# Euroopa Liidu L 111/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 111 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik26. aprill 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 111

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik26. aprill 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/857, 19. aprill 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning määrust (EL) 2018/1999 (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/857, 19. aprill 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning määrust (EL) 2018/1999 (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/858, 23. veebruar 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/196 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohaldatavate täiendavate tollimaksude kohta | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/859, 25. aprill 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 mikroorganismidest saadud uuendtoidu 2’-fukosüüllaktoosi spetsifikatsiooni osas, et lubada selle tootmist Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/860, 25. aprill 2023, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/128 läbipaistvuse, liidu vahendite haldaja kinnituse, koordineeriva asutuse ja sertifitseerimisasutuse ning EAGFi ja EAFRDd käsitlevate teatavate sätete osas | 23 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/858, 23. veebruar 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/196 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohaldatavate täiendavate tollimaksude kohta

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/859, 25. aprill 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 mikroorganismidest saadud uuendtoidu 2’-fukosüüllaktoosi spetsifikatsiooni osas, et lubada selle tootmist Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/860, 25. aprill 2023, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/128 läbipaistvuse, liidu vahendite haldaja kinnituse, koordineeriva asutuse ja sertifitseerimisasutuse ning EAGFi ja EAFRDd käsitlevate teatavate sätete osas

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/857,

19. aprill 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning määrust (EL) 2018/1999

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. detsembril 2015 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) jõustus 4. novembril 2016. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusrevolutsioonieelse tasemega võrreldes tuntavalt alla 2 °C ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega. Kõnealust kohustust tugevdati 13. novembril 2021 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Glasgow kliimapaktiga, milles Pariisi kokkuleppe osaliste kohtumisena toimiv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents tunnistab, et juhul, kui temperatuur tõuseb 2 °C asemel 1,5 °C, saab kliimamuutuste mõju olema palju väiksem, ning otsustab jätkata jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 °C-ga. |
| --- | --- |

(1)

12. detsembril 2015 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (4) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) jõustus 4. novembril 2016. Pariisi kokkuleppe osalised leppisid kokku hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tööstusrevolutsioonieelse tasemega võrreldes tuntavalt alla 2 °C ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5 °C-ni võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega. Kõnealust kohustust tugevdati 13. novembril 2021 ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Glasgow kliimapaktiga, milles Pariisi kokkuleppe osaliste kohtumisena toimiv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverents tunnistab, et juhul, kui temperatuur tõuseb 2 °C asemel 1,5 °C, saab kliimamuutuste mõju olema palju väiksem, ning otsustab jätkata jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus piirduks 1,5 °C-ga.

| (2) | Vajadus võtta meetmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks muutub üha pakilisemaks, nagu märgib valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) oma 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ („Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus“), 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ („Kliimamuutused 2022: mõju, kohandumine ja kaitsetus“) ning 4. aprilli 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ („Kliimamuutused 2022: kliimamuutuste leevendamine“). Seepärast peaks liit selle pakilise küsimusega tegelema, suurendades oma jõupingutusi. |
| --- | --- |

(2)

Vajadus võtta meetmeid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks muutub üha pakilisemaks, nagu märgib valitsustevaheline kliimamuutuste paneel (IPCC) oma 7. augusti 2021. aasta aruandes „Climate change 2021: The Physical Science Basis“ („Kliimamuutused 2021: reaalteaduslik alus“), 28. veebruari 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ („Kliimamuutused 2022: mõju, kohandumine ja kaitsetus“) ning 4. aprilli 2022. aasta aruandes „Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change“ („Kliimamuutused 2022: kliimamuutuste leevendamine“). Seepärast peaks liit selle pakilise küsimusega tegelema, suurendades oma jõupingutusi.

| (3) | Liit on kehtestanud õigusraamistiku, et saavutada 2030. aastaks seatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2014. aastal enne Pariisi kokkuleppe jõustumist. Kõnealusesse õigusraamistikku kuuluvad muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, (5) millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem (ELi HKS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/841, (6) millega nõutakse liikmesriikidelt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (LULUCF) tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumise tasakaalustamist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842, (7) millega kehtestatakse riiklikud eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 2030. aastaks sektorites, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 2003/87/EÜ ega määrusega (EL) 2018/841. |
| --- | --- |

(3)

Liit on kehtestanud õigusraamistiku, et saavutada 2030. aastaks seatud eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2014. aastal enne Pariisi kokkuleppe jõustumist. Kõnealusesse õigusraamistikku kuuluvad muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, (5) millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem (ELi HKS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/841, (6) millega nõutakse liikmesriikidelt maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (LULUCF) tuleneva kasvuhoonegaaside heite ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumise tasakaalustamist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842, (7) millega kehtestatakse riiklikud eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 2030. aastaks sektorites, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 2003/87/EÜ ega määrusega (EL) 2018/841.

| (4) | Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ on nähtud ette lähtepunkt liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (8) (Euroopa kliimamäärus) artikli 2 lõikes 1. Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Samas on sellel üleminekul soolise võrdõiguslikkuse aspektid ning eriti suur mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele ja vähekaitstud rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav ning kedagi ei jäetaks kõrvale. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ on nähtud ette lähtepunkt liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks hiljemalt 2050. aastaks ja pärast seda negatiivsete heitkoguste eesmärgi saavutamiseks, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (8) (Euroopa kliimamäärus) artikli 2 lõikes 1. Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud ulatuslikud üksteist vastastikku tugevdavad meetmed ja algatused, mille eesmärk on saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus, ning uus majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Samuti on selle eesmärk kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõjude eest. Samas on sellel üleminekul soolise võrdõiguslikkuse aspektid ning eriti suur mõju teatavatele ebasoodsas olukorras olevatele ja vähekaitstud rühmadele, nagu eakamad inimesed, puuetega inimesed ja rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Seepärast tuleb tagada, et üleminek oleks õiglane ja kaasav ning kedagi ei jäetaks kõrvale.

| (5) | Nõukogu võttis 16. juunil 2022 vastu soovituse õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta, (9) milles ta rõhutas vajadust kaasnevate meetmete järele ning vajadust pöörata erilist tähelepanu nende piirkondade, tööstusharude, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, töötajate, kodumajapidamiste ja tarbijate toetamisele, kes seisavad silmitsi suurimate probleemidega. Kõnealuses soovituses julgustatakse liikmesriike kaaluma järgmiste valdkondade meetmete kogumit: tööhõive ja tööturustaatuste vaheline liikumine, töökohtade loomine ja ettevõtlus, töötervishoid ja tööohutus, riigihanked, maksustamis- ja sotsiaalkaitsesüsteemid, esmatähtsad teenused ja eluase ning muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks haridus ja koolitus. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 16. juunil 2022 vastu soovituse õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta, (9) milles ta rõhutas vajadust kaasnevate meetmete järele ning vajadust pöörata erilist tähelepanu nende piirkondade, tööstusharude, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, töötajate, kodumajapidamiste ja tarbijate toetamisele, kes seisavad silmitsi suurimate probleemidega. Kõnealuses soovituses julgustatakse liikmesriike kaaluma järgmiste valdkondade meetmete kogumit: tööhõive ja tööturustaatuste vaheline liikumine, töökohtade loomine ja ettevõtlus, töötervishoid ja tööohutus, riigihanked, maksustamis- ja sotsiaalkaitsesüsteemid, esmatähtsad teenused ja eluase ning muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks haridus ja koolitus.

| (6) | Määruse (EL) 2021/1119 vastuvõtmisega on liit sätestanud oma õiguses siduva eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus, vähendades selleks ajaks netoheidet nullini, ja eesmärgi saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Kõnealuses määruses on kehtestatud ka siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast neeldajates sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Samuti on määruses sätestatud, et netosidumise panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse piiratakse 225 miljoni CO2 ekvivalenttonnini. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2021/1119 vastuvõtmisega on liit sätestanud oma õiguses siduva eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav kliimaneutraalsus, vähendades selleks ajaks netoheidet nullini, ja eesmärgi saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Kõnealuses määruses on kehtestatud ka siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast neeldajates sidumise mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Samuti on määruses sätestatud, et netosidumise panust liidu 2030. aasta kliimaeesmärgi saavutamisse piiratakse 225 miljoni CO2 ekvivalenttonnini.

| (7) | Määruses (EL) 2021/1119 sätestatud kohustuste täitmiseks ja Pariisi kokkuleppe kohase liidu osaluse tagamiseks tuleks kohandada liidu õigusraamistikku, millega saavutada 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EL) 2021/1119 sätestatud kohustuste täitmiseks ja Pariisi kokkuleppe kohase liidu osaluse tagamiseks tuleks kohandada liidu õigusraamistikku, millega saavutada 2030. aastaks seatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk.

| (8) | Määruses (EL) 2018/842 sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide kohustused vähima nõutava panuse osas, et saavutada liidu praegune eesmärk vähendada kõnealuse määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastal 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Samuti on selles sätestatud õigusnormid aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramise kohta ja õigusnormid, mille alusel hinnatakse liikmesriikide edusamme miinimumeesmärkide täitmisel. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EL) 2018/842 sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide kohustused vähima nõutava panuse osas, et saavutada liidu praegune eesmärk vähendada kõnealuse määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastal 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Samuti on selles sätestatud õigusnormid aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramise kohta ja õigusnormid, mille alusel hinnatakse liikmesriikide edusamme miinimumeesmärkide täitmisel.

| (9) | Kuigi heitkogustega kauplemist kohaldatakse ka meretranspordi ning hoonete kasvuhoonegaaside, maanteetranspordi ja täiendavate sektorite heite suhtes, peaks määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala jääma samaks. Seega tuleks määrust (EL) 2018/842 jätkuvalt kohaldada liidusisesest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, kuid mitte rahvusvahelisest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes. Olmejäätmete põletamiseks mõeldud käitiste lisamine direktiivi 2003/87/EÜ I lisasse nimetatud direktiivi artiklite 14 ja 15 kohaldamiseks ei tohiks muuta ka määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala. Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse ja mida tuleb vastavuskontrollide tegemisel arvesse võtta, määratakse ka edaspidi kindlaks pärast inventuuriandmete ülevaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (10). |
| --- | --- |

(9)

Kuigi heitkogustega kauplemist kohaldatakse ka meretranspordi ning hoonete kasvuhoonegaaside, maanteetranspordi ja täiendavate sektorite heite suhtes, peaks määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala jääma samaks. Seega tuleks määrust (EL) 2018/842 jätkuvalt kohaldada liidusisesest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, kuid mitte rahvusvahelisest laevandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes. Olmejäätmete põletamiseks mõeldud käitiste lisamine direktiivi 2003/87/EÜ I lisasse nimetatud direktiivi artiklite 14 ja 15 kohaldamiseks ei tohiks muuta ka määruse (EL) 2018/842 kohaldamisala. Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide, mis kuulub määruse (EL) 2018/842 kohaldamisalasse ja mida tuleb vastavuskontrollide tegemisel arvesse võtta, määratakse ka edaspidi kindlaks pärast inventuuriandmete ülevaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (10).

| (10) | Kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suunistega teatatakse biomassi energiaks muundamisest pärit CO2 heitest määruse (EL) 2018/841 kohaste maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse inventuurikategooriate alusel. Topeltarvestuse vältimiseks on biokütustest, vedelatest biokütustest ja biomasskütustest tulenev kasvuhoonegaaside heide määruse (EL) 2018/842 kohase kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel null. Maakasutuse kaudse muutuse mõju arvessevõtmiseks ja selliste kütuste säästlikkuse edendamiseks on oluline, et kõik liikmesriigid rakendaksid täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, (11) sealhulgas selle säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriume selliste kütuste puhul. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevate IPCC 2006. aasta suunistega teatatakse biomassi energiaks muundamisest pärit CO2 heitest määruse (EL) 2018/841 kohaste maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse inventuurikategooriate alusel. Topeltarvestuse vältimiseks on biokütustest, vedelatest biokütustest ja biomasskütustest tulenev kasvuhoonegaaside heide määruse (EL) 2018/842 kohase kasvuhoonegaaside heite kindlaksmääramisel null. Maakasutuse kaudse muutuse mõju arvessevõtmiseks ja selliste kütuste säästlikkuse edendamiseks on oluline, et kõik liikmesriigid rakendaksid täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, (11) sealhulgas selle säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriume selliste kütuste puhul.

| (11) | Mõnes sektoris on kasvuhoonegaaside heide kas suurenenud või püsinud stabiilsena. Komisjon sedastas oma 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“, et 2030. aastaks seatud suurendatud üldeesmärki kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on võimalik saavutada ainult juhul, kui oma panuse annavad kõik sektorid. |
| --- | --- |

(11)

Mõnes sektoris on kasvuhoonegaaside heide kas suurenenud või püsinud stabiilsena. Komisjon sedastas oma 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“, et 2030. aastaks seatud suurendatud üldeesmärki kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on võimalik saavutada ainult juhul, kui oma panuse annavad kõik sektorid.

| (12) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 11. detsembri 2020. aasta järeldustes, et liit saavutab kasvuhoonegaaside heite vähendamise uue 2030. aasta eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutõhusal viisil, et selles jõupingutuses osalevad kõik liikmesriigid, võttes arvesse õigluse ja solidaarsuse kaalutlusi ning seejuures kedagi kõrvale jätmata, ning et uus 2030. aasta eesmärk tuleb saavutada viisil, mis säilitab liidu konkurentsivõime ning võtab arvesse liikmesriikide, sealhulgas saartel asuvate liikmesriikide ja saarte erinevaid lähtepositsioone, konkreetseid riiklikke olusid ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali, samuti tehtud jõupingutusi. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 11. detsembri 2020. aasta järeldustes, et liit saavutab kasvuhoonegaaside heite vähendamise uue 2030. aasta eesmärgi ühiselt ja võimalikult kulutõhusal viisil, et selles jõupingutuses osalevad kõik liikmesriigid, võttes arvesse õigluse ja solidaarsuse kaalutlusi ning seejuures kedagi kõrvale jätmata, ning et uus 2030. aasta eesmärk tuleb saavutada viisil, mis säilitab liidu konkurentsivõime ning võtab arvesse liikmesriikide, sealhulgas saartel asuvate liikmesriikide ja saarte erinevaid lähtepositsioone, konkreetseid riiklikke olusid ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali, samuti tehtud jõupingutusi.

| (13) | Selleks et saavutada liidu uus 2030. aasta eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %, tuleb määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heitkoguseid järk-järgult vähendada, kuni need kahanevad 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes 40 % võrra. Määrus (EL) 2018/842 aitab kaasa ka Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele ja hiljemalt 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsuse eesmärgini jõudmisele, nagu see on sätestatud määruses (EL) 2021/1119 ja milleni jõudmine nõuab kõigi liikmesriikide jõupingutuste ühtlustamist aja jooksul, võttes samal ajal arvesse iga konkreetse riigi olusid. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et saavutada liidu uus 2030. aasta eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 55 %, tuleb määrusega (EL) 2018/842 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heitkoguseid järk-järgult vähendada, kuni need kahanevad 2030. aastaks 2005. aasta tasemega võrreldes 40 % võrra. Määrus (EL) 2018/842 aitab kaasa ka Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisele ja hiljemalt 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsuse eesmärgini jõudmisele, nagu see on sätestatud määruses (EL) 2021/1119 ja milleni jõudmine nõuab kõigi liikmesriikide jõupingutuste ühtlustamist aja jooksul, võttes samal ajal arvesse iga konkreetse riigi olusid.

| (14) | Määruses (EL) 2018/842 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärki tuleb iga liikmesriigi puhul muuta. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise riiklike 2030. aasta eesmärkide muutmisel tuleks kasutada sama metoodikat, mida kasutati määruse (EL) 2018/842 vastuvõtmisel, mil liikmesriikide panuste kindlaksmääramisel võeti arvesse nende erinevat suutlikkust ja kulutõhususe võimalusi, et tagada jõupingutuste õiglane ja tasakaalustatud jaotumine. Iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärgi kindlaksmääramisel tuleks seega lähtuda kõnealuse määrusega hõlmatud 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite tasemest, nagu see on määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt läbi vaadatud, võtmata arvesse selliste käitiste tõendatud kasvuhoonegaaside heidet, mis tegutsesid 2005. aastal ja mis liideti ELi HKSiga alles pärast 2005. aastat. |
| --- | --- |

(14)

Määruses (EL) 2018/842 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärki tuleb iga liikmesriigi puhul muuta. Kasvuhoonegaaside heite vähendamise riiklike 2030. aasta eesmärkide muutmisel tuleks kasutada sama metoodikat, mida kasutati määruse (EL) 2018/842 vastuvõtmisel, mil liikmesriikide panuste kindlaksmääramisel võeti arvesse nende erinevat suutlikkust ja kulutõhususe võimalusi, et tagada jõupingutuste õiglane ja tasakaalustatud jaotumine. Iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärgi kindlaksmääramisel tuleks seega lähtuda kõnealuse määrusega hõlmatud 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite tasemest, nagu see on määruse artikli 4 lõike 3 kohaselt läbi vaadatud, võtmata arvesse selliste käitiste tõendatud kasvuhoonegaaside heidet, mis tegutsesid 2005. aastal ja mis liideti ELi HKSiga alles pärast 2005. aastat.

| (15) | Seetõttu on vaja alates käesoleva määruse jõustumise aastast kehtestada uued siduvad riiklikud piirmäärad, mis on väljendatud aastaks eraldatud heitkogustena. Need piirmäärad viivad järk-järgult iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärgi saavutamiseni. Käesoleva määruse jõustumise aastale eelnevateks aastateks kehtestatud iga-aastased piirmäärad, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/2126, (12) jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(15)

Seetõttu on vaja alates käesoleva määruse jõustumise aastast kehtestada uued siduvad riiklikud piirmäärad, mis on väljendatud aastaks eraldatud heitkogustena. Need piirmäärad viivad järk-järgult iga liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärgi saavutamiseni. Käesoleva määruse jõustumise aastale eelnevateks aastateks kehtestatud iga-aastased piirmäärad, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses (EL) 2020/2126, (12) jäävad kehtima.

| (16) | COVID-19 pandeemia ja Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu mõjutavad liidu majandust ja selle kasvuhoonegaaside heite taset määral, mida ei ole veel võimalik täielikult kvantifitseerida. Teisest küljest on liit kasutusele võtnud oma seni suurima stiimulite paketi ja kiirendab fossiilkütustest loobumist, mis võib samuti mõjutada kasvuhoonegaaside heite taset. Selle ebakindluse ja kasvuhoonegaaside heidet mõjutavate muude ettenägematute sündmuste tõttu on asjakohane heiteandmed 2025. aastal läbi vaadata ja vajaduse korral 2025. aastal ajakohastada aastateks 2026–2030 eraldatud heitkoguseid. Ajakohastamine peaks põhinema riiklike inventuuriandmete põhjalikul läbivaatamisel komisjoni poolt eesmärgiga määrata kindlaks iga liikmesriigi 2021., 2022. ja 2023. aasta keskmine kasvuhoonegaaside heide. |
| --- | --- |

(16)

COVID-19 pandeemia ja Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu mõjutavad liidu majandust ja selle kasvuhoonegaaside heite taset määral, mida ei ole veel võimalik täielikult kvantifitseerida. Teisest küljest on liit kasutusele võtnud oma seni suurima stiimulite paketi ja kiirendab fossiilkütustest loobumist, mis võib samuti mõjutada kasvuhoonegaaside heite taset. Selle ebakindluse ja kasvuhoonegaaside heidet mõjutavate muude ettenägematute sündmuste tõttu on asjakohane heiteandmed 2025. aastal läbi vaadata ja vajaduse korral 2025. aastal ajakohastada aastateks 2026–2030 eraldatud heitkoguseid. Ajakohastamine peaks põhinema riiklike inventuuriandmete põhjalikul läbivaatamisel komisjoni poolt eesmärgiga määrata kindlaks iga liikmesriigi 2021., 2022. ja 2023. aasta keskmine kasvuhoonegaaside heide.

