskstaff
  odráža podiel zamestnancov pridelených na funkciu riadenia rizík. Hodnota I

  Riskstaff
  sa pohybuje od 0 % do 2 % a vypočítava sa podľa tohto vzorca:

Formula

kde P

  risk
  = podiel ekvivalentov plného pracovného času vyčlenených na riadenie rizík ako časť celkových ekvivalentov plného pracovného času centrálnej protistrany vrátane externe zabezpečovaných funkcií. Ak sa P

  risk
  rovná 0 %, hodnota I

  Riskstaff
  sa rovná 2 %, a ak sa P

  risk
  rovná 20 %, hodnota I

  Riskstaff
  sa rovná 0 %.

5.   Spoľahlivosť rámca riadenia rizík centrálnej protistrany

Parameter A
  4 sa vzťahuje na spoľahlivosť rámca riadenia rizík centrálnej protistrany. Hodnota A
  4 sa pohybuje od 0 % do 8 %. Parameter A
  4 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  BT
  odráža primeranosť marží centrálnej protistrany posúdenú v jej spätných testoch. Hodnota I

  BT
  sa pohybuje od 0 % do 4 % a vypočítava sa podľa tohto vzorca:

Formula

kde P

  BT
  = percentuálny podiel zúčtovacích účtov centrálnej protistrany vypočítaný ako počet zúčtovacích účtov, ktoré spĺňajú kritérium, v porovnaní s celkovým počtom zúčtovacích účtov centrálnej protistrany, pri ktorých je výkonnosť marže v rámci spätných testov nižšia než minimálna požiadavka podľa nariadenia EMIR, ako sa stanovuje v článku 24 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 153/2013 (1) za posledných 12 mesiacov. Ak sa P

  BT
  rovná 100 %, hodnota I

  BT
  sa rovná 4 %;

I

  incident
  odráža prevádzkovú spoľahlivosť centrálnej protistrany na základe počtu obchodných incidentov. Hodnota I

  incident
  sa pohybuje od 0 % do 2 % a vypočítava sa podľa tohto vzorca:

Formula

kde N

  days
  = počet dní za posledných 12 mesiacov, počas ktorých centrálna protistrana nebola schopná 2 alebo viac hodín spracovávať nové obchody. Ak N

  days
  = 10 dní, hodnota I

  incident
  sa rovná 2 %.

I

  payments
  odráža prevádzkovú spoľahlivosť centrálnej protistrany na základe počtu platobných incidentov. Hodnota I

  payments
  sa pohybuje od 0 % do 2 % a vypočítava sa podľa tohto vzorca:

Formula

kde N

  days
  = počet dní za posledných 12 mesiacov, počas ktorých centrálna protistrana nebola schopná 2 alebo viac hodín spracovávať alebo prijímať platby. Ak N

  days
  = 10 dní, hodnota I

  payments
  sa rovná 2 %.

6.   Prebiehajúce nápravné opatrenia v nadväznosti na zistenia príslušného orgánu centrálnej protistrany

Parameter A
  5 sa vzťahuje na počet podstatných prebiehajúcich nápravných opatrení v nadväznosti na zistenia príslušného orgánu centrálnej protistrany. Hodnota A
  5 sa pohybuje od 0 % do 2 %. Hodnota A
  5 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  reco
  odráža prebiehajúce opatrenia týkajúce sa prudenciálnych záležitostí. Ak centrálna protistrana má v nadväznosti na zistenia svojho príslušného orgánu, v prípade ktorých centrálna protistrana prekročila lehotu stanovenú príslušným orgánom v pláne nápravy, aspoň jedno podstatné prebiehajúce nápravné opatrenie, hodnota I

  reco
  sa rovná 2 %, inak sa rovná 0 %;

Na účely tohto vzorca sa nápravné opatrenie považuje za podstatné, ak centrálna protistrana alebo dotknutý príslušný orgán pridelili tomuto nápravnému opatreniu najvyššiu prioritu buď na základe internej matice významnosti centrálnej protistrany alebo na základe vlastnej klasifikácie príslušného orgánu.

