# Eiropas Savienības L 86/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 86 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 24. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 86

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 24. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2023/676 (2023. gada 20. marts) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku, kas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, panākts par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/677 (2023. gada 17. marts), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Ricotta di Bufala Campana (ACVN)) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/678 (2023. gada 17. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Slavonska kobasica (AĢIN)) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/679 (2023. gada 23. marts), ar ko attiecībā uz piridabēna, piridāta, piriproksifēna un triklopira maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/680 (2023. gada 23. marts), ar ko alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) apstiprina par 1. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (
  1
  ) | 41 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2023/681 (2022. gada 8. decembris) par to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, un par ieslodzījuma materiālajiem apstākļiem | 44 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2023/682 (2023. gada 16. marts) par atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu un atgriešanas paātrināšanu, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK | 58 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Eiropas Revīzijas palātas Administratīvās komitejas Deleģētais lēmums Nr. 17–2023 (2023. gada 1. marts) par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz rīkošanos ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju Eiropas Revīzijas palātā | 65 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2023/676 (2023. gada 20. marts) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku, kas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, panākts par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

GATT

1

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/677 (2023. gada 17. marts), ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (Ricotta di Bufala Campana (ACVN))

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/678 (2023. gada 17. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Slavonska kobasica (AĢIN))

5

*

Komisijas Regula (ES) 2023/679 (2023. gada 23. marts), ar ko attiecībā uz piridabēna, piridāta, piriproksifēna un triklopira maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu (
  1
  )

1

6

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/680 (2023. gada 23. marts), ar ko alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) apstiprina par 1. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (
  1
  )

C

12-16

C

12-C16

1

41

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2023/681 (2022. gada 8. decembris) par to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, un par ieslodzījuma materiālajiem apstākļiem

44

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2023/682 (2023. gada 16. marts) par atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu un atgriešanas paātrināšanu, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK

58

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Eiropas Revīzijas palātas Administratīvās komitejas Deleģētais lēmums Nr. 17–2023 (2023. gada 1. marts) par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz rīkošanos ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju Eiropas Revīzijas palātā

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2023/676

(2023. gada 20. marts)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku, kas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, panākts par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2018. gada 15. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2018. gada 15. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, par ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu sadalījumu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības.

| (2) | Sarunas ar Čīles Republiku ir noslēgušās, un 2022. gada 1. decembrī tika parafēts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku, kas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, panākts par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(2)

Sarunas ar Čīles Republiku ir noslēgušās, un 2022. gada 1. decembrī tika parafēts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku, kas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, panākts par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības (“nolīgums”).

| (3) | Nolīgums būtu jāparaksta, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāparaksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atļauts Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku, kas, ievērojot 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXVIII pantu, panākts par visu ES CLXXV sarakstā iekļauto tarifa kvotu koncesiju grozīšanu sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, ar noteikumu, ka minētais nolīgums tiks noslēgts (1).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2023. gada 20. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. KULLGREN

---

(1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

1

---

REGULAS

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/677

(2023. gada 17. marts),

ar kuru attiecībā uz nosaukumu, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, apstiprina specifikācijas grozījumu, kurš nav maznozīmīgs (“Ricotta di Bufala Campana” (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar tās 53. panta 1. punkta pirmo daļu, Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Ricotta di Bufala Campana”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 634/2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar tās 53. panta 1. punkta pirmo daļu, Komisija ir izskatījusi Itālijas pieteikumu specifikācijas grozījumu apstiprināšanai attiecībā uz aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Ricotta di Bufala Campana”, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 634/2010 (2).

| (2) | Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgais grozījums nav maznozīmīgs Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta nozīmē, tāpēc Komisija, piemērojot minētās regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu, grozījuma pieteikumu ir publicējusi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3).

| (3) | Komisijai nav iesniegts neviens pamatots iebildumu paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Komisijai nav iesniegts neviens pamatots iebildumu paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc šis specifikācijas grozījums būtu jāapstiprina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētais specifikācijas grozījums attiecībā uz nosaukumu “Ricotta di Bufala Campana” (ACVN).

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 634/2010 (2010. gada 19. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Ricotta di Bufala Campana” (ACVN)) (OV L 186, 20.7.2010., 14. lpp.).

2

(3)  
  OV C 452, 29.11.2022., 44. lpp.

3

---

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/678

(2023. gada 17. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Slavonska kobasica” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Slavonska kobasica”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Slavonska kobasica”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Slavonska kobasica” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Slavonska kobasica” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Slavonska kobasica” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 454, 30.11.2022., 119. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/679

(2023. gada 23. marts),

ar ko attiecībā uz piridabēna, piridāta, piriproksifēna un triklopira maksimālajiem atlieku līmeņiem noteiktos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Piridabēna, piridāta un triklopira maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Piriproksifēna MAL ir noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Piridabēna, piridāta un triklopira maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. Piriproksifēna MAL ir noteikti minētās regulas III pielikuma A daļā.

| (2) | Par piridabēnu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 2. un 4. punktu tika iesniegts pieteikums uz importa pielaidēm saistībā ar šīs vielas lietošanu uz greipfrūtiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza datus, kuri liecina, ka Amerikas Savienotajās Valstīs atļautie minētās vielas lietojumi uz šiem kultūraugiem rada atlieku līmeni, kas pārsniedz Regulā (EK) Nr. 396/2005 minēto MAL, un ka piridabēnam jānosaka augstāks MAL, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus minētās kultūras importam Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Par piridabēnu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 2. un 4. punktu tika iesniegts pieteikums uz importa pielaidēm saistībā ar šīs vielas lietošanu uz greipfrūtiem Amerikas Savienotajās Valstīs. Pieteikuma iesniedzējs iesniedza datus, kuri liecina, ka Amerikas Savienotajās Valstīs atļautie minētās vielas lietojumi uz šiem kultūraugiem rada atlieku līmeni, kas pārsniedz Regulā (EK) Nr. 396/2005 minēto MAL, un ka piridabēnam jānosaka augstāks MAL, lai novērstu tirdzniecības šķēršļus minētās kultūras importam Savienībā.

| (3) | Kas attiecas uz piridātu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošo MAL attiecībā uz maurlokiem. Par piriproksifēnu šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz aprikozēm un persikiem. Kas attiecas uz triklopiru, šāds pieteikums tika iesniegts par apelsīniem, citroniem un mandarīniem. |
| --- | --- |

(3)

Kas attiecas uz piridātu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 6. panta 1. punktu tika iesniegts pieteikums grozīt spēkā esošo MAL attiecībā uz maurlokiem. Par piriproksifēnu šāds pieteikums tika iesniegts attiecībā uz aprikozēm un persikiem. Kas attiecas uz triklopiru, šāds pieteikums tika iesniegts par apelsīniem, citroniem un mandarīniem.

| (4) | Attiecīgās dalībvalstis novērtēja visus iepriekš minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgās dalībvalstis novērtēja visus iepriekš minētos pieteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 8. pantu un iesniedza Komisijai novērtēšanas ziņojumus.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un publiskoja tos. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieteikumus un novērtēšanas ziņojumus novērtēja, īpaši izskatot riskus patērētājiem un, attiecīgos gadījumos, dzīvniekiem, un sniedza pamatotus atzinumus par ierosinātajiem MAL (2). Iestāde minētos atzinumus nosūtīja pieteikumu iesniedzējiem, Komisijai un dalībvalstīm un publiskoja tos.

| (6) | Par piridātu Iestāde atzīmēja, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 (3) 12. pantu notikušās šīs aktīvās vielas pārskatīšanā konstatētais, ka trūkst datu par piridāta atlieku noteikšanas analītiskajām metodēm, ir risināts ES pesticīdu profesionālizvērtēšanā (4), kurā tika izvērtēta aktīvā viela piridāts un sniegta informācija par pietiekami validētu metodi. Tāpēc ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā svītrot attiecīgās zemsvītras piezīmes, kuras atsaucas uz datu trūkumu. |
| --- | --- |

(6)

Par piridātu Iestāde atzīmēja, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 (3) 12. pantu notikušās šīs aktīvās vielas pārskatīšanā konstatētais, ka trūkst datu par piridāta atlieku noteikšanas analītiskajām metodēm, ir risināts ES pesticīdu profesionālizvērtēšanā (4), kurā tika izvērtēta aktīvā viela piridāts un sniegta informācija par pietiekami validētu metodi. Tāpēc ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā svītrot attiecīgās zemsvītras piezīmes, kuras atsaucas uz datu trūkumu.

| (7) | Attiecībā uz triklopira izmantošanu apelsīniem, citroniem un mandarīniem Iestāde secināja, ka iesniegtie dati ir pietiekami, lai no paredzētā lietojuma izrietētu zemāka MAL ierosinājums (0,07 mg/kg). Tomēr Iestāde atzīmēja, ka vēl nepabeigtajā saskaņā ar 12. pantu notiekošajā minētās aktīvās vielas pārskatīšanā tika lūgti apstiprinoši esošo MAL (0,1 mg/kg) pamatojoši dati, un tāpēc secināja, ka riska pārvaldītājiem jāturpina izskatīt šo jautājumu. Gaidām uz apstiprinošu datu novērtējuma pabeigšanu, tika nolemts, ka ir lietderīgi pagaidām saglabāt esošo MAL (0,1 mg/kg). |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz triklopira izmantošanu apelsīniem, citroniem un mandarīniem Iestāde secināja, ka iesniegtie dati ir pietiekami, lai no paredzētā lietojuma izrietētu zemāka MAL ierosinājums (0,07 mg/kg). Tomēr Iestāde atzīmēja, ka vēl nepabeigtajā saskaņā ar 12. pantu notiekošajā minētās aktīvās vielas pārskatīšanā tika lūgti apstiprinoši esošo MAL (0,1 mg/kg) pamatojoši dati, un tāpēc secināja, ka riska pārvaldītājiem jāturpina izskatīt šo jautājumu. Gaidām uz apstiprinošu datu novērtējuma pabeigšanu, tika nolemts, ka ir lietderīgi pagaidām saglabāt esošo MAL (0,1 mg/kg).

| (8) | Par MAL izmaiņām, kuras pieteikuma iesniedzēji lūdza atļaut visām četrām vielām, Iestāde secināja, ka visas prasības par iesniegto datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikuma iesniedzēju pieprasītā MAL mainīšana patērētāju drošības ziņā ir pieņemama. Izdarot šo secinājumu, Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne ilgstoša eksponētība minētajām vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tās varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu. |
| --- | --- |

(8)

Par MAL izmaiņām, kuras pieteikuma iesniedzēji lūdza atļaut visām četrām vielām, Iestāde secināja, ka visas prasības par iesniegto datu pilnīgumu ir izpildītas un, balstoties uz patērētāju eksponētības novērtējumu, kas sagatavots par 27 konkrētām Eiropas patērētāju grupām, tā secināja, ka pieteikuma iesniedzēju pieprasītā MAL mainīšana patērētāju drošības ziņā ir pieņemama. Izdarot šo secinājumu, Iestāde ņēma vērā jaunākos datus par vielu toksikoloģiskajām īpašībām. Ne ilgstoša eksponētība minētajām vielām, kas rodas, uzturā lietojot visus pārtikas produktus, kuros tās varētu būt, ne īslaicīga eksponētība, kas rodas, uzturā lietojot lielu attiecīgo produktu daudzumu, neliecina par risku pārsniegt pieņemamo diennakts devu vai akūto references devu.

| (9) | Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un ņemot vērā ar izskatāmajiem jautājumiem saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ierosinātās MAL izmaiņas atbilst minētās regulas 14. panta 2. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Balstoties uz Iestādes sniegtajiem pamatotajiem atzinumiem un ņemot vērā ar izskatāmajiem jautājumiem saistītos faktorus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punktā, ierosinātās MAL izmaiņas atbilst minētās regulas 14. panta 2. punkta prasībām.

| (10) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Tiešsaistē EFSA zinātniskais ziņojums pieejams: http://www.efsa.europa.eu.

2

EFSA

Reasoned Opinion on the setting of an import tolerance for pyridaben in grapefruits. EFSA Journal 2022; 20(9):7553.

Reasoned Opinion on the setting of an import tolerance for pyridaben in grapefruits. EFSA Journal

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for pyridate in chives. EFSA Journal 2022; 20(8):7537.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue level for pyridate in chives. EFSA Journal

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyriproxyfen in apricots and peaches. EFSA Journal 2022; 20(9):7567.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pyriproxyfen in apricots and peaches. EFSA Journal

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for triclopyr in oranges, lemons and mandarins. EFSA Journal 2022; 20(8):7545.

Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for triclopyr in oranges, lemons and mandarins. EFSA Journal

(3)  
  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels (MRLs) for pyridate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005. EFSA Journal 2012; 10(4):2687.

3

Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels (MRLs) for pyridate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(4)  
  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance pyridate. EFSA Journal 2014; 12(8):3801, 84. lpp.

4

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance pyridate

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un III pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumā slejas par piridabēnu, piridātu un triklopiru aizstāj ar šādām:



  “II PIELIKUMS

  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)










  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1) | Piridabēns (F) | Piridāts (piridāta, tā hidrolīzes produkta CL 9673 (6-hlor-4-hidroksi-3-fenilpiridazīna) un hidrolizējamo CL 9673 konjugātu summa, kas izteikta kā piridāts) | Triklopirs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | 0,05  (*) | |
| 0110000 | Citrusaugļi | | | |
| 0110010 | Greipfrūti | 0,5 | | 0,1 (+) |
| 0110020 | Apelsīni | 0,3 | | 0,1 (+) |
| 0110030 | Citroni | 0,3 | | 0,1 (+) |
| 0110040 | Laimi | 0,3 | | 0,01  (*) |
| 0110050 | Mandarīni | 0,3 | | 0,1 (+) |
| 0110990 | Citi (2) | 0,3 | | 0,01  (*) |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,05 | | 0,01  (*) |
| 0120010 | Mandeles | | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | | |
| 0120040 | Kastaņi | | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | | |
| 0120100 | Pistācijas | | | |
| 0120110 | Valrieksti | | | |
| 0120990 | Citi (2) | | | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,9 | | |
| 0130010 | Āboli | (+) | | 0,05 (+) |
| 0130020 | Bumbieri | (+) | | 0,05 (+) |
| 0130030 | Cidonijas | (+) | | 0,01  (*) |
| 0130040 | Mespili | (+) | | 0,01  (*) |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | (+) | | 0,01  (*) |
| 0130990 | Citi (2) | | | 0,01  (*) |
| 0140000 | Kauleņi | | | |
| 0140010 | Aprikozes | 0,3 (+) | | 0,05 (+) |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | 0,01  (*) | | 0,01  (*) |
| 0140030 | Persiki | 0,3 (+) | | 0,05 (+) |
| 0140040 | Plūmes | 0,01  (*) | | 0,01  (*) |
| 0140990 | Citi (2) | 0,01  (*) | | 0,01  (*) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | | 0,01  (*) |
| 0151000 | a) | vīnogas |

1)

regulas II pielikumā slejas par piridabēnu, piridātu un triklopiru aizstāj ar šādām:

“II PIELIKUMS

Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1)

Piridabēns (F)

Piridāts (piridāta, tā hidrolīzes produkta CL 9673 (6-hlor-4-hidroksi-3-fenilpiridazīna) un hidrolizējamo CL 9673 konjugātu summa, kas izteikta kā piridāts)

Triklopirs

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,05  (*)

0110000

Citrusaugļi

0110010

Greipfrūti

0,5

0,1 (+)

0110020

Apelsīni

0,3

0,1 (+)

0110030

Citroni

0,3

0,1 (+)

0110040

Laimi

0,3

0,01  (*)

0110050

Mandarīni

0,3

0,1 (+)

0110990

Citi (2)

0,3

0,01  (*)

0120000

Koku rieksti

0,05

0,01  (*)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,9

0130010

Āboli

(+)

0,05 (+)

0130020

Bumbieri

(+)

0,05 (+)

0130030

Cidonijas

(+)

0,01  (*)

0130040

Mespili

(+)

0,01  (*)

0130050

Lokvas/Japānas mespili

(+)

0,01  (*)

0130990

Citi (2)

0,01  (*)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0,3 (+)

0,05 (+)

0140020

Ķirši (saldie)

0,01  (*)

0,01  (*)

0140030

Persiki

0,3 (+)

0,05 (+)

0140040

Plūmes

0,01  (*)

0,01  (*)

0140990

Citi (2)

0,01  (*)

0,01  (*)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0,01  (*)

0151000

a)

vīnogas

0,01  (*)

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,9

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,01  (*)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0,01  (*)

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0,01  (*)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0,01  (*)

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0,15

0162020

Ličī

0,01  (*)

0162030

Pasifloru augļi

0,01  (*)

0162040

Opuncijas

0,01  (*)

0162050

Hrizofilas

0,01  (*)

0162060

Amerikas hurmas

0,01  (*)

0162990

Citi (2)

0,01  (*)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0,01  (*)

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01  (*)

0,01  (*)

0220010

Ķiploki

0,05  (*)

0220020

Sīpoli

0,05  (*)

0220030

Šalotes

0,05  (*)

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

1

0220990

Citi (2)

0,05  (*)

0230000

Augļu dārzeņi

0,05  (*)

0,01  (*)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

0,15

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0,3

0231030

Baklažāni

0,15

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0,01  (*)

0231990

Citi (2)

0,01  (*)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,15

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,01  (*)

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,01  (*)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01  (*)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  (*)

0,01  (*)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0,05  (*)

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0,05  (*)

0242020

Galviņkāposti

1,5

0242990

Citi (2)

0,05  (*)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0,05  (*)

0243020

Lapu kāposti

0,2

0243990

Citi (2)

0,05  (*)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0,05  (*)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,02  (*)

0,02  (*)

0256010

Kārvele

0,05  (*)

0256020

Maurloki

1,5

0256030

Lapu selerijas

0,3

0256040

Pētersīļi

0,05  (*)

0256050

Salvija

0,05  (*)

0256060

Rozmarīns

0,05  (*)

0256070

Timiāns

0,05  (*)

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,05  (*)

0256090

Lauru lapas

0,05  (*)