| (17) | Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1119 tuleks esmatähtsaks pidada otsese kasvuhoonegaaside heite vähendamist, millega koos tuleb kliimaneutraalsuse saavutamiseks suurendada süsinikdioksiidi sidumist. Määruses (EL) 2021/1119 märgitakse, et süsinikdioksiidi sidumine hõlmab looduslikke ja tehnoloogilisi lahendusi. On oluline seada sisse liidu süsteem ohutult ja püsivalt säilitatud süsinikdioksiidi tehnoloogiliste lahenduste abil sidumise sertifitseerimiseks, mis annaks liikmesriikidele ja turuosalistele selguse sellise süsinikdioksiidi sidumise edendamiseks. Kui selline sertifitseerimissüsteem on jõus, saab analüüsida sellise süsinikdioksiidi sidumise arvestust liidu õiguse alusel. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas määrusega (EL) 2021/1119 tuleks esmatähtsaks pidada otsese kasvuhoonegaaside heite vähendamist, millega koos tuleb kliimaneutraalsuse saavutamiseks suurendada süsinikdioksiidi sidumist. Määruses (EL) 2021/1119 märgitakse, et süsinikdioksiidi sidumine hõlmab looduslikke ja tehnoloogilisi lahendusi. On oluline seada sisse liidu süsteem ohutult ja püsivalt säilitatud süsinikdioksiidi tehnoloogiliste lahenduste abil sidumise sertifitseerimiseks, mis annaks liikmesriikidele ja turuosalistele selguse sellise süsinikdioksiidi sidumise edendamiseks. Kui selline sertifitseerimissüsteem on jõus, saab analüüsida sellise süsinikdioksiidi sidumise arvestust liidu õiguse alusel.

| (18) | Selleks et stimuleerida varasemat tegutsemist ja veelgi kindlamalt tagada vastavus keskkonnaeesmärkidele, on vajalik ja asjakohane vähendada kogu ajavahemikuks 2021–2030 eraldatud aastaste heitkoguste laenamise ja ülekandmise ülemmäärasid. Teisest küljest peaks liikmesriikidel olema võimalik järk-järgult vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja saavutada 2030. aastaks oma suuremad riiklikud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid kulutõhusal viisil. Pidades silmas käesoleva määrusega nõutavaid uusi ja rangemaid aastaks eraldatavaid heitkoguseid, on asjakohane suurendada aastaks eraldatud heitkoguste liikmesriikide vahel ülekandmise kehtivaid piirmäärasid. Aastaks eraldatud heitkoguste ülekandmise võimalus edendab liikmesriikide koostööd, võimaldades neil oma kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke kulutõhusalt saavutada, säilitades samal ajal vastavuse keskkonnaeesmärkidele. Tuleks tagada sellise ülekandmise läbipaistvus, et üle kantaks vastastikku sobival viisil, sealhulgas kasutades enampakkumist, agendilepingu alusel tegutsevaid turuvahendajaid, kahepoolseid kokkuleppeid või elektroonilist liidest, eesmärgiga hõlbustada teabevahetust kavandatava ülekandmise kohta ja vähendada tehingukulusid.
  Liikmesriikidel juba on kohustus esitada kokkuvõtlik teave kokkulepitud ülekandmiste kohta kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1208 (13). Pärast seda, kui komisjon on esitatud teabe kokku kogunud, tehakse kolme kuu jooksul pärast liikmesriikidelt aruannete saamist elektrooniliselt kättesaadavaks esitatud teabe kokkuvõte, milles esitatakse aastaks eraldatud heitkoguste tehinguhindade vahemik. Lisaks võivad liikmesriigid kahe ajavahemiku jooksul, mis jäävad määruse (EL) 2018/1999 artikli 38 lõikes 4 osutatud rakendusaktide avaldamise ja vastavuskontrolli menetluse alguse vahele, esitada komisjonile iga kuu 15. päeval aruande lõpetatud ülekandmiste kohta. Samuti palutakse liikmesriikidel asjaomast teavet pidevalt ajakohastada, et hõlbustada teabevahetust kavandatava ülekandmise kohta. Komisjon teeb saadud teabest kokkuvõtte ning teeb selle õigeaegselt elektrooniliselt kättesaadavaks. Läbipaistvuse suurendamiseks peaksid liikmesriigid enne tegelikku ülekandmist teavitama määruse (EL) 2018/1999 alusel loodud kliimamuutuste komiteed oma kavatsusest kanda üle osa neile asjaomaseks aastaks eraldatud heitkogusest. Seepärast on asjakohane määrust (EL) 2018/1999 muuta. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et stimuleerida varasemat tegutsemist ja veelgi kindlamalt tagada vastavus keskkonnaeesmärkidele, on vajalik ja asjakohane vähendada kogu ajavahemikuks 2021–2030 eraldatud aastaste heitkoguste laenamise ja ülekandmise ülemmäärasid. Teisest küljest peaks liikmesriikidel olema võimalik järk-järgult vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja saavutada 2030. aastaks oma suuremad riiklikud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid kulutõhusal viisil. Pidades silmas käesoleva määrusega nõutavaid uusi ja rangemaid aastaks eraldatavaid heitkoguseid, on asjakohane suurendada aastaks eraldatud heitkoguste liikmesriikide vahel ülekandmise kehtivaid piirmäärasid. Aastaks eraldatud heitkoguste ülekandmise võimalus edendab liikmesriikide koostööd, võimaldades neil oma kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke kulutõhusalt saavutada, säilitades samal ajal vastavuse keskkonnaeesmärkidele. Tuleks tagada sellise ülekandmise läbipaistvus, et üle kantaks vastastikku sobival viisil, sealhulgas kasutades enampakkumist, agendilepingu alusel tegutsevaid turuvahendajaid, kahepoolseid kokkuleppeid või elektroonilist liidest, eesmärgiga hõlbustada teabevahetust kavandatava ülekandmise kohta ja vähendada tehingukulusid.

Liikmesriikidel juba on kohustus esitada kokkuvõtlik teave kokkulepitud ülekandmiste kohta kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1208 (13). Pärast seda, kui komisjon on esitatud teabe kokku kogunud, tehakse kolme kuu jooksul pärast liikmesriikidelt aruannete saamist elektrooniliselt kättesaadavaks esitatud teabe kokkuvõte, milles esitatakse aastaks eraldatud heitkoguste tehinguhindade vahemik. Lisaks võivad liikmesriigid kahe ajavahemiku jooksul, mis jäävad määruse (EL) 2018/1999 artikli 38 lõikes 4 osutatud rakendusaktide avaldamise ja vastavuskontrolli menetluse alguse vahele, esitada komisjonile iga kuu 15. päeval aruande lõpetatud ülekandmiste kohta. Samuti palutakse liikmesriikidel asjaomast teavet pidevalt ajakohastada, et hõlbustada teabevahetust kavandatava ülekandmise kohta. Komisjon teeb saadud teabest kokkuvõtte ning teeb selle õigeaegselt elektrooniliselt kättesaadavaks. Läbipaistvuse suurendamiseks peaksid liikmesriigid enne tegelikku ülekandmist teavitama määruse (EL) 2018/1999 alusel loodud kliimamuutuste komiteed oma kavatsusest kanda üle osa neile asjaomaseks aastaks eraldatud heitkogusest. Seepärast on asjakohane määrust (EL) 2018/1999 muuta.

| (19) | Mõne liikmesriigi puhul on võimalik määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta piiratud hulga ELi HKSi heitkoguste ühikute kehtetuks tunnistamist (edaspidi „ELi HKSi paindlikkusmeede“). Tingimustele vastavatest liikmesriikidest kaks ei ole ELi HKSi paindlikkusmeedet kasutanud ja üks ei ole seda täielikult ära kasutanud. Võttes arvesse käesolevas määruses seatud suuremaid eesmärke, tuleks nendele liikmesriikidele anda uus võimalus seda paindlikkusmeedet kasutada või edasi kasutada. Seepärast on asjakohane kehtestada uus tähtpäev, mille saabumiseni on neil liikmesriikidel võimalik teatada komisjonile paindlikkusmeetme kasutamise või edasi kasutamise kavatsusest. Lisaks, võttes arvesse Malta majanduse erilist struktuuri, on kõnealuse liikmesriigi riiklik kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk, mis põhineb sisemajanduse koguproduktil elaniku kohta, oluliselt suurem kui tema kulutõhus vähendamispotentsiaal. Seetõttu on asjakohane suurendada Malta võimalust kasutada seda paindlikkusmeedet, ilma et see seaks ohtu 2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi. |
| --- | --- |

(19)

Mõne liikmesriigi puhul on võimalik määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta piiratud hulga ELi HKSi heitkoguste ühikute kehtetuks tunnistamist (edaspidi „ELi HKSi paindlikkusmeede“). Tingimustele vastavatest liikmesriikidest kaks ei ole ELi HKSi paindlikkusmeedet kasutanud ja üks ei ole seda täielikult ära kasutanud. Võttes arvesse käesolevas määruses seatud suuremaid eesmärke, tuleks nendele liikmesriikidele anda uus võimalus seda paindlikkusmeedet kasutada või edasi kasutada. Seepärast on asjakohane kehtestada uus tähtpäev, mille saabumiseni on neil liikmesriikidel võimalik teatada komisjonile paindlikkusmeetme kasutamise või edasi kasutamise kavatsusest. Lisaks, võttes arvesse Malta majanduse erilist struktuuri, on kõnealuse liikmesriigi riiklik kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärk, mis põhineb sisemajanduse koguproduktil elaniku kohta, oluliselt suurem kui tema kulutõhus vähendamispotentsiaal. Seetõttu on asjakohane suurendada Malta võimalust kasutada seda paindlikkusmeedet, ilma et see seaks ohtu 2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgi.

| (20) | Lisaks ELi HKSi paindlikkusmeetmele on võimalik liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta LULUCFist tuleneva netosidumise ja netoheite piiratud koguseid (edaspidi „LULUCFi paindlikkusmeede“). Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete rakendamine kuni 2030. aastani, on asjakohane piirata LULUCFi paindlikkusmeetme kasutamist, jagades LULUCFi paindlikkusmeetme kasutamise kahele eraldi perioodile ja kehtestades kummalegi perioodile ülempiiri, mis vastab poolele määruse (EL) 2018/842 III lisas sätestatud kogu netosidumise maksimumkogusest. Samuti on asjakohane viia selle lisa pealkiri kooskõlla määruse (EL) 2018/841 muutmisega, mida tehti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/268 (14). Seetõttu ei ole enam vaja anda määruses (EL) 2018/842 komisjonile volitust võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta määruse III lisa pealkirja. Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõige 2 välja jätta. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks ELi HKSi paindlikkusmeetmele on võimalik liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/842 nõuete täitmisel arvesse võtta LULUCFist tuleneva netosidumise ja netoheite piiratud koguseid (edaspidi „LULUCFi paindlikkusmeede“). Selleks et tagada piisavate leevendusmeetmete rakendamine kuni 2030. aastani, on asjakohane piirata LULUCFi paindlikkusmeetme kasutamist, jagades LULUCFi paindlikkusmeetme kasutamise kahele eraldi perioodile ja kehtestades kummalegi perioodile ülempiiri, mis vastab poolele määruse (EL) 2018/842 III lisas sätestatud kogu netosidumise maksimumkogusest. Samuti on asjakohane viia selle lisa pealkiri kooskõlla määruse (EL) 2018/841 muutmisega, mida tehti komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2021/268 (14). Seetõttu ei ole enam vaja anda määruses (EL) 2018/842 komisjonile volitust võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta määruse III lisa pealkirja. Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõige 2 välja jätta.

| (21) | Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei tee piisavaid edusamme määruse (EL) 2018/842 kohaste aastaste heite tasemete saavutamiseks, tuleks tugevdada kõnealuse määruse kohaseid parandusmeetmete mehhanisme, et võimaldada kiireid ja tõhusaid meetmeid. Seepärast on asjakohane vaadata läbi nõuded, mida kohaldatakse parandusmeetmete kavade suhtes, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama, kui edusammud ei ole piisavad. |
| --- | --- |

(21)

Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei tee piisavaid edusamme määruse (EL) 2018/842 kohaste aastaste heite tasemete saavutamiseks, tuleks tugevdada kõnealuse määruse kohaseid parandusmeetmete mehhanisme, et võimaldada kiireid ja tõhusaid meetmeid. Seepärast on asjakohane vaadata läbi nõuded, mida kohaldatakse parandusmeetmete kavade suhtes, mille liikmesriigid peavad komisjonile esitama, kui edusammud ei ole piisavad.

| (22) | Liit ja selle liikmesriigid on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (15) (Århusi konventsioon) osalised. Avalik kontroll ja õiguskaitse kättesaadavus on liidu demokraatlike väärtuste olulised elemendid ja õigusriigi kaitsmise vahendid. |
| --- | --- |

(22)

Liit ja selle liikmesriigid on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (15) (Århusi konventsioon) osalised. Avalik kontroll ja õiguskaitse kättesaadavus on liidu demokraatlike väärtuste olulised elemendid ja õigusriigi kaitsmise vahendid.

| (23) | Liidu kliimameetmetes tuleks kasutada uusimaid teadusandmeid. Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/842 kontekstis kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (16) artikli 10a alusel loodud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuandeid. |
| --- | --- |

(23)

Liidu kliimameetmetes tuleks kasutada uusimaid teadusandmeid. Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/842 kontekstis kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (16) artikli 10a alusel loodud kliimamuutusi käsitleva Euroopa teadusnõukogu nõuandeid.

| (24) | Pidades silmas, et määrusega (EL) 2018/841 nähakse alates 2026. aastast ette rangem nõuete täitmise kord, on asjakohane kaotada aastatel 2026–2030 iga liikmesriigi LULUCFi sektoris tekkinud ja sidumist ületava kasvuhoonegaaside heite mahaarvamine. Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/842 artikli 9 lõiget 2 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Pidades silmas, et määrusega (EL) 2018/841 nähakse alates 2026. aastast ette rangem nõuete täitmise kord, on asjakohane kaotada aastatel 2026–2030 iga liikmesriigi LULUCFi sektoris tekkinud ja sidumist ületava kasvuhoonegaaside heite mahaarvamine. Seepärast tuleks määruse (EL) 2018/842 artikli 9 lõiget 2 vastavalt muuta.

| (25) | On asjakohane, et määruse (EL) 2018/842 läbivaatamisel 2024. aastal võetakse arvesse määruse (EL) 2021/1119 kohaseid liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke, liidu pühendumust Pariisi kokkuleppe eesmärkidele ja kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsidest tulenevaid asjakohaseid kohustusi. Lisaks peaks see läbivaatamine hõlmama kasvuhoonegaaside heite vähendamise trajektoori, mis on kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 kohase siduva eesmärgiga saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus. |
| --- | --- |

(25)

On asjakohane, et määruse (EL) 2018/842 läbivaatamisel 2024. aastal võetakse arvesse määruse (EL) 2021/1119 kohaseid liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke, liidu pühendumust Pariisi kokkuleppe eesmärkidele ja kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsidest tulenevaid asjakohaseid kohustusi. Lisaks peaks see läbivaatamine hõlmama kasvuhoonegaaside heite vähendamise trajektoori, mis on kooskõlas määruse (EL) 2021/1119 kohase siduva eesmärgiga saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus.

| (26) | Enam kui 20 % liidu kasvuhoonegaaside heitest moodustab muude kasvuhoonegaaside kui CO2 (nt metaan, dilämmastikoksiid ja fluoritud gaasid) heide. Muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heide on hõlmatud määrusega (EL) 2018/842 ja seega on see tingimata osa meetmetest, mida liikmesriigid kehtestavad, et täita käesoleva määruse alusel 2030. aastaks seatud suuremad kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid. Liikmesriigid peavad esitama komisjonile 30. juuniks 2023 oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonide projektid. Komisjon annab välja sellekohased suunised, sealhulgas selleks, et innustada liikmesriike kehtestama eesmärke ja poliitikameetmeid metaaniheite vähendamiseks. Samuti peavad liikmesriigid hindama, kas nende ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavad tuleks läbi vaadata, et kajastada suuremaid eesmärke, mis tulenevad määruse (EL) 2018/842 muutmisest käesoleva määrusega. Komisjon lisab määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 lõike 5 kohastesse iga-aastastesse aruannetesse teabe tulemuste kohta, mis on saadud muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heitega seotud liidu ja liikmesriikide jõupingutuste kombineerimisel. Samuti peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte ja võib anda soovitusi liikmesriikidele, kes ei tee piisavaid edusamme. Komisjon hindab määruse (EL) 2018/841 läbivaatamise raames põllumajandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite praeguseid suundumusi ja tulevikuprognoose ning regulatiivseid võimalusi, et tagada nende kooskõla eesmärgiga vähendada pikas perspektiivis kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandussektorites kooskõlas määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja liidu kliimaalaste vahe-eesmärkidega. Määruse (EL) 2018/842 läbivaatamisel hindab komisjon, kuidas kõik kõnealuse määrusega hõlmatud sektorid aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele, sealhulgas eelkõige muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heite vähendamisele, ka muudes sektorites peale põllumajanduse. |
| --- | --- |

(26)

Enam kui 20 % liidu kasvuhoonegaaside heitest moodustab muude kasvuhoonegaaside kui CO2 (nt metaan, dilämmastikoksiid ja fluoritud gaasid) heide. Muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heide on hõlmatud määrusega (EL) 2018/842 ja seega on see tingimata osa meetmetest, mida liikmesriigid kehtestavad, et täita käesoleva määruse alusel 2030. aastaks seatud suuremad kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid. Liikmesriigid peavad esitama komisjonile 30. juuniks 2023 oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade ajakohastatud versioonide projektid. Komisjon annab välja sellekohased suunised, sealhulgas selleks, et innustada liikmesriike kehtestama eesmärke ja poliitikameetmeid metaaniheite vähendamiseks. Samuti peavad liikmesriigid hindama, kas nende ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavad tuleks läbi vaadata, et kajastada suuremaid eesmärke, mis tulenevad määruse (EL) 2018/842 muutmisest käesoleva määrusega. Komisjon lisab määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 lõike 5 kohastesse iga-aastastesse aruannetesse teabe tulemuste kohta, mis on saadud muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heitega seotud liidu ja liikmesriikide jõupingutuste kombineerimisel. Samuti peab komisjon hindama lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projekte ja võib anda soovitusi liikmesriikidele, kes ei tee piisavaid edusamme. Komisjon hindab määruse (EL) 2018/841 läbivaatamise raames põllumajandusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite praeguseid suundumusi ja tulevikuprognoose ning regulatiivseid võimalusi, et tagada nende kooskõla eesmärgiga vähendada pikas perspektiivis kasvuhoonegaaside heidet kõigis majandussektorites kooskõlas määruses (EL) 2021/1119 sätestatud liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi ja liidu kliimaalaste vahe-eesmärkidega. Määruse (EL) 2018/842 läbivaatamisel hindab komisjon, kuidas kõik kõnealuse määrusega hõlmatud sektorid aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamisele, sealhulgas eelkõige muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heite vähendamisele, ka muudes sektorites peale põllumajanduse.

| (27) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kohandada kooskõlas määrusega (EL) 2021/1119 liikmesriikide kohustusi vähima nõutava panuse osas aastateks 2021–2030, et saavutada liidu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning aidata saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärke, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kohandada kooskõlas määrusega (EL) 2021/1119 liikmesriikide kohustusi vähima nõutava panuse osas aastateks 2021–2030, et saavutada liidu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning aidata saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärke, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (28) | Seepärast tuleks määrusi (EL) 2018/842 ja (EL) 2018/1999 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(28)

Seepärast tuleks määrusi (EL) 2018/842 ja (EL) 2018/1999 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/842 muutmine

Määrust (EL) 2018/842 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Reguleerimisese
  Käesolevas määruses sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide kohustused vähima nõutava panuse osas, et saavutada liidu eesmärk vähendada käesoleva määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 40 % võrreldes 2005. aasta tasemega. See aitab täita liidu pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks sihiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Seega aitab see saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (*1) (Euroopa kliimaseadus) ja Pariisi kokkuleppe eesmärke. Käesolevas määruses sätestatakse ka õigusnormid aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramise kohta ja õigusnormid, mille alusel hinnatakse liikmesriikide edusamme miinimumeesmärkide täitmisel.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse aastateks 2021–2030 liikmesriikide kohustused vähima nõutava panuse osas, et saavutada liidu eesmärk vähendada käesoleva määruse artikliga 2 hõlmatud sektorites kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 40 % võrreldes 2005. aasta tasemega. See aitab täita liidu pikaajalise kliimaneutraalsuse eesmärgi hiljemalt 2050. aastaks sihiga saavutada pärast seda negatiivsed heitkogused. Seega aitab see saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (*1) (Euroopa kliimaseadus) ja Pariisi kokkuleppe eesmärke. Käesolevas määruses sätestatakse ka õigusnormid aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramise kohta ja õigusnormid, mille alusel hinnatakse liikmesriikide edusamme miinimumeesmärkide täitmisel.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesolevat määrust kohaldatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma energeetika, tööstusprotsesside ja tootekasutuse, põllumajanduse ja jäätmete allikakategooriatest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (*2), ning seda ei kohaldata direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusalade, v.a meretranspordi tegevusala ning üksnes nimetatud direktiivi artiklite 14 ja 15 kohaldamiseks selle I lisas loetletud tegevusalade heite suhtes.