7.   Vlastníctvo, kapitálová štruktúra a ziskovosť centrálnej protistrany

Parameter B
  1 sa vzťahuje na vlastníctvo a kapitálovú štruktúru centrálnej protistrany. Hodnota B
  1 sa pohybuje od 0 % do 4 %. Hodnota B
  1 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  majority
  odráža povahu materskej spoločnosti centrálnej protistrany. Ak má centrálna protistrana materskú spoločnosť inú než skupiny vo verejnom vlastníctve, bez ratingu alebo s ratingom pod investičným stupňom, hodnota I

  majority
  sa rovná 2 %, inak sa rovná 0 %. Rating je najhorší rating subjektu, ktorý udelila schválená ratingová agentúra;

I

  support
  odráža podporu od materskej spoločnosti centrálnych protistrán. Ak centrálna protistrana využíva zmluvne dohodnutú podstatnú finančnú podporu od svojej materskej spoločnosti v prípade zlyhania alebo prípade nesúvisiaceho so zlyhaním vrátane viazaných liniek alebo poistných zmlúv, hodnota I

  support
  sa rovná 0 %, inak sa rovná 2 %.

8.   Odmeňovanie vrcholového manažmentu

Parameter B
  2 sa vzťahuje na rozsah, v akom môže byť odmena vrcholového manažmentu zmluvne ovplyvnená v nadväznosti na prípad zlyhania alebo na prípad nesúvisiaci so zlyhaním. Hodnota B
  2 sa pohybuje od 0 % do 2 %. Hodnota B
  2 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  %amount
  odráža podiel celkovej pohyblivej zložky odmeňovania vrcholového manažmentu, na ktorú sa vzťahujú doložky o vrátení. Hodnota I

  %amount
  sa pohybuje od 0 % do 1 % a vypočítava sa podľa tohto vzorca:

Formula

percentuálny podiel celkovej ročnej pohyblivej zložky odmeňovania vrcholového manažmentu centrálnej protistrany, na ktoré sa vzťahujú doložky o vrátení v prípade zlyhania alebo v prípade nesúvisiacom so zlyhaním. Ak sa P

  amount
  rovná 0 %, hodnota I

  %amount
  sa rovná 1 %.

I

  %staff
  odráža percentuálny podiel zamestnancov vrcholového manažmentu, na ktorých sa vzťahujú doložky o vrátení v prípade strát vyplývajúcich zo zlyhania alebo strát nesúvisiacich so zlyhaním. Hodnota I

  %staff
  sa pohybuje od 0 % do 1 % a vypočítava sa podľa tohto vzorca:

Formula

kde P

  %staff
  = percentuálny podiel vrcholového manažmentu centrálnej protistrany vyjadrený ako % ročných priemerných ekvivalentov plného pracovného času vrcholového manažmentu, na ktoré sa vzťahuje doložka o vrátení pohyblivej zložky odmeňovania.

9.   Zapojenie zúčtovacích členov a klientov do riadenia rizík centrálnej protistrany

Parameter B
  3 sa vzťahuje na zapojenie zúčtovacích členov a klientov do riadenia rizík centrálnej protistrany. Hodnota B
  3 sa pohybuje od 0 % do 2 %. Hodnota B
  3 sa vypočítava v súlade s týmto vzorcom:

Formula

kde:

I

  investment
  odráža zapojenie zúčtovacích členov a klientov do procesu investičného rozhodnutia. Ak sú zúčtovací členovia zapojení do investičného rozhodnutia a znášajú určité potenciálne straty, hodnota I

  investment
  sa rovná 0 %, inak sa rovná 1 %. Na účely určenia hodnoty ukazovateľa I

  investment
  centrálne protistrany považujú zúčtovacích členov za zapojených do investičného rozhodnutia, ak sa s nimi konzultuje buď v procese schvaľovania investičnej politiky centrálnej protistrany alebo pri každom samostatnom investičnom rozhodnutí;

I

  incentives
  odráža stimuly pre zúčtovacích členov v procese riadenia zlyhania. Ak existujú stimuly pre zúčtovacích členov, aby sa zúčastňovali na procese riadenia zlyhania, hodnota I

  incentives
  sa rovná 0 %, inak sa rovná 1 %

---

(1)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 153/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany (Ú. v. EÚ L 52, 23.2.2013, s. 41).