0256100

Estragons

0,05  (*)

0256990

Citi (2)

0,05  (*)

0260000

Pākšaugi

0,05  (*)

0,01  (*)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0,2 (+)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,01  (*)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0,01  (*)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,01  (*)

0260050

Lēcas

0,01  (*)

0260990

Citi (2)

0,01  (*)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01  (*)

0,01  (*)

0270010

Sparģeļi

0,05  (*)

0270020

Lapu artišoki

0,05  (*)

0270030

Selerijas

0,05  (*)

0270040

Fenheļi

0,05  (*)

0270050

Artišoki

0,05  (*)

0270060

Puravi

1

0270070

Rabarberi

0,05  (*)

0270080

Bambusa dzinumi

0,05  (*)

0270090

Palmu serdes

0,05  (*)

0270990

Citi (2)

0,05  (*)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,01  (*)

0,05  (*)

0500010

Mieži

0,01  (*)

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,01  (*)

0500030

Kukurūza

0,01  (*)

0500040

Prosa

0,01  (*)

0500050

Auzas

0,01  (*)

0500060

Rīsi

0,3 (+)

0500070

Rudzi

0,01  (*)

0500080

Sorgo

0,01  (*)

0500090

Kvieši

0,01  (*)

0500990

Citi (2)

0,01  (*)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05  (*)

0,05  (*)

0610000

Tējas

0,05  (*)

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  (*)

0630000

Zāļu tējas no

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

2

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

2

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0,05  (*)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0,05  (*)

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  (*)

0700000

APIŅI

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*)

0,15

0,05  (*)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*)

0,15

0,05  (*)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0850000

Pumpuri

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,05  (*)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

0,01  (*)

1011010

Muskuļi

0,05  (*)
  (+)

1011020

Taukaudi

0,05  (*)
  (+)

1011030

Aknas

0,1 (+)

1011040

Nieres

0,3 (+)

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,3 (+)

1011990

Citi (2)

0,3 (+)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1012020

Taukaudi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1012030

Aknas

(+)

0,2 (+)

0,06

1012040

Nieres

(+)

2 (+)

0,08

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

2 (+)

0,08

1012990

Citi (2)

2 (+)

0,08

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1013020

Taukaudi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1013030

Aknas

(+)

0,2 (+)

0,06

1013040

Nieres

(+)

2 (+)

0,08

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

2 (+)

0,08

1013990

Citi (2)

2 (+)

0,08

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1014020

Taukaudi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1014030

Aknas

(+)

0,2 (+)

0,06

1014040

Nieres

(+)

2 (+)

0,08

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

2 (+)

0,08

1014990

Citi (2)

2 (+)

0,08

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1015020

Taukaudi

(+)

0,05  (*)
  (+)

0,06

1015030

Aknas

(+)

0,2 (+)

0,06

1015040

Nieres

(+)

2 (+)

0,08

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

2 (+)

0,08

1015990

Citi (2)

2 (+)

0,08

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

0,05  (*)

0,01  (*)

1016010

Muskuļi

(+)

1016020

Taukaudi

(+)

1016030

Aknas

(+)

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

0,05  (*)
  (+)

0,06

1017020

Taukaudi

0,05  (*)
  (+)

0,06

1017030

Aknas

0,2 (+)

0,06

1017040

Nieres

2 (+)

0,08

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

2 (+)

0,08

1017990

Citi (2)

2 (+)

0,01  (*)

1020000

Piens

0,01  (*)

0,05  (*)
  (+)

0,01  (*)

1020010

Liellopi

(+)

(+)

1020020

Aitas

(+)

(+)

1020030

Kazas

(+)

(+)

1020040

Zirgi

(+)

(+)

1020990

Citi (2)

(+)

1030000

Putnu olas

0,01  (*)

0,05  (*)
  (+)

0,01  (*)

1030010

Vistas

(+)

1030020

Pīles

(+)

1030030

Zosis

(+)

1030040

Paipalas

(+)

1030990

Citi (2)

(+)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*)

0,05  (*)

0,05  (*)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,05  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,05  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,05  (*)

0,05  (*)

0,01  (*)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Piridabēns (F)

| (F) | Taukos šķīstošs. |
| --- | --- |

(F)

Taukos šķīstošs.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 24. janvārim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0130010 Āboli

0130020 Bumbieri

0130030 Cidonijas

0130040 Mespili

0130050 Lokvas/Japānas mespili

0140010 Aprikozes

0140030 Persiki

0260010 Pupas (ar pākstīm)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par stabilitāti uzglabāšanā, barošanas pētījumiem un analītiskajām metodēm nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2021. gada 24. janvārim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1015010 Muskuļi

1015020 Taukaudi

1015030 Aknas

1015040 Nieres

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1020040 Zirgi

Piridāts (piridāta, tā hidrolīzes produkta CL 9673 (6-hlor-4-hidroksi-3-fenilpiridazīna) un hidrolizējamo CL 9673 konjugātu summa, kas izteikta kā piridāts)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par stabilitāti uzglabāšanā nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2016. gada 24. oktobrim, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

1011010 Muskuļi

1011020 Taukaudi

1011030 Aknas

1011040 Nieres

1011050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990 Citi (2)

1012010 Muskuļi

1012020 Taukaudi

1012030 Aknas

1012040 Nieres

1012050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990 Citi (2)

1013010 Muskuļi

1013020 Taukaudi

1013030 Aknas

1013040 Nieres

1013050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990 Citi (2)

1014010 Muskuļi

1014020 Taukaudi

1014030 Aknas

1014040 Nieres

1014050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990 Citi (2)

1015010 Muskuļi

1015020 Taukaudi

1015030 Aknas

1015040 Nieres

1015050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990 Citi (2)

1016010 Muskuļi

1016020 Taukaudi

1016030 Aknas

1017010 Muskuļi

1017020 Taukaudi

1017030 Aknas

1017040 Nieres

1017050 Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990 Citi (2)

1020000 Piens

1020010 Liellopi

1020020 Aitas

1020030 Kazas

1020040 Zirgi

1020990 Citi (2)

1030000 Putnu olas

1030010 Vistas

1030020 Pīles

1030030 Zosis

1030040 Paipalas

1030990 Citi (2)

Triklopirs

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2020. gada 16. maijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0110010 Greipfrūti

0110020 Apelsīni

0110030 Citroni

0110050 Mandarīni

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm, kas izmantotas pētījumos par stabilitāti uzglabāšanā, nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2020. gada 16. maijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0130010 Āboli

0130020 Bumbieri

0140030 Persiki

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par analītiskajām metodēm, kas izmantotas pētījumos par stabilitāti uzglabāšanā un atlieku noteikšanas izmēģinājumos, nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2020. gada 16. maijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0140010 Aprikozes

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde konstatēja, ka daļa informācijas par stabilitāti uzglabāšanā nav pieejama. Pārskatot MAL, Komisija ņem vērā pirmajā teikumā minēto informāciju, ja tā iesniegta līdz 2020. gada 16. maijam, vai minētās informācijas trūkumu, ja tā līdz norādītajam datumam nav iesniegta.

0500060 Rīsi”

| 2) | pielikuma A daļā sleju par piriproksifēnu aizstāj ar šādu:



  “IIIA PIELIKUMS

  Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)








  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2) | Piriproksifēns (F) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,6 |
| 0110010 | Greipfrūti | |
| 0110020 | Apelsīni | |
| 0110030 | Citroni | |
| 0110040 | Laimi | |
| 0110050 | Mandarīni | |
| 0110990 | Citi (2) | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,05  (*) |
| 0120010 | Mandeles | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | |
| 0120030 | Indijas rieksti | |
| 0120040 | Kastaņi | |
| 0120050 | Kokosrieksti | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | |
| 0120080 | Pekanrieksti | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | |
| 0120100 | Pistācijas | |
| 0120110 | Valrieksti | |
| 0120990 | Citi (2) | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,2 |
| 0130010 | Āboli | |
| 0130020 | Bumbieri | |
| 0130030 | Cidonijas | |
| 0130040 | Mespili | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | |
| 0130990 | Citi (2) | |
| 0140000 | Kauleņi | |
| 0140010 | Aprikozes | 0,4 |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | 1 |
| 0140030 | Persiki | 0,5 |
| 0140040 | Plūmes | 0,3 |
| 0140990 | Citi (2) | 0,05  (*) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

2)

pielikuma A daļā sleju par piriproksifēnu aizstāj ar šādu:

“IIIA PIELIKUMS

Pesticīdu atliekas un maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2)

Piriproksifēns (F)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,6

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,05  (*)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,2

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0,4

0140020

Ķirši (saldie)

1

0140030

Persiki

0,5

0140040

Plūmes

0,3

0140990

Citi (2)

0,05  (*)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0,05  (*)

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,05  (*)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,05  (*)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

0,05  (*)

0154020

Dzērvenes

1

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0,05  (*)

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0,05  (*)

0154050

Mežrožu paaugļi

0,05  (*)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0,05  (*)

0154070

Vilkābeles ogas

0,05  (*)

0154080

Plūškoka ogas

0,05  (*)

0154990

Citi (2)

0,05  (*)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0,05  (*)

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,05  (*)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0,05  (*)

0163020

Banāni

0,7

0163030

Mango

0,05  (*)

0163040

Papaijas

0,3

0163050

Granātāboli

0,05  (*)

0163060

Čerimojas

0,05  (*)

0163070

Gvajaves

0,05  (*)

0163080

Ananasi

0,05  (*)

0163090

Maizeskoka augļi

0,05  (*)

0163100

Duriāni

0,05  (*)

0163110

Guanabanas

0,05  (*)

0163990

Citi (2)

0,05  (*)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,05  (*)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,05  (*)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

1

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0232010

Gurķi

0,1

0232020

Pipargurķīši

0,1

0232030

Tumšzaļie kabači

0,05  (*)

0232990

Citi (2)

0,05  (*)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0233010

Melones

0,07

0233020

Ķirbji

0,05  (*)

0233030

Arbūzi

0,05  (*)

0233990

Citi (2)

0,05  (*)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,05  (*)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,05  (*)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,05  (*)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0,05  (*)

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0,05  (*)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,05  (*)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,05  (*)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,05  (*)

0300000

PĀKŠAUGI

0,05  (*)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,05  (*)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,05  (*)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0610000

Tējas

15

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  (*)

0630000

Zāļu tējas no

0,05  (*)

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  (*)

0700000

APIŅI

0,05  (*)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*)

0850000

Pumpuri

0,05  (*)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,05  (*)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

0,05  (*)

1010000

Audi

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

1011020

Taukaudi

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

1012020

Taukaudi

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990

Citi (2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

1013020

Taukaudi

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

1014020

Taukaudi

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

1015020

Taukaudi

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990

Citi (2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

1050000

Abinieki un rāpuļi

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Piriproksifēns (F)

| (F) | Taukos šķīstošs.” |
| --- | --- |

(F)

Taukos šķīstošs.”

---

(*)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

*

(1)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

1

(*)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

*

(2)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

2

---

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/680

(2023. gada 23. marts),

ar ko alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) apstiprina par 1. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to esošo aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Šajā sarakstā iekļauts alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC/BKC (C
  12-C16)). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to esošo aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Šajā sarakstā iekļauts alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC/BKC (C
  12-C16)).

| (2) | Alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) ir novērtēts lietošanai biocīdos, kas pieder pie Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas Nr. 98/8/EK (3)V pielikumā aprakstītā 1. produkta veida “Cilvēku higiēnai paredzētie biocīdie produkti”, kurš atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītajam 1. produkta veidam “Dezinfekcijas līdzekļi: cilvēka higiēnai paredzētie”. |
| --- | --- |

(2)

Alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) ir novērtēts lietošanai biocīdos, kas pieder pie Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas Nr. 98/8/EK (3)V pielikumā aprakstītā 1. produkta veida “Cilvēku higiēnai paredzētie biocīdie produkti”, kurš atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītajam 1. produkta veidam “Dezinfekcijas līdzekļi: cilvēka higiēnai paredzētie”.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Itālija, un tās kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, 2012. gada 10. septembrī iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem. Pēc novērtējuma ziņojuma iesniegšanas notika diskusijas Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“Aģentūra”) rīkotās tehniskajās sanāksmēs. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Itālija, un tās kompetentā iestāde, kas veic novērtēšanu, 2012. gada 10. septembrī iesniedza Komisijai novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem. Pēc novērtējuma ziņojuma iesniegšanas notika diskusijas Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“Aģentūra”) rīkotās tehniskajās sanāksmēs.

| (4) | No Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punkta izriet, ka vielas, kuru novērtēšanu dalībvalsts pabeigusi līdz 2013. gada 1. septembrim, jānovērtē saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK. |
| --- | --- |

(4)

No Regulas (ES) Nr. 528/2012 90. panta 2. punkta izriet, ka vielas, kuru novērtēšanu dalībvalsts pabeigusi līdz 2013. gada 1. septembrim, jānovērtē saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punktu Aģentūras atzinumu par aktīvo vielu apstiprināšanas pieteikumiem sagatavo Biocīdu komiteja. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu Biocīdu komiteja 2021. gada 2. decembrī pieņēma Aģentūras atzinumu (4), kurā ņemti vērā kompetentās iestādes, kas veica novērtēšanu, secinājumi. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 75. panta 1. punktu Aģentūras atzinumu par aktīvo vielu apstiprināšanas pieteikumiem sagatavo Biocīdu komiteja. Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu Biocīdu komiteja 2021. gada 2. decembrī pieņēma Aģentūras atzinumu (4), kurā ņemti vērā kompetentās iestādes, kas veica novērtēšanu, secinājumi.

| (6) | Saskaņā ar minēto atzinumu 1. produkta veida biocīdi, kuri satur alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)), varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta 1. punkta b) līdz d) apakšpunkta prasībām, ja vien to lietošanā tiek ievērotas noteiktas prasības. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar minēto atzinumu 1. produkta veida biocīdi, kuri satur alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)), varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. panta 1. punkta b) līdz d) apakšpunkta prasībām, ja vien to lietošanā tiek ievērotas noteiktas prasības.

| (7) | Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, ir lietderīgi alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) apstiprināt par 1. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu ar noteikumu, ka tiek ievēroti noteikti nosacījumi. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, ir lietderīgi alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) apstiprināt par 1. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu ar noteikumu, ka tiek ievēroti noteikti nosacījumi.

| (8) | Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus. |
| --- | --- |

(8)

Pirms aktīvo vielu apstiprina, būtu jāpaiet saprātīgi ilgam laikam, lai ieinteresētās personas varētu veikt jauno prasību izpildei nepieciešamos sagatavošanās pasākumus.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (ADBAC/BKC (C
  12-C16)) apstiprina par aktīvo vielu lietošanai 1. produkta veida biocīdos ar noteikumu, ka tiek ievēroti pielikumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 23. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

3

(4)  
  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance Alkyl(C12-16) dimethylbenzyl ammonium chloride; Product-type: 1; ECHA/BPC/309/2021, pieņemts 2021. gada 2. decembrī.

4

Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance Alkyl(C12-16) dimethylbenzyl ammonium chloride; Product-type: 1;

---

PIELIKUMS

| Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma beigu datums | Produkta veids | Īpaši nosacījumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds | IUPAC nosaukums: ceturtējie amonija savienojumi, benzil-C
  12-16-alkildimetils, hlorīdi
  EK Nr.: 270-325-2

  CAS Nr.: 68424-85-1 | Novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe 972 g/kg (sausnas) | 2024. gada 1. jūlijs | 2034. gada 30. jūnijs | 1 | Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādu nosacījumu: | produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti. |

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma beigu datums

Produkta veids

Īpaši nosacījumi

Alkil-(C
  12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds

IUPAC nosaukums: ceturtējie amonija savienojumi, benzil-C
  12-16-alkildimetils, hlorīdi

EK Nr.: 270-325-2

CAS Nr.: 68424-85-1

Novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe 972 g/kg (sausnas)

2024. gada 1. jūlijs

2034. gada 30. jūnijs

1

Lai attiecībā uz biocīdiem saņemtu atļauju, izpilda šādu nosacījumu:

produkta novērtēšanā īpašu uzmanību pievērš tām ekspozīcijām (“iedarbībai”), riskiem un iedarbīgumam, kuri saistīti ar katru atļaujas pieteikuma aptverto lietojuma veidu, bet kuri Savienības līmeņa novērtējumā par aktīvās vielas risku nav aplūkoti.

---

(1)  Šajā slejā norādītā tīrības pakāpe ir novērtētās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe. Ja ir pierādīts, ka aktīvā viela tirgū laistajā produktā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai aktīvajai vielai, tās tīrības pakāpe var būt gan tāda pati, gan citāda.