  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

2)

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat määrust kohaldatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma energeetika, tööstusprotsesside ja tootekasutuse, põllumajanduse ja jäätmete allikakategooriatest tuleneva kasvuhoonegaaside heite suhtes, mis on kindlaks määratud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 (*2), ning seda ei kohaldata direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusalade, v.a meretranspordi tegevusala ning üksnes nimetatud direktiivi artiklite 14 ja 15 kohaldamiseks selle I lisas loetletud tegevusalade heite suhtes.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).“
  "

*2

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriik vähendab kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks võrreldes 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite tasemega, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, vähemalt liikmesriigi jaoks I lisa veerus 2 sätestatud määral.


  2.   Liikmesriik tagab, võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud paindlikkusmeetmeid ja käesoleva määruse artikli 10 lõike 2 kohast kohandamist ning kõiki otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 kohaldamisest tulenevaid mahaarvamisi, et tema kasvuhoonegaaside heide:






  a) | ei ületa 2021. ja 2022. aastal lineaarse trajektoori abil kindlaksmääratud piirmäära, mille alguspunkt on vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 kindlaksmääratud kasvuhoonegaaside 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmine heide ning mille lõpp-punkt on määratletud 2030. aasta ja piirmääraga, mis on kõnealuse liikmesriigi jaoks sätestatud käesoleva määruse I lisa veerus 1; liikmesriigi lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2019 ja 2020 vahel või 2020. aasta, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud aastast heitkogust; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik vähendab kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks võrreldes 2005. aasta kasvuhoonegaaside heite tasemega, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, vähemalt liikmesriigi jaoks I lisa veerus 2 sätestatud määral.

2.   Liikmesriik tagab, võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud paindlikkusmeetmeid ja käesoleva määruse artikli 10 lõike 2 kohast kohandamist ning kõiki otsuse nr 406/2009/EÜ artikli 7 kohaldamisest tulenevaid mahaarvamisi, et tema kasvuhoonegaaside heide:

a)

ei ületa 2021. ja 2022. aastal lineaarse trajektoori abil kindlaksmääratud piirmäära, mille alguspunkt on vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 kindlaksmääratud kasvuhoonegaaside 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmine heide ning mille lõpp-punkt on määratletud 2030. aasta ja piirmääraga, mis on kõnealuse liikmesriigi jaoks sätestatud käesoleva määruse I lisa veerus 1; liikmesriigi lineaarse trajektoori alguspunktiks võetakse viis kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2019 ja 2020 vahel või 2020. aasta, olenevalt sellest, kumb tähendab konkreetse liikmesriigi puhul väiksemat lubatud aastast heitkogust;

| b) | ei ületa 2023., 2024. ja 2025. aastal lineaarse trajektoori abil kindlaksmääratud piirmäära, mille alguspunkt on vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 kõnealusele liikmesriigile 2022. aastaks eraldatud heitkogus, ning mille lõpp-punkt on määratletud 2030. aasta ja piirmääraga, mis on kõnealuse liikmesriigi jaoks sätestatud käesoleva määruse I lisa veerus 2; |
| --- | --- |

b)

ei ületa 2023., 2024. ja 2025. aastal lineaarse trajektoori abil kindlaksmääratud piirmäära, mille alguspunkt on vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 kõnealusele liikmesriigile 2022. aastaks eraldatud heitkogus, ning mille lõpp-punkt on määratletud 2030. aasta ja piirmääraga, mis on kõnealuse liikmesriigi jaoks sätestatud käesoleva määruse I lisa veerus 2;

| c) | ei ületa aastatel 2026–2030 lineaarse trajektoori abil kindlaksmääratud piirmäära, mille alguspunkt on kõnelause liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 kohaselt ning kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 esitatud 2021., 2022. ja 2023. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine, ning mille lõpp-punkt on määratletud 2030. aasta piirmääraga, mis on kõnealuse liikmesriigi jaoks sätestatud käesoleva määruse I lisa veerus 2; liikmesriigi lineaarse trajektoori algpunktiks võetakse üheksa kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2023 ja 2024 vahel. |
| --- | --- |

c)

ei ületa aastatel 2026–2030 lineaarse trajektoori abil kindlaksmääratud piirmäära, mille alguspunkt on kõnelause liikmesriigi poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 kohaselt ning kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 esitatud 2021., 2022. ja 2023. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine, ning mille lõpp-punkt on määratletud 2030. aasta piirmääraga, mis on kõnealuse liikmesriigi jaoks sätestatud käesoleva määruse I lisa veerus 2; liikmesriigi lineaarse trajektoori algpunktiks võetakse üheksa kaheteistkümnendikku vahemaast aastate 2023 ja 2024 vahel.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse igale liikmesriigile kindlaks aastaks eraldatud heitkogused aastateks 2021–2030 CO2 ekvivalenttonnides vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud lineaarsetele trajektooridele.

2021. ja 2022. aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon liikmesriikide poolt määruse (EL) nr 525/2013 artikli 7 alusel 2005., 2016., 2017. ja 2018. aasta kohta esitatud kõige uuemate riiklike inventuuriandmete põhjalikust läbivaatamisest ning esitab liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkoguse, mida kasutati nendeks aastateks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramiseks.

2023., 2024. ja 2025. aastaks eraldatavate heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon käesoleva lõike teise lõigu kohasest liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogusest ning teises lõigus osutatud 2016., 2017. ja 2018. aasta riiklike inventuuriandmete läbivaadatud väärtustest.

2026.–2030. aastaks eraldatavate aastaste heitkoguste kindlaksmääramisel lähtub komisjon käesoleva lõike teise lõigu kohasest liikmesriigi 2005. aasta kasvuhoonegaaside heitkogusest ning liikmesriikide poolt määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 alusel 2021., 2022. ja 2023. aasta kohta esitatud kõige uuemate riiklike inventuuriandmete põhjalikust läbivaatamisest.

4.   Lõikes 3 osutatud rakendusaktides täpsustatakse liikmesriikide poolt artikli 6 lõigete 3, 3a ja 3b alusel teatatud andmete põhjal ka üldkogused, mida võib arvesse võtta, hindamaks artikli 9 nõuete täitmist liikmesriigi poolt aastatel 2021–2030. Kui kõikide liikmesriikide üldkoguste summa kokku on suurem kui 100 miljonit, vähendatakse iga liikmesriigi üldkoguseid proportsionaalselt nii, et 100 miljoni piiri ei ületata.“

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui liikmesriigid võtavad lõigete 1 ja 2 kohaseid meetmeid kasvuhoonegaaside heite piiramiseks, kaaluvad nad vajadust tagada kõigile võrdne ja sotsiaalselt õiglane üleminek. Komisjon võib anda välja suunised liikmesriikide toetamiseks selles valdkonnas.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui liikmesriigid võtavad lõigete 1 ja 2 kohaseid meetmeid kasvuhoonegaaside heite piiramiseks, kaaluvad nad vajadust tagada kõigile võrdne ja sotsiaalselt õiglane üleminek. Komisjon võib anda välja suunised liikmesriikide toetamiseks selles valdkonnas.“

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Aastatel 2021–2025 võib liikmesriik laenata heitkoguseid kuni 7,5 % ulatuses talle järgmiseks aastaks eraldatud heitkogusest.“
  ; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Aastatel 2021–2025 võib liikmesriik laenata heitkoguseid kuni 7,5 % ulatuses talle järgmiseks aastaks eraldatud heitkogusest.“

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriik, kelle kasvuhoonegaaside heide on teataval aastal talle selleks aastaks eraldatud heitkogusest väiksem, võib käesoleva artikli ja artikli 6 kohaste paindlikkusmeetmete kasutamist arvesse võttes:






  a) | kanda 2021. aasta puhul selleks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 75 % ulatuses talle 2021. aastaks eraldatud heitkogusest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030 ning |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriik, kelle kasvuhoonegaaside heide on teataval aastal talle selleks aastaks eraldatud heitkogusest väiksem, võib käesoleva artikli ja artikli 6 kohaste paindlikkusmeetmete kasutamist arvesse võttes:

a)

kanda 2021. aasta puhul selleks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 75 % ulatuses talle 2021. aastaks eraldatud heitkogusest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030 ning

| b) | kanda 2022.–2029. aasta puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 25 % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030. |
| --- | --- |

b)

kanda 2022.–2029. aasta puhul asjaomaseks aastaks eraldatud heitkoguste ülejäägi kuni 25 % ulatuses talle asjaomase aastani eraldatud heitkogustest üle järgmistesse aastatesse kuni aastani 2030.

4.   Liikmesriik võib teatavaks aastaks eraldatud heitkogusest loovutada teistele liikmesriikidele kuni 10 % aastate 2021–2025 puhul ja kuni 15 % aastate 2026–2030 puhul. Vastuvõttev liikmesriik võib seda kogust kasutada artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomasel aastal või sellele järgnevatel aastatel kuni aastani 2030.“

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Enne aastaks eraldatud heitkoguste ülekandmist vastavalt lõigetele 4 ja 5 teavitab liikmesriik määruse (EL) 2018/1999 alusel loodud kliimamuutuste komiteed elektrooniliselt oma kavatsusest kanda üle osa talle asjaomaseks aastaks eraldatud heitkogusest.“
  ; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Enne aastaks eraldatud heitkoguste ülekandmist vastavalt lõigetele 4 ja 5 teavitab liikmesriik määruse (EL) 2018/1999 alusel loodud kliimamuutuste komiteed elektrooniliselt oma kavatsusest kanda üle osa talle asjaomaseks aastaks eraldatud heitkogusest.“

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Liikmesriigid peaksid kasutama tulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärset summat, mis on tekkinud aastaks eraldatud heitkoguste loovutamisest vastavalt lõigetele 4 ja 5, kliimamuutuste vastu võitlemiseks liidus või kolmandates riikides. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest ja avalikustavad selle teabe kergesti kättesaadaval kujul.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liikmesriigid peaksid kasutama tulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärset summat, mis on tekkinud aastaks eraldatud heitkoguste loovutamisest vastavalt lõigetele 4 ja 5, kliimamuutuste vastu võitlemiseks liidus või kolmandates riikides. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest ja avalikustavad selle teabe kergesti kättesaadaval kujul.“

| 5) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 3 asendatakse teine lõik järgmisega:

  „II lisas loetletud liikmesriigid võivad otsustada, et vaatavad teatatud protsendimäärad läbi üks kord 2024. aastal ja üks kord 2027. aastal. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni sellest vastavalt hiljemalt 31. detsembril 2024 või 31. detsembril 2027.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 3 asendatakse teine lõik järgmisega:

„II lisas loetletud liikmesriigid võivad otsustada, et vaatavad teatatud protsendimäärad läbi üks kord 2024. aastal ja üks kord 2027. aastal. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni sellest vastavalt hiljemalt 31. detsembril 2024 või 31. detsembril 2027.“;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:

  „3a.   Malta teatab komisjonile 31. detsembriks 2023, kas ta kavatseb artikli 9 nõuete täitmiseks kasutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute piiratud kehtetuks tunnistamist kuni protsendimäärani, mis on sätestatud II lisas iga aasta kohta ajavahemikul 2025–2030.


  3b.   II lisas loetletud liikmesriigid, kes ei ole teavitanud komisjoni 31. detsembriks 2019, et nad soovivad kasutada või täielikult kasutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute piiratud kehtetuks tunnistamist, teavitavad komisjoni olenemata lõikest 3 hiljemalt 31. detsembriks 2023, kas nad kavatsevad artiklis 9 sätestatud nõuete täitmiseks kasutada või edasi kasutada ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute piiratud kehtetuks tunnistamist kuni protsendimäärani, mis on sätestatud II lisas iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga aasta kohta ajavahemikul 2025–2030.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3a.   Malta teatab komisjonile 31. detsembriks 2023, kas ta kavatseb artikli 9 nõuete täitmiseks kasutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute piiratud kehtetuks tunnistamist kuni protsendimäärani, mis on sätestatud II lisas iga aasta kohta ajavahemikul 2025–2030.

3b.   II lisas loetletud liikmesriigid, kes ei ole teavitanud komisjoni 31. detsembriks 2019, et nad soovivad kasutada või täielikult kasutada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute piiratud kehtetuks tunnistamist, teavitavad komisjoni olenemata lõikest 3 hiljemalt 31. detsembriks 2023, kas nad kavatsevad artiklis 9 sätestatud nõuete täitmiseks kasutada või edasi kasutada ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute piiratud kehtetuks tunnistamist kuni protsendimäärani, mis on sätestatud II lisas iga asjaomase liikmesriigi jaoks iga aasta kohta ajavahemikul 2025–2030.“

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „4.   Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 lõike 1 kohaselt määratud põhihaldaja (edaspidi „põhihaldaja“) võtab liikmesriigi taotluse korral arvesse käesoleva määruse artikli 4 lõikes 4 osutatud üldkoguseni küündivat kogust, et tagada käesoleva määruse artikli 9 nõuete täitmine asjaomases liikmesriigis. Ajavahemikul 2021–2030 tunnistatakse kõnealuse liikmesriigi puhul igal aastal direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtetuks üks kümnendik käesoleva määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt kindlaksmääratud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute üldkogusest. Ajavahemikul 2025–2030 tunnistatakse nende liikmesriikide puhul, kes on komisjoni teavitanud vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3a ja 3b, igal aastal direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtetuks üks kuuendik käesoleva määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt kindlaksmääratud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute üldkogusest.


  5.   Kui liikmesriik on lõike 3 kohaselt teavitanud komisjoni oma otsusest muuta eelnevalt teatatud protsendimäära, tunnistatakse kõnealuse liikmesriigi puhul kehtetuks sellele vastav väiksem või suurem kogus ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikuid iga aasta kohta vastavalt ajavahemikel 2026–2030 või 2028–2030.“ |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 20 lõike 1 kohaselt määratud põhihaldaja (edaspidi „põhihaldaja“) võtab liikmesriigi taotluse korral arvesse käesoleva määruse artikli 4 lõikes 4 osutatud üldkoguseni küündivat kogust, et tagada käesoleva määruse artikli 9 nõuete täitmine asjaomases liikmesriigis. Ajavahemikul 2021–2030 tunnistatakse kõnealuse liikmesriigi puhul igal aastal direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtetuks üks kümnendik käesoleva määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt kindlaksmääratud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute üldkogusest. Ajavahemikul 2025–2030 tunnistatakse nende liikmesriikide puhul, kes on komisjoni teavitanud vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3a ja 3b, igal aastal direktiivi 2003/87/EÜ artikli 12 lõike 4 kohaselt kehtetuks üks kuuendik käesoleva määruse artikli 4 lõike 4 kohaselt kindlaksmääratud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute üldkogusest.

5.   Kui liikmesriik on lõike 3 kohaselt teavitanud komisjoni oma otsusest muuta eelnevalt teatatud protsendimäära, tunnistatakse kõnealuse liikmesriigi puhul kehtetuks sellele vastav väiksem või suurem kogus ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikuid iga aasta kohta vastavalt ajavahemikel 2026–2030 või 2028–2030.“

| 6) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva netosidumise täiendav kasutamine“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tuleneva netosidumise täiendav kasutamine“;

| b) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab talle asjaomaseks aastaks eraldatud aastast heitkogust, sealhulgas võimalikku käesoleva määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt üle kantud heitkogust, võib käesoleva määruse artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomase aasta puhul arvesse võtta määruse (EL) 2018/841 kohaldamisalasse kuuluvatest kombineeritud maa-arvestuskategooriatest tuleneva kogu netosidumise ja netoheite summale vastavat kogust, tingimusel et:“
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab talle asjaomaseks aastaks eraldatud aastast heitkogust, sealhulgas võimalikku käesoleva määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt üle kantud heitkogust, võib käesoleva määruse artikli 9 nõuete täitmiseks asjaomase aasta puhul arvesse võtta määruse (EL) 2018/841 kohaldamisalasse kuuluvatest kombineeritud maa-arvestuskategooriatest tuleneva kogu netosidumise ja netoheite summale vastavat kogust, tingimusel et:“

| ii) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | liikmesriigi poolt aastate 2021–2025 puhul arvesse võetav kumulatiivne kogus ei ületa poolt asjaomase liikmesriigi jaoks käesoleva määruse III lisas kehtestatud kogu netosidumise maksimumkogusest; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

liikmesriigi poolt aastate 2021–2025 puhul arvesse võetav kumulatiivne kogus ei ületa poolt asjaomase liikmesriigi jaoks käesoleva määruse III lisas kehtestatud kogu netosidumise maksimumkogusest;

| aa) | liikmesriigi poolt aastate 2026–2030 puhul arvesse võetav kumulatiivne kogus ei ületa poolt asjaomase liikmesriigijaoks käesoleva määruse III lisas kehtestatud kogu netosidumise maksimumkogusest;“; |
| --- | --- |

aa)

liikmesriigi poolt aastate 2026–2030 puhul arvesse võetav kumulatiivne kogus ei ületa poolt asjaomase liikmesriigijaoks käesoleva määruse III lisas kehtestatud kogu netosidumise maksimumkogusest;“;

| c) | lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 2 jäetakse välja.

| 7) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8
  Parandusmeetmed

  1.   Kui komisjon leiab määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 kohaselt tehtud iga-aastasel hindamisel ja võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 osutatud paindlikkusmeetmete kavandatavat kasutust, et liikmesriik ei tee piisavaid edusamme käesoleva määruse artikli 4 kohaste kohustuste täitmisel, peab kõnealune liikmesriik esitama komisjonile kolme kuu jooksul parandusmeetmete kava, mis sisaldab järgmist:






  a) | üksikasjalik selgitus selle kohta, miks kõnealune liikmesriik ei tee nende kohustuste täitmisel piisavaid edusamme; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Parandusmeetmed

1.   Kui komisjon leiab määruse (EL) 2018/1999 artikli 29 kohaselt tehtud iga-aastasel hindamisel ja võttes arvesse käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 osutatud paindlikkusmeetmete kavandatavat kasutust, et liikmesriik ei tee piisavaid edusamme käesoleva määruse artikli 4 kohaste kohustuste täitmisel, peab kõnealune liikmesriik esitama komisjonile kolme kuu jooksul parandusmeetmete kava, mis sisaldab järgmist:

a)

üksikasjalik selgitus selle kohta, miks kõnealune liikmesriik ei tee nende kohustuste täitmisel piisavaid edusamme;

| b) | hinnang selle kohta, kuidas liidu rahastamine on toetanud kõnealuse liikmesriigi jõupingutusi nende kohustuste täitmisel ja kuidas ta kavatseb sellist rahastamist kasutada, et nende kohustuste täitmisel edusamme teha; |
| --- | --- |

b)

hinnang selle kohta, kuidas liidu rahastamine on toetanud kõnealuse liikmesriigi jõupingutusi nende kohustuste täitmisel ja kuidas ta kavatseb sellist rahastamist kasutada, et nende kohustuste täitmisel edusamme teha;

| c) | lisameetmed, mis täiendavad kõnealuse liikmesriigi lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 või tugevdavad selle rakendamist ja mida liikmesriik rakendab selleks, et täita neid kohustusi nii riigisiseste poliitikasuundade ja meetmete kui ka liidu meetme rakendamise kaudu, ning millele on lisatud üksikasjalik hinnang, mis põhineb kvantitatiivsetel andmetel, kui need on kättesaadavad, kõnealustest meetmetest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguse kavandatud vähendamise kohta; |
| --- | --- |

c)

lisameetmed, mis täiendavad kõnealuse liikmesriigi lõimitud riiklikku energia- ja kliimakava vastavalt määrusele (EL) 2018/1999 või tugevdavad selle rakendamist ja mida liikmesriik rakendab selleks, et täita neid kohustusi nii riigisiseste poliitikasuundade ja meetmete kui ka liidu meetme rakendamise kaudu, ning millele on lisatud üksikasjalik hinnang, mis põhineb kvantitatiivsetel andmetel, kui need on kättesaadavad, kõnealustest meetmetest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguse kavandatud vähendamise kohta;

| d) | kõnealuste meetmete rakendamise range ajakava, mis võimaldab hinnata rakendamise käigus igal aastal tehtud edusamme. |
| --- | --- |

d)

kõnealuste meetmete rakendamise range ajakava, mis võimaldab hinnata rakendamise käigus igal aastal tehtud edusamme.