---

ROZHODNUTIA

| 21.4.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 107/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 107/39

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2023/841

z 19. apríla 2023

o vymenovaní zástupcov Komisie do správnej rady a rozpočtového výboru Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 zo 14. júna 2017 o ochrannej známke Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 154 ods. 1 a článok 171 ods. 2,

keďže:

| (1) | Správna rada a rozpočtový výbor sú zložené vždy z jedného zástupcu každého členského štátu a z dvoch zástupcov Komisie a jedného zástupcu Európskeho parlamentu a ich príslušných náhradníkov. |
| --- | --- |

(1)

Správna rada a rozpočtový výbor sú zložené vždy z jedného zástupcu každého členského štátu a z dvoch zástupcov Komisie a jedného zástupcu Európskeho parlamentu a ich príslušných náhradníkov.

| (2) | Rozhodnutím C(2016) 3228 Komisia vymenovala svojich zástupcov a ich príslušných náhradníkov do správnej rady a rozpočtového výboru úradu. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím C(2016) 3228 Komisia vymenovala svojich zástupcov a ich príslušných náhradníkov do správnej rady a rozpočtového výboru úradu.

| (3) | Komisia sa rozhodla presunúť zodpovednosť za jedného náhradníka z oddelenia „Rozpočtové pravidlá 2 a riadenie programov“ na oddelenie „Vnútorné politiky“, zodpovedné za decentralizované agentúry v rámci Generálneho riaditeľstva pre rozpočet. |
| --- | --- |

(3)

Komisia sa rozhodla presunúť zodpovednosť za jedného náhradníka z oddelenia „Rozpočtové pravidlá 2 a riadenie programov“ na oddelenie „Vnútorné politiky“, zodpovedné za decentralizované agentúry v rámci Generálneho riaditeľstva pre rozpočet.

| (4) | Týmto rozhodnutím sa nahrádza rozhodnutie C(2016) 3228 final, ktoré sa preto zrušuje, |
| --- | --- |

(4)

Týmto rozhodnutím sa nahrádza rozhodnutie C(2016) 3228 final, ktoré sa preto zrušuje,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Zástupcami Komisie v správnej rade a v rozpočtovom výbore úradu sú tieto osoby:

| a) | zástupca generálneho riaditeľa GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP zodpovedný za duševné vlastníctvo a jeho presadzovanie vrátane boja proti falšovaniu; |
| --- | --- |

a)

zástupca generálneho riaditeľa GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP zodpovedný za duševné vlastníctvo a jeho presadzovanie vrátane boja proti falšovaniu;

| b) | riaditeľ v GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP zodpovedný za duševné vlastníctvo a jeho presadzovanie vrátane boja proti falšovaniu. |
| --- | --- |

b)

riaditeľ v GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP zodpovedný za duševné vlastníctvo a jeho presadzovanie vrátane boja proti falšovaniu.

2.   Náhradníkmi sú tieto osoby:

| a) | vedúci oddelenia v GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP zodpovedný za duševné vlastníctvo a jeho presadzovanie vrátane boja proti falšovaniu; |
| --- | --- |

a)

vedúci oddelenia v GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP zodpovedný za duševné vlastníctvo a jeho presadzovanie vrátane boja proti falšovaniu;

| b) | vedúci oddelenia zodpovedný za decentralizované agentúry v GR pre rozpočet. |
| --- | --- |

b)

vedúci oddelenia zodpovedný za decentralizované agentúry v GR pre rozpočet.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa vzťahuje na osoby, ktoré ku dňu prijatia tohto rozhodnutia zastávajú nastálo alebo dočasne pracovné pozície uvedené v článku 1, resp. na ich nástupcov v daných pozíciách.

Článok 3

Generálny riaditeľ GR pre vnútorný trh, priemysel, podnikanie a MSP informuje predsedu správnej rady, predsedu rozpočtového výboru a výkonného riaditeľa úradu o menách osôb uvedených v článku 1.

Článok 4

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 5

Rozhodnutie C(2016) 3228 final sa zrušuje.

V Bruseli 19. apríla 2023

Za Komisiu

predsedníčka

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 154, 16.6.2017, s. 1.

1

---