---

IETEIKUMI

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/44

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2023/681

(2022. gada 8. decembris)

par to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, un par ieslodzījuma materiālajiem apstākļiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 1., 4. un 6. pants nosaka, ka cilvēka cieņa ir neaizskarama un ir jārespektē un jāaizsargā, ka nevienu nedrīkst pakļaut spīdzināšanai, necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei vai sodiem un ka ikvienam ir tiesības uz brīvību un drošību. Hartas 7. un 24. pantā ir nostiprinātas tiesības uz ģimenes dzīvi un bērna tiesības. Hartas 21. pants nosaka, ka nevienu nedrīkst diskriminēt. Hartas 47. un 48. pantā ir atzītas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī nevainīguma prezumpciju un tiesības uz aizstāvību. Hartas 52. pants nosaka, ka visiem tajā atzīto pamattiesību izmantošanas ierobežojumiem ir jābūt noteiktiem tiesību aktos, un tajos jārespektē šo tiesību un brīvību būtība, kā arī nepieciešamības un proporcionalitātes principi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 1., 4. un 6. pants nosaka, ka cilvēka cieņa ir neaizskarama un ir jārespektē un jāaizsargā, ka nevienu nedrīkst pakļaut spīdzināšanai, necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei vai sodiem un ka ikvienam ir tiesības uz brīvību un drošību. Hartas 7. un 24. pantā ir nostiprinātas tiesības uz ģimenes dzīvi un bērna tiesības. Hartas 21. pants nosaka, ka nevienu nedrīkst diskriminēt. Hartas 47. un 48. pantā ir atzītas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī nevainīguma prezumpciju un tiesības uz aizstāvību. Hartas 52. pants nosaka, ka visiem tajā atzīto pamattiesību izmantošanas ierobežojumiem ir jābūt noteiktiem tiesību aktos, un tajos jārespektē šo tiesību un brīvību būtība, kā arī nepieciešamības un proporcionalitātes principi.

| (2) | Dalībvalstīm jau ir juridiski saistoši esošie Eiropas Padomes instrumenti par cilvēktiesībām un aizliegumu pakļaut spīdzināšanai un necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei, it īpaši Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija (ECTK), šīs konvencijas protokoli, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra un 1987. gada Eiropas Konvencija par spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanu. Turklāt visas dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu (UNCAT). |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm jau ir juridiski saistoši esošie Eiropas Padomes instrumenti par cilvēktiesībām un aizliegumu pakļaut spīdzināšanai un necilvēcīgai vai pazemojošai attieksmei, it īpaši Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija (ECTK), šīs konvencijas protokoli, Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūra un 1987. gada Eiropas Konvencija par spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanu. Turklāt visas dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu (UNCAT).

| (3) | Jāņem vērā arī vairāki juridiski nesaistoši instrumenti, kas konkrētāk attiecas uz to personu tiesībām, kurām ir atņemta brīvība, it īpaši šādi: Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī Apvienoto Nāciju Organizācijas Standartnoteikumi par izturēšanos pret ieslodzītajiem (Nelsona Mandelas noteikumi); Apvienoto Nāciju Organizācijas Standartnoteikumi par pasākumiem, kas nav saistīti ar brīvības atņemšanu (Tokijas noteikumi); kā arī Eiropas Padomes līmenī Ieteikums Rec(2006)2-Rev par Eiropas cietumu noteikumiem; Ieteikums Rec(2006)13 par apcietinājuma piemērošanu, apstākļiem, kādos tā notiek, un par ieslodzīto aizsardzības pasākumiem pret vardarbību; Ieteikums CM/Rec(2017)3 par Eiropas noteikumiem attiecībā uz Kopienas sankcijām un pasākumiem; Ieteikums CM/Rec(2014)4 par elektronisko uzraudzību; Ieteikums CM/Rec(2010)1 par Eiropas Padomes probācijas noteikumiem; Baltā grāmata par cietumu pārpildītību. |
| --- | --- |

(3)

Jāņem vērā arī vairāki juridiski nesaistoši instrumenti, kas konkrētāk attiecas uz to personu tiesībām, kurām ir atņemta brīvība, it īpaši šādi: Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī Apvienoto Nāciju Organizācijas Standartnoteikumi par izturēšanos pret ieslodzītajiem (Nelsona Mandelas noteikumi); Apvienoto Nāciju Organizācijas Standartnoteikumi par pasākumiem, kas nav saistīti ar brīvības atņemšanu (Tokijas noteikumi); kā arī Eiropas Padomes līmenī Ieteikums Rec(2006)2-Rev par Eiropas cietumu noteikumiem; Ieteikums Rec(2006)13 par apcietinājuma piemērošanu, apstākļiem, kādos tā notiek, un par ieslodzīto aizsardzības pasākumiem pret vardarbību; Ieteikums CM/Rec(2017)3 par Eiropas noteikumiem attiecībā uz Kopienas sankcijām un pasākumiem; Ieteikums CM/Rec(2014)4 par elektronisko uzraudzību; Ieteikums CM/Rec(2010)1 par Eiropas Padomes probācijas noteikumiem; Baltā grāmata par cietumu pārpildītību.

| (4) | Turklāt pastāv citi instrumenti, kas attiecas uz konkrētām personu grupām, kurām atņemta brīvība, it īpaši šādi: Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī Apvienoto Nāciju Organizācijas Noteikumi par nepilngadīgo aizsardzību brīvības atņemšanas gadījumā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Noteikumi par izturēšanos pret ieslodzītām sievietēm un par sievietēm likumpārkāpējām paredzētiem ar brīvības atņemšanu nesaistītiem pasākumiem (Bangkokas noteikumi); Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC); kā arī Eiropas Padomes līmenī Ieteikums CM/Rec(2008)11 par Eiropas noteikumiem attiecībā uz nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, kuriem piemēro sankcijas vai pasākumus; Ieteikums CM/Rec(2018)5 par bērniem, kuru vecāki ir ieslodzīti; Ieteikums CM/Rec (2012)12 par ārvalstu ieslodzītajiem; kā arī starptautiskā nevalstiskā līmenī Starptautiskās Juristu komisijas un Starptautiskā Cilvēktiesību dienesta izstrādātie principi par starptautisko cilvēktiesību piemērošanu attiecībā uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti (Jogjakartas principi). |
| --- | --- |

(4)

Turklāt pastāv citi instrumenti, kas attiecas uz konkrētām personu grupām, kurām atņemta brīvība, it īpaši šādi: Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī Apvienoto Nāciju Organizācijas Noteikumi par nepilngadīgo aizsardzību brīvības atņemšanas gadījumā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Noteikumi par izturēšanos pret ieslodzītām sievietēm un par sievietēm likumpārkāpējām paredzētiem ar brīvības atņemšanu nesaistītiem pasākumiem (Bangkokas noteikumi); Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC); kā arī Eiropas Padomes līmenī Ieteikums CM/Rec(2008)11 par Eiropas noteikumiem attiecībā uz nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem, kuriem piemēro sankcijas vai pasākumus; Ieteikums CM/Rec(2018)5 par bērniem, kuru vecāki ir ieslodzīti; Ieteikums CM/Rec (2012)12 par ārvalstu ieslodzītajiem; kā arī starptautiskā nevalstiskā līmenī Starptautiskās Juristu komisijas un Starptautiskā Cilvēktiesību dienesta izstrādātie principi par starptautisko cilvēktiesību piemērošanu attiecībā uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti (Jogjakartas principi).

| (5) | Eiropas Savienības Tiesa spriedumā lietā Aranyosi/Căldăraru un turpmākajos spriedumos (1) ir atzinusi ieslodzījuma apstākļu nozīmi savstarpējas atzīšanas kontekstā un attiecībā uz Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (2) par Eiropas apcietināšanas orderi darbību. Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir pieņēmusi spriedumu arī par sliktu ieslodzījuma apstākļu ietekmi uz Eiropas apcietināšanas ordera darbību (3). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Savienības Tiesa spriedumā lietā Aranyosi/Căldăraru un turpmākajos spriedumos (1) ir atzinusi ieslodzījuma apstākļu nozīmi savstarpējas atzīšanas kontekstā un attiecībā uz Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI (2) par Eiropas apcietināšanas orderi darbību. Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir pieņēmusi spriedumu arī par sliktu ieslodzījuma apstākļu ietekmi uz Eiropas apcietināšanas ordera darbību (3).

| (6) | Padomes 2018. gada decembra secinājumos par savstarpējas atzīšanas veicināšanu, vairojot savstarpēju uzticēšanos, dalībvalstis tika mudinātas izmantot apcietinājumam alternatīvus pasākumus, lai samazinātu ieslodzījuma vietās ievietoto personu skaitu, tādējādi sekmējot sociālās rehabilitācijas mērķa sasniegšanu un arī pievēršoties apstāklim, ka savstarpēju uzticēšanos bieži kavē slikti ieslodzījuma apstākļi un pārpildītās ieslodzījuma vietas (4). |
| --- | --- |

(6)

Padomes 2018. gada decembra secinājumos par savstarpējas atzīšanas veicināšanu, vairojot savstarpēju uzticēšanos, dalībvalstis tika mudinātas izmantot apcietinājumam alternatīvus pasākumus, lai samazinātu ieslodzījuma vietās ievietoto personu skaitu, tādējādi sekmējot sociālās rehabilitācijas mērķa sasniegšanu un arī pievēršoties apstāklim, ka savstarpēju uzticēšanos bieži kavē slikti ieslodzījuma apstākļi un pārpildītās ieslodzījuma vietas (4).

| (7) | Padomes 2019. gada decembra secinājumos par apcietinājumam alternatīviem pasākumiem ir minēts, ka dalībvalstis apņēmušās veikt vairākus pasākumus apcietināšanas jomā valsts līmenī, piemēram, pieņemt apcietinājumam alternatīvus pasākumus (5). |
| --- | --- |

(7)

Padomes 2019. gada decembra secinājumos par apcietinājumam alternatīviem pasākumiem ir minēts, ka dalībvalstis apņēmušās veikt vairākus pasākumus apcietināšanas jomā valsts līmenī, piemēram, pieņemt apcietinājumam alternatīvus pasākumus (5).

| (8) | Padomes 2019. gada jūnija secinājumos par radikalizācijas cietumos novēršanu un apkarošanu un rīcību attiecībā uz terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumu izdarītājiem pēc to izlaišanas no cietuma ir minēts, ka dalībvalstis apņēmušās steidzami veikt efektīvus pasākumus šajā jomā (6). |
| --- | --- |

(8)

Padomes 2019. gada jūnija secinājumos par radikalizācijas cietumos novēršanu un apkarošanu un rīcību attiecībā uz terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumu izdarītājiem pēc to izlaišanas no cietuma ir minēts, ka dalībvalstis apņēmušās steidzami veikt efektīvus pasākumus šajā jomā (6).

| (9) | Vairākus gadus Eiropas Parlaments ir mudinājis Komisiju rīkoties, lai risinātu jautājumu par materiālajiem apstākļiem cietumos un nodrošinātu, ka pirmstiesas apcietinājums arī turpmāk ir izņēmuma pasākums, kas jāizmanto, ievērojot nevainīguma prezumpciju. Šis lūgums tika izteikts atkārtoti Eiropas Parlamenta ziņojumā par Eiropas apcietināšanas orderi (7). |
| --- | --- |

(9)

Vairākus gadus Eiropas Parlaments ir mudinājis Komisiju rīkoties, lai risinātu jautājumu par materiālajiem apstākļiem cietumos un nodrošinātu, ka pirmstiesas apcietinājums arī turpmāk ir izņēmuma pasākums, kas jāizmanto, ievērojot nevainīguma prezumpciju. Šis lūgums tika izteikts atkārtoti Eiropas Parlamenta ziņojumā par Eiropas apcietināšanas orderi (7).

| (10) | Pēc Komisijas lūguma Pamattiesību aģentūra izstrādāja Komisijas finansētu datubāzi par ieslodzījuma apstākļiem, kuru ieviesa 2019. gada decembrī un kura ir publiski pieejama visiem (8). Aģentūras datubāzē par apcietināšanu kriminālprocesā ir apkopota informācija par ieslodzījuma apstākļiem visās dalībvalstīs. Pamatojoties uz valstu, Savienības un starptautiskajiem standartiem, judikatūru un uzraudzības ziņojumiem, tajā ir sniegta informācija par izraudzītiem ieslodzījuma apstākļu galvenajiem aspektiem, t. sk. kameru izmēriem, sanitārajiem apstākļiem, veselības aprūpes pieejamību un aizsardzību pret vardarbību. |
| --- | --- |

(10)

Pēc Komisijas lūguma Pamattiesību aģentūra izstrādāja Komisijas finansētu datubāzi par ieslodzījuma apstākļiem, kuru ieviesa 2019. gada decembrī un kura ir publiski pieejama visiem (8). Aģentūras datubāzē par apcietināšanu kriminālprocesā ir apkopota informācija par ieslodzījuma apstākļiem visās dalībvalstīs. Pamatojoties uz valstu, Savienības un starptautiskajiem standartiem, judikatūru un uzraudzības ziņojumiem, tajā ir sniegta informācija par izraudzītiem ieslodzījuma apstākļu galvenajiem aspektiem, t. sk. kameru izmēriem, sanitārajiem apstākļiem, veselības aprūpes pieejamību un aizsardzību pret vardarbību.

| (11) | Pieejamie statistikas dati par Eiropas apcietināšanas orderi liecina, ka kopš 2016. gada gandrīz 300 gadījumos dalībvalstis ir atteikušās veikt izpildi vai to aizkavējušas, jo pastāvējis reāls pamattiesību pārkāpuma risks, tostarp nepieņemami apcietinājuma materiālie apstākļi (9). |
| --- | --- |

(11)

Pieejamie statistikas dati par Eiropas apcietināšanas orderi liecina, ka kopš 2016. gada gandrīz 300 gadījumos dalībvalstis ir atteikušās veikt izpildi vai to aizkavējušas, jo pastāvējis reāls pamattiesību pārkāpuma risks, tostarp nepieņemami apcietinājuma materiālie apstākļi (9).

| (12) | Valstu tiesu iestādes ir lūgušas konkrētākus norādījumus par to, kā rīkoties šādos gadījumos. Speciālistu konstatētās problēmas ir saistītas ar apcietināšanas standartu saskaņošanas, izplatīšanas un skaidrības trūkumu visā Savienībā, kas kavē tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (10). |
| --- | --- |

(12)

Valstu tiesu iestādes ir lūgušas konkrētākus norādījumus par to, kā rīkoties šādos gadījumos. Speciālistu konstatētās problēmas ir saistītas ar apcietināšanas standartu saskaņošanas, izplatīšanas un skaidrības trūkumu visā Savienībā, kas kavē tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (10).

| (13) | Puse no dalībvalstīm, kas iesniedza Komisijai statistikas datus par apcietināto skaitu valstī, norādīja, ka to ieslodzījuma vietās valda tāda problēma kā pārpildītība, jo noslogojums pārsniedz 100 procentus. Ieslodzījuma vietu pārpildītību veicina arī pirmstiesas apcietinājuma pārmērīga vai nevajadzīga izmantošana un ilgums, kas nopietni apdraud apcietinājuma apstākļu uzlabošanos. |
| --- | --- |

(13)

Puse no dalībvalstīm, kas iesniedza Komisijai statistikas datus par apcietināto skaitu valstī, norādīja, ka to ieslodzījuma vietās valda tāda problēma kā pārpildītība, jo noslogojums pārsniedz 100 procentus. Ieslodzījuma vietu pārpildītību veicina arī pirmstiesas apcietinājuma pārmērīga vai nevajadzīga izmantošana un ilgums, kas nopietni apdraud apcietinājuma apstākļu uzlabošanos.

| (14) | Dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz svarīgiem pirmstiesas apcietinājuma aspektiem, piemēram, pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu kā galējo līdzekli un lēmumu par pirmstiesas apcietinājumu pārskatīšanu (11). Arī maksimālais pirmstiesas apcietinājuma termiņš dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs, sākot no nepilna gada līdz vairāk nekā pieciem gadiem (12). 2020. gadā vidējais pirmstiesas apcietinājuma ilgums dažādās dalībvalstīs svārstījās no 2 mēnešiem līdz 13 mēnešiem (13). Dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras arī pirmstiesas apcietināto proporcionālais skaits no kopējā ieslodzīto skaita, proti, no nepilniem 10 % līdz vairāk nekā 40 % (14). Šādas milzīgas atšķirības kopējā ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpā šķiet nepamatotas. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz svarīgiem pirmstiesas apcietinājuma aspektiem, piemēram, pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu kā galējo līdzekli un lēmumu par pirmstiesas apcietinājumu pārskatīšanu (11). Arī maksimālais pirmstiesas apcietinājuma termiņš dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgs, sākot no nepilna gada līdz vairāk nekā pieciem gadiem (12). 2020. gadā vidējais pirmstiesas apcietinājuma ilgums dažādās dalībvalstīs svārstījās no 2 mēnešiem līdz 13 mēnešiem (13). Dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras arī pirmstiesas apcietināto proporcionālais skaits no kopējā ieslodzīto skaita, proti, no nepilniem 10 % līdz vairāk nekā 40 % (14). Šādas milzīgas atšķirības kopējā ES brīvības, drošības un tiesiskuma telpā šķiet nepamatotas.

| (15) | Eiropas Padomes Komitejas spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai jaunākajos ziņojumos uzmanība pievērsta dažām nopietnām problēmām vairākās dalībvalstīs, piemēram, slikta izturēšanās, ieslodzījuma vietu nepiemērotība, kā arī jēgpilnas nodarbes un atbilstošas veselības aprūpes neesamība. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Padomes Komitejas spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai jaunākajos ziņojumos uzmanība pievērsta dažām nopietnām problēmām vairākās dalībvalstīs, piemēram, slikta izturēšanās, ieslodzījuma vietu nepiemērotība, kā arī jēgpilnas nodarbes un atbilstošas veselības aprūpes neesamība.

| (16) | Turklāt Eiropas Cilvēktiesību tiesa joprojām konstatē, ka saistībā ar apcietināšanu dalībvalstis pārkāpj ECTK 3. vai 5. pantu. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Eiropas Cilvēktiesību tiesa joprojām konstatē, ka saistībā ar apcietināšanu dalībvalstis pārkāpj ECTK 3. vai 5. pantu.

| (17) | Ņemot vērā lielo skaitu ieteikumu, ko izstrādājušas starptautiskās organizācijas tādā jomā kā apcietināšana kriminālprocesā, tie var nebūt viegli pieejami atsevišķiem dalībvalstu tiesnešiem un prokuroriem, kuriem pirms lēmumu pieņemšanas ir jānovērtē ieslodzījuma apstākļi vai nu saistībā ar Eiropas apcietināšanas orderi, vai arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā lielo skaitu ieteikumu, ko izstrādājušas starptautiskās organizācijas tādā jomā kā apcietināšana kriminālprocesā, tie var nebūt viegli pieejami atsevišķiem dalībvalstu tiesnešiem un prokuroriem, kuriem pirms lēmumu pieņemšanas ir jānovērtē ieslodzījuma apstākļi vai nu saistībā ar Eiropas apcietināšanas orderi, vai arī valsts līmenī.

| (18) | Savienībā un it īpaši brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir nepieciešami īpaši Savienības minimālie standarti, kas vienādi piemērojami visu dalībvalstu apcietināšanas sistēmām, lai stiprinātu savstarpēju uzticēšanos starp dalībvalstīm un veicinātu spriedumu un tiesu nolēmumu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(18)