Kui liikmesriik on loonud riikliku kliimaalase nõuandeorgani, võib ta sellelt esimese lõigu punktis c osutatud vajalike meetmete kindlaksmääramiseks nõu küsida.

2.   Euroopa Keskkonnaamet abistab komisjoni kõigi selliste parandusmeetmete kavade hindamisel vastavalt oma iga-aastasele tööprogrammile.

3.   Komisjon võib esitada arvamuse vastavalt lõikele 1 esitatud parandusmeetmete kavade teostatavuse kohta ja peab sellisel juhul tegema seda nelja kuu jooksul alates nende kavade kättesaamisest. Asjaomane liikmesriik võtab komisjoni arvamust võimalikult suurel määral arvesse ja võib oma parandusmeetmete kava vastavalt muuta. Kui liikmesriik ei võta komisjoni arvamust või selle olulist osa arvesse, esitab ta komisjonile sellekohase põhjenduse.

4.   Iga liikmesriik teeb lõikes 1 osutatud parandusmeetmete kava ja kõik lõikes 3 osutatud põhjendused avalikult kättesaadavaks. Komisjon teeb lõikes 3 osutatud arvamuse avalikult kättesaadavaks.“

| 8) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab määruse (EL) 2018/841 artiklis 4 osutatud ajavahemikul 2021–2025 tema kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määratud sidumist, arvab põhihaldaja asjaomasele liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogustest maha koguse, mis on võrdne kõnealuste aastate ülemääraste kasvuhoonegaaside heitkogustega CO2 ekvivalenttonnides.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui liikmesriigi kasvuhoonegaaside heide ületab määruse (EL) 2018/841 artiklis 4 osutatud ajavahemikul 2021–2025 tema kõnealuse määruse artikli 12 kohaselt kindlaks määratud sidumist, arvab põhihaldaja asjaomasele liikmesriigile aastaks eraldatud heitkogustest maha koguse, mis on võrdne kõnealuste aastate ülemääraste kasvuhoonegaaside heitkogustega CO2 ekvivalenttonnides.“

| 9) | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 15
  Läbivaatamine

  1.   Käesolevat määrust vaadatakse regulaarselt läbi, võttes muu hulgas arvesse riikides kujunenud olukorda, viisi, kuidas kõik majandussektorid aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, ning rahvusvahelisi arenguid ja jõupingutusi, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe ja määruse (EL) 2021/1119 pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks.


  2.   Komisjon esitab kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artiklis 14 kokku lepitud ülemaailmse ülevaate koostamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, sealhulgas aastaks eraldatud heitkoguste pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu kohta, ning käesoleva määruse I lisas esitatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise riiklike eesmärkide sobivuse kohta seoses nende panusega määruse (EL) 2021/1119 kohaste liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse. Kõnealune aruanne sisaldab eeskätt hinnangut selle kohta, kas on vaja täiendavaid liidu poliitikaid ja meetmeid, pidades silmas vajalikku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist liidu ja selle liikmesriikide poolt 2030. aasta järgses raamistikus. Samuti sisaldab see hinnangut käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise trajektoori kohta, mis on kooskõlas eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, võttes arvesse määruse (EL) 2021/1119 artikli 4 lõikes 4 osutatud kavandatavat indikatiivset liidu kasvuhoonegaaside eelarvet ja seda, et kõnealuse eesmärgi saavutamisel on tähtis edendada nii liikmesriikide vahelist õiglust ja solidaarsust kui ka kulutõhusust. Asjakohasel juhul võib aruandele lisada seadusandlikud ettepanekud.
  Esimeses lõigus osutatud aruandes võetakse arvesse liikmesriikide pikaajalisi strateegiaid, mis koostatakse ja esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 15 lõikele 1, ning nende hindamist, mille komisjon teeb vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 9.“ |
| --- | --- |

9)

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Läbivaatamine

1.   Käesolevat määrust vaadatakse regulaarselt läbi, võttes muu hulgas arvesse riikides kujunenud olukorda, viisi, kuidas kõik majandussektorid aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele, ning rahvusvahelisi arenguid ja jõupingutusi, mis on tehtud Pariisi kokkuleppe ja määruse (EL) 2021/1119 pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks.

2.   Komisjon esitab kuue kuu jooksul pärast iga Pariisi kokkuleppe artiklis 14 kokku lepitud ülemaailmse ülevaate koostamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise kohta, sealhulgas aastaks eraldatud heitkoguste pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu kohta, ning käesoleva määruse I lisas esitatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise riiklike eesmärkide sobivuse kohta seoses nende panusega määruse (EL) 2021/1119 kohaste liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse. Kõnealune aruanne sisaldab eeskätt hinnangut selle kohta, kas on vaja täiendavaid liidu poliitikaid ja meetmeid, pidades silmas vajalikku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist liidu ja selle liikmesriikide poolt 2030. aasta järgses raamistikus. Samuti sisaldab see hinnangut käesoleva määrusega hõlmatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise trajektoori kohta, mis on kooskõlas eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus, võttes arvesse määruse (EL) 2021/1119 artikli 4 lõikes 4 osutatud kavandatavat indikatiivset liidu kasvuhoonegaaside eelarvet ja seda, et kõnealuse eesmärgi saavutamisel on tähtis edendada nii liikmesriikide vahelist õiglust ja solidaarsust kui ka kulutõhusust. Asjakohasel juhul võib aruandele lisada seadusandlikud ettepanekud.

Esimeses lõigus osutatud aruandes võetakse arvesse liikmesriikide pikaajalisi strateegiaid, mis koostatakse ja esitatakse vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 15 lõikele 1, ning nende hindamist, mille komisjon teeb vastavalt kõnealuse määruse artikli 15 lõikele 9.“

| 10) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 15a
  Teaduslikud nõuanded
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (*3) artikli 10a alusel loodud kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“) võib omal algatusel anda teaduslikke nõuandeid või esitada aruandeid käesoleva määruse kohaste liidu meetmete, kliimaeesmärkide, aastaste heite tasemete ja paindlikkusmeetmete kohta. Komisjon võtab teadusnõukogu asjakohaseid nõuandeid ja aruandeid arvesse, eeskätt seoses tulevaste meetmetega, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heite edasine vähendamine käesoleva määrusega hõlmatud sektorites.


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).“
  " |
| --- | --- |

10)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15a

Teaduslikud nõuanded

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 401/2009 (*3) artikli 10a alusel loodud kliimamuutusi käsitlev Euroopa teadusnõukogu (edaspidi „teadusnõukogu“) võib omal algatusel anda teaduslikke nõuandeid või esitada aruandeid käesoleva määruse kohaste liidu meetmete, kliimaeesmärkide, aastaste heite tasemete ja paindlikkusmeetmete kohta. Komisjon võtab teadusnõukogu asjakohaseid nõuandeid ja aruandeid arvesse, eeskätt seoses tulevaste meetmetega, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside heite edasine vähendamine käesoleva määrusega hõlmatud sektorites.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).“
  "

*3

| 11) | I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

11)

I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2018/1999 muutmine

Määrust (EL) 2018/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Alates 2023. aastast määravad liikmesriigid kindlaks ja esitavad komisjonile kasvuhoonegaaside inventuuri lõplikud andmed iga aasta (aasta X) 15. märtsiks ja kasvuhoonegaaside inventuuri esialgsed andmed iga aasta 15. jaanuariks, sh V isas loetletud kasvuhoonegaaside ja inventuuriga seotud teave. Kasvuhoonegaaside inventuuri lõplikke andmeid käsitlev aruanne sisaldab ka täielikku ja ajakohast riiklikku inventuuriaruannet. Kolme kuu jooksul alates aruannete saamisest teeb komisjon V lisa 1. osa esimese lõigu punktis n osutatud teabe elektrooniliselt kättesaadavaks artikli 44 lõike 1 punktis a osutatud kliimamuutuste komiteele.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 26 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Alates 2023. aastast määravad liikmesriigid kindlaks ja esitavad komisjonile kasvuhoonegaaside inventuuri lõplikud andmed iga aasta (aasta X) 15. märtsiks ja kasvuhoonegaaside inventuuri esialgsed andmed iga aasta 15. jaanuariks, sh V isas loetletud kasvuhoonegaaside ja inventuuriga seotud teave. Kasvuhoonegaaside inventuuri lõplikke andmeid käsitlev aruanne sisaldab ka täielikku ja ajakohast riiklikku inventuuriaruannet. Kolme kuu jooksul alates aruannete saamisest teeb komisjon V lisa 1. osa esimese lõigu punktis n osutatud teabe elektrooniliselt kättesaadavaks artikli 44 lõike 1 punktis a osutatud kliimamuutuste komiteele.“

| 2) | V lisa 1. osa esimese lõike punkt n asendatakse järgmisega:






  „n) | teave:






  i) | selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse (EL) 2018/842 artikli 5 lõigetes 4 ja 5 osutatud paindlikkusmeetmeid, lisades võimaluse korral teabe koguste, ülekandmise liigi ja eeldatava hinnavahemiku kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

V lisa 1. osa esimese lõike punkt n asendatakse järgmisega:

„n)

teave:

i)

selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse (EL) 2018/842 artikli 5 lõigetes 4 ja 5 osutatud paindlikkusmeetmeid, lisades võimaluse korral teabe koguste, ülekandmise liigi ja eeldatava hinnavahemiku kohta;

| ii) | määruse (EL) 2018/842 artikli 5 lõike 6 kohase tulude kasutamise kohta; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2018/842 artikli 5 lõike 6 kohase tulude kasutamise kohta;

| iii) | selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 osutatud paindlikkusmeetmeid.“ |
| --- | --- |

iii)

selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse (EL) 2018/842 artikli 7 lõikes 1 osutatud paindlikkusmeetmeid.“

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 19. aprill 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  ELT C 152, 6.4.2022, lk 189.

1

(2)  
  ELT C 301, 5.8.2022, lk 221.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. märtsi 2023. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 16. juuni 2022. aasta soovitus õiglase kliimaneutraalsusele ülemineku tagamise kohta (ELT C 243, 27.6.2022, lk 35).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

11

(12)  Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/2126, milles määratakse kindlaks liikmesriikidele aastaks eraldatud heitkogused ajavahemikul 2021–2030 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/842 (ELT L 426, 17.12.2020, lk 58).

12

(13)  Komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1208 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise ning komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 749/2014 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 278, 26.8.2020, lk 1).

13

(14)  Komisjoni 28. oktoobri 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/268, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/841 IV lisa seoses metsa heitkoguse võrdlustasemetega, mida liikmesriigid peavad kohaldama ajavahemikul 2021–2025 (ELT L 60, 22.2.2021, lk 21).

14

(15)  
  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 401/2009 Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (ELT L 126, 21.5.2009, lk 13).

16

---

LISA

Määruse (EL) 2018/842 I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:


  „I LISA
  LIIKMESRIIGI KASVUHOONEGAASIDE HEITE VÄHENDAMINE VASTAVALT ARTIKLI 4 LÕIKELE 1 | Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamine 2030. aastaks võrreldes 2005. aasta tasemega, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 4 lõikele 3 |
| --- | --- | --- |
| | Veerg 1 | Veerg 2 |
| Belgia | -35  % | -47  % |
| Bulgaaria | -0  % | -10  % |
| Tšehhi | -14  % | -26  % |
| Taani | -39  % | -50  % |
| Saksamaa | -38  % | -50  % |
| Eesti | -13  % | -24  % |
| Iirimaa | -30  % | -42  % |
| Kreeka | -16  % | -22,7  % |
| Hispaania | -26  % | -37,7  % |
| Prantsusmaa | -37  % | -47,5  % |
| Horvaatia | -7  % | -16,7  % |
| Itaalia | -33  % | -43,7  % |
| Küpros | -24  % | -32  % |
| Läti | -6  % | -17  % |
| Leedu | -9  % | -21  % |
| Luksemburg | -40  % | -50  % |
| Ungari | -7  % | -18,7  % |
| Malta | -19  % | -19  % |
| Madalmaad | -36  % | -48  % |
| Austria | -36  % | -48  % |
| Poola | -7  % | -17,7  % |
| Portugal | -17  % | -28,7  % |
| Rumeenia | -2  % | -12,7  % |
| Sloveenia | -15  % | -27  % |
| Slovakkia | -12  % | -22,7  % |
| Soome | -39  % | -50  % |
| Rootsi | -40  % | -50  % |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

LIIKMESRIIGI KASVUHOONEGAASIDE HEITE VÄHENDAMINE VASTAVALT ARTIKLI 4 LÕIKELE 1

Liikmesriigi kasvuhoonegaaside heite vähendamine 2030. aastaks võrreldes 2005. aasta tasemega, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 4 lõikele 3

Veerg 1

Veerg 2

Belgia

-35  %

-47  %

Bulgaaria

-0  %

-10  %

Tšehhi

-14  %

-26  %

Taani

-39  %

-50  %

Saksamaa

-38  %

-50  %

Eesti

-13  %

-24  %

Iirimaa

-30  %

-42  %

Kreeka

-16  %

-22,7  %

Hispaania

-26  %

-37,7  %

Prantsusmaa

-37  %

-47,5  %

Horvaatia

-7  %

-16,7  %

Itaalia

-33  %

-43,7  %

Küpros

-24  %

-32  %

Läti

-6  %

-17  %

Leedu

-9  %

-21  %

Luksemburg

-40  %

-50  %

Ungari

-7  %

-18,7  %

Malta

-19  %

-19  %

Madalmaad

-36  %

-48  %

Austria

-36  %

-48  %

Poola

-7  %

-17,7  %

Portugal

-17  %

-28,7  %

Rumeenia

-2  %

-12,7  %

Sloveenia

-15  %

-27  %

Slovakkia

-12  %

-22,7  %

Soome

-39  %

-50  %

Rootsi

-40  %

-50  %

| 2) | II lisas asendatakse Maltat käsitlev kanne järgmisega:






  „Malta | 7 %“ |
| --- | --- | --- |

2)

II lisas asendatakse Maltat käsitlev kanne järgmisega:

„Malta

7 %“

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | III lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „MÄÄRUSEGA (EL) 2018/841 HÕLMATUD MAAKATEGOORIATEST TULENEVATE NETOSIDUMISTE KOGUSUMMA, MIDA LIIKMESRIIGID VÕIVAD VASTAVALT KÄESOLEVA MÄÄRUSE ARTIKLI 7 LÕIKE 1 PUNKTIDELE a ja aa AASTATEL 2021–2030 NÕUETE TÄITMISEKS ARVESSE VÕTTA“; |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

III lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„MÄÄRUSEGA (EL) 2018/841 HÕLMATUD MAAKATEGOORIATEST TULENEVATE NETOSIDUMISTE KOGUSUMMA, MIDA LIIKMESRIIGID VÕIVAD VASTAVALT KÄESOLEVA MÄÄRUSE ARTIKLI 7 LÕIKE 1 PUNKTIDELE a ja aa AASTATEL 2021–2030 NÕUETE TÄITMISEKS ARVESSE VÕTTA“;

| b) | Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriiki käsitlev kanne jäetakse välja;

| c) | tabeli viimases reas asendatakse arv 280 arvuga 262,2. |
| --- | --- |

c)

tabeli viimases reas asendatakse arv 280 arvuga 262,2.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/15

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/858,

23. veebruar 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/196 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohaldatavate täiendavate tollimaksude kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. veebruari 2018. aasta määrust (EL) 2018/196 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohaldatavate täiendavate tollimaksude kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna Ameerika Ühendriigid ei ole viinud dumpingu ja subsiidiumide korvamise seadust (Continued Dumping and Subsidy Offset Act – CDSOA) kooskõlla oma kohustustega, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingutest, kehtestati vastavalt määrusele (EL) 2018/196 teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete impordi suhtes algselt 4,3 % täiendav väärtuseline tollimaks. Vastavalt WTO loale peatada tariifsete soodustuste kohaldamine Ameerika Ühendriikide suhtes kohandab komisjon igal aastal peatamise ulatust vastavalt sellele, millises ulatuses on CDSOA põhjustanud Euroopa Liidu soodustuste olematuks muutumist või vähenemist vaadeldaval ajavahemikul. 2022. aastal kohandati peatamise ulatust, kehtestades 0,001 % suuruse täiendava väärtuselise tollimaksu, ja muudeti sellele vastavalt määrust (EL) 2018/196 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kuna Ameerika Ühendriigid ei ole viinud dumpingu ja subsiidiumide korvamise seadust (Continued Dumping and Subsidy Offset Act – CDSOA) kooskõlla oma kohustustega, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepingutest, kehtestati vastavalt määrusele (EL) 2018/196 teatavate Ameerika Ühendriikidest pärit toodete impordi suhtes algselt 4,3 % täiendav väärtuseline tollimaks. Vastavalt WTO loale peatada tariifsete soodustuste kohaldamine Ameerika Ühendriikide suhtes kohandab komisjon igal aastal peatamise ulatust vastavalt sellele, millises ulatuses on CDSOA põhjustanud Euroopa Liidu soodustuste olematuks muutumist või vähenemist vaadeldaval ajavahemikul. 2022. aastal kohandati peatamise ulatust, kehtestades 0,001 % suuruse täiendava väärtuselise tollimaksu, ja muudeti sellele vastavalt määrust (EL) 2018/196 (2).

| (2) | Värskeimad kättesaadavad andmed CDSOA alusel tehtud väljamaksete kohta käsitlevad kogutud dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude jagamist eelarveaastal 2022 (1. oktoober 2021 – 30. september 2022). Ameerika Ühendriikide tolli- ja piiriteenistuse avaldatud andmete kohaselt on liidu soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatus 317 877,22 USA dollarit. |
| --- | --- |

(2)

Värskeimad kättesaadavad andmed CDSOA alusel tehtud väljamaksete kohta käsitlevad kogutud dumpinguvastaste tollimaksude ja tasakaalustavate tollimaksude jagamist eelarveaastal 2022 (1. oktoober 2021 – 30. september 2022). Ameerika Ühendriikide tolli- ja piiriteenistuse avaldatud andmete kohaselt on liidu soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatus 317 877,22 USA dollarit.

| (3) | Soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatus ja sellest tulenevalt peatamise ulatus on suurenenud. Peatamise ulatust ei saa soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatusega kohandada, lisades tooteid määruse (EL) 2018/196 I lisasse või neid sealt kõrvaldades. Seega peaks komisjon kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punktiga e jätma I lisas esitatud toodete loetelu endiseks ja muutma täiendava tollimaksu määra, et kohandada peatamise ulatust soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatusega. Määruse (EL) 2018/196 I lisas loetletud neli toodet tuleks lisasse alles jätta, täiendava tollimaksu määra tuleks muuta ning uueks määraks tuleks kehtestada 0,164 %. |
| --- | --- |

(3)

Soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatus ja sellest tulenevalt peatamise ulatus on suurenenud. Peatamise ulatust ei saa soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatusega kohandada, lisades tooteid määruse (EL) 2018/196 I lisasse või neid sealt kõrvaldades. Seega peaks komisjon kooskõlas kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punktiga e jätma I lisas esitatud toodete loetelu endiseks ja muutma täiendava tollimaksu määra, et kohandada peatamise ulatust soodustuste olematuks muutmise või vähendamise ulatusega. Määruse (EL) 2018/196 I lisas loetletud neli toodet tuleks lisasse alles jätta, täiendava tollimaksu määra tuleks muuta ning uueks määraks tuleks kehtestada 0,164 %.

| (4) | Määruse (EL) 2018/196 I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevate toodete 0,164 % täiendava väärtuselise imporditollimaksu mõju kaubandusväärtusele ei ületa aasta jooksul 317 877,22 USA dollarit. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2018/196 I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevate toodete 0,164 % täiendava väärtuselise imporditollimaksu mõju kaubandusväärtusele ei ületa aasta jooksul 317 877,22 USA dollarit.

| (5) | Et vältida viivitusi täiendava imporditollimaksu muudetud määra kohaldamisel, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(5)

Et vältida viivitusi täiendava imporditollimaksu muudetud määra kohaldamisel, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval.

| (6) | Määrust (EL) 2018/196 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) 2018/196 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2018/196 artikkel 2 asendatakse järgmise tekstiga, vormistades tärni ja sellega seotud teksti joonealuse märkusena:

„Artikkel 2

Käesoleva määruse I lisas loetletud Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kehtestatakse lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (*1) alusel kohaldatavale tollimaksule täiendav 0,164 % väärtuseline tollimaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2023.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 44, 16.2.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. veebruari 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/682, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/196 teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohaldatavate täiendavate tollimaksude kohta (ELT L 126, 29.4.2022, lk 4).

2

---

| 26.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/859,

25. aprill 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2017/2470 mikroorganismidest saadud uuendtoidu 2’-fukosüüllaktoosi spetsifikatsiooni osas, et lubada selle tootmist Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrust (EL) 2015/2283, mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001, (1) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2015/2283 on sätestatud, et liidus võib turule lasta ainult loa saanud ja liidu uuendtoitude loetellu kantud uuendtoitu.

| (2) | Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/2283 artikli 8 kohaselt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/2470, (2) millega kehtestatakse liidus lubatud uuendtoitude loetelu.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/376 (3) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (4) alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule sünteetilist 2′-fukosüüllaktoosi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/376 (3) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 (4) alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule sünteetilist 2′-fukosüüllaktoosi.

| (4) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/2201 (5) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule Escherichia coli tüve BL21 abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2017/2201 (5) on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel lubatud lasta toidu uuendkoostisosana turule Escherichia coli tüve BL21 abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest).

| (5) | Äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) teavitas 23. juunil 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 5 komisjoni oma kavatsusest lasta turule Escherichia coli tüve K-12 abil bakteriaalse kääritamise teel toodetud 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest). Mikroorganismidest saadud 2′-fukosüüllaktoos, mis on toodetud Escherichia coli tüve K-12 abil, lisati liidu uuendtoitude loetellu eespool nimetatud teatise alusel liidu loetelu kehtestamisel. |
| --- | --- |

(5)

Äriühing Glycom A/S (edaspidi „taotleja“) teavitas 23. juunil 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 258/97 artikliga 5 komisjoni oma kavatsusest lasta turule Escherichia coli tüve K-12 abil bakteriaalse kääritamise teel toodetud 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest). Mikroorganismidest saadud 2′-fukosüüllaktoos, mis on toodetud Escherichia coli tüve K-12 abil, lisati liidu uuendtoitude loetellu eespool nimetatud teatise alusel liidu loetelu kehtestamisel.

| (6) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/388 (6) on kooskõlas määrusega (EL) 2015/2283 lubatud muuta Escherichia coli K-12 abil toodetud uuendtoidu 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) spetsifikatsioone, et muuta 2′-fukosüüllaktoosi, D-laktoosi ja difukosüül-D-laktoosi sisaldust. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/388 (6) on kooskõlas määrusega (EL) 2015/2283 lubatud muuta Escherichia coli K-12 abil toodetud uuendtoidu 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) spetsifikatsioone, et muuta 2′-fukosüüllaktoosi, D-laktoosi ja difukosüül-D-laktoosi sisaldust.

| (7) | 7. juulil 2020 esitas äriühing Advanced Protein Technologies Corporation (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse muuta 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) spetsifikatsiooni, et lubada selle tootmist mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve. |
| --- | --- |

(7)

7. juulil 2020 esitas äriühing Advanced Protein Technologies Corporation (edaspidi „taotleja“) komisjonile määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõike 1 kohase taotluse muuta 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) spetsifikatsiooni, et lubada selle tootmist mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve.

| (8) | Taotleja esitas 7. juulil 2020 komisjonile ka taotluse konfidentsiaalsete teaduslike uuringute ja andmete kaitsmiseks seoses järgmisega: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks; (7) geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüs; (8) analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; (9) bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga; (10)
  in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; (11) imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; (12) inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; (13) rottidega tehtud ägeda suukaudse toksilisuse uuring (14) ning taotluse toetuseks esitatud rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuring 2′-fukosüüllaktoosiga (15). |
| --- | --- |

(8)

Taotleja esitas 7. juulil 2020 komisjonile ka taotluse konfidentsiaalsete teaduslike uuringute ja andmete kaitsmiseks seoses järgmisega: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks; (7) geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüs; (8) analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; (9) bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga; (10)
  in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; (11) imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; (12) inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; (13) rottidega tehtud ägeda suukaudse toksilisuse uuring (14) ning taotluse toetuseks esitatud rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuring 2′-fukosüüllaktoosiga (15).

| (9) | 13. oktoobril 2020 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 hinnata 2′-fukosüüllaktoosi, mis on toodetud mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve. |
| --- | --- |

(9)

13. oktoobril 2020 palus komisjon Euroopa Toiduohutusametil (edaspidi „toiduohutusamet“) kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 10 lõikega 3 hinnata 2′-fukosüüllaktoosi, mis on toodetud mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve.

| (10) | Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 26. oktoobril 2022 vastu teadusliku arvamuse „Safety of 2′-fucosyllactose (2’-FL) produced by a derivative strain (APC199) of Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 (16) in accordance with the requirements of Article 11 of Regulation (EU) 2015/2283“ (Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve (APC199) abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi ohutus uuendtoiduna vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetele). |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikliga 11 võttis toiduohutusamet 26. oktoobril 2022 vastu teadusliku arvamuse „Safety of 2′-fucosyllactose (2’-FL) produced by a derivative strain (APC199) of Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283 (16) in accordance with the requirements of Article 11 of Regulation (EU) 2015/2283“ (Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve (APC199) abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi ohutus uuendtoiduna vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 11 nõuetele).

| (11) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et 2′-fukosüüllaktoos, mis on toodetud mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve, on ohutu, kui seda kasutatakse praegu lubatud kasutustingimustes. Seepärast annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust väita, et 2′-fukosüüllaktoos, mis on toodetud mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve ja mida kasutatakse praegu lubatud kasutustingimustes, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turulelaskmise tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et 2′-fukosüüllaktoos, mis on toodetud mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve, on ohutu, kui seda kasutatakse praegu lubatud kasutustingimustes. Seepärast annab kõnealune teaduslik arvamus piisavalt alust väita, et 2′-fukosüüllaktoos, mis on toodetud mikroobse kääritamise teel, kasutades Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tuletatud tüve ja mida kasutatakse praegu lubatud kasutustingimustes, vastab määruse (EL) 2015/2283 artikli 12 lõike 1 kohastele turulelaskmise tingimustele.

| (12) | Oma teaduslikus arvamuses märkis toiduohutusamet, et järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines teaduslikel uuringuandmetel, mis on pärit taotleja toimikus esitatud järgmisest: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks; geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüsi kirjeldus; analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga; in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga, inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga ning taotleja toimikus sisalduv taotluse toetuseks esitatud rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuring 2′-fukosüüllaktoosiga, ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata ega oma järeldustele jõuda. |
| --- | --- |

(12)

Oma teaduslikus arvamuses märkis toiduohutusamet, et järeldus uuendtoidu ohutuse kohta põhines teaduslikel uuringuandmetel, mis on pärit taotleja toimikus esitatud järgmisest: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks; geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüsi kirjeldus; analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga; in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga, inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga ning taotleja toimikus sisalduv taotluse toetuseks esitatud rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuring 2′-fukosüüllaktoosiga, ilma milleta ei oleks toiduohutusamet saanud uuendtoitu hinnata ega oma järeldustele jõuda.

| (13) | Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses nende uuringute ja andmete konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon palus taotlejal täiendavalt selgitada põhjendust, mis on esitatud seoses nende uuringute ja andmete konfidentsiaalsuse kaitsmisega, ning selgitada nende andmete kasutamise ainuõiguse taotlemist kooskõlas määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 punktiga b.

| (14) | Taotleja teatas, et taotluse esitamise ajal kehtinud siseriikliku õiguse alusel oli tal selliste teadusuuringuandmete omandiõigus ja neile viitamise ainuõigus, mille ta sai järgmisest: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks ja geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüsi kirjeldus; analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga; in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuring 2′-fukosüüllaktoosiga, mistõttu ei ole need andmed kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad ning nad ei või kõnealustele andmetele ega uuringutele viidata. |
| --- | --- |

(14)

Taotleja teatas, et taotluse esitamise ajal kehtinud siseriikliku õiguse alusel oli tal selliste teadusuuringuandmete omandiõigus ja neile viitamise ainuõigus, mille ta sai järgmisest: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks ja geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüsi kirjeldus; analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga; in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuring 2′-fukosüüllaktoosiga, mistõttu ei ole need andmed kolmandate isikute jaoks seaduslikult kättesaadavad ega kasutatavad ning nad ei või kõnealustele andmetele ega uuringutele viidata.

| (15) | Komisjon hindas kogu teavet, mille taotleja oli esitanud, ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seepärast on tuleks teadusuuringuid ja andmeid, mis on saadud järgmisest: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks; geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüsi kirjeldus; analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga, in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga ning rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuringut 2′-fukosüüllaktoosiga kaitsta vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõikele 1. Seega tuleks lubada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest liidu turule Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi lasta ainult taotlejal. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon hindas kogu teavet, mille taotleja oli esitanud, ning leidis, et taotleja on piisavalt tõendanud vastavust määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõike 2 nõuetele. Seepärast on tuleks teadusuuringuid ja andmeid, mis on saadud järgmisest: tuumamagnetresonantsspektromeetria (TMR-spektomeetria) 2′-fukosüüllaktoosi identifitseerimiseks; geneetiliselt muundatud 2′-fukosüüllaktoosi tootva tüve genoomi järjestuse analüüsi kirjeldus; analüüside tulemused, mis kinnitavad Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve elujõuliste rakkude puudumist; bakterite pöördmutatsioonikatse 2′-fukosüüllaktoosiga, in vitro kromosoomaberratsioonkatse 2′-fukosüüllaktoosiga; imetajaraku mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga; inimese lümfotsüütide mikrotuumade tekke in vitro uuring 2′-fukosüüllaktoosiga ning rottidega tehtud 90-päevane suukaudse toksilisuse uuringut 2′-fukosüüllaktoosiga kaitsta vastavalt määruse (EL) 2015/2283 artikli 27 lõikele 1. Seega tuleks lubada viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest liidu turule Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi lasta ainult taotlejal.

| (16) | Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele teadusandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski järgmisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turule laskmiseks loataotlust, kui nende taotlus põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel. |
| --- | --- |

(16)

Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi jaoks antud loa ja taotleja toimikus sisalduvatele teadusandmetele viitamise ainuõiguse andmisega üksnes taotlejale ei takistata siiski järgmisi taotlejaid esitamast sama uuendtoidu turule laskmiseks loataotlust, kui nende taotlus põhineb loa andmist toetaval seaduslikult hangitud teabel.

| (17) | Taotluses esitatud teave ja toiduohutusameti arvamus annab piisavalt alust arvata, et uuendtoidu 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) spetsifaktisooni muudatused, millega lubatakse 2′-fukosüüllaktoosi tootmist Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil, vastavad määruse (EL) 2015/2283 artiklis 12 sätestatud tingimustele ja need tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(17)

Taotluses esitatud teave ja toiduohutusameti arvamus annab piisavalt alust arvata, et uuendtoidu 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) spetsifaktisooni muudatused, millega lubatakse 2′-fukosüüllaktoosi tootmist Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil, vastavad määruse (EL) 2015/2283 artiklis 12 sätestatud tingimustele ja need tuleks heaks kiita.

| (18) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa vastavalt muuta.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Ainult äriühingul Advanced Protein Technologies Corporation (17) on lubatud viie aasta jooksul alates 16. maist 2023 viia liidus turule mikroorganismidest saadud uuendtoitu 2′-fukosüüllaktoosi, mis on toodetud Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 tuletatud tüve abil, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa ilma artikli 3 kohaselt kaitstud teaduslikele andmetele osutamata või äriühingu Advanced Protein Technologies Corporation nõusolekul.

Artikkel 3

Taotlustoimikus sisalduvaid teadusandmeid, mis vastavad määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 lõikes 2 sätestatud tingimustele, ei kasutata viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ühegi järgmise taotleja huvides ilma äriühingu Advanced Protein Technologies Corporation nõusolekuta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 11.12.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2470, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 uuendtoidu kohta kehtestatakse liidu uuendtoitude loetelu (ELT L 351, 30.12.2017, lk 72).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/376, millega antakse luba 2′-O-fukosüüllaktoosi turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (ELT L 70, 16.3.2016, lk 27).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 27. novembri 2017. aasta rakendusotsus (EL) 2017/2201, millega antakse luba Escherichia coli tüve BL21 abil toodetud 2′-fukosüüllaktoosi turule laskmiseks toidu uuendkoostisosana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel (ELT L 313, 29.11.2017, lk 5).

5

Escherichia coli

(6)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/388, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/2283 muuta Escherichia coli tüve K-12 abil toodetud uuendtoidu 2′-fukosüüllaktoosi spetsifikatsiooni ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/2470 (ELT L 70, 12.3.2019, lk 21).

6

Escherichia coli

(7)  Gyeonggi busness & Science Accelerator (2021, avaldamata).

7

(8)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, avaldamata).

8

(9)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, avaldamata).

9

(10)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019a, avaldamata).

10

(11)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019b, avaldamata).

11

(12)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019c, avaldamata).

12

(13)  GenEvolutioN (2021, avaldamata).

13

(14)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019d, avaldamata).

14

(15)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019e, avaldamata).

15

(16)  EFSA Journal 2022; 20(12): 7647.

16

(17)  Aadress: 7. Floor Gyeonggi-Biocenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Lõuna-Korea.

17

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2017/2470 lisa tabelis 2 („Spetsifikatsioonid“) asendatakse kanne 2′-fukosüüllaktoosi (mikroorganismidest) kohta järgmisega:

| „Spetsifikatsioon | | Andmekaitse |
| --- | --- | --- |
| | Määratlus: | Keemiline nimetus: α-L-fukopüranosüül-(1→2)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükopüranoos |

„Spetsifikatsioon

Andmekaitse

Määratlus:

Keemiline nimetus: α-L-fukopüranosüül-(1→2)-β-D-galaktopüranosüül-(1→4)-D-glükopüranoos

| | Keemiline valem: C18H32O15 |
| --- | --- |

Keemiline valem: C18H32O15

| | CAS No: 41263-94–9 |
| --- | --- |

CAS No: 41263-94–9

| | Molaarmass: 488,44 g/mol |
| --- | --- |

Molaarmass: 488,44 g/mol

Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tüve abil toodetud 2′-fukosüüllaktoos, mida on lubatud 16. mail 2023. Käesolev kanne põhineb määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetel teaduslikel tõenditel ja teadusandmetel.

Taotleja: Advanced Protein Technologies Corporation, 7. Floor Gyeonggi-Biocenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Lõuna-Korea. Andmekaitseperioodi vältel võib Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tüve abil toodetud uuendtoitu 2′-fukosüüllaktoosi liidus turule viia üksnes äriühing Advanced Protein Technologies Corporation, välja arvatud juhul, kui mõni hilisem taotleja saab kõnealuse uuendtoidu jaoks loa määruse (EL) 2015/2283 artikli 26 kohaselt kaitstud konfidentsiaalsetele teaduslikele tõenditele ja teadusandmetele osutamata või äriühingu Advanced Protein Technologies Corporation nõusolekul.

Andmekaitse aegumise kuupäev: 16. mai 2028.“

2′-fukosüüllaktoos (mikroorganismidest)

Allikas
  Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvi K-12

Allikas
  Escherichia coli geneetiliselt muundatud tüvi BL-21

Allikas
  Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 geneetiliselt muundatud tüvi

Kirjeldus

2′-fukosüüllaktoos on valge või valkjas pulber, mis on toodetud mikroobide abil.

Puhtus

| | 2′-fukosüüllaktoos: ≥ 83 % |
| --- | --- |

2′-fukosüüllaktoos: ≥ 83 %

| | D-laktoos: ≤ 10,0 % |
| --- | --- |

D-laktoos: ≤ 10,0 %

| | L-fukoos: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

L-fukoos: ≤ 2,0 %

| | Difukosüül-D-laktoos: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukosüül-D-laktoos: ≤ 5,0 %

| | 2′-fukosüül-D-laktuloos: ≤ 1,5 % |
| --- | --- |

2′-fukosüül-D-laktuloos: ≤ 1,5 %

| | Sahhariidide (2′-fukosüüllaktoosi, D-laktoosi, L-fukoosi, difukosüül-D-laktoosi ja 2′-fukosüül-D-laktuloosi) summaarne sisaldus: ≥ 90 % |
| --- | --- |

Sahhariidide (2′-fukosüüllaktoosi, D-laktoosi, L-fukoosi, difukosüül-D-laktoosi ja 2′-fukosüül-D-laktuloosi) summaarne sisaldus: ≥ 90 %

| | pH (5 % lahus temperatuuril 20 °C): 3,0–7,5 |
| --- | --- |

pH (5 % lahus temperatuuril 20 °C): 3,0–7,5

| | Vesi: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Vesi: ≤ 9,0 %

| | Sulfaattuhk: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Sulfaattuhk: ≤ 2,0 %

| | Äädikhape: ≤ 1,0 % |
| --- | --- |

Äädikhape: ≤ 1,0 %

| | Valgujäägid: ≤ 0,01 % |
| --- | --- |

Valgujäägid: ≤ 0,01 %

Mikrobioloogilised kriteeriumid

| | Aeroobsete mesofiilsete bakterite üldsisaldus: ≤ 3 000 CFU/g |
| --- | --- |

Aeroobsete mesofiilsete bakterite üldsisaldus: ≤ 3 000 CFU/g

| | Pärmseened: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Pärmseened: ≤ 100 CFU/g

| | Hallitusseened: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

| | Endotoksiinid: ≤ 10 EÜ/mg |
| --- | --- |

Endotoksiinid: ≤ 10 EÜ/mg

| | CFU: kolooniat moodustav üksus; EU: endotoksiiniühik |
| --- | --- |

CFU: kolooniat moodustav üksus; EU: endotoksiiniühik

Kirjeldus

2′-fukosüüllaktoos on valge või valkjas pulber ning selle vedel kontsentraat (45 % ± 5 % massiühikutes mahuühiku kohta) vesilahusena on värvitu kuni helekollane selge lahus. 2′-fukosüüllaktoosi toodetakse mikroobide abil.

Puhtus

| | 2′-fukosüüllaktoos ≥ 90 % |
| --- | --- |

2′-fukosüüllaktoos ≥ 90 %

| | Laktoos: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Laktoos: ≤ 5,0 %

| | Fukoos: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukoos: ≤ 3,0 %

| | 3-fukosüüllaktoos: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

3-fukosüüllaktoos: ≤ 5,0 %

| | Fukosüülgalaktoos: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fukosüülgalaktoos: ≤ 3,0 %

| | Difukosüüllaktoos: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difukosüüllaktoos: ≤ 5,0 %

| | Glükoos: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Glükoos: ≤ 3,0 %

| | Galaktoos: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Galaktoos: ≤ 3,0 %

| | Vesi: ≤ 9,0 % (pulbri puhul) |
| --- | --- |

Vesi: ≤ 9,0 % (pulbri puhul)

| | Sulfaattuhk: ≤ 0,5 % (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Sulfaattuhk: ≤ 0,5 % (pulbri ja vedeliku puhul)

| | Valgujäägid: ≤ 0,01 % (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Valgujäägid: ≤ 0,01 % (pulbri ja vedeliku puhul)

Raskemetallid

| | Plii: ≤ 0,02 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Plii: ≤ 0,02 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul)

| | Arseen: ≤ 0,2 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Arseen: ≤ 0,2 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul)

| | Kaadmium: ≤ 0,1 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Kaadmium: ≤ 0,1 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul)

| | Elavhõbe: ≤ 0,5 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Elavhõbe: ≤ 0,5 mg/kg (pulbri ja vedeliku puhul)

Mikrobioloogilised kriteeriumid

| | Bakterite üldsisaldus: ≤ 104 CFU/g (pulbri puhul), ≤ 5 000 CFU/g (vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Bakterite üldsisaldus: ≤ 104 CFU/g (pulbri puhul), ≤ 5 000 CFU/g (vedeliku puhul)

| | Pärm- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g (pulbri puhul), ≤ 50 CFU/g (vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Pärm- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g (pulbri puhul), ≤ 50 CFU/g (vedeliku puhul)

| | Enterobakterid/koliformsed bakterid: 11 grammis ei leidu (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Enterobakterid/koliformsed bakterid: 11 grammis ei leidu (pulbri ja vedeliku puhul)

| | Salmonella: 100 grammis ei leidu (pulbri puhul), 200 milliliitris ei leidu (vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Salmonella: 100 grammis ei leidu (pulbri puhul), 200 milliliitris ei leidu (vedeliku puhul)

| | Cronobacter spp.: 100 grammis ei leidu (pulbri puhul), 200 milliliitris ei leidu (vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Cronobacter spp.: 100 grammis ei leidu (pulbri puhul), 200 milliliitris ei leidu (vedeliku puhul)

| | Endotoksiinid: ≤ 100 EU/g (pulbri puhul), ≤ 100 EU/ml (vedeliku puhul) |
| --- | --- |

Endotoksiinid: ≤ 100 EU/g (pulbri puhul), ≤ 100 EU/ml (vedeliku puhul)

| | M1-aflatoksiin: ≤ 0,025 μg/kg (pulbri ja vedeliku puhul) |
| --- | --- |

M1-aflatoksiin: ≤ 0,025 μg/kg (pulbri ja vedeliku puhul)

| | CFU: kolooniat moodustav üksus; EU: endotoksiiniühik |
| --- | --- |

CFU: kolooniat moodustav üksus; EU: endotoksiiniühik

Kirjeldus

2′-fukosüüllaktoos on valge või valkjas pulber, mis on toodetud mikroobide abil.