Savienībā un it īpaši brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir nepieciešami īpaši Savienības minimālie standarti, kas vienādi piemērojami visu dalībvalstu apcietināšanas sistēmām, lai stiprinātu savstarpēju uzticēšanos starp dalībvalstīm un veicinātu spriedumu un tiesu nolēmumu savstarpēju atzīšanu.

| (19) | Lai stiprinātu dalībvalstu uzticēšanos pārējo dalībvalstu krimināltiesību sistēmām un tādējādi uzlabotu krimināllietās pieņemtu nolēmumu savstarpēju atzīšanu, jau ir pieņemti seši pasākumi par procesuālajām tiesībām kriminālprocesā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/64/ES (15), 2012/13/ES (16), 2013/48/ES (17), (ES) 2016/343 (18), (ES) 2016/800 (19) un (ES) 2016/1919 (20), kā arī Komisijas 2013. gada 27. novembra Ieteikums par procesuālajām garantijām neaizsargātām personām, kas ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā (21). Šo pasākumu mērķis ir panākt, ka tiek ievērotas aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā, t. sk. gadījumos, kad tiek piemērots pirmstiesas apcietinājums. Šim nolūkam minētajās direktīvās ir ietvertas īpašas procesuālās garantijas aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem, kuriem ir atņemta brīvība. Direktīvā (ES) 2016/800 ir ietverti īpaši noteikumi par bērnu pirmstiesas apcietinājuma nosacījumiem, kuru mērķis ir aizsargāt to bērnu labklājību, uz kuriem attiecas šāds piespiedu līdzeklis. Vēl ir jāpapildina šajās direktīvās un 2013. gada ieteikumā iekļautie procesuālo tiesību standarti, turklāt Direktīvas (ES) 2016/800 gadījumā arī atbilstošie standarti par ieslodzījuma materiālajiem apstākļiem bērniem, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu. |
| --- | --- |

(19)

Lai stiprinātu dalībvalstu uzticēšanos pārējo dalībvalstu krimināltiesību sistēmām un tādējādi uzlabotu krimināllietās pieņemtu nolēmumu savstarpēju atzīšanu, jau ir pieņemti seši pasākumi par procesuālajām tiesībām kriminālprocesā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/64/ES (15), 2012/13/ES (16), 2013/48/ES (17), (ES) 2016/343 (18), (ES) 2016/800 (19) un (ES) 2016/1919 (20), kā arī Komisijas 2013. gada 27. novembra Ieteikums par procesuālajām garantijām neaizsargātām personām, kas ir aizdomās turētās vai apsūdzētās personas kriminālprocesā (21). Šo pasākumu mērķis ir panākt, ka tiek ievērotas aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālās tiesības kriminālprocesā, t. sk. gadījumos, kad tiek piemērots pirmstiesas apcietinājums. Šim nolūkam minētajās direktīvās ir ietvertas īpašas procesuālās garantijas aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem, kuriem ir atņemta brīvība. Direktīvā (ES) 2016/800 ir ietverti īpaši noteikumi par bērnu pirmstiesas apcietinājuma nosacījumiem, kuru mērķis ir aizsargāt to bērnu labklājību, uz kuriem attiecas šāds piespiedu līdzeklis. Vēl ir jāpapildina šajās direktīvās un 2013. gada ieteikumā iekļautie procesuālo tiesību standarti, turklāt Direktīvas (ES) 2016/800 gadījumā arī atbilstošie standarti par ieslodzījuma materiālajiem apstākļiem bērniem, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu.

| (20) | Komisijas mērķis ir konsolidēt un izmantot šos minimālos standartus, kas noteikti Eiropas Padomē, kā arī Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā. Tādēļ nolūkā īstenot starp dalībvalstīm tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ir jāsniedz pārskats par izraudzītajiem minimālajiem standartiem attiecībā uz to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, un apcietinājuma materiālajiem apstākļiem galvenajās prioritārajās jomās. |
| --- | --- |

(20)

Komisijas mērķis ir konsolidēt un izmantot šos minimālos standartus, kas noteikti Eiropas Padomē, kā arī Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā. Tādēļ nolūkā īstenot starp dalībvalstīm tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ir jāsniedz pārskats par izraudzītajiem minimālajiem standartiem attiecībā uz to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, un apcietinājuma materiālajiem apstākļiem galvenajās prioritārajās jomās.

| (21) | Attiecībā uz to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, šajā ieteikumā sniegtajiem norādījumiem būtu jāietver galvenie standarti attiecībā uz pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu kā galējo līdzekli un apcietinājumam alternatīviem pasākumiem, pirmstiesas apcietinājuma pamats, prasības tiesu iestāžu lēmumu pieņemšanai, pirmstiesas apcietinājuma periodiska pārskatīšana, aizdomās turēto vai apsūdzēto uzklausīšana, lai pieņemtu lēmumus par pirmstiesas apcietinājumu, efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tiesības uz pārsūdzību, pirmstiesas apcietinājuma ilgums un pirmstiesas apcietinājumā pavadītā laika ieskaitīšana galīgajā sodā. |
| --- | --- |

(21)

Attiecībā uz to aizdomās turēto un apsūdzēto procesuālajām tiesībām, kuriem piemēro pirmstiesas apcietinājumu, šajā ieteikumā sniegtajiem norādījumiem būtu jāietver galvenie standarti attiecībā uz pirmstiesas apcietinājuma izmantošanu kā galējo līdzekli un apcietinājumam alternatīviem pasākumiem, pirmstiesas apcietinājuma pamats, prasības tiesu iestāžu lēmumu pieņemšanai, pirmstiesas apcietinājuma periodiska pārskatīšana, aizdomās turēto vai apsūdzēto uzklausīšana, lai pieņemtu lēmumus par pirmstiesas apcietinājumu, efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi, tiesības uz pārsūdzību, pirmstiesas apcietinājuma ilgums un pirmstiesas apcietinājumā pavadītā laika ieskaitīšana galīgajā sodā.

| (22) | Attiecībā uz apcietinājuma materiālajiem apstākļiem būtu jāsniedz norādījumi par galvenajiem standartiem attiecībā uz izmitināšanu, apcietināto izvietošanu, higiēnas un sanitārajiem apstākļiem, ēdināšanu, apcietinājuma režīmiem attiecībā uz fiziskajām un citām aktivitātēm ārpus kameras, darbu un izglītību, veselības aprūpi, vardarbības un sliktas izturēšanās novēršanu, saskarsmi ar ārpasauli, tiesiskās palīdzības pieejamību, pieprasījumu un sūdzību procedūrām, kā arī pārbaudi un uzraudzību. Turklāt būtu jāsniedz norādījumi par to personu tiesību aizsardzību, kuras pēc brīvības atņemšanas nonāk īpaši neaizsargātā situācijā, piemēram, sievietes, bērni, personas ar invaliditāti vai smagiem veselības traucējumiem, LGBTIQ un ārvalstnieki, kā arī par radikalizācijas novēršanu cietumos. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz apcietinājuma materiālajiem apstākļiem būtu jāsniedz norādījumi par galvenajiem standartiem attiecībā uz izmitināšanu, apcietināto izvietošanu, higiēnas un sanitārajiem apstākļiem, ēdināšanu, apcietinājuma režīmiem attiecībā uz fiziskajām un citām aktivitātēm ārpus kameras, darbu un izglītību, veselības aprūpi, vardarbības un sliktas izturēšanās novēršanu, saskarsmi ar ārpasauli, tiesiskās palīdzības pieejamību, pieprasījumu un sūdzību procedūrām, kā arī pārbaudi un uzraudzību. Turklāt būtu jāsniedz norādījumi par to personu tiesību aizsardzību, kuras pēc brīvības atņemšanas nonāk īpaši neaizsargātā situācijā, piemēram, sievietes, bērni, personas ar invaliditāti vai smagiem veselības traucējumiem, LGBTIQ un ārvalstnieki, kā arī par radikalizācijas novēršanu cietumos.

| (23) | Pirmstiesas apcietinājums vienmēr būtu jāizmanto kā galējais līdzeklis, pamatojoties uz katra gadījuma izvērtējumu. Vajadzētu būt pieejamam pēc iespējas plašākam klāstam pasākumu, kas ir mazāk ierobežojoši un kalpo kā apcietinājumam alternatīvi pasākumi (alternatīvi pasākumi), un tie būtu jāpiemēro, kad vien iespējams. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka lēmumi par pirmstiesas apcietinājumu nav diskriminējoši un netiek automātiski piemēroti aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem, pamatojoties uz noteiktām pazīmēm, piemēram, ārvalstu valstspiederību. |
| --- | --- |

(23)

Pirmstiesas apcietinājums vienmēr būtu jāizmanto kā galējais līdzeklis, pamatojoties uz katra gadījuma izvērtējumu. Vajadzētu būt pieejamam pēc iespējas plašākam klāstam pasākumu, kas ir mazāk ierobežojoši un kalpo kā apcietinājumam alternatīvi pasākumi (alternatīvi pasākumi), un tie būtu jāpiemēro, kad vien iespējams. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka lēmumi par pirmstiesas apcietinājumu nav diskriminējoši un netiek automātiski piemēroti aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem, pamatojoties uz noteiktām pazīmēm, piemēram, ārvalstu valstspiederību.

| (24) | Ārkārtīgi svarīgi ir atbilstoši apcietinājuma materiālie apstākļi, lai aizsargātu to personu tiesības un cieņu, kurām ir atņemta brīvība, un lai nepārkāptu spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas (sliktas izturēšanās) aizliegumu. |
| --- | --- |

(24)

Ārkārtīgi svarīgi ir atbilstoši apcietinājuma materiālie apstākļi, lai aizsargātu to personu tiesības un cieņu, kurām ir atņemta brīvība, un lai nepārkāptu spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas (sliktas izturēšanās) aizliegumu.

| (25) | Lai nodrošinātu pienācīgus aizturēšanas standartus, dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Komitejas spīdzināšanas novēršanai (CPT) ieteikumiem un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru būtu jānodrošina katram ieslodzītajam minimālais personīgās dzīves telpas apjoms. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu pienācīgus aizturēšanas standartus, dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Komitejas spīdzināšanas novēršanai (CPT) ieteikumiem un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru būtu jānodrošina katram ieslodzītajam minimālais personīgās dzīves telpas apjoms.

| (26) | Ja personām tiek atņemta brīvība, tās ir īpaši neaizsargātas pret vardarbību un sliktu izturēšanos, kā arī sociālo izolāciju. Lai nodrošinātu šo personu drošību un atbalstītu to sociālo reintegrāciju, apcietināto izvietošanā un nošķiršanā būtu jāņem vērā atšķirības apcietinājuma režīmos, kā arī nepieciešamība pasargāt no vardarbības īpaši neaizsargātā situācijā esošos apcietinātos. |
| --- | --- |

(26)

Ja personām tiek atņemta brīvība, tās ir īpaši neaizsargātas pret vardarbību un sliktu izturēšanos, kā arī sociālo izolāciju. Lai nodrošinātu šo personu drošību un atbalstītu to sociālo reintegrāciju, apcietināto izvietošanā un nošķiršanā būtu jāņem vērā atšķirības apcietinājuma režīmos, kā arī nepieciešamība pasargāt no vardarbības īpaši neaizsargātā situācijā esošos apcietinātos.

| (27) | Apcietinājuma režīmiem nevajadzētu pārmērīgi ierobežot apcietināto pārvietošanās brīvību ieslodzījuma vietā un piekļuvi fiziskajām aktivitātēm, ārtelpām, jēgpilnām nodarbēm un sociālajai mijiedarbībai, lai apcietinātie varētu saglabāt fizisko un garīgo veselību un lai veicinātu viņu sociālo reintegrāciju. |
| --- | --- |

(27)

Apcietinājuma režīmiem nevajadzētu pārmērīgi ierobežot apcietināto pārvietošanās brīvību ieslodzījuma vietā un piekļuvi fiziskajām aktivitātēm, ārtelpām, jēgpilnām nodarbēm un sociālajai mijiedarbībai, lai apcietinātie varētu saglabāt fizisko un garīgo veselību un lai veicinātu viņu sociālo reintegrāciju.

| (28) | Apcietinājumā izdarītos noziegumos cietušajiem bieži vien ir ierobežota tiesu iestāžu pieejamība, neskatoties uz valstu pienākumu nodrošināt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus gadījumos, kad ir pārkāptas šo personu tiesības. Saskaņā ar ES stratēģijas par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) mērķiem dalībvalstīm ir ieteicams nodrošināt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus apcietināto tiesību pārkāpumu gadījumos, kā arī aizsardzības un atbalsta pasākumus. Tiesiskajai palīdzībai un pieprasījumu un sūdzību iesniegšanas mehānismiem vajadzētu būt viegli pieejamiem, konfidenciāliem un efektīviem. |
| --- | --- |

(28)

Apcietinājumā izdarītos noziegumos cietušajiem bieži vien ir ierobežota tiesu iestāžu pieejamība, neskatoties uz valstu pienākumu nodrošināt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus gadījumos, kad ir pārkāptas šo personu tiesības. Saskaņā ar ES stratēģijas par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) mērķiem dalībvalstīm ir ieteicams nodrošināt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus apcietināto tiesību pārkāpumu gadījumos, kā arī aizsardzības un atbalsta pasākumus. Tiesiskajai palīdzībai un pieprasījumu un sūdzību iesniegšanas mehānismiem vajadzētu būt viegli pieejamiem, konfidenciāliem un efektīviem.

| (29) | Dalībvalstīm būtu jāņem vērā konkrētu apcietināto grupu īpašās vajadzības, t. sk. sieviešu, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti vai smagiem veselības traucējumiem, LGBTIQ, personu ar rases vai etnisko piederību minoritātei un ārvalstnieku vajadzības, un tas būtu jādara, pieņemot visus lēmumus, kas attiecas uz viņu apcietināšanu. It īpaši, ja tiek apcietināti bērni, vienmēr pirmkārt ir jāņem vērā bērna intereses. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm būtu jāņem vērā konkrētu apcietināto grupu īpašās vajadzības, t. sk. sieviešu, bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti vai smagiem veselības traucējumiem, LGBTIQ, personu ar rases vai etnisko piederību minoritātei un ārvalstnieku vajadzības, un tas būtu jādara, pieņemot visus lēmumus, kas attiecas uz viņu apcietināšanu. It īpaši, ja tiek apcietināti bērni, vienmēr pirmkārt ir jāņem vērā bērna intereses.

| (30) | Attiecībā uz terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumu izdarītājiem dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi pasākumi, lai novērstu radikalizāciju cietumos un īstenotu rehabilitācijas un reintegrācijas stratēģijas, ņemot vērā risku, ko rada terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumu izdarītāji vai nodarījumu izdarītāji, kuri radikalizējušies ieslodzījuma laikā, un to, ka vairāki no šiem nodarījumu izdarītājiem tiks atbrīvoti īsā laika posmā. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumu izdarītājiem dalībvalstīm būtu jāveic efektīvi pasākumi, lai novērstu radikalizāciju cietumos un īstenotu rehabilitācijas un reintegrācijas stratēģijas, ņemot vērā risku, ko rada terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumu izdarītāji vai nodarījumu izdarītāji, kuri radikalizējušies ieslodzījuma laikā, un to, ka vairāki no šiem nodarījumu izdarītājiem tiks atbrīvoti īsā laika posmā.

| (31) | Šajā ieteikumā ir sniegts tikai pārskats par atsevišķiem standartiem, un tam būtu jāseko, ņemot vērā un neskarot Eiropas Padomes standartos sniegtos detalizētākos norādījumus, kā arī Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru. Tas neskar spēkā esošos Savienības tiesību aktus un to turpmāko attīstību. Tas neskar arī Savienības tiesību aktu autoritatīvu interpretāciju, ko varētu sniegt Eiropas Savienības Tiesa. |
| --- | --- |

(31)

Šajā ieteikumā ir sniegts tikai pārskats par atsevišķiem standartiem, un tam būtu jāseko, ņemot vērā un neskarot Eiropas Padomes standartos sniegtos detalizētākos norādījumus, kā arī Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru. Tas neskar spēkā esošos Savienības tiesību aktus un to turpmāko attīstību. Tas neskar arī Savienības tiesību aktu autoritatīvu interpretāciju, ko varētu sniegt Eiropas Savienības Tiesa.

| (32) | Šim ieteikumam būtu arī jāatvieglo Eiropas apcietināšanas orderu izpilde saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/584/TI, kā arī spriedumu atzīšana un sodu izpilde saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/909/TI (22) par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi. |
| --- | --- |

(32)

Šim ieteikumam būtu arī jāatvieglo Eiropas apcietināšanas orderu izpilde saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/584/TI, kā arī spriedumu atzīšana un sodu izpilde saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/909/TI (22) par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi.

| (33) | Šis ieteikums atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām, kā arī veicina šīs pamattiesības. Ieteikuma mērķis it īpaši ir veicināt to, ka tiek respektēta cilvēka cieņa, ievērotas tiesības uz brīvību, tiesības uz ģimenes dzīvi, bērna tiesības, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī nevainīguma prezumpcija un tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(33)

Šis ieteikums atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzītajām pamattiesībām, kā arī veicina šīs pamattiesības. Ieteikuma mērķis it īpaši ir veicināt to, ka tiek respektēta cilvēka cieņa, ievērotas tiesības uz brīvību, tiesības uz ģimenes dzīvi, bērna tiesības, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī nevainīguma prezumpcija un tiesības uz aizstāvību.

| (34) | Ieteikumā minētās atsauces uz atbilstošiem pasākumiem, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu tiesu iestāžu efektīvu pieejamību, būtu jāsaprot, ņemot vērā tiesības un pienākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuras līgumslēdzējas puses ir Eiropas Savienība un visas tās dalībvalstis. Turklāt gadījumā, ja personām ar invaliditāti kriminālprocesā tiek atņemta brīvība, tām tāpat kā citām personām vajadzētu būt tiesībām uz garantijām saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām un pret tām būtu jāizturas atbilstoši mērķiem un principiem, kas minēti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, tostarp nodrošinot saprātīgu pielāgojumu īpašām vajadzībām un nodrošinot piekļūstamību, |
| --- | --- |