Puhtus

| | 2′-fukosüüllaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≥ 94,0 % |
| --- | --- |

2′-fukosüüllaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≥ 94,0 %

| | D-laktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-laktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 %

| | D-laktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-laktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 %

| | 3-fukosüüllaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

3-fukosüüllaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 %

| | Difukosüüllaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Difukosüüllaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 2,0 %

| | D-glükoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-glükoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 %

| | D-galaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-galaktoos (massiprotsenti kuivaines): ≤ 3,0 %

| | Vesi: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Vesi: ≤ 9,0 %

| | Tuhk: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Tuhk: ≤ 0,5 %

| | Valgujäägid: ≤ 0,005 % |
| --- | --- |

Valgujäägid: ≤ 0,005 %

Saasteained

| | Arseen: ≤ 0,03 mg/kg |
| --- | --- |

Arseen: ≤ 0,03 mg/kg

| | M1-alfatoksiin: ≤ 0,025 μg/kg |
| --- | --- |

M1-alfatoksiin: ≤ 0,025 μg/kg

| | Etanool: ≤ 1 000  mg/kg |
| --- | --- |

Etanool: ≤ 1 000  mg/kg

Mikrobiolooglised kriteeriumid:

| | Bakterite üldsisaldus: ≤ 500 CFU/g |
| --- | --- |

Bakterite üldsisaldus: ≤ 500 CFU/g

| | Pärm- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Pärm- ja hallitusseened: ≤ 100 CFU/g

| | Enterobacteriaceae: 10 grammis ei leidu |
| --- | --- |

Enterobacteriaceae: 10 grammis ei leidu

| | Salmonella: 25 grammis ei leidu |
| --- | --- |

Salmonella: 25 grammis ei leidu

| | Cronobacter spp.: 10 grammis ei leidu |
| --- | --- |

Cronobacter spp.: 10 grammis ei leidu

| | Endotoksiinid: ≤ 100 EU/g |
| --- | --- |

Endotoksiinid: ≤ 100 EU/g

| | CFU: kolooniat moodustav üksus; EU: endotoksiiniühik |
| --- | --- |

CFU: kolooniat moodustav üksus; EU: endotoksiiniühik

---

| 26.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 111/23

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/860,

25. aprill 2023,

millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/128 läbipaistvuse, liidu vahendite haldaja kinnituse, koordineeriva asutuse ja sertifitseerimisasutuse ning EAGFi ja EAFRDd käsitlevate teatavate sätete osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013, (1) eriti selle artikli 11 lõike 2 esimese lõigu punkte b ja c, artikli 12 lõiget 4, artikli 53 lõiget 2, artikli 55 lõiget 7 ning artikleid 82, 92 ja 100,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2022/128 (2) on sätestatud määruse (EL) 2021/2116 rakenduseeskirjad seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) toetuse saajaid käsitleva teabe avaldamisega (läbipaistvus). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2022/128 (2) on sätestatud määruse (EL) 2021/2116 rakenduseeskirjad seoses Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) toetuse saajaid käsitleva teabe avaldamisega (läbipaistvus).

| (2) | Selleks et hõlbustada üldsuse juurdepääsu ja parandada juurdepääsu EAGFist ja EAFRDst toetuse saajaid käsitlevale avaldatud teabele, peaks liikmesriikide poolt nende veebisaitidel avaldatav teave olema kättesaadav ka vähemalt ühes komisjoni kolmest töökeelest. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hõlbustada üldsuse juurdepääsu ja parandada juurdepääsu EAGFist ja EAFRDst toetuse saajaid käsitlevale avaldatud teabele, peaks liikmesriikide poolt nende veebisaitidel avaldatav teave olema kättesaadav ka vähemalt ühes komisjoni kolmest töökeelest.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) 2022/128 artiklis 44 on sätestatud, et liikmesriigid peavad koguma toetusesaajatelt nende kindlakstegemiseks, sealhulgas asjakohasel juhul kontserni kindlakstegemiseks vajalikku teavet. Tuleks selgitada, et liikmesriik peaks tagantjärele avaldama ainult emaettevõtja nime ja käibemaksu- või maksukohustuslasena registreerimise numbri. Kõnealust artiklit tuleks seega vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) 2022/128 artiklis 44 on sätestatud, et liikmesriigid peavad koguma toetusesaajatelt nende kindlakstegemiseks, sealhulgas asjakohasel juhul kontserni kindlakstegemiseks vajalikku teavet. Tuleks selgitada, et liikmesriik peaks tagantjärele avaldama ainult emaettevõtja nime ja käibemaksu- või maksukohustuslasena registreerimise numbri. Kõnealust artiklit tuleks seega vastavalt parandada.

| (4) | Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks selgitada, et kõigi maksete puhul, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (3) alusel kogu 2023. eelarveaasta jooksul makstud maksete puhul, tuleks EAGFist ja EAFRDst toetuse saajaid käsitleva teabe avaldamiseks alates 2024. aastast kasutada ühte ühtset vormi. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks selgitada, et kõigi maksete puhul, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (3) alusel kogu 2023. eelarveaasta jooksul makstud maksete puhul, tuleks EAGFist ja EAFRDst toetuse saajaid käsitleva teabe avaldamiseks alates 2024. aastast kasutada ühte ühtset vormi.

| (5) | Rakendusmäärusega (EL) 2022/128 tunnistati komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 908/2014 (4) alates 1. jaanuarist 2023 kehtetuks. Siiski ei võetud arvesse, et teatavaid sätteid tuleb jätkuvalt kohaldada seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (5) kohaste toetuskavade eest kuni 2022. kalendriaastani (kaasa arvatud) kantud kulude ja tehtud maksetega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 228/2013, (6) (EL) nr 229/2013, (7) (EL) nr 1308/2013 (8) ja (EL) nr 1144/2014 (9) alusel kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete suhtes, seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest, ning seoses maaelu arengu programmide rakendamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1305/2013 (10). See tekitas õiguslünga. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusmäärusega (EL) 2022/128 tunnistati komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 908/2014 (4) alates 1. jaanuarist 2023 kehtetuks. Siiski ei võetud arvesse, et teatavaid sätteid tuleb jätkuvalt kohaldada seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (5) kohaste toetuskavade eest kuni 2022. kalendriaastani (kaasa arvatud) kantud kulude ja tehtud maksetega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 228/2013, (6) (EL) nr 229/2013, (7) (EL) nr 1308/2013 (8) ja (EL) nr 1144/2014 (9) alusel kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete suhtes, seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest, ning seoses maaelu arengu programmide rakendamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1305/2013 (10). See tekitas õiguslünga.

| (6) | Kuigi rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikkel 59, mida kohaldatakse 2021., 2022. ja 2023. eelarveaasta eest tehtavate maksete suhtes, jääb kehtima, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2022/128 VI peatükki, mis on seotud läbipaistvusega, üksnes alates 2024. eelarveaastast tehtud maksete suhtes. Sellest tulenevalt ei võetud rakendusmääruses (EL) 2022/128 piisavalt arvesse määruse (EL) 2021/2116 artikli 104 üleminekusätteid ja tekitati 2023. eelarveaastal õiguslünk. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artikkel 59, mida kohaldatakse 2021., 2022. ja 2023. eelarveaasta eest tehtavate maksete suhtes, jääb kehtima, kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2022/128 VI peatükki, mis on seotud läbipaistvusega, üksnes alates 2024. eelarveaastast tehtud maksete suhtes. Sellest tulenevalt ei võetud rakendusmääruses (EL) 2022/128 piisavalt arvesse määruse (EL) 2021/2116 artikli 104 üleminekusätteid ja tekitati 2023. eelarveaastal õiguslünk.

| (7) | Rakendusmääruste (EL) 2022/128 ja (EL) nr 908/2014 asjaomaste sätete kohaldamisala ja kohaldamise alguskuupäev tuleb parandada. Kuigi 31. maiks 2023 avaldatava teabega seotud sätted on jätkuvalt need, mis on esitatud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 111 ja rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artiklis 57, kohaldatakse uusi avaldamisnõudeid avaldamiskohustuste suhtes alates 31. maist 2024 ja seega 2023. eelarveaasta suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruste (EL) 2022/128 ja (EL) nr 908/2014 asjaomaste sätete kohaldamisala ja kohaldamise alguskuupäev tuleb parandada. Kuigi 31. maiks 2023 avaldatava teabega seotud sätted on jätkuvalt need, mis on esitatud määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 111 ja rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 artiklis 57, kohaldatakse uusi avaldamisnõudeid avaldamiskohustuste suhtes alates 31. maist 2024 ja seega 2023. eelarveaasta suhtes.

| (8) | Selleks et suurendada toetusesaajatele edastatava teabega seotud õigusselgust, tuleb rakendusmääruse (EL) 2022/128 artiklit 61 parandada. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et suurendada toetusesaajatele edastatava teabega seotud õigusselgust, tuleb rakendusmääruse (EL) 2022/128 artiklit 61 parandada.

| (9) | Samuti tuleks selgitada, et liikmesriigid peaksid avaldama ka teabe maksete kohta uute meetmete või sekkumisviiside eest, mis võivad olla võimalikud põllumajanduspoliitika valdkonna tulevaste õigusaktide alusel, isegi kui meede või sekkumisviis ei ole veel lisatud rakendusmääruse (EL) 2022/128 IX lisas esitatud loetellu. |
| --- | --- |

(9)

Samuti tuleks selgitada, et liikmesriigid peaksid avaldama ka teabe maksete kohta uute meetmete või sekkumisviiside eest, mis võivad olla võimalikud põllumajanduspoliitika valdkonna tulevaste õigusaktide alusel, isegi kui meede või sekkumisviis ei ole veel lisatud rakendusmääruse (EL) 2022/128 IX lisas esitatud loetellu.

| (10) | Selleks et võtta arvesse vajadust kohaldada jätkuvalt teatavaid sätteid, mis on seotud määruse (EL) nr 1306/2013 kohaste toetuskavade raames kantud kulude ja tehtud maksetega, hõlbustada teabe edastamist liikmesriikide ja komisjoni vahel ning tagada sidusus üleminekul kehtivale õigusraamistikule, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023, peaksid liikmesriigid esitama ainult ühe liidu vahendite haldaja kinnituse, mis hõlmab määruse (EL) 2021/2116 ja määruse (EL) nr 1306/2013 kohaseid kulusid. Seepärast tuleb rakendusmääruse (EL) 2022/128 I lisa parandada. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et võtta arvesse vajadust kohaldada jätkuvalt teatavaid sätteid, mis on seotud määruse (EL) nr 1306/2013 kohaste toetuskavade raames kantud kulude ja tehtud maksetega, hõlbustada teabe edastamist liikmesriikide ja komisjoni vahel ning tagada sidusus üleminekul kehtivale õigusraamistikule, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023, peaksid liikmesriigid esitama ainult ühe liidu vahendite haldaja kinnituse, mis hõlmab määruse (EL) 2021/2116 ja määruse (EL) nr 1306/2013 kohaseid kulusid. Seepärast tuleb rakendusmääruse (EL) 2022/128 I lisa parandada.

| (11) | Rakendusmääruse (EL) 2022/128 VIII ja IX lisas tuleks teha teatavad parandused, et tagada kogu õigusakti ühtne sõnastus. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusmääruse (EL) 2022/128 VIII ja IX lisas tuleks teha teatavad parandused, et tagada kogu õigusakti ühtne sõnastus.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2022/128 vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2022/128 vastavalt muuta ja parandada.

| (13) | Kuna käesoleva määrusega nähakse ette alates 1. jaanuarist 2023 kohaldatava rakendusmääruse (EL) 2022/128 parandused, tuleks parandusi kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2023. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määrusega nähakse ette alates 1. jaanuarist 2023 kohaldatava rakendusmääruse (EL) 2022/128 parandused, tuleks parandusi kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2023.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2022/128 artikli 58 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ja ühes kolmest komisjoni töökeelest.“

Artikkel 2

Rakendusmäärust (EL) 2022/128 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud kontsernide kindlakstegemist võimaldava teabe avaldab liikmesriik tagantjärele kooskõlas määruse (EL) 2021/2116 artikliga 98.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 44 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis c osutatud kontsernide kindlakstegemist võimaldava teabe avaldab liikmesriik tagantjärele kooskõlas määruse (EL) 2021/2116 artikliga 98.“

| 2) | Artikli 58 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Määruse (EL) 2021/2116 artiklis 98 osutatud teave, mis on seotud määruse (EL) 2021/1060 artikli 49 lõike 3 esimese lõigu punktidega a, b, d ja f–l, ning määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 111 osutatud teave määruse (EL) 2021/2116 artikli 104 lõike 1 teise lõigu punkti a alapunktides i–iv osutatud meetmete kohta avaldatakse masinloetavas avatud vormingus, nagu CSV või XLXS, ning see sisaldab käesoleva määruse VIII lisas täpsustatud teavet, sealhulgas tegevuse ja meetmete koodi, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse IX lisas.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 58 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EL) 2021/2116 artiklis 98 osutatud teave, mis on seotud määruse (EL) 2021/1060 artikli 49 lõike 3 esimese lõigu punktidega a, b, d ja f–l, ning määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 111 osutatud teave määruse (EL) 2021/2116 artikli 104 lõike 1 teise lõigu punkti a alapunktides i–iv osutatud meetmete kohta avaldatakse masinloetavas avatud vormingus, nagu CSV või XLXS, ning see sisaldab käesoleva määruse VIII lisas täpsustatud teavet, sealhulgas tegevuse ja meetmete koodi, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse IX lisas.“

| 3) | Artikkel 61 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 61
  Teave toetusesaajale
  Määruse (EL) 2021/2116 artiklis 99 osutatud teave toetusesaajatele esitatakse EAGFilt või EAFRD-lt toetuse saamise taotlusvormides või andmete kogumise ajal.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 61 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 61

Teave toetusesaajale

Määruse (EL) 2021/2116 artiklis 99 osutatud teave toetusesaajatele esitatakse EAGFilt või EAFRD-lt toetuse saamise taotlusvormides või andmete kogumise ajal.“

| 4) | Artikli 64 teise lõigu punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | kõnealuse rakendusmääruse artiklit 2, artikli 3 lõike 1 esimest lõiku, artikli 3 lõiget 2, artikli 4 lõike 1 punkti b, artiklit 5, artiklit 6, artiklit 7, artikleid 21–25, artiklit 27, artiklit 28, artiklit 29, artikli 30 lõike 1 punkte a, b ja c, artikli 30 lõikeid 2, 3 ja 4, artikleid 31–40 ja artikleid 42–47 kohaldatakse jätkuvalt:






  i) | seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud määruse (EL) nr 1307/2013 kohaste toetuskavade puhul seoses 2022. kalendriaasta ja varasemate aastatega; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikli 64 teise lõigu punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

kõnealuse rakendusmääruse artiklit 2, artikli 3 lõike 1 esimest lõiku, artikli 3 lõiget 2, artikli 4 lõike 1 punkti b, artiklit 5, artiklit 6, artiklit 7, artikleid 21–25, artiklit 27, artiklit 28, artiklit 29, artikli 30 lõike 1 punkte a, b ja c, artikli 30 lõikeid 2, 3 ja 4, artikleid 31–40 ja artikleid 42–47 kohaldatakse jätkuvalt:

i)

seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud määruse (EL) nr 1307/2013 kohaste toetuskavade puhul seoses 2022. kalendriaasta ja varasemate aastatega;

| ii) | määruste (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1144/2014 alusel kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete puhul; |
| --- | --- |

ii)

määruste (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1144/2014 alusel kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete puhul;

| iii) | määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktis c ja artikli 5 lõikes 7 osutatud toetuskavade puhul seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest; ning |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktis c ja artikli 5 lõikes 7 osutatud toetuskavade puhul seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest; ning

| iv) | EAFRD puhul seoses toetusesaajatel tekkinud kuludega ja makseasutuste tehtud maksetega määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames; |
| --- | --- |

iv)

EAFRD puhul seoses toetusesaajatel tekkinud kuludega ja makseasutuste tehtud maksetega määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames;

| b) | kõnealuse rakendusmääruse artikleid 57 ja 59 kohaldatakse jätkuvalt kõigi maksete suhtes, mis on tehtud määruse (EL) nr 1306/2013 alusel kõigi eelarveaastate eest kuni 2022. aastani (kaasa arvatud);“. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse rakendusmääruse artikleid 57 ja 59 kohaldatakse jätkuvalt kõigi maksete suhtes, mis on tehtud määruse (EL) nr 1306/2013 alusel kõigi eelarveaastate eest kuni 2022. aastani (kaasa arvatud);“.

| 5) | Artikli 65 kolmanda lõigu punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | artiklit 60 kohaldatakse alates 2023. eelarveaastast.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 65 kolmanda lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

artiklit 60 kohaldatakse alates 2023. eelarveaastast.“

| 6) | I, VIII ja IX lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

6)

I, VIII ja IX lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.

1

(2)  Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/128, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollidega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 20, 31.1.2022, lk 131).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

3

(4)  Komisjoni 6. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (ELT L 317, 4.11.2014, lk 56).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

10

---

Lisa

„I LISA

Artiklis 4 osutatud liidu vahendite haldaja kinnitus – makseasutus

Mina, ..., ... makseasutuse direktor, esitan nimetatud makseasutuse raamatupidamisarvestuse põllumajandusliku eelarveaasta 16.10.xx kuni 15.10.xx+1 kohta.

Tuginedes oma hinnangule ja enda käsutuses olevale teabele, muu hulgas sisekontrollitalituse töö tulemustele, kinnitan järgmist:

| — | esitatud aruanded annavad minule teada olevalt tõese, täieliku ja täpse ülevaate eespool osutatud põllumajandusliku eelarveaasta kuludest ja tuludest. Aruannetes on kajastatud eelkõige kõik mulle teada olevad võlad, ettemaksed, tagatised ja varud ning kõik seoses EAGFi ja EAFRDga sissenõutud summad on nõuetekohaselt kantud asjaomaste fondide arvele; |
| --- | --- |

—

esitatud aruanded annavad minule teada olevalt tõese, täieliku ja täpse ülevaate eespool osutatud põllumajandusliku eelarveaasta kuludest ja tuludest. Aruannetes on kajastatud eelkõige kõik mulle teada olevad võlad, ettemaksed, tagatised ja varud ning kõik seoses EAGFi ja EAFRDga sissenõutud summad on nõuetekohaselt kantud asjaomaste fondide arvele;

| — | olen kehtestanud süsteemi, mis annab piisava kindluse, et:






  i) | maksed on seaduslikud ja korrektsed seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud määruse (EL) nr 1307/2013 kohaste toetuskavade puhul seoses 2022. kalendriaasta ja varasemate aastatega, määruste (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1144/2014 alusel kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete puhul; määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktis c ja artikli 5 lõikes 7 osutatud toetuskavade puhul seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest; ning EAFRD puhul seoses toetusesaajatel tekkinud kuludega ja makseasutuste tehtud maksetega määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames; |
| --- | --- | --- |

—

olen kehtestanud süsteemi, mis annab piisava kindluse, et:

i)

maksed on seaduslikud ja korrektsed seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud määruse (EL) nr 1307/2013 kohaste toetuskavade puhul seoses 2022. kalendriaasta ja varasemate aastatega, määruste (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1144/2014 alusel kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete puhul; määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktis c ja artikli 5 lõikes 7 osutatud toetuskavade puhul seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest; ning EAFRD puhul seoses toetusesaajatel tekkinud kuludega ja makseasutuste tehtud maksetega määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames;

| ii) | määruse (EL) 2021/2116 artikli 9 lõike 3 esimese lõigu punkti d alapunktis ii osutatud juhtimissüsteemid toimivad korrakohaselt ja tagavad, et kulud on tehtud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 37; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2021/2116 artikli 9 lõike 3 esimese lõigu punkti d alapunktis ii osutatud juhtimissüsteemid toimivad korrakohaselt ja tagavad, et kulud on tehtud kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 37;

| iii) | aruandlussüsteem ja määruses (EL) 2021/2115 osutatud sekkumisviisidega seotud näitajaid käsitlevad andmed on kvaliteetsed ja usaldusväärsed ning kulud vastavad aruandes esitatud konkreetsele väljundile ja need on kantud kooskõlas kohaldatavate juhtimissüsteemidega. |
| --- | --- |

iii)

aruandlussüsteem ja määruses (EL) 2021/2115 osutatud sekkumisviisidega seotud näitajaid käsitlevad andmed on kvaliteetsed ja usaldusväärsed ning kulud vastavad aruandes esitatud konkreetsele väljundile ja need on kantud kooskõlas kohaldatavate juhtimissüsteemidega.

Aruannetesse kantud kulusid on kasutatud ettenähtud otstarbel, nagu on kindlaks määratud määruses (EL) 2021/2116.

Lisaks kinnitan, et määruse (EL) 2021/2116 artikli 59 alusel on kehtestatud tõhusad ja proportsionaalsed pettusevastased meetmed, mille puhul võetakse arvesse väljaselgitatud riske.

Selle kinnitusega seoses tuleb siiski arvestada järgmisi reservatsioone:

Kinnitan, et minule teada olevalt ei ole jäänud avaldamata ühtegi asjaolu, mis võiks liidu finantshuvi kahjustada.

Allkiri

VIII LISA

LÄBIPAISTVUSE TAGAMISEKS VAJALIK TEAVE VASTAVALT ARTIKLILE 58

| Toetusesaaja/õigussubjekti/ühenduse nimi | Toetusesaaja perekonnanimi | Kontserni kuulumise korral emaettevõtja nimi ja käibemaksu- või maksukohustuslasena registreerimise number | Omavalitsus | Meetme/sekkumisviisi/sektori kood vastavalt IX lisale | Erieesmärk (1) | Alguskuupäev (2) | Lõppkuupäev (3) | Summa tegevuste kaupa EAGFi raames | EAGFi kogusumma asjaomasele toetusesaajale | Summa tegevuste kaupa EAFRD raames | EAFRD kogusumma asjaomasele toetusesaajale | Kaasrahastatud summa tegevuste kaupa | Asjaomase toetusesaaja puhul kaasrahastatud kogusumma | EAFRD ja kaasrahastatud summad kokku | ELi summa ja asjaomase toetusesaaja puhul kaasrahastatud summa kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 160 |
| | | | | Kood A | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | Kood B | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | Kood C | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | Kood D | | | | | | 30 | | 15 | | | |

Toetusesaaja/õigussubjekti/ühenduse nimi

Toetusesaaja perekonnanimi

Kontserni kuulumise korral emaettevõtja nimi ja käibemaksu- või maksukohustuslasena registreerimise number

Omavalitsus

Meetme/sekkumisviisi/sektori kood vastavalt IX lisale

Erieesmärk (1)

Alguskuupäev (2)

Lõppkuupäev (3)

Summa tegevuste kaupa EAGFi raames

EAGFi kogusumma asjaomasele toetusesaajale

Summa tegevuste kaupa EAFRD raames

EAFRD kogusumma asjaomasele toetusesaajale

Kaasrahastatud summa tegevuste kaupa

Asjaomase toetusesaaja puhul kaasrahastatud kogusumma

EAFRD ja kaasrahastatud summad kokku

ELi summa ja asjaomase toetusesaaja puhul kaasrahastatud summa kokku

50

70

40

110

160

Kood A

20

Kood B

40

25

Kood C

30

Kood D

30

15

IX LISA

Artiklis 58 osutatud meede/sekkumisviis/sektor
   (4)

| Meetme/sekkumisviisi/sektori kood | Meetme/sekkumisviisi/sektori nimetus | Meetme/sekkumisviisi/sektori eesmärk |
| --- | --- | --- |
| | Tegevused otsetoetustega sekkumise viiside vormis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/2115 artikliga 16 | |
| | 1. | Tootmiskohustusega sidumata sissetulekutoetus |

Meetme/sekkumisviisi/sektori kood

Meetme/sekkumisviisi/sektori nimetus

Meetme/sekkumisviisi/sektori eesmärk

Tegevused otsetoetustega sekkumise viiside vormis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/2115 artikliga 16

1.

I.1

Baassissetuleku toetus kestlikkuse tagamiseks

Baassissetuleku toetus on tootmiskohustusega sidumata pindalatoetus. Eesmärk on toetada põllumajandusettevõtete elujõulisust tagavat sissetulekut ja vastupanuvõimet kogu liidus, et parandada toiduga kindlustatust.

I.2

Täiendav ümberjaotav sissetulekutoetus kestlikkuse tagamiseks

Täiendav ümberjaotav sissetulekutoetus kestlikkuse tagamiseks on tootmiskohustusega sidumata pindalatoetus. Eesmärk on parandada otsetoetuste jaotamist, jaotades toetuse ümber suurematelt põllumajandusettevõtetelt väiksematele või keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele.

I.3

Täiendav sissetulekutoetus noortele põllumajandustootjatele

Täiendav sissetulekutoetus noortele põllumajandustootjatele on tootmiskohustusega sidumata toetus, mis võimaldab anda suuremat sissetulekutoetust noortele põllumajandustootjatele, kes alustavad esimest korda tegevust. Eesmärk on ajakohastada põllumajandussektorit, muutes selle noorte jaoks atraktiivseks ja soodustades nende ettevõtluse arengut.

I.4

Kliima- ja keskkonnakavad

Ökokavad on tootmiskohustusega sidumata toetus. Eesmärk on suunata sissetulekutoetus selliste põllumajandustavade kasutamisele, mis on kasulikud keskkonnale, kliimale ja loomade heaolule.

I.5

Väikepõllumajandustootjate toetus (artikkel 28)

Väikepõllumajandustootjate toetus on tootmiskohustusega sidumata toetus ja see asendab kõik muud asjaomastele toetusesaajatele mõeldud otsetoetused. Väikepõllumajandustootjate toetuse eesmärk on edendada toetuse tasakaalustatumat jaotamist ja vähendada nii väikeste toetussummade saajate kui ka korraldusasutuste halduskoormust.

| 2. | Tootmiskohustusega seotud otsetoetused |
| --- | --- |

2.

I.6

Tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetus

Tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetus hõlmab hektari või looma kohta makstavat toetust, mis on seotud konkreetse toodanguga. Eesmärk on parandada konkurentsivõimet, kestlikkust ja/või kvaliteeti teatavates sektorites ja teatavate toodete puhul, mis on eriti olulised sotsiaalsetel, majanduslikel või keskkonnaga seotud põhjustel ja millega seoses esineb teatavaid raskusi.

I.7

Puuvilla eritoetus

Puuvilla eritoetus on tootmiskohustusega seotud toetus, mida antakse toetusõigusliku puuvillakasvatusmaa hektari kohta. See on kohustuslik kava puuvillatootjatest liikmesriikidele, et toetada puuvillatootmist piirkondades, kus see on oluline põllumajandusliku tootmise jaoks.

Määruse (EL) nr 1307/2013 I lisas sätestatud meetmed

II.1

Põhitoetuskava (III jaotise 1. peatüki 1., 2., 3. ja 5. jagu)

Põhitoetuskava hõlmab tootmiskohustusega sidumata pindalatoetust, mida rakendatakse põllumajandustootjatele antud toetusõiguste alusel. Eesmärk on toetada põllumajandustootjate sissetulekut, mis on keskmiselt oluliselt väiksem kui keskmine sissetulek ülejäänud majanduses.

II.2

Ühtse pindalatoetuse kava (artikkel 36)

Ühtse pindalatoetuse kava hõlmab tootmiskohustusega sidumata pindalatoetust, mida antakse iga toetusõigusliku hektari eest, mille põllumajandustootja on deklareerinud. Eesmärk on toetada põllumajandustootjate sissetulekut, mis on keskmiselt oluliselt väiksem kui keskmine sissetulek ülejäänud majanduses.

II.3

Ümberjaotav toetus (III jaotise 2. peatükk)

Ümberjaotav toetus on tootmiskohustusega sidumata pindalatoetus. Eesmärk on toetada väiksemaid põllumajandusettevõtteid, andes neile nende põhitoetuse raames deklareeritud esimeste hektarite eest lisatoetust.

II.4

Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus (III jaotise 3. peatükk)

Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus on tootmiskohustusega sidumata pindalatoetus hektari kohta. Eesmärk on järgida kolme järgmist põllumajandustava, mis säästavad kliimat ja keskkonda: põllumajanduskultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa säilitamine ja põllumajandusmaal ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala olemasolu.

II.5

Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus (III jaotise 4. peatükk)

Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus on tootmiskohustusega sidumata pindalatoetus, mida antakse põllumajandustootjatele lisaks põhitoetusele. Eesmärk on toetada põllumajandustootjaid, kes asuvad looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel.

II.6

Noorte põllumajandustootjate toetus (III jaotise 5. peatükk)

Noorte põllumajandustootjate toetus on tootmiskohustusega sidumata toetus, mis võimaldab anda suuremat sissetulekutoetust noortele põllumajandustootjatele, kes alustavad esimest korda tegevust. Eesmärk on edendada põllumajandussektoris selliste uute majandustegevuste loomist ja arendamist, mis on olulised liidu põllumajandussektori konkurentsivõime jaoks.

II.7

Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus (IV jaotise 1. peatükk)

Vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus hõlmab hektari või looma kohta makstavat toetust, mis on seotud konkreetse toodanguga. Eesmärk on parandada nende sektorite konkurentsivõimet ja kestlikkust, mis on eriti olulised majanduslikel, sotsiaalsetel või keskkonnaga seotud põhjustel ja millega seoses esineb teatavaid raskusi.

II.8

Puuvilla eritoetus (IV jaotise 2. peatükk)

Puuvilla eritoetus on tootmiskohustusega seotud toetus, mida antakse toetusõigusliku puuvillakasvatusmaa hektari kohta. See on kohustuslik kava puuvillatootjatest liikmesriikidele, et toetada puuvillatootmist piirkondades, kus see on oluline põllumajandusliku tootmise jaoks.

II.9

Väikepõllumajandustootjate kava (V jaotis)

Väikepõllumajandustootjate kava on tootmiskohustusega sidumata ja see asendab kõik muud asjaomastele toetusesaajatele mõeldud otsetoetused. Eesmärk on edendada toetuse tasakaalustatumat jaotamist ja vähendada nii väikeste toetussummade saajate kui ka korraldusasutuste halduskoormust.

II.10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009
   (5)
  I lisas sätestatud meetmed

Nende otsetoetuste eesmärk on siduda toetus lahti põllukultuuride ja kariloomade tootmisest, et suurendada põllumajandustootjate sissetulekutoetust.

Tegevused sektoritesse sekkumise vormis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/2115 artikliga 42

III.1

Puu- ja köögiviljasektoris (artiklid 49–53)

Eesmärk on toetada puu- ja köögiviljasektoris tarnimise koondamist ning sektori konkurentsivõimet ja kestlikkust. Seda tehakse määruse (EL) nr 1308/2013 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide või nende liitude kaudu, kes viivad ellu rakenduskavasid kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115. Toetusesaajad on tootjaorganisatsioonid ja nende liidud. Kavade kestus on 3–7 aastat ja neid hallatakse põllumajandusliku eelarveaasta alusel. Liikmesriigid peavad iga kava heaks kiitma.

III.2

Mesindustoodete sektoris (artiklid 54, 55 ja 56)

Eesmärk on toetada mesinikke ning mesindustoodete kvaliteeti ja turgu.

III.3

Veinisektoris (artiklid 57–60)

Eesmärk on toetada veinisektori konkurentsivõimet ja kestlikkust. Kavu viivad ellu liikmesriigid riiklikul tasandil osana oma strateegiakavast ja neid hallatakse põllumajandusliku eelarveaasta alusel. Toetusesaajad on viinamarjakasvatajad, samuti veinivalmistajad ja -kauplejad või nende liidud/organisatsioonid. Liikmesriikide poolt heakskiidetavad tegevused võivad olla aastased või mitmeaastased.

III.4

Humalasektoris (artiklid 61 ja 62)

Eesmärk on toetada humalasektoris tarnimise koondamist ning sektori konkurentsivõimet ja kestlikkust. Seda tehakse määruse (EL) nr 1308/2013 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide või nende liitude kaudu, kes viivad ellu rakenduskavasid kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115. Toetusesaajad on tootjaorganisatsioonid või nende liidud. Kavade kestus on 3–7 aastat ja neid hallatakse põllumajandusliku eelarveaasta alusel. Liikmesriigid peavad iga kava heaks kiitma.

III.5

Oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris (artiklid 63, 64 ja 65)

Eesmärk on toetada oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris tarnimise koondamist ning sektori konkurentsivõimet ja kestlikkust. Seda tehakse määruse (EL) nr 1308/2013 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide ja nende liitude kaudu, kes viivad ellu rakenduskavasid kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115. Toetusesaajad on tootjaorganisatsioonid või nende liidud. Kavade kestus on 3–7 aastat ja neid hallatakse põllumajandusliku eelarveaasta alusel. Liikmesriigid peavad iga kava heaks kiitma.

III.6

Muudes sektorites, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 1 lõike 2 punktides a–h, k, m, o–t ja w, ning sektorites, mis hõlmavad määruse (EL) 2021/2115 XIII lisas loetletud tooteid (artiklid 66, 67 ja 68)

Seda tehakse määruse (EL) nr 1308/2013 alusel tunnustatud tootjaorganisatsioonide, nende liitude ja liikmesriigi poolt ajutiselt heaks kiidetud tootjarühmade kaudu, kes viivad ellu rakenduskavasid kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115. Toetusesaajad on tootjaorganisatsioonid, nende liidud või tootjarühmad. Kavade kestus on 3–7 aastat ja neid hallatakse põllumajandusliku eelarveaasta alusel. Liikmesriigid peavad iga kava heaks kiitma.

Määruses (EL) nr 1308/2013 sätestatud meetmed

IV.1

Riiklik sekkumine (I peatüki 2. jagu)

Kui teatava põllumajandustoote turuhind langeb allapoole eelnevalt kindlaksmääratud taset, võivad liikmesriigi ametiasutused turu stabiliseerimiseks sekkuda ja osta kokku ülemäärased varud, mille võib seejärel kuni turuhinna tõusmiseni ladustada. Avaldada tuleb nende üksuste nimed, keda toetatakse, ehk teisisõnu üksused, kellelt tooted ostetakse.

IV.2

Eraladustamistoetus (I peatüki 3. jagu)

Eesmärk on ajutiselt toetada teatavate toodete tootjaid seoses eraladustamiskuludega.

IV.3

ELi koolikava, koolipuuvilja ja -piima kava (II peatüki 1. jagu)

Eesmärk on toetada eel-, põhi- ja keskkoolides õppivatele lastele põllumajandustoodete jagamist, et suurendada laste puu- ja köögivilja- ning piimatarbimist ning parandada nende toitumisharjumusi.

IV.4

Erakorralised meetmed (I peatüki 1., 2. ja 3. jagu)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 219 lõike 1, artikli 220 lõike 1 ning artikli 221 lõigete 1 ja 2 kohaste erakorraliste meetmete eesmärk on toetada kooskõlas määruse (EL) 2021/2116 artikli 5 lõike 2 punktiga a põllumajandusturgusid.

IV.5

Toetus puu- ja köögiviljasektoris (II peatüki 3. jagu)

Puu- ja köögiviljakasvatajaid kutsutakse üles liituma tootjaorganisatsioonidega. Need organisatsioonid saavad toetust, et viia ellu riiklikul strateegial põhinevaid rakenduskavu. Toetuse eesmärk on ka leevendada kriiside põhjustatud sissetulekukõikumist. Toetust antakse rakenduskavade raames järgmistele kriisiennetamise/-ohjamise meetmetele: toodete turult kõrvaldamine, saagi toorelt koristamine/koristamata jätmine, müügiedendus- ja kommunikatsioonivahendid, koolitus, saagikindlustus, abi ühisfondide moodustamise jaoks pangalaenu saamiseks ja halduskulude katmiseks (põllumajandustootjate omanduses olevad stabiliseerimisfondid).

IV.6

Toetus veinisektoris (II peatüki 4. jagu)

Turu tasakaalu tagamiseks ja liidu veinide konkurentsivõime suurendamiseks antakse mitmesuguseid järgmisi toetusi: toetus veini müügiedenduseks kolmandate riikide turgudel ja teabe jagamiseks vastutustundliku veinitarbimise ning liidu kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste süsteemi kohta; viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise kulude kaasrahastamine, toetus investeerimiseks veinikeldritesse ja turustamisrajatistesse, samuti innovatsiooni; toetus saagi toorelt koristamisele, ühisfondidele, saagikindlustusele ja kõrvalsaaduste destilleerimisele.

IV.7

Toetus oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris (II peatüki 2. jagu)

Toetus, mida antakse tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude või tootmisharudevaheliste organisatsioonide koostatud kolmeaastastele tööprogrammidele ühes või mitmes järgmises valdkonnas: oliiviõli ja lauaoliivide sektori turu järelevalve ja haldamine; oliivikasvatuse keskkonnamõju parandamine; oliivikasvatuse konkurentsivõime suurendamine kaasajastamise abil; oliiviõli ja lauaoliivide tootmise kvaliteedi parandamine; oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi jälgitavus, sertifitseerimine ja kaitsmine; teabe levitamine tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude või tootmisharudevaheliste organisatsioonide poolt oliiviõli ja lauaoliivide kvaliteedi parandamiseks võetud meetmete kohta.

IV.8

Toetus mesindussektoris (II peatüki 5. jagu)

Eesmärk on toetada sektorit mesindusprogrammide kaudu, et tõhustada mesindustoodete tootmist ja turustamist.

IV.9

Toetus humalasektoris (II peatüki 6. jagu)

Toetus, mida antakse humalasektori tootjaorganisatsioonidele.

Tegevused maaelu arengusse sekkumise viiside vormis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2021/2115 artikliga 69

V.1

Keskkonna- ja kliimakohustused ning muud majandamiskohustused

Antava toetuse eesmärk on hüvitada põllumajandustootjatele, metsamaa valdajatele ja teistele maa majandajatele lisakulud ja saamata jäänud tulu, mis on seotud vabatahtlikult võetud keskkonna-, kliima- ja muude majandamiskohustustega, mis on kohustuslikest nõuetest ulatuslikumad ja mis aitavad saavutada ÜPP erieesmärke, eelkõige keskkonna, kliima ja loomade heaolu valdkonnas.

V.2

Looduslikud ja muud piirkondlikust eripärast tulenevad piirangud

Antava toetuse eesmärk on hüvitada põllumajandustootjatele täielikult või osaliselt lisakulud ja saamata jäänud tulu, mis on seotud asjaomase piirkonna looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega (näiteks mägipiirkonnad).

V.3

Teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevad piirkondlikud ebasoodsad tegurid

Antava toetuse eesmärk on hüvitada põllumajandustootjatele, metsamaa valdajatele ja teistele maa majandajatele täielikult või osaliselt lisakulud ja saamata jäänud tulu, mis on seotud asjaomase piirkonna teatavate ebasoodsate teguritega, mis tulenevad Natura 2000 direktiivide (nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ) (7) või põllumajandusmaa puhul veepoliitika raamdirektiivi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ) (8) rakendamisest.