(34)

Ieteikumā minētās atsauces uz atbilstošiem pasākumiem, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu tiesu iestāžu efektīvu pieejamību, būtu jāsaprot, ņemot vērā tiesības un pienākumus saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kuras līgumslēdzējas puses ir Eiropas Savienība un visas tās dalībvalstis. Turklāt gadījumā, ja personām ar invaliditāti kriminālprocesā tiek atņemta brīvība, tām tāpat kā citām personām vajadzētu būt tiesībām uz garantijām saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesībām un pret tām būtu jāizturas atbilstoši mērķiem un principiem, kas minēti Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, tostarp nodrošinot saprātīgu pielāgojumu īpašām vajadzībām un nodrošinot piekļūstamību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

IETEIKUMA MĒRĶIS

| (1) | Šajā ieteikumā ir izklāstīti norādījumi par to, kā dalībvalstīm veikt efektīvus, atbilstošus un samērīgus pasākumus, lai kriminālprocesā stiprinātu visu to aizdomās turēto un apsūdzēto tiesības, kuriem ir atņemta brīvība, gan attiecībā uz to personu procesuālajām tiesībām, kurām piemēro pirmstiesas apcietinājumu, gan uz ieslodzījuma materiālajiem apstākļiem, lai nodrošinātu, ka pret personām, kurām piemēro brīvības atņemšanu, izturētos ar cieņu un ievērotu viņu pamattiesības, kā arī brīvības atņemšanas soda mēru izmantotu tikai kā galējo līdzekli. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ieteikumā ir konsolidēti standarti, kas izveidoti saskaņā ar valstu, Savienības un starptautiskajā līmenī spēkā esošo politiku un kas attiecas uz to personu tiesībām, kurām ir atņemta brīvība kriminālprocesa rezultātā; tas ir ļoti svarīgs faktors saistībā ar dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dalībvalstis var paplašināt šajā ieteikumā izklāstītos norādījumus, lai nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni. Šādam augstākam aizsardzības līmenim nebūtu jārada šķēršļi tiesu nolēmumu savstarpējai atzīšanai, kuras veicināšanai šie norādījumi ir paredzēti. Aizsardzības līmenis nekad nedrīkstētu būt zemāks par standartiem, kas noteikti Hartā vai ECTK, kā tas interpretēts Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā. |
| --- | --- |

(3)

DEFINĪCIJAS

| (4) | Saskaņā ar šo ieteikumu “pirmstiesas apcietinājums” būtu jāsaprot kā kriminālprocesā aizdomās turētā vai apsūdzētā apcietinājuma laikposms, ko pirms notiesāšanas nosaka tiesu iestāde. Šajā jēdzienā nevajadzētu ietvert sākotnējo brīvības atņemšanu, ko veic policijas vai tiesībaizsardzības darbinieks (vai jebkura cita persona, kas ir pilnvarota rīkoties), lai nopratinātu vai apcietinātu aizdomās turēto vai apsūdzēto, līdz tiek pieņemts lēmums par pirmstiesas apcietinājumu. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Saskaņā ar šo ieteikumu “alternatīvi pasākumi” būtu jāsaprot kā mazāk ierobežojoši pasākumi, kas kalpo kā alternatīva apcietinājumam. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Saskaņā ar šo ieteikumu “apcietinātais” ir jāsaprot kā persona, kurai ir atņemta brīvība pirmstiesas apcietinājumā, un notiesātā persona, kura izcieš ieslodzījumu. “Ieslodzījuma vieta” ir jāsaprot kā jebkurš cietums vai cita iestāde apcietināto turēšanai, kā noteikts šajā ieteikumā. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Saskaņā ar šo ieteikumu “bērns” ir jāsaprot kā persona līdz 18 gadu vecumam. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Saskaņā ar šo ieteikumu “jaunietis” ir jāsaprot kā persona vecumā no 18 gadiem līdz 21 gadam. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Saskaņā ar šo ieteikumu jēdziens “personas ar invaliditāti” ir jāsaprot tā, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 1. pantā, iekļaujot tās personas, kurām ir ilgstoši fiziski, garīgi, intelektuāli vai maņu traucējumi, kas mijiedarbībā ar dažādiem šķēršļiem var apgrūtināt to pilnvērtīgu un efektīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē vienlīdzīgi ar citiem. |
| --- | --- |

(9)

VISPĀRĪGIE PRINCIPI

| (10) | Dalībvalstīm pirmstiesas apcietinājums būtu jāizmanto tikai kā galējais līdzeklis. Priekšroka būtu jādod apcietinājumam alternatīviem pasākumiem, it īpaši tad, ja par pārkāpumu var sodīt vien ar īstermiņa brīvības atņemšanu vai ja noziedzīga nodarījuma izdarītājs ir bērns. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pret apcietinātajiem izturas ar cieņu un saskaņā ar pienākumu ievērot attiecīgās cilvēktiesības, t. sk. nepārkāpjot spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības (attieksmes) vai sodīšanas aizliegumu, kā noteikts Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 3. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 4. pantā. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Dalībvalstis tiek mudinātas pārvaldīt apcietināšanu tā, lai veicinātu apcietināto sociālo reintegrāciju ar mērķi novērst recidīvu. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Dalībvalstīm šis ieteikums būtu jāpiemēro neatkarīgi no jebkāda veida atšķirībām, piemēram, rases vai etniskās izcelsmes, ādas krāsas, dzimuma, vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas, valodas, reliģiskās pārliecības, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālās vai sociālās izcelsmes, mantiskā stāvokļa, dzimšanas vai cita statusa. |
| --- | --- |

(13)

MINIMĀLIE STANDARTI ATTIECĪBĀ UZ TO AIZDOMĀS TURĒTO UN APSŪDZĒTO PROCESUĀLAJĀM TIESĪBĀM, KURIEM PIEMĒRO PIRMSTIESAS APCIETINĀJUMU

Pirmstiesas apcietinājums kā galējais līdzeklis un apcietinājumam alternatīvi pasākumi

| (14) | Dalībvalstīm būtu jāpiemēro pirmstiesas apcietinājums tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams un ja to izmanto kā galējo līdzekli, pienācīgi ņemot vērā katra atsevišķa gadījuma īpašos apstākļus. Šim nolūkam dalībvalstīm pēc iespējas būtu jāpiemēro alternatīvi pasākumi. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem prezumpcija par labu atbrīvošanai. Dalībvalstīm būtu jāpieprasa, lai kompetentās valsts iestādes uzņemtos pienākumu pierādīt nepieciešamību piemērot personai pirmstiesas apcietinājumu. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Lai pirmstiesas apcietinājums netiktu izmantots neatbilstoši, dalībvalstīm vajadzētu būt pieejamam pēc iespējas plašākam alternatīvo pasākumu klāstam, piemēram, tādiem alternatīviem pasākumiem, kas minēti Padomes Pamatlēmumā 2009/829/TI (23), ar ko savstarpējas atzīšanas principu piemēro lēmumiem par uzraudzības pasākumiem kā alternatīvu pirmstiesas apcietinājumam. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Pasākumi cita starpā varētu būt šādi: a) apņemšanās pēc vajadzības ierasties tiesu iestādēs, neiejaukties tiesvedībā un neveikt noteiktas darbības, t. sk. tādas, kas saistītas ar profesionālu darbību vai noteiktu ieņemamo amatu; b) prasība katru dienu vai periodiski ziņot tiesu iestādei, policijai vai citai iestādei; c) prasība piekrist uzraudzībai, ko veic tiesu iestādes iecelta aģentūra; d) prasība pakļauties elektroniskajai uzraudzībai; e) prasība dzīvot noteiktā adresē ar nosacījumu par stundu skaitu, kas tur jāpavada, vai bez šāda nosacījuma; f) prasība bez atļaujas nepamest noteiktas vietas vai apgabalus vai nedoties uz tiem; g) prasība bez atļaujas netikties ar noteiktām personām; h) prasība nodot iestādei pasi vai citus identifikācijas dokumentus; i) prasība iesniegt vai nodrošināt finanšu vai cita veida garantijas līdz tiesas procesam. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Turklāt dalībvalstīm būtu jāpieprasa, ka gadījumos, kad atbrīvošanai ir noteikts finansiāls galvojums, summai jābūt proporcionālai aizdomās turētā vai apsūdzētā līdzekļiem. |
| --- | --- |

(18)

Pamatotas aizdomas un pamats pirmstiesas apcietinājumam

| (19) | Dalībvalstīm būtu jāpiemēro pirmstiesas apcietinājums tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka aizdomās turētais ir izdarījis konkrēto noziedzīgo nodarījumu, ko konstatē, rūpīgi izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, un būtu jāaprobežojas tikai ar šādu juridisko pamatu pirmstiesas apcietinājumam: a) ja ir bēgšanas iespējamība jeb risks; b) ja ir atkārtota noziedzīga nodarījuma risks; c) ja ir risks, ka aizdomās turētais vai apsūdzētais var iejaukties tiesvedībā; d) ja ir sabiedriskās kārtības apdraudējuma risks. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka riska noteikšanas pamatā vienmēr ir konkrētie lietas apstākļi, taču īpaši jāņem vērā šādi apstākļi: a) iespējamā noziedzīgā nodarījuma veids un smagums; b) sods, kas varētu tikt piemērots notiesāšanas gadījumā; c) aizdomās turētā vecums, veselības stāvoklis, raksturs, iepriekšējā sodāmība, personiskie un sociālie apstākļi un jo īpaši šīs personas saiknes ar sabiedrību; d) aizdomās turētā uzvedība, it īpaši iepriekšējo kriminālprocesu gaitā uzlikto iespējamo pienākumu izpildes rādītājs. Ja aizdomās turētais nav tās valsts pilsonis, kurā ir izdarīts iespējamais noziedzīgais nodarījums, vai arī aizdomās turētajam nav citas saistības ar šo valsti, ar šo faktu vien nepietiek, lai secinātu, ka pastāv bēgšanas risks. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Dalībvalstis tiek mudinātas piemērot pirmstiesas apcietinājumu tikai tajos gadījumos, ja minimālais brīvības atņemšanas sods par noziedzīgu nodarījumu ir viens gads. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojums lēmumiem par pirmstiesas apcietinājumu

| (22) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka katrs tiesu iestādes lēmums piemērot pirmstiesas apcietinājumu, pagarināt šādu pirmstiesas apcietinājumu vai piemērot alternatīvus pasākumus ir samērīgs un pienācīgi pamatots un attiecas uz aizdomās turētā vai apsūdzētā īpašajiem apstākļiem, kas pamato tā apcietinājumu. Attiecīgajai personai būtu jāsaņem lēmuma kopija, kurā jānorāda arī iemesli, kāpēc pirmstiesas apcietinājumam alternatīvi pasākumi netiek uzskatīti par piemērotiem. |
| --- | --- |

(22)

Pirmstiesas apcietinājuma periodiska pārskatīšana

| (23) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiesu iestāde periodiski pārskata tā pamata derīgumu, kura dēļ aizdomās turētais vai apsūdzētais tiek turēts pirmstiesas apcietinājumā. Tiklīdz vairs nav pamata personas aizturēšanai, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka aizdomās turētais vai apsūdzētais tiek atbrīvots bez nepamatotas kavēšanās. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Dalībvalstīm būtu jāatļauj periodiski pārskatīt lēmumus par pirmstiesas apcietinājumu pēc atbildētāja pieprasījuma vai tiesu iestādes ierosmes. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Dalībvalstīm principā būtu jāierobežo intervāls starp pārskatīšanas reizēm, kam nevajadzētu pārsniegt vienu mēnesi, izņemot gadījumus, kad aizdomās turētajam vai apsūdzētajam ir tiesības jebkurā laikā iesniegt pieteikumu par atbrīvošanu un saņemt lēmumu par šo pieteikumu bez nepamatotas kavēšanās. |
| --- | --- |

(25)

Aizdomās turētā vai apsūdzētā uzklausīšana

| (26) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka aizdomās turētais vai apsūdzētais tiek uzklausīts vai nu personīgi, vai arī ar juridiskā pārstāvja starpniecību, izmantojot abu pušu uzklausīšanas principu, pirms kompetentā tiesu iestāde pieņem lēmumu par pirmstiesas apcietinājumu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka lēmumi par pirmstiesas apcietinājumu tiek pieņemti bez nepamatotas kavēšanās. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Dalībvalstīm būtu jāaizstāv aizdomās turētā vai apsūdzētā tiesības uz lietas izskatīšanu saprātīgā termiņā. Dalībvalstīm it īpaši būtu jānodrošina, ka lietas, kurās ir piemērots pirmstiesas apcietinājums, izskata steidzami un ar pienācīgu rūpību. |
| --- | --- |

(27)

Efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi un tiesības uz pārsūdzību

| (28) | Dalībvalstīm būtu jāgarantē, ka aizdomās turētie vai apsūdzētie, kuriem ir atņemta brīvība, var vērsties kompetentajā tiesā, lai tā pārskatītu šo personu aizturēšanas likumību un vajadzības gadījumā izdotu rīkojumu par atbrīvošanu. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Dalībvalstīm būtu jāpiešķir aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem, uz kuriem attiecas lēmums par pirmstiesas apcietinājumu, tiesības pārsūdzēt šādu lēmumu un attiecīgi jāinformē par šādu tiesību esamību brīdī, kad pieņemts lēmums. |
| --- | --- |

(29)

Pirmstiesas apcietinājuma ilgums

| (30) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pirmstiesas apcietinājuma ilgums nepārsniedz sodu, ko var piemērot par attiecīgo noziedzīgo nodarījumu, un ka tas nav nesamērīgs ar to. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka piespriestā pirmstiesas apcietinājuma ilgums nav pretrunā aizturētā tiesībām tikt tiesātam saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Dalībvalstīm būtu jānosaka par prioritārām lietas, kurās tiek tiesātas personas, kam piemēro pirmstiesas apcietinājumu. |
| --- | --- |

(32)

Pirmstiesas apcietinājumā pavadītā laika ieskaitīšana galīgajā sodā

| (33) | Dalībvalstīm vēlāk piespriestā ieslodzījuma ilgumā būtu jāieskaita visi pirmstiesas apcietinājuma laika periodi pirms notiesāšanas, arī tajos gadījumos, ja ir izmantoti alternatīvi pasākumi. |
| --- | --- |

(33)

MINIMĀLIE STANDARTI ATTIECĪBĀ UZ IESLODZĪJUMA MATERIĀLAJIEM APSTĀKĻIEM

Izmitināšana

| (34) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vienvietīgajās kamerās platība uz vienu apcietināto ir vismaz 6 m2 un daudzvietīgajās kamerās – vismaz 4 m2. Dalībvalstīm būtu jāgarantē, ka katram apcietinātajam pieejamās personiskās telpas absolūtais minimums, t. sk. daudzvietīgajā kamerā, ir līdzvērtīgs vismaz 3 m2 platībai uz vienu apcietināto. Ja apcietinātajam pieejamās personiskās telpas platība ir mazāka par 3 m2, pastāv pamatotas aizdomas par ECTK 3. panta pārkāpumu. Pieejamās telpas aprēķinos jāiekļauj platība, ko aizņem mēbeles, bet ne platība, ko aizņem sanitārās telpas. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Vēlams, ka dalībvalstis nodrošina, ka izņēmuma gadījumos, kad platība uz vienu apcietināto ir mazāka par absolūto minimumu jeb 3 m2, šie apstākļi ir īslaicīgi, neregulāri un nenozīmīgi, kā arī apcietinātajam tiek nodrošināta pietiekama pārvietošanās brīvība un piemērotas aktivitātesārpus kameras. Turklāt vēlams, ka dalībvalstis nodrošina, ka šādos gadījumos vispārējie ieslodzījuma apstākļi iestādē ir piemēroti un ka attiecīgās personas apcietinājuma apstākļos nav citu atbildību pastiprinošu faktoru, piemēram, citu nepilnību minimālajās strukturālajās prasībās attiecībā uz kamerām vai sanitārajām telpām. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Dalībvalstīm būtu jāgarantē, ka apcietinātajiem kamerās ir pieejams dabiskais apgaismojums un svaigs gaiss. |
| --- | --- |

(36)

Izvietošana

| (37) | Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt, un, ja runa ir par bērniem, tām būtu jānodrošina, ka aizturētās personas iespēju robežās tiek izvietotas ieslodzījuma vietās, kas atrodas tuvu viņu mājām, vai citās vietās, kas ir piemērotas viņu sociālās rehabilitācijas mērķim. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pirmstiesas apcietinātie tiek turēti atsevišķi no notiesātajiem. Sievietes būtu jātur atsevišķi no vīriešiem. Bērnus nedrīkstētu turēt kopā ar pieaugušajiem, ja vien tas nav bērna interesēs. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Ja apcietinātais bērns sasniedz 18 gadu vecumu un ja noteiktos gadījumos jaunietis vēl nav sasniedzis 21 gada vecumu, dalībvalstīm būtu jānodrošina iespēja turpināt minēto personu turēt atsevišķi no citiem apcietinātajiem pieaugušajiem, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā attiecīgās personas apstākļus, ar noteikumu, ka tas nav pretrunā to bērnu interesēm, kuri ir aizturēti kopā ar minēto personu. |
| --- | --- |

(39)

Higiēnas un sanitārie apstākļi

| (40) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka sanitārās telpas ir vienmēr pieejamas un sniedz apcietinātajiem pietiekamu privātumu, t. sk. daudzvietīgajās kamerās tās ir faktiski strukturāli nodalītas no dzīves telpas. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Vēlams, ka dalībvalstis nosaka efektīvus pasākumus, lai saglabātu labus higiēnas standartus, izmantojot dezinfekciju un fumigāciju. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka apcietinātajiem ir pieejami nepieciešamie higiēnas līdzekļi, tostarp dvieļi, un kamerās jābūt pieejamam siltam tekošam ūdenim. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina visi apcietinātie ar piemērotu tīru apģērbu un gultasveļu, kā arī ar iekārtām un līdzekļiem to mazgāšanai. |
| --- | --- |

(42)

Ēdināšana

| (43) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina ēdiens pietiekamā daudzumā un kvalitātē, lai apmierinātu apcietināto uztura vajadzības, kā arī ēdiens ir jāgatavo un jāpasniedz higiēniskos apstākļos. Turklāt dalībvalstīm būtu jāgarantē, ka apcietinātajiem vienmēr ir pieejams tīrs dzeramais ūdens. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina apcietinātajiem pilnvērtīgs uzturs, kurā ņemts vērā personas vecums, invaliditāte, veselības stāvoklis, fiziskais stāvoklis, reliģiskā pārliecība, kultūra un darba raksturs. |
| --- | --- |

(44)

Laiks, kas pavadīts ārpus kameras un ārtelpās

| (45) | Dalībvalstīm būtu jāļauj apcietinātajiem vingrot brīvā dabā vismaz vienu stundu dienā un jānodrošina šim nolūkam plašas un piemērotas telpas un aprīkojums. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Dalībvalstīm būtu jāļauj apcietinātajiem pavadīt saprātīgu laiku ārpus kamerām, lai iesaistītos darbā, izglītībā un atpūtas pasākumos, ciktāl nepieciešams cilvēku un sociālās mijiedarbības atbilstoša līmeņa nodrošināšanai. Lai novērstu spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai soda aizlieguma pārkāpumu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visi šā noteikuma izņēmumi attiecībā uz īpašiem drošības režīmiem un pasākumiem, tostarp ieslodzījums vieninieka kamerā, ir nepieciešami un samērīgi. |
| --- | --- |

(46)

Apcietināto nodarbināšana un izglītošana nolūkā veicināt sociālo reintegrāciju

| (47) | Dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi apcietināto sociālajā rehabilitācijā, ņemot vērā individuālās vajadzības. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt lietderīgu atalgotu darbu. Lai veicinātu apcietinātā veiksmīgu reintegrāciju sabiedrībā un darba tirgū, dalībvalstīm būtu jādod priekšroka darbam, kas ietver arodmācības. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Lai palīdzētu apcietinātajiem sagatavoties dzīvei brīvībā un veicinātu viņu reintegrāciju sabiedrībā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visiem apcietinātajiem ir pieejamas drošas, iekļaujošas un pieejamas izglītības programmas (tostarp tālmācība), kas atbilst individuālajām vajadzībām, vienlaikus ņemot vērā katras personas vēlmes. |
| --- | --- |

(48)

Veselības aprūpe

| (49) | Dalībvalstīm būtu jāgarantē apcietinātajiem savlaicīgi pieejama medicīniskā palīdzība, t. sk. psiholoģiskā palīdzība, kas ir nepieciešama, lai saglabātu fizisko un garīgo veselību. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka veselības aprūpe ieslodzījuma vietās atbilst tiem pašiem standartiem, ko nodrošina valsts veselības aprūpes sistēma, t. sk. attiecībā uz psihiatrisko ārstēšanu. |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Vēlams, ka dalībvalstis nodrošina regulāru medicīnisko uzraudzību, un tām jāveicina vakcinācijas un veselības skrīninga programmas, tostarp saistībā ar pārnēsājamām slimībām (HIV, B un C hepatīta vīruss, tuberkuloze un seksuāli transmisīvās slimības) un nepārnēsājamām slimībām (it īpaši vēža skrīnings), kam seko diagnoze un vajadzības gadījumā – ārstēšana. Veselības izglītības programmas var palīdzēt uzlabot skrīninga rādītājus un veselībpratību. Dalībvalstīm it īpaši būtu jānodrošina, ka īpaša uzmanība tiek veltīta to apcietināto ārstēšanai, kuri cieš no narkomānijas, infekcijas slimību profilaksei un aprūpei, garīgajai veselībai un pašnāvību novēršanai. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Vēlams, ka dalībvalstis nosaka pienākumu bez nepamatotas kavēšanās veikt medicīnisko pārbaudi gan tad, kad ir sācies brīvības atņemšanas periods, gan arī ikreiz pēc pārsūtīšanas uz citu iestādi. |
| --- | --- |

(51)

Vardarbības un sliktas izturēšanās novēršana

| (52) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai garantētu apcietināto drošību un novērstu jebkāda veida spīdzināšanu vai sliktu izturēšanos. Dalībvalstīm it īpaši būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai nepieļautu pret apcietinātajiem vērstu vardarbību vai sliktu izturēšanos no ieslodzījuma vietas darbinieku puses un nodrošinātu, ka pret ieslodzītajiem izturas ar cieņu. Dalībvalstīm būtu arī jānosaka pienākums ieslodzījuma vietas darbiniekiem un visām kompetentajām iestādēm aizsargāt apcietinātos pret vardarbību un sliktu izturēšanos no pārējo apcietināto puses. |
| --- | --- |

(52)

| (53) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka šā rūpības pienākuma izpilde un visa veida spēka pielietošana no darbinieku puses ieslodzījuma vietā tiek uzraudzīta. |
| --- | --- |

(53)

Saskarsme ar ārpasauli

| (54) | Dalībvalstīm būtu jāļauj apcietinātajiem tikties ar ģimenes locekļiem un citiem apmeklētājiem, piemēram, juridiskajiem pārstāvjiem, sociālajiem darbiniekiem un ārstniecības personām. Dalībvalstīm būtu arī jāļauj apcietinātajiem brīvi sazināties ar minētajām personām ar vēstuļu starpniecību un iespēju robežās arī pa tālruni vai citiem sakaru līdzekļiem, tostarp personām ar invaliditāti izmantot alternatīvus sakaru līdzekļus. |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina piemērotas telpas ģimeņu apmeklējumiem bērniem piemērotos apstākļos, kas atbilst drošības prasībām, bet vienlaikus ir mazāk traumējoši bērniem. Šādu ģimenes apmeklējumu nolūks ir regulāra un jēgpilna saskarsme starp ģimenes locekļiem. |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja nodrošināt saziņu, izmantojot digitālos līdzekļus, piemēram, videozvanus, lai apcietinātie cita starpā varētu sazināties ar ģimeni, pieteikties darbā, apmeklēt apmācības kursus vai meklēt mājokli, gatavojoties atbrīvošanai. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka gadījumos, kad apcietinātajiem izņēmuma kārtā ir aizliegts sazināties ar ārpasauli, šāds ierobežojums ir absolūti nepieciešams un samērīgs, kā arī to nepiemēro ilgstoši. |
| --- | --- |

(57)

Tiesiskā palīdzība

| (58) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka apcietinātajiem ir reāla iespēja izmantot tiesības uz advokāta palīdzību. |
| --- | --- |

(58)

| (59) | Dalībvalstīm būtu jāievēro apcietināto un viņu juridisko konsultantu tikšanos un cita veida saziņas, t. sk. juridiskās sarakstes, konfidencialitāte. |
| --- | --- |

(59)

| (60) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina apcietinātajiem piekļuve dokumentiem, kas attiecas uz viņu tiesvedību, vai jāļauj tos paturēt. |
| --- | --- |

(60)

Pieprasījumi un sūdzības

| (61) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visiem apcietinātajiem ir skaidri izklāstīti noteikumi, kas ir spēkā konkrētajā ieslodzījuma vietā. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | Dalībvalstīm būtu jāsekmē reāla piekļuve procedūrai, ar kuru apcietinātie varētu oficiāli apstrīdēt dzīves apstākļus apcietinājumā. Dalībvalstīm it īpaši būtu jānodrošina apcietinātajiem iespēja brīvi iesniegt konfidenciālus pieprasījumus un sūdzības par izturēšanos pret viņiem, izmantojot gan iekšējos, gan ārējos sūdzību iesniegšanas mehānismus. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka apcietināto sūdzības nekavējoties un rūpīgi izskata neatkarīga iestāde vai tribunāls, kas ir pilnvarots noteikt palīdzības pasākumus, it īpaši nolūkā izbeigt pārkāpumus saistībā ar spīdzināšanu un necilvēcīgu vai pazemojošu attieksmi. |
| --- | --- |

(63)

Īpaši pasākumi attiecībā uz sievietēm un meitenēm

| (64) | Dalībvalstīm, pieņemot lēmumus, kas ietekmē visus apcietinājuma aspektus, būtu jāņem vērā sieviešu un meiteņu īpašās fiziskās, profesionālās, sociālās un psiholoģiskās vajadzības, kā arī sanitārās un veselības aprūpes prasības. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Dalībvalstīm būtu jāļauj apcietinātajām dzemdēt slimnīcā ārpus ieslodzījuma vietas. Ja bērns tomēr piedzimst ieslodzījuma vietā, dalībvalstīm būtu jānodrošina viss nepieciešamais atbalsts un telpas, lai saglabātu saikni starp māti un bērnu un nodrošinātu abu fizisko un garīgo labklājību, tostarp atbilstošu pirmsdzemdību un pēcdzemdību veselības aprūpi. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Dalībvalstīm būtu jāļauj apcietinātajām ieslodzījuma vietā turēt savus mazgadīgos bērnus pie sevis, ciktāl tas atbilst bērna interesēm. Vēlams, ka dalībvalstis nodrošina īpašus izmitināšanas apstākļus un veic visus bērniem piemērotos pasākumus, lai parūpētos par šādu bērnu veselību un labklājību visā soda izpildes laikā. |
| --- | --- |

(66)

Īpaši pasākumi attiecībā uz ārvalstniekiem

| (67) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ārvalstniekiem un citiem apcietinātajiem ar īpašām valodas vajadzībām, kuriem ir atņemta brīvība, ir saprātīga piekļuve profesionāliem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem un rakstisko materiālu tulkojumiem tādā valodā, ko viņi saprot. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ārvalstniekus bez nepamatotas kavēšanās informē par viņu tiesībām sazināties ar savas valstspiederības valsts diplomātisko vai konsulāro dienestu un sniedz viņiem saprātīgas iespējas sazināties. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Dalībvalstīm būtu jāsniedz informācija par pieejamo tiesisko palīdzību. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ārvalstniekus informē par to, ka viņi drīkst pieprasīt soda izpildi vai pirmstiesas uzraudzības pasākumus pārcelt uz savu valstspiederības vai pastāvīgās dzīvesvietas valsti, piemēram, saskaņā ar Pamatlēmumu 2008/909/TI un Pamatlēmumu 2009/829/TI. |
| --- | --- |

(70)

Īpaši pasākumi attiecībā uz bērniem un jauniešiem

| (71) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka primāri tiek ņemtas vērā bērna intereses visos jautājumos, kas saistīti ar viņa apcietināšanu, un ka tiek ņemtas vērā bērna īpašās tiesības un vajadzības, pieņemot lēmumus, kas ietekmē visus bērna apcietināšanas aspektus. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Attiecībā uz bērniem dalībvalstīm būtu jāizveido piemērots daudzdisciplīnu apcietinājuma režīms, ar kuru nodrošināt un saglabāt viņu veselību un fizisko, garīgo un emocionālo attīstību, tiesības uz izglītību un apmācību, tiesību uz ģimenes dzīvi efektīvu un regulāru īstenošanu, kā arī tādu programmu pieejamību, kas veicina bērnu reintegrāciju sabiedrībā. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Pieņemot jebkādus disciplināros mērus, t. sk. ieslodzījumu vieninieka kamerā, savaldīšanu vai spēka pielietošanu, ir jāievēro absolūtas nepieciešamības un samērīguma jeb proporcionalitātes principi. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Vajadzības gadījumā dalībvalstis tiek mudinātas piemērot nepilngadīgo apcietinājuma režīmu noziedzīgu nodarījumu izdarītājiem, kuri nav sasnieguši 21 gada vecumu. |
| --- | --- |

(74)

Īpaši pasākumi personām ar invaliditāti vai smagiem veselības traucējumiem

| (75) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka personas ar invaliditāti vai citas personas ar smagiem veselības traucējumiem saņem savām īpašajām vajadzībām atbilstošu aprūpi, kas ir pielīdzināma valsts veselības aprūpes sistēmas sniegtajai aprūpei. Dalībvalstīm it īpaši būtu jānodrošina, lai personas, kurām diagnosticēti ar garīgo veselību saistīti veselības traucējumi, saņemtu specializētu profesionālu aprūpi – vajadzības gadījumā specializētās iestādēs vai ieslodzījuma vietā īpaši šim nolūkam paredzētās nodaļās, nodrošinot medicīnisko uzraudzību, un ka apcietinātajiem, kuri gatavojas atbrīvošanai no apcietinājuma, nepieciešamības gadījumā tiek nodrošināta veselības aprūpes nepārtrauktība. |
| --- | --- |

(75)

| (76) | Dalībvalstīm būtu īpaši jārūpējas, lai apcietinātajiem ar invaliditāti vai smagiem veselības traucējumiem būtu pieejami viņu vajadzībām atbilstoši ieslodzījuma materiālie apstākļi un apcietinājuma režīmi. Šeit būtu jāiekļauj arī atbilstošu aktivitāšu nodrošināšana minētajiem apcietinātajiem. |
| --- | --- |

(76)

Īpaši pasākumi nolūkā aizsargāt citus apcietinātos ar īpašām vajadzībām vai neaizsargātā situācijā esošos apcietinātos

| (77) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ieslodzījuma vietās vēl vairāk nepasliktinās personu marginalizācija seksuālās orientācijas, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības vai citu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(77)

| (78) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vardarbību vai cita veida sliktu izturēšanos, piemēram, fizisku, garīgu vai seksuālu vardarbību, pret personām seksuālās orientācijas, rases vai etniskās izcelsmes, reliģiskās pārliecības vai citu iemeslu dēļ no ieslodzījuma vietas darbinieku vai citu apcietināto puses. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek piemēroti īpaši aizsardzības pasākumi, ja pastāv šādas vardarbības vai sliktas izturēšanās risks. |
| --- | --- |

(78)

Pārbaude un uzraudzība

| (79) | Dalībvalstīm būtu jāsekmē regulāras pārbaudes, kuras veic neatkarīga iestāde, lai novērtētu, vai ieslodzījuma vietas tiek pārvaldītas saskaņā ar valsts un starptautisko tiesību aktu prasībām. Dalībvalstīm it īpaši būtu jānodrošina netraucēta piekļuve Komitejai spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai un valsts preventīvo mehānismu tīklam. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina piekļuve ieslodzījuma vietām valstu parlamentu deputātiem, un tās tiek mudinātas nodrošināt līdzīgu piekļuvi Eiropas Parlamenta deputātiem. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | Dalībvalstīm būtu arī jāapsver iespēja organizēt tiesnešiem, prokuroriem un advokātiem regulāras vizītes ieslodzījuma vietās un citos apcietinājuma centros, tās iekļaujot viņu tiesiskajā apmācībā. |
| --- | --- |

(81)

Īpaši pasākumi radikalizācijas novēršanai cietumos

| (82) | Dalībvalstis tiek mudinātas veikt sākotnējo riska novērtējumu, lai noteiktu piemērotu apcietinājuma režīmu apcietinātajiem, kuri tiek turēti aizdomās vai ir notiesāti par terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumiem. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Pamatojoties uz riska novērtējumu, šos apcietinātos varētu vai nu turēt kopā atsevišķā teroristu spārnā, vai arī izvietot starp pārējiem ieslodzītajiem. Pēdējā gadījumā dalībvalstīm būtu jānovērš šādu personu tieša saskarsme ar tādiem apcietinātajiem, kuri apcietinājumā atrodas īpaši neaizsargātā situācijā. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka cietuma administrācija regulāri veic turpmākus riska novērtējumus (apcietināšanas sākumā, apcietināšanas laikā un pirms to apcietināto atbrīvošanas, kuri tiek turēti aizdomās vai ir notiesāti par terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumiem). |
| --- | --- |

(84)

| (85) | Dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt visiem darbiniekiem vispārējās izpratnes apmācību un specializētajam personālam apmācību, radikalizācijas pazīmju atpazīšanai agrīnā stadijā. Dalībvalstīm būtu arī jāapsver iespēja nodrošināt atbilstošu skaitu labi apmācītu cietuma kapelānu, kas pārstāv dažādas reliģijas. |
| --- | --- |

(85)

| (86) | Dalībvalstīm būtu jāīsteno pasākumi, kas paredz rehabilitācijas, deradikalizācijas un saikņu vājināšanas programmas cietumos, lai sagatavotu apcietinātos atbrīvošanai no apcietinājuma, kā arī programmas pēc atbrīvošanas, lai veicinātu to apcietināto reintegrāciju, kuri notiesāti par terorisma un vardarbīga ekstrēmisma nodarījumiem. |
| --- | --- |

(86)

UZRAUDZĪBA

| (87) | Dalībvalstīm būtu jāinformē Komisija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar šo ieteikumu 18 mēnešu laikā pēc tā pieņemšanas. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijai būtu jāuzrauga un jānovērtē dalībvalstu veiktie pasākumi un jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei 24 mēnešu laikā pēc ieteikuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(87)

Briselē, 2022. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Didier REYNDERS

---

(1)  Tiesas 2016. gada 5. aprīļa spriedums lietā Aranyosi/Căldăraru, C-404/15 un C-659/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:198. Tiesas 2018. gada 25. jūlija spriedums lietā Generalstaatsanwaltschaft, C-220/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:589, un Tiesas 2019. gada 15. oktobra spriedums lietā Dimitru-Tudor Dorobantu, C-128/18, ECLI:EU:C:2019:857.

1

Aranyosi/Căldăraru

Generalstaatsanwaltschaft

Dimitru-Tudor Dorobantu

(2)  Padomes pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

2

(3)  
  Bivolaru and Moldovan/France, 2021. gada 25. marta spriedums, 40324/16 un 12623/17.

3

Bivolaru and Moldovan/France

(4)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14540-2018-INIT/lv/pdf

4

(5)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14075-2019-INIT/lv/pdf

5

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9727-2019-INIT/lv/pdf

6

(7)  (2019/2207(INI)), pieņemts 2021. gada 20. janvārī.

7

(8)  Apmeklējiet tīmekļa vietni https://fra.europa.eu/en/databases/criminal-detention.