V.4

Investeeringud, sealhulgas investeeringud niisutusse

Antava toetuse eesmärk on toetada materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, sealhulgas niisutusse tehtavaid investeeringuid, mis aitavad saavutada ühte või mitut ÜPP erieesmärki.

V.5

Noorte põllumajandustootjate ja uute põllumajandustootjate tegevuse alustamise toetus ja maapiirkondades ettevõtlusega alustamise toetus

Antava toetuse eesmärk on toetada noorte põllumajandustootjate ja uute põllumajandustootjate tegevuse alustamist ning teatavatel tingimustel ka maapiirkondades ettevõtlusega alustamist, et aidata saavutada ühte või mitut ÜPP erieesmärki.

V.6

Riskijuhtimisvahendid

Antava toetuse eesmärk on edendada riskijuhtimisvahendeid, mis aitavad põllumajandustootjatel juhtida oma põllumajandusliku tegevusega seotud tootmis- ja sissetulekuriske, mille üle neil puudub kontroll.

V.7

Koostöö

Antava toetuse eesmärk on toetada koostööd, et aidata saavutada ühte või mitut ÜPP erieesmärki. See hõlmab koostöö toetamist, et:

| a) | valmistada ette ja rakendada põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma tegevusi; |
| --- | --- |

a)

valmistada ette ja rakendada põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma tegevusi;

| b) | valmistada ette ja rakendada programmi LEADER; |
| --- | --- |

b)

valmistada ette ja rakendada programmi LEADER;

| c) | edendada ja toetada liidu ja riiklikke tunnustatud kvaliteedikavasid ja nende kasutamist põllumajandustootjate poolt; |
| --- | --- |

c)

edendada ja toetada liidu ja riiklikke tunnustatud kvaliteedikavasid ja nende kasutamist põllumajandustootjate poolt;

| d) | toetada tootjarühmi, tootjaorganisatsioone või tootmisharudevahelisi organisatsioone; |
| --- | --- |

d)

toetada tootjarühmi, tootjaorganisatsioone või tootmisharudevahelisi organisatsioone;

| e) | valmistada ette ja rakendada arukate külade strateegiaid; |
| --- | --- |

e)

valmistada ette ja rakendada arukate külade strateegiaid;

| f) | toetada muid koostöövorme. |
| --- | --- |

f)

toetada muid koostöövorme.

V.8

Teadmiste vahetamine ja teabe levitamine

Antava toetuse eesmärk on toetada teadmiste vahetamise ja teabevahetuse meetmeid, mis aitavad saavutada ühte või mitut ÜPP erieesmärki, keskendudes konkreetselt looduse, keskkonna ja kliima kaitsele, sealhulgas keskkonnahariduse ja -teadlikkuse suurendamise meetmetele ning maapiirkondade ettevõtete ja kogukondade arengule. Need võivad hõlmata meetmeid, millega edendatakse innovatsiooni, koolitust ja nõustamist, samuti teadmiste ja teabe vahetamist ja levitamist.

Määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I peatükis sätestatud meetmed

VI.1

Teadmussiire ja teavitus (artikkel 14)

Meede hõlmab koolitust ja muud liiki tegevusi, nagu õpikojad, juhendamine, esitlus- ja teavitustegevus ning põllu- ja metsamajandusettevõtete lühiajalised vahetus- ja külastuskavad. Eesmärk on suurendada põllumajandus-, toiduainetööstus- ja metsandussektoris hõivatud inimeste, maa majandajate ning maapiirkondades tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) inimpotentsiaali.

VI.2

Nõustamisteenused, põllumajandusettevõtte juhtimis- ja asendusteenused (artikkel 15)

Meetme eesmärk on nõustamisteenuste rakendamise ning põllumajandusettevõtte nõustamis-, juhtimis- ja asendusteenuste kasutuselevõtu kaudu tõhustada põllu- ja metsamajandusettevõtete ning maapiirkondades tegutsevate VKEde säästvat majandamist ning nende majandus- ja keskkonnaalase tegevuse tulemuslikkust. Meetmega edendatakse ka nõustajate koolitamist.

VI.3

Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad (artikkel 16)

Meetme eesmärk on toetada kõiki uusi osalejaid, kes liituvad ELi, riiklike ja vabatahtlike kvaliteedikavadega. Toetusega võib katta ka kulud, mis tulenevad teavitus- ja müügiedendustegevusest, millega suurendatakse tarbijate teadlikkust ELi ja riiklike kvaliteedikavadega hõlmatud toodetest ning nende spetsifikaatidest.

VI.4

Investeeringud materiaalsesse varasse (artikkel 17)

Meetme eesmärk on parandada põllumajanduslike majapidamiste ja maaettevõtete majandus- ja keskkonnaalase tegevuse tulemuslikkust, tõhustada põllumajandustoodete turustamis- ja töötlemissektorit, luua põllumajanduse ja metsanduse arendamiseks vajalik taristu ning toetada keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalikke mittetasuvaid investeeringuid.

VI.5

Loodusõnnetuses kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine (artikkel 18)

Meetme eesmärk on parandada põllumajanduslike majapidamiste ja maaettevõtete majandus- ja keskkonnaalase tegevuse tulemuslikkust, tõhustada põllumajandustoodete turustamis- ja töötlemissektorit, luua põllumajanduse ja metsanduse arendamiseks vajalik taristu ning toetada keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalikke mittetasuvaid investeeringuid.

VI.6

Põllumajandusettevõtete ja ettevõtluse areng (artikkel 19)

Meetme eesmärk on toetada selliste uute ja elujõuliste majandustegevuste loomist ja arendamist nagu noorte põllumajandustootjate juhitud uued põllumajanduslikud majapidamised, uued ettevõtted maapiirkondades või väikeste põllumajandusettevõtete arendamine. Toetust antakse ka uutele või olemasolevatele ettevõtjatele sellistesse mittepõllumajanduslikesse tegevustesse investeerimiseks ja selliste mittepõllumajanduslike tegevuste arendamiseks, mis on olulised maapiirkondade arenguks ja konkurentsivõime tagamiseks, samuti antakse toetust kõigile oma tegevust mitmekesistavatele põllumajandustootjatele. Meetmega antakse toetust põllumajandustootjatele, kes vastavad väikepõllumajandustootjate kava kohaselt toetuse saamise tingimustele ja annavad oma põllumajandusliku majapidamise lõplikult üle teisele põllumajandustootjale.

VI.7

Põhiteenused ja külauuendus maapiirkondades (artikkel 20)

Meetme eesmärk on toetada sekkumisi, millega soodustatakse maapiirkondade majanduskasvu ning keskkonna ja sotsiaal-majanduslikku jätkusuutlikkust, eelkõige arendades kohalikku taristut (sh lairibaühendus, taastuvenergia ja sotsiaalne taristu) ja kohalikke põhiteenuseid, samuti uuendades külasid ning viies ellu tegevusi, mille eesmärk on taastada kultuuri- ja looduspärand ja parandada selle kvaliteeti. Meetmega toetatakse ka tegevuste ümberpaigutamist ning rajatiste ümberehitamist, et parandada asula elukvaliteeti ja keskkonnaalase tegevuse tulemuslikkust.

VI.8

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse (artikkel 21; artiklid 22–26)

Meetme eesmärk on soodustada investeeringuid metsamaa arendamisse, metsade kaitsmisse ning metsanduse, metsandustehnoloogiate ja metsasaadustega seotud innovatsiooni, et suurendada maapiirkondade majanduskasvu potentsiaali.

VI.9

Metsastamine ja metsaalade loomine (artikkel 22)

Selle alameetme eesmärk on toetada metsastamist ja metsaalade loomist nii põllumajandus- kui ka mittepõllumajandusmaal.

VI.10

Agrometsandussüsteemide rajamine, uuendamine ja taastamine (artikkel 23)

Selle alameetme eesmärk on toetada selliste agrometsandussüsteemide ja -tavade loomist, mille puhul mitmeaastased metsakultuurid integreeritakse sihipäraselt põllukultuuride ja/või loomadega samal maakasutusüksusel.

VI.11

Metsapõlengutest ja loodusõnnetustest ning katastroofidest tingitud metsakahjustuste ennetamine ja kõrvaldamine (artikkel 24)

Selle alameetme eesmärk on toetada metsapõlengutest ja muudest loodusõnnetustest, nagu kahjurite levikust ja haiguspuhangutest ning kliimamuutustega seotud ohtudest tingitud metsakahjustuste ennetamist ja kõrvaldamist (lageraie ja taasistutus).

VI.12

Investeeringud metsa ökosüsteemide vastupanuvõime ja keskkonnaväärtuse parandamisse (artikkel 25)

Selle alameetme eesmärk on toetada tegevusi, millega suurendatakse metsade keskkonnaväärtust, parandatakse metsade kliimamuutustega kohanemise võimet ja kliimamuutuste leevendamise potentsiaali, osutatakse ökosüsteemi teenuseid ning suurendatakse metsade üldkasutusväärtust. Eesmärk on tagada metsade keskkonnaväärtuse kasv.

VI.13

Investeeringud metsandustehnoloogiatesse ning metsasaaduste töötlemisse, mobiliseerimisse ja turustamisse (artikkel 26)

Selle alameetme eesmärk on anda toetust investeeringuteks masinatesse ja/või seadmetesse, mis on seotud puude raie, langetamise, kasutuselevõtu ja töötlemisega enne tööstuslikku saagimist. Alameetme põhieesmärk on suurendada metsade majanduslikku väärtust.

VI.14

Tootjarühmade ja -organisatsioonide loomine (artikkel 27)

Meetme eesmärk on toetada tootjarühmade ja -organisatsioonide loomist, eelkõige algusaastatel, kui tekib lisakulusid, et tootjad saaksid ühiselt vastu astuda turuga seotud probleemidele ning parandada läbirääkimispositsiooni seoses tootmise ja turustamisega, sealhulgas kohalikel turgudel.

VI.15

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede (artikkel 28)

Meetme eesmärk on julgustada maa majandajaid rakendama põllumajandustavasid, mis avaldavad positiivset mõju keskkonna-, maastiku- ja loodusvarade kaitsele ning kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. See võib lisaks põllumajandustavade keskkonnahoidlikule täiustamisele hõlmata ka olemasolevate keskkonnahoidlike tavade säilitamist.

VI.16

Mahepõllumajandus (artikkel 29)

Meetme eesmärk on toetada mahepõllumajandusliku tootmise tavadele ja meetoditele üleminekut ja/või nende jätkamist, julgustamaks põllumajandustootjaid sellistes kavades osalema, vastates niiviisi ühiskonna nõudlusele keskkonnahoidlike põllumajandustavade kasutamise järele.

VI.17

Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused (artikkel 30)

Meetme eesmärk on maksta hüvitist toetusesaajatele, kes kannatavad eriti ebasoodsate tingimuste tõttu aladel, mille suhtes kohaldatakse kohustuslikke erinõudeid, mis tulenevad direktiivide 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2000/60/EÜ rakendamisest, võrreldes põllumajandustootjate ja metsamajandajate olukorraga sellistel muudel aladel, kus neid ebasoodsaid tingimusi ei esine.

VI.18

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele (artikkel 31)

Meetme eesmärk on toetada toetusesaajaid, kes kannatavad eriliste piirangute tõttu, kuna asuvad mägialadel või muudel aladel, mida mõjutavad looduslikust või muust eripärast tingitud piirangud.

VI.19

Loomade heaolu (artikkel 33)

Meetme eesmärk on anda toetust põllumajandustootjatele, kes vabatahtlikult viljelevad tegevusi, mis hõlmavad ühte või mitut loomade heaolu parandavat kohustust.

VI.20

Metsakeskkonna- ja kliimateenused ja metsakaitse (artikkel 34)

Meetme eesmärk on vastata vajadusele edendada metsade ja metsamaa säästvat majandamist ja parendamist, sealhulgas elurikkuse, vee- ja mullaressursside säilitamist ja täiustamist, ning võidelda kliimamuutustega; samuti vastata vajadusele säilitada metsa geneetilisi ressursse, sealhulgas arendades eri metsaliike, mis kohanduksid kohalike eritingimustega.

VI.21

Koostöö (artikkel 35)

Meetme eesmärk on soodustada koostöövorme, millesse on kaasatud vähemalt kaks üksust ning milles arendatakse muu hulgas järgmist: katseprojektid; uued tooted, tavad, protsessid ja tehnoloogia põllumajandus-, toidu- ja metsandussektoris; turismiteenused; lühikesed tarneahelad ja kohalikud turud; keskkonna/kliimamuutustega seotud ühised projektid või tavad; projektid, mis teevad biomassi säästvalt kättesaadavaks; muud kui programmi LEADER alla kuuluvad kohaliku arengu strateegiad; metsamajandamiskavad; põllumajandustegevuse mitmekesistamine sotsiaalsete tegevuste kaudu.

VI.22

Riskijuhtimine (artikkel 36)

Meede kujutab endast uut riskijuhtimisvahendite kogumit, millega täiustatakse juba olemasolevaid, liikmesriikide otsetoetuste eelarvetest rahastatavaid võimalusi kindlustuslepingute ja ühisfondide toetamiseks, et aidata põllumajandustootjaid, kes seisavad silmitsi üha suuremate majanduslike ja keskkonnariskidega. Meetmega võetakse kasutusele ka sissetuleku stabiliseerimise vahend, et tagada hüvitus põllumajandustootjatele sissetuleku järsu vähenemise eest.

VI.22a

Erakorraline ajutine toetus põllumajandustootjatele ja VKEdele, keda COVID-19 kriis on eriti mõjutanud (artikkel 39b)

Meetme eesmärk on pakkuda põllumajandustootjatele ja VKEdele ajutist toetust COVID-19 kriisi tõttu.

VI.22b

Erakorraline ajutine toetus põllumajandustootjatele ja VKEdele, keda on eriti mõjutanud Venemaa sissetung Ukrainasse (artikkel 39c)

Meetme eesmärk on pakkuda põllumajandustootjatele ja VKEdele ajutist toetust tingituna Venemaa sissetungist Ukrainasse.

VI.23

Täiendavate riiklike otsetoetuste rahastamine Horvaatias (artikkel 40)

Meetme eesmärk on pakkuda Horvaatia põllumajandustootjatele, kes vastavad täiendavate riiklike otsetoetuste saamise tingimustele, EAFRDst lisatoetust.

VI.24

Toetus kogukonna juhitud kohalikule arengule (LEADER) (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (9) artikkel 35)

Meetme eesmärk on säilitada programmi LEADER kohaliku tasandi integreeritud territoriaalse arengu vahendina, millega aidatakse otseselt kaasa maapiirkondade tasakaalustatud territoriaalsele arengule, mis on üks maaelu arengu poliitika üldeesmärke.

VI.25

Tehniline abi (artiklid 51–54)

Meetme eesmärk on võimaldada liikmesriikidel pakkuda tehnilist abi selliste meetmete toetamiseks, millega suurendatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide juhtimisega seotud haldussuutlikkust. Need meetmed võivad puudutada ettevalmistust, juhtimist, seiret, hindamist, teavet ja teabevahetust, võrgustike loomist, kaebuste lahendamist ning maaelu arengu kavade kontrollimist ja auditeerimist.

VII.1

Määruses (EL) nr 228/2013 sätestatud meetmed

POSEI meetmed on põllumajanduse erikavad, mille eesmärk on võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade piiranguid, nagu on nõutud aluslepingu artiklis 349. See koosneb kahest põhielemendist: tarnimise erikord ja kohaliku tootmise toetamise meetmed. Tarnimise erikorra eesmärk on vähendada kõnealuste piirkondade kaugusest tingitud lisakulusid oluliste toodete tarnimisel (toetus liidust pärit toodetele ja kolmandatest riikidest pärit toodete vabastamine imporditollimaksudest); kohaliku tootmise toetamise meetmetega toetatakse kohaliku põllumajanduse arengut (otsetoetused ja turumeetmed). POSEI raames on võimalik rahastada ka taimetervise programme.

VIII.1

Määruses (EL) nr 229/2013 sätestatud meetmed

Egeuse mere väikesaarte kava sarnaneb POSEIga, kuid sellel ei ole aluslepingus sama õiguslikku alust ja seda rakendatakse väiksemas ulatuses kui POSEId. See hõlmab nii tarnimise erikorda (üksnes toetus liidust pärit toodetele) kui ka kohaliku põllumajandusliku tegevuse toetamise meetmeid, mis seisnevad lisatoetustes kindlaksmääratud kohalike toodete jaoks.

IX.1

Määruses (EL) nr 1144/2014 sätestatud teavitus- ja müügiedendusmeetmed

Määruses (EL) nr 1144/2014 esitatud teavitus- ja müügiedendusmeetmeid, mis on seotud põllumajandustoodete ja teatavate põllumajandustoodetel põhinevate toiduainetega ning mida võetakse siseturul või kolmandates riikides, võib määruses sätestatud tingimustel rahastada täielikult või osaliselt liidu eelarvest. Neid meetmeid võetakse teavitus- ja müügiedendusprogrammide vormis.

---

(1)  Tegevuse erieesmärk peab vastama ühele või mitmele eesmärgile, mis on sätestatud asjaomast tegevust reguleerivates liidu õigusaktides, nagu on kirjeldatud IX lisas. Eelkõige peab määruse (EL) 2021/2115 kohase tegevuse erieesmärk (erieesmärgid) vastama kõnealuse määruse artiklis 6 sätestatud erieesmärkidele ja olema kooskõlas liikmesriigi ÜPP kavaga. Lisaks peab määruste (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 kohase tegevuse erieesmärk (erieesmärgid) vastama määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 110 lõikes 2 sätestatud eesmärkidele (täiendavaid suuniseid on liikmesriikidele antud perioodi 2014–2020 ühise põllumajanduspoliitika seire- ja hindamisraamistiku tehnilises käsiraamatus).

1

(2)  Otsetoetustega sekkumise viiside, maaelu arengusse sekkumise viiside (mis on seotud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tingitud piirangute ning teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate teguritega) ning määruste (EL) nr 228/2013 ja (EL) nr 229/2013 kohaste meetmete alguskuupäeva käsitlev teave ei ole asjakohane, sest need meetmed ja sekkumisviisid on iga-aastased.

2

(3)  Otsetoetustega sekkumise viiside, maaelu arengusse sekkumise viiside (mis on seotud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tingitud piirangute ning teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate teguritega) ning määruste (EL) nr 228/2013 ja (EL) nr 229/2013 kohaste meetmete lõppkuupäeva käsitlev teave ei ole asjakohane, sest need meetmed ja sekkumisviisid on iga-aastased.

3

Järgmise teabe avaldamisel:

| a) | kulud, mis on tekkinud, ja maksed, mis on tehtud määruse (EL) nr 1307/2013 kohaste toetuskavade puhul seoses 2022. kalendriaasta ja varasemate aastatega; |
| --- | --- |

a)

kulud, mis on tekkinud, ja maksed, mis on tehtud määruse (EL) nr 1307/2013 kohaste toetuskavade puhul seoses 2022. kalendriaasta ja varasemate aastatega;

| b) | määruste (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013 (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1144/2014 kohaselt kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete puhul; |
| --- | --- |

b)

määruste (EL) nr 228/2013, (EL) nr 229/2013 (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1144/2014 kohaselt kuni 31. detsembrini 2022 rakendatud meetmete puhul;

| c) | määruse (EL) 2021/2115 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktis c ja artikli 5 lõikes 7 osutatud toetuskavade puhul seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest; ning |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2021/2115 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktis c ja artikli 5 lõikes 7 osutatud toetuskavade puhul seoses kuludega, mis on kantud, ja maksetega, mis on tehtud pärast 31. detsembrit 2022 ja kuni kõnealuste toetuskavade lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest; ning

| d) | makseasutuste tehtud maksed määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames;
  avaldatakse selles tabelis üksnes määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 111 ettenähtud teave, ülejäänud veerud jäetakse tühjaks või neisse lisatakse märge „ei kohaldata. |
| --- | --- |

d)

makseasutuste tehtud maksed määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames;

avaldatakse selles tabelis üksnes määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 111 ettenähtud teave, ülejäänud veerud jäetakse tühjaks või neisse lisatakse märge „ei kohaldata.

(4)  Ning täiendavad toetusmeetmed, mis võetakse vastu vastavalt aluslepingu artikli 39 lõikele 2 ja/või määrusele (EL) nr 1308/2013.

4

(5)  Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).

5

(6)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

9

---