8

(9)  Attiecināmais laikposms: 2016.–2019. gads. Sīkāku informāciju sk. tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/info/publications/replies-questionnaire-quantitative-information-practical-operation-european-arrest-warrant_en.

9

(10)  Savstarpējo izvērtējumu un secinājumu 9. kārta Augsta līmeņa konferencē par Eiropas apcietināšanas orderi, ko 2020. gada septembrī organizēja Vācijas prezidentūra Eiropas Savienības Padomē.

10

(11)  Skatīt Tiesiskuma un patērētaju ģēnerāldirektorāts: Rights of suspects and accused persons who are in pre-trial detention (exploratory study) (Aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesības, kas atrodas pirmstiesas apcietinājumā (izzinošs pētījums)): galīgais ziņojums, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2022. gads https://data.europa.eu/doi/10.2838/293366; Tieslietu un patērētāju ģenerāldirektorāts: Rights of suspects and accused persons who are in pre-trial detention (exploratory study). 2. pielikums, Valstu faktu lapas, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2022. gads, https://data.europa.eu/doi/10.2838/184080.

11

Rights of suspects and accused persons who are in pre-trial detention (exploratory study) (Aizdomās turēto un apsūdzēto personu tiesības, kas atrodas pirmstiesas apcietinājumā (izzinošs pētījums)):

alīgais ziņojums

Rights of suspects and accused persons who are in pre-trial detention (exploratory study).

Valstu faktu lapas

(12)  Nepilns gads Austrijā, Vācijā, Dānijā, Igaunijā, Latvijā, Zviedrijā un Slovākijā; no 1 līdz 2 gadiem Bulgārijā, Grieķijā, Lietuvā, Maltā, Polijā un Portugālē; no 2 līdz 5 gadiem Čehijā, Francijā, Spānijā, Horvātijā un Ungārijā; vairāk nekā 5 gadi Itālijā un Rumānijā; nav laika ierobežojuma Beļģijā, Kiprā, Somijā, Īrijā, Luksemburgā, Nīderlandē.

12

(13)  2020. gadā no nedaudz mazāk par divarpus mēnešiem Maltā līdz gandrīz 13 mēnešiem Slovēnijā. Vidējais rādītājs katrā dalībvalstī: Austrija – 2,9 mēneši; Bulgārija – 6,5 mēneši; Čehija – 5,1 mēnesis; Igaunija – 4,7 mēneši; Somija – 3,7 mēneši; Grieķija – 11,5 mēneši; Ungārija – 12,3 mēneši; Īrija – 2,5 mēneši; Itālija – 6,5 mēneši; Lietuva – 2,8 mēneši; Luksemburga – 5,2 mēneši; Malta – 2,4 mēneši; Nīderlande – 3,7 mēneši; Portugāle – 11 mēneši; Rumānija – 5,3 mēneši; Slovākija – 3,9 mēneši; Slovēnija – 12,9 mēneši; Spānija – 5,9 mēneši; 2020. gada dati nebija pieejami par Beļģiju, Dāniju, Franciju, Latviju, Poliju, Vāciju, Horvātiju, Kipru un Zviedriju.

13

(14)  2019. gadā nepilni 10 % Bulgārijā, Čehijā un Rumānijā, vairāk nekā 45 % Luksemburgā.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/64/ES (2010. gada 20. oktobris) par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā (OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/13/ES (2012. gada 22. maijs) par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā (OV L 142, 1.6.2012., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/48/ES (2013. gada 22. oktobris) par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm (OV L 294, 6.11.2013., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV L 65, 11.3.2016., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/800 (2016. gada 11. maijs) par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (OV L 132, 21.5.2016., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1919 (2016. gada 26. oktobris) par juridisko palīdzību aizdomās turētajiem un apsūdzētajiem kriminālprocesā un pieprasītajām personām Eiropas apcietināšanas ordera procesā (OV L 297, 4.11.2016., 1. lpp.).

20

(21)  
  OV C 378, 24.12.2013., 8. lpp.

21

(22)  Padomes Pamatlēmums 2008/909/TI (2008. gada 27. novembris) par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi (OV L 327, 5.12.2008., 27. lpp.).

22

(23)  Padomes Pamatlēmums 2009/829/TI (2009. gada 23. oktobris), ar ko savstarpējas atzīšanas principu piemēro lēmumiem par uzraudzības pasākumiem kā alternatīvu pirmstiesas apcietinājumam (OV L 294, 11.11.2009., 20. lpp.).

23

---

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/58

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2023/682

(2023. gada 16. marts)

par atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu un atgriešanas paātrināšanu, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienība un dalībvalstis ar patiesu savstarpējo cieņu palīdz cita citai veikt uzdevumus, ko nosaka Līgumos. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā ir noteikts, ka Savienība un dalībvalstis ar patiesu savstarpējo cieņu palīdz cita citai veikt uzdevumus, ko nosaka Līgumos.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (1) paredz kopīgus standartus un procedūras, kas piemērojamas dalībvalstīs attiecībā uz tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (1) paredz kopīgus standartus un procedūras, kas piemērojamas dalībvalstīs attiecībā uz tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi.

| (3) | Komisija 2018. gada 12. septembrī iesniedza priekšlikumu par Direktīvas 2008/115/EK pārstrādāšanu, kurā paredzēts samazināt atgriešanas procedūru ilgumu, nodrošināt labāku saikni starp patvēruma un atgriešanas procedūrām, kā arī bēgšanas novēršanas pasākumu efektīvāku izmantošanu, vienlaikus nodrošinot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”) noteikto pamattiesību ievērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2018. gada 12. septembrī iesniedza priekšlikumu par Direktīvas 2008/115/EK pārstrādāšanu, kurā paredzēts samazināt atgriešanas procedūru ilgumu, nodrošināt labāku saikni starp patvēruma un atgriešanas procedūrām, kā arī bēgšanas novēršanas pasākumu efektīvāku izmantošanu, vienlaikus nodrošinot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”) noteikto pamattiesību ievērošanu.

| (4) | Jaunā Migrācijas un patvēruma pakta (2) mērķis ir izveidot kopēju ES atgriešanas sistēmu, kas, būdama daļa no visaptverošas pieejas migrācijas pārvaldībai, apvieno spēcīgākas struktūras Savienībā un efektīvāku sadarbību ar trešām valstīm atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā. Šī pieeja apvieno visus politikas virzienus migrācijas, patvēruma, integrācijas un robežu pārvaldības jomā, atzīstot, ka vispārējā efektivitāte ir atkarīga no progresa visās jomās. Ātrāks, netraucēts migrācijas process un migrācijas un robežu politikas stingrāka pārvaldība, sadarbība ar trešām valstīm, tostarp ES atpakaļuzņemšanas nolīgumu un vienošanos īstenošanā, kuras pamatā ir modernas IT sistēmas un attiecīgo ES aģentūru atbalsts, veicinās efektīvāku un ilgtspējīgāku atgriešanas procesu. |
| --- | --- |

(4)

Jaunā Migrācijas un patvēruma pakta (2) mērķis ir izveidot kopēju ES atgriešanas sistēmu, kas, būdama daļa no visaptverošas pieejas migrācijas pārvaldībai, apvieno spēcīgākas struktūras Savienībā un efektīvāku sadarbību ar trešām valstīm atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā. Šī pieeja apvieno visus politikas virzienus migrācijas, patvēruma, integrācijas un robežu pārvaldības jomā, atzīstot, ka vispārējā efektivitāte ir atkarīga no progresa visās jomās. Ātrāks, netraucēts migrācijas process un migrācijas un robežu politikas stingrāka pārvaldība, sadarbība ar trešām valstīm, tostarp ES atpakaļuzņemšanas nolīgumu un vienošanos īstenošanā, kuras pamatā ir modernas IT sistēmas un attiecīgo ES aģentūru atbalsts, veicinās efektīvāku un ilgtspējīgāku atgriešanas procesu.

| (5) | Eiropadome ir konsekventi uzsvērusi, cik svarīga ir vienota, visaptveroša un efektīva Savienības politika atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā, aicinot ātri rīkoties, lai nodrošinātu faktisku atgriešanu no Savienības, paātrinot atgriešanas procedūras. Eiropadome arī aicināja dalībvalstis savstarpēji atzīt atgriešanas lēmumus (3). |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome ir konsekventi uzsvērusi, cik svarīga ir vienota, visaptveroša un efektīva Savienības politika atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā, aicinot ātri rīkoties, lai nodrošinātu faktisku atgriešanu no Savienības, paātrinot atgriešanas procedūras. Eiropadome arī aicināja dalībvalstis savstarpēji atzīt atgriešanas lēmumus (3).

| (6) | Komisijas 2021. gada 10. februāra paziņojumā “Sadarbības uzlabošana atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā kā daļa no taisnīgas, efektīvas un visaptverošas ES migrācijas politikas” (4) tika apzināti šķēršļi, kas kavē faktisku atgriešanu, un norādīts, ka, lai tos pārvarētu, ir jāuzlabo procedūras, kas mazina valstu pieeju sadrumstalotību, kā arī vajadzīga ciešāka sadarbība un pastiprināta solidaritāte starp visām dalībvalstīm. Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2022/922 (5), un informācija, kas savākta, izmantojot Eiropas Migrācijas tīklu (6), kurš izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK, ir ļāvis visaptveroši izvērtēt, kā dalībvalstis īsteno Savienības atgriešanas politiku, un apzināt esošās nepilnības un šķēršļus. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2021. gada 10. februāra paziņojumā “Sadarbības uzlabošana atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā kā daļa no taisnīgas, efektīvas un visaptverošas ES migrācijas politikas” (4) tika apzināti šķēršļi, kas kavē faktisku atgriešanu, un norādīts, ka, lai tos pārvarētu, ir jāuzlabo procedūras, kas mazina valstu pieeju sadrumstalotību, kā arī vajadzīga ciešāka sadarbība un pastiprināta solidaritāte starp visām dalībvalstīm. Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2022/922 (5), un informācija, kas savākta, izmantojot Eiropas Migrācijas tīklu (6), kurš izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK, ir ļāvis visaptveroši izvērtēt, kā dalībvalstis īsteno Savienības atgriešanas politiku, un apzināt esošās nepilnības un šķēršļus.

| (7) | Ņemot vērā pastāvīgās problēmas atgriešanas jomā un kamēr nav pabeigtas likumdošanas sarunas, jo īpaši par priekšlikumu pārstrādāt Direktīvu 2008/115/EK, tiek ieteiktas papildu darbības, lai vēl vairāk uzlabotu spēkā esošā tiesiskā regulējuma efektīvu un iedarbīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā pastāvīgās problēmas atgriešanas jomā un kamēr nav pabeigtas likumdošanas sarunas, jo īpaši par priekšlikumu pārstrādāt Direktīvu 2008/115/EK, tiek ieteiktas papildu darbības, lai vēl vairāk uzlabotu spēkā esošā tiesiskā regulējuma efektīvu un iedarbīgu piemērošanu.

| (8) | Komisijas Ieteikums (ES) 2017/432 (7), kurā ieteikti vairāki pasākumi un darbības, lai, īstenojot Direktīvu 2008/115/EK, padarītu atgriešanu efektīvāku, joprojām ir aktuāls, un tam arī turpmāk būtu jāvirza dalībvalstis uz ātrāku atgriešanas procesu. Ieteikums (ES) 2017/432 ir iekļauts Komisijas Ieteikumā (ES) 2017/2338 (8), kas ļauj Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma ietvaros pastāvīgi novērtēt tā īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas Ieteikums (ES) 2017/432 (7), kurā ieteikti vairāki pasākumi un darbības, lai, īstenojot Direktīvu 2008/115/EK, padarītu atgriešanu efektīvāku, joprojām ir aktuāls, un tam arī turpmāk būtu jāvirza dalībvalstis uz ātrāku atgriešanas procesu. Ieteikums (ES) 2017/432 ir iekļauts Komisijas Ieteikumā (ES) 2017/2338 (8), kas ļauj Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma ietvaros pastāvīgi novērtēt tā īstenošanu.

| (9) | Kā atspēriena punkts ceļā uz kopēju ES atgriešanas sistēmu atgriešanas lēmumu savstarpēja atzīšana var atvieglot un paātrināt atgriešanas procesus dalībvalstij, kas ir atbildīga par atgriešanu, un uzlabot sadarbību un savstarpēju uzticēšanos starp dalībvalstīm, lai vēl vairāk palielinātu konverģenci starp dalībvalstīm migrācijas pārvaldības jomā. Citā dalībvalstī iepriekš izdotu atgriešanas lēmumu savstarpēja atzīšana var arī palīdzēt atturēt no neatbilstīgas migrācijas un neatļautas sekundārās kustības Savienībā. Padomes Direktīvā 2001/40/EK (9) ir noteikta savstarpējās atzīšanas sistēma. Šī sistēma tika papildināta ar Padomes Lēmumu 2004/191/EK (10), ar ko nosaka kritērijus un praktiskus pasākumus, lai kompensētu finanšu nelīdzsvarotību, kas radusies, piemērojot Direktīvu 2001/40/EK, un kas ir senāks par lielāko daļu atbalsta, kas kopš tā laika ir izstrādāts Savienības līmenī. Progress atgriešanas lēmumu savstarpējās atzīšanas jomā būtu jāņem vērā arī notiekošajās diskusijās par Komisijas priekšlikumu pārstrādāt Direktīvu 2008/115/EK. |
| --- | --- |

(9)

Kā atspēriena punkts ceļā uz kopēju ES atgriešanas sistēmu atgriešanas lēmumu savstarpēja atzīšana var atvieglot un paātrināt atgriešanas procesus dalībvalstij, kas ir atbildīga par atgriešanu, un uzlabot sadarbību un savstarpēju uzticēšanos starp dalībvalstīm, lai vēl vairāk palielinātu konverģenci starp dalībvalstīm migrācijas pārvaldības jomā. Citā dalībvalstī iepriekš izdotu atgriešanas lēmumu savstarpēja atzīšana var arī palīdzēt atturēt no neatbilstīgas migrācijas un neatļautas sekundārās kustības Savienībā. Padomes Direktīvā 2001/40/EK (9) ir noteikta savstarpējās atzīšanas sistēma. Šī sistēma tika papildināta ar Padomes Lēmumu 2004/191/EK (10), ar ko nosaka kritērijus un praktiskus pasākumus, lai kompensētu finanšu nelīdzsvarotību, kas radusies, piemērojot Direktīvu 2001/40/EK, un kas ir senāks par lielāko daļu atbalsta, kas kopš tā laika ir izstrādāts Savienības līmenī. Progress atgriešanas lēmumu savstarpējās atzīšanas jomā būtu jāņem vērā arī notiekošajās diskusijās par Komisijas priekšlikumu pārstrādāt Direktīvu 2008/115/EK.

| (10) | Savstarpējas atzīšanas izmantošanu iepriekš ir kavējis tas, ka nav Savienības mēroga sistēmas, kas norādītu, vai uz aizturēto trešās valsts valstspiederīgo jau attiecas citas dalībvalsts izdots atgriešanas lēmums. |
| --- | --- |

(10)

Savstarpējas atzīšanas izmantošanu iepriekš ir kavējis tas, ka nav Savienības mēroga sistēmas, kas norādītu, vai uz aizturēto trešās valsts valstspiederīgo jau attiecas citas dalībvalsts izdots atgriešanas lēmums.

| (11) | Kopš 2023. gada 7. marta, kad sāka piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1860 (11), dalībvalstīm pēc atgriešanas lēmuma izdošanas ir Šengenas Informācijas sistēmā nekavējoties jāievada brīdinājums par atgriešanu. Izmantojot Šengenas Informācijas sistēmu, dalībvalstis tagad var nekavējoties pārliecināties, vai uz trešās valsts valstspiederīgo, ko aiztur kompetentā iestāde, jau attiecas atgriešanas lēmums, ko izdevusi cita dalībvalsts. |
| --- | --- |

(11)

Kopš 2023. gada 7. marta, kad sāka piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1860 (11), dalībvalstīm pēc atgriešanas lēmuma izdošanas ir Šengenas Informācijas sistēmā nekavējoties jāievada brīdinājums par atgriešanu. Izmantojot Šengenas Informācijas sistēmu, dalībvalstis tagad var nekavējoties pārliecināties, vai uz trešās valsts valstspiederīgo, ko aiztur kompetentā iestāde, jau attiecas atgriešanas lēmums, ko izdevusi cita dalībvalsts.

| (12) | Šī jaunā Šengenas Informācijas sistēmas elementa pievienotā vērtība ir atkarīga no tā, vai tiek aktīvi izmantoti brīdinājumi par atgriešanu un atbilstoši tiek veikti turpmāki pasākumi saistībā ar tiem, tostarp izmantojot citu dalībvalstu iepriekš izdotu atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu. Tas var ievērojami paātrināt un padarīt efektīvāku atgriešanas procesu, jo īpaši gadījumos, kad atgriešanu var izpildīt nekavējoties, tostarp gadījumos, kad ir beidzies termiņš brīvprātīgai izceļošanai, ko izdevēja dalībvalsts noteikusi atgriešanas lēmumā, un kad ir izsmelti tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret šādu atgriešanas lēmumu. |
| --- | --- |

(12)

Šī jaunā Šengenas Informācijas sistēmas elementa pievienotā vērtība ir atkarīga no tā, vai tiek aktīvi izmantoti brīdinājumi par atgriešanu un atbilstoši tiek veikti turpmāki pasākumi saistībā ar tiem, tostarp izmantojot citu dalībvalstu iepriekš izdotu atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu. Tas var ievērojami paātrināt un padarīt efektīvāku atgriešanas procesu, jo īpaši gadījumos, kad atgriešanu var izpildīt nekavējoties, tostarp gadījumos, kad ir beidzies termiņš brīvprātīgai izceļošanai, ko izdevēja dalībvalsts noteikusi atgriešanas lēmumā, un kad ir izsmelti tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret šādu atgriešanas lēmumu.

| (13) | Īpašs finansējums no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (12) atbalstīs šā ieteikuma īstenošanu un jo īpaši atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm. Turklāt šā ieteikuma īstenošanā būtu jāsniedz kompetento ES aģentūru praktiskais un operatīvais atbalsts. |
| --- | --- |

(13)

Īpašs finansējums no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (12) atbalstīs šā ieteikuma īstenošanu un jo īpaši atgriešanas lēmumu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm. Turklāt šā ieteikuma īstenošanā būtu jāsniedz kompetento ES aģentūru praktiskais un operatīvais atbalsts.

| (14) | Šķēršļi sadarbībai un saziņai starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par patvērumu un atgriešanas procedūrām, ir galvenais strukturālais izaicinājums efektīvākam atgriešanas procesam. Visām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas iesaistītas dažādos atgriešanas procesa posmos, būtu cieši jāsadarbojas un jākoordinē sadarbība. |
| --- | --- |

(14)

Šķēršļi sadarbībai un saziņai starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par patvērumu un atgriešanas procedūrām, ir galvenais strukturālais izaicinājums efektīvākam atgriešanas procesam. Visām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas iesaistītas dažādos atgriešanas procesa posmos, būtu cieši jāsadarbojas un jākoordinē sadarbība.

| (15) | Ciešāka saikne starp patvēruma un atgriešanas procedūrām un ātrām procedūrām pie dalībvalstu ārējām robežām var ievērojami palielināt atgriešanas efektivitāti. Ja atkāpe no Direktīvas 2008/115/EK piemērošanas, pamatojoties uz 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu, nav piemērojama, pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros ir jāpaātrina to trešo valstu valstspiederīgo faktiska atgriešana, kuru starptautiskās aizsardzības pieteikums ir noraidīts vai kuri atrodas dalībvalstu ārējās robežas tuvumā, izmantojot ātrāku atgriešanas procesu, ar nosacījumu, ka visā atgriešanas procesā tiek nodrošināta viņu pamattiesību ievērošana. |
| --- | --- |

(15)

Ciešāka saikne starp patvēruma un atgriešanas procedūrām un ātrām procedūrām pie dalībvalstu ārējām robežām var ievērojami palielināt atgriešanas efektivitāti. Ja atkāpe no Direktīvas 2008/115/EK piemērošanas, pamatojoties uz 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu, nav piemērojama, pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros ir jāpaātrina to trešo valstu valstspiederīgo faktiska atgriešana, kuru starptautiskās aizsardzības pieteikums ir noraidīts vai kuri atrodas dalībvalstu ārējās robežas tuvumā, izmantojot ātrāku atgriešanas procesu, ar nosacījumu, ka visā atgriešanas procesā tiek nodrošināta viņu pamattiesību ievērošana.

| (16) | Regulas (ES) 2018/1860 3. panta 3. punktā ir paredzēta iespēja atturēties no brīdinājumu par atgriešanu ievadīšanas Šengenas Informācijas sistēmā, ja atgriešanas lēmums ir izdots pie dalībvalsts ārējās robežas un tiek izpildīts nekavējoties. Tomēr Regulas (ES) 2018/1860 3. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka brīdinājumi Šengenas Informācijas sistēmā tiek ievadīti nekavējoties, ja atgriešana nav veikta nekavējoties no ārējām robežām. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (ES) 2018/1860 3. panta 3. punktā ir paredzēta iespēja atturēties no brīdinājumu par atgriešanu ievadīšanas Šengenas Informācijas sistēmā, ja atgriešanas lēmums ir izdots pie dalībvalsts ārējās robežas un tiek izpildīts nekavējoties. Tomēr Regulas (ES) 2018/1860 3. panta 1. punktā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka brīdinājumi Šengenas Informācijas sistēmā tiek ievadīti nekavējoties, ja atgriešana nav veikta nekavējoties no ārējām robežām.

| (17) | Lai stimulētu un veicinātu brīvprātīgu atgriešanos, Direktīvā 2008/115/EK paredzētās iespējas varētu izmantot, lai apsvērtu iespēju atturēties no ieceļošanas aizlieguma izdošanas attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri sadarbojas ar iestādēm un piedalās atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmā, neskarot Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 1. punktā noteiktos pienākumus. Šādos gadījumos dalībvalstīm attiecīgi jāpagarina brīvprātīgai izceļošanai paredzētais laikposms saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Lai stimulētu un veicinātu brīvprātīgu atgriešanos, Direktīvā 2008/115/EK paredzētās iespējas varētu izmantot, lai apsvērtu iespēju atturēties no ieceļošanas aizlieguma izdošanas attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri sadarbojas ar iestādēm un piedalās atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmā, neskarot Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 1. punktā noteiktos pienākumus. Šādos gadījumos dalībvalstīm attiecīgi jāpagarina brīvprātīgai izceļošanai paredzētais laikposms saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 7. panta 2. punktu.

| (18) | Lai nodrošinātu kopējās ES atgriešanas sistēmas efektivitāti, ir būtiski novērst bēgšanu un neatļautu pārvietošanos Savienībā. Ir vajadzīga visaptveroša pieeja, tostarp galvenie instrumenti bēgšanas riska novērtēšanai un novēršanai, lai atvieglotu un racionalizētu šā riska novērtēšanu atsevišķos gadījumos, stiprinātu efektīvu aizturēšanas alternatīvu izmantošanu un nodrošinātu pietiekamas aizturēšanas spējas, ja aizturēšanu izmanto kā galējo līdzekli un pēc iespējas īsākā laikposmā saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 15. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu kopējās ES atgriešanas sistēmas efektivitāti, ir būtiski novērst bēgšanu un neatļautu pārvietošanos Savienībā. Ir vajadzīga visaptveroša pieeja, tostarp galvenie instrumenti bēgšanas riska novērtēšanai un novēršanai, lai atvieglotu un racionalizētu šā riska novērtēšanu atsevišķos gadījumos, stiprinātu efektīvu aizturēšanas alternatīvu izmantošanu un nodrošinātu pietiekamas aizturēšanas spējas, ja aizturēšanu izmanto kā galējo līdzekli un pēc iespējas īsākā laikposmā saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 15. pantu.

| (19) | Šā ieteikuma īstenošanai ir pieejams atbalsts Savienības līmenī, tajā skaitā no ES atgriešanas koordinatora un augsta līmeņa tīkla atgriešanas jomā, kura pamatā ir operatīva stratēģija atgriešanas jomā. Operatīvais atbalsts ir pieejams arī ar Savienības kompetento aģentūru, jo īpaši Frontex, Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras un Pamattiesību aģentūras starpniecību. |
| --- | --- |

(19)

Šā ieteikuma īstenošanai ir pieejams atbalsts Savienības līmenī, tajā skaitā no ES atgriešanas koordinatora un augsta līmeņa tīkla atgriešanas jomā, kura pamatā ir operatīva stratēģija atgriešanas jomā. Operatīvais atbalsts ir pieejams arī ar Savienības kompetento aģentūru, jo īpaši Frontex, Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras un Pamattiesību aģentūras starpniecību.

| (20) | Valstu atgriešanas iestādes ir daļa no Eiropas Robežu un krasta apsardzes, kas ir atbildīga par Eiropas integrētās robežu pārvaldības efektīvas īstenošanas nodrošināšanu. Frontex ir galvenā loma kā ES kopējās atgriešanas sistēmas operatīvajai struktūrai, un tā sniedz palīdzību dalībvalstīm visos atgriešanas procesa posmos atbilstīgi tās pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (13). |
| --- | --- |

(20)

Valstu atgriešanas iestādes ir daļa no Eiropas Robežu un krasta apsardzes, kas ir atbildīga par Eiropas integrētās robežu pārvaldības efektīvas īstenošanas nodrošināšanu. Frontex ir galvenā loma kā ES kopējās atgriešanas sistēmas operatīvajai struktūrai, un tā sniedz palīdzību dalībvalstīm visos atgriešanas procesa posmos atbilstīgi tās pilnvarām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (13).

| (21) | Šis ieteikums būtu jāadresē visām dalībvalstīm, kurām ir saistoša Direktīva 2008/115/EK. |
| --- | --- |

(21)

Šis ieteikums būtu jāadresē visām dalībvalstīm, kurām ir saistoša Direktīva 2008/115/EK.

| (22) | Dalībvalstis tiek mudinātas dot norādījumus savām iestādēm, kuras ir kompetentas veikt ar atgriešanu saistītus uzdevumus, piemērot šo ieteikumu savu pienākumu veikšanā. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstis tiek mudinātas dot norādījumus savām iestādēm, kuras ir kompetentas veikt ar atgriešanu saistītus uzdevumus, piemērot šo ieteikumu savu pienākumu veikšanā.

| (23) | Šis ieteikums atbilst Hartā atzītajām pamattiesībām un principiem. Konkrētāk, ar šo ieteikumu nodrošina, ka tiek pilnībā ievērota cilvēka cieņa un piemērots Hartas 1., 4., 14., 18., 19., 21., 24. un 47. pants, un tas ir atbilstoši jāīsteno, |
| --- | --- |

(23)

Šis ieteikums atbilst Hartā atzītajām pamattiesībām un principiem. Konkrētāk, ar šo ieteikumu nodrošina, ka tiek pilnībā ievērota cilvēka cieņa un piemērots Hartas 1., 4., 14., 18., 19., 21., 24. un 47. pants, un tas ir atbilstoši jāīsteno,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Atgriešanas lēmumu savstarpēja atzīšana

| (1) | Lai atvieglotu un paātrinātu atgriešanas procesu, dalībvalstij, kas ir atbildīga par tāda trešās valsts valstspiederīgā atgriešanu, kurš dalībvalstī uzturas nelikumīgi, būtu savstarpēji jāatzīst jebkurš atgriešanas lēmums, ko tai pašai personai iepriekš izdevusi cita dalībvalsts, ja vien šāda atgriešanas lēmuma darbība nav apturēta. Šajā nolūkā dalībvalstīm vajadzētu:






  a) | pilnībā izmantot Šengenas Informācijas sistēmas brīdinājumos par atgriešanu iekļauto informāciju, kā izklāstīts Regulā (ES) 2018/1860; |
| --- | --- | --- |

(1)

a)

pilnībā izmantot Šengenas Informācijas sistēmas brīdinājumos par atgriešanu iekļauto informāciju, kā izklāstīts Regulā (ES) 2018/1860;

| b) | nodrošināt, ka pirkstu nospiedumi ir pieejami iekļaušanai brīdinājumā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1860 4. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka pirkstu nospiedumi ir pieejami iekļaušanai brīdinājumā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1860 4. pantu;

| c) | Šengenas Informācijas sistēmas automatizētajā pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmā sistemātiski pārbaudīt, vai uz trešās valsts valstspiederīgo, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, Šengenas Informācijas sistēmā attiecas brīdinājums par atgriešanu; |
| --- | --- |

c)

Šengenas Informācijas sistēmas automatizētajā pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmā sistemātiski pārbaudīt, vai uz trešās valsts valstspiederīgo, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, Šengenas Informācijas sistēmā attiecas brīdinājums par atgriešanu;

| d) | nodrošināt, ka par atgriešanu atbildīgās valstu iestādes cieši sadarbojas ar valsts SIRENE biroju, ņemot vērā tā lomu, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1861 (14), un tā lomu informācijas apmaiņā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1860; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka par atgriešanu atbildīgās valstu iestādes cieši sadarbojas ar valsts SIRENE biroju, ņemot vērā tā lomu, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1861 (14), un tā lomu informācijas apmaiņā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1860;

| e) | sadarboties un vajadzības gadījumā apmainīties ar papildinformāciju, lai atvieglotu atgriešanas lēmuma atzīšanu un izpildi; |
| --- | --- |

e)

sadarboties un vajadzības gadījumā apmainīties ar papildinformāciju, lai atvieglotu atgriešanas lēmuma atzīšanu un izpildi;

| f) | pirms citas dalībvalsts izdota atgriešanas lēmuma atzīšanas un pirms izraidīšanas izskatīt attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā situāciju pēc minētās personas uzklausīšanas, lai nodrošinātu atbilstību valsts tiesību aktiem un Direktīvas 2008/115/EK 5. pantam. Jo īpaši attiecībā uz bērniem izpildes dalībvalstij vajadzētu nodrošināt, ka pienācīgi tiek ņemtas vērā bērna intereses; |
| --- | --- |

f)

pirms citas dalībvalsts izdota atgriešanas lēmuma atzīšanas un pirms izraidīšanas izskatīt attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā situāciju pēc minētās personas uzklausīšanas, lai nodrošinātu atbilstību valsts tiesību aktiem un Direktīvas 2008/115/EK 5. pantam. Jo īpaši attiecībā uz bērniem izpildes dalībvalstij vajadzētu nodrošināt, ka pienācīgi tiek ņemtas vērā bērna intereses;

| g) | rakstiski paziņot attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam, ka ir atzīts citas dalībvalsts izdots atgriešanas lēmums, kas attiecas uz minēto personu. Paziņojumā būtu atkārtoti jānorāda atgriešanas lēmumā norādītie faktiskie un juridiskie iemesli un jāsniedz informācija par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

g)

rakstiski paziņot attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam, ka ir atzīts citas dalībvalsts izdots atgriešanas lēmums, kas attiecas uz minēto personu. Paziņojumā būtu atkārtoti jānorāda atgriešanas lēmumā norādītie faktiskie un juridiskie iemesli un jāsniedz informācija par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;

| h) | nekavējoties informēt izdevēju dalībvalsti par attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanu, lai izdevēja dalībvalsts varētu atjaunināt Šengenas Informācijas sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1861 24. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

h)

nekavējoties informēt izdevēju dalībvalsti par attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā izraidīšanu, lai izdevēja dalībvalsts varētu atjaunināt Šengenas Informācijas sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1861 24. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

Atgriešanas paātrināšana

| (2) | Lai paātrinātu atgriešanas procedūras, dalībvalstīm būtu jāizveido cieša sadarbība starp iestādēm, kas atbildīgas par lēmumiem par likumīgas uzturēšanās izbeigšanu, un iestādēm, kas atbildīgas par atgriešanas lēmumu izdošanu, ieskaitot regulāru informācijas apmaiņu un operatīvo sadarbību, pamatojoties uz Ieteikumā (ES) 2017/432 ieteikto integrēto un koordinēto pieeju. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lai nodrošinātu savlaicīgu informācijas pieejamību par to trešo valstu valstspiederīgo identitāti un juridisko situāciju, uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, kas vajadzīga, lai uzraudzītu atsevišķus gadījumus un veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar tiem un lai izveidotu un uzturētu valsts situācijas attēlu atgriešanas jomā, dalībvalstis tiek aicinātas nekavējoties izveidot visaptverošu IT atgriešanas lietu pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir modelis, ko Frontex izstrādājusi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 48. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Dalībvalstīm būtu arī pilnībā jāizmanto atpakaļuzņemšanas lietu pārvaldības sistēmas, kas ir ieviestas, lai veicinātu atpakaļuzņemšanas nolīgumu vai vienošanos īstenošanu ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lai nodrošinātu, ka lēmumam par starptautiskās aizsardzības pieteikuma noraidīšanu ātri seko atgriešanas procedūras, dalībvalstīm vajadzētu:






  a) | izveidot tiešu standarta saziņas kanālu starp patvēruma un atgriešanas iestādēm, lai nodrošinātu abu procedūru netraucētu koordināciju; |
| --- | --- | --- |

(4)

a)

izveidot tiešu standarta saziņas kanālu starp patvēruma un atgriešanas iestādēm, lai nodrošinātu abu procedūru netraucētu koordināciju;

| b) | vienā un tajā pašā aktā vai atsevišķos aktos vienlaikus, vai tieši vienu pēc otra izdot atgriešanas lēmumu un lēmumu, ar ko noraida starptautiskās aizsardzības pieteikumu, pēc iespējas labāk izmantojot Direktīvas 2008/115/EK 6. panta 6. punktā minēto iespēju; |
| --- | --- |

b)

vienā un tajā pašā aktā vai atsevišķos aktos vienlaikus, vai tieši vienu pēc otra izdot atgriešanas lēmumu un lēmumu, ar ko noraida starptautiskās aizsardzības pieteikumu, pēc iespējas labāk izmantojot Direktīvas 2008/115/EK 6. panta 6. punktā minēto iespēju;

| c) | paredzēt iespēju pārsūdzēt lēmumu, ar kuru noraidīts starptautiskās aizsardzības pieteikums, un atgriešanas lēmumu vienlaicīgi vienā un tajā pašā tiesā vai tribunālā, vai iespēju abus lēmumus pārsūdzēt vienā un tajā pašā laikposmā; |
| --- | --- |

c)

paredzēt iespēju pārsūdzēt lēmumu, ar kuru noraidīts starptautiskās aizsardzības pieteikums, un atgriešanas lēmumu vienlaicīgi vienā un tajā pašā tiesā vai tribunālā, vai iespēju abus lēmumus pārsūdzēt vienā un tajā pašā laikposmā;

| d) | paredzēt atgriešanas lēmumu izpildes automātisku apturēšanu pārsūdzības procedūras laikā tikai tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, lai ievērotu Hartas 19. panta 2. punktu un 47. pantu; |
| --- | --- |

d)

paredzēt atgriešanas lēmumu izpildes automātisku apturēšanu pārsūdzības procedūras laikā tikai tiktāl, ciktāl tas ir nepieciešams, lai ievērotu Hartas 19. panta 2. punktu un 47. pantu;

| e) | veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesiskās aizsardzības līdzekļus var izmantot no trešās valsts, jo īpaši izmantojot pienācīgu juridisko pārstāvību un inovatīvus rīkus, piemēram, videokonferences, ar noteikumu, ka tiek ievērotas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un Direktīvas 2008/115/EK 5. pants. |
| --- | --- |

e)

veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesiskās aizsardzības līdzekļus var izmantot no trešās valsts, jo īpaši izmantojot pienācīgu juridisko pārstāvību un inovatīvus rīkus, piemēram, videokonferences, ar noteikumu, ka tiek ievērotas tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un Direktīvas 2008/115/EK 5. pants.

| (5) | Lai nodrošinātu ātrāku atgriešanu ārējo robežu tuvumā, dalībvalstīm vajadzētu:






  a) | izveidot mobilās atbalsta vienības, kas apvieno visas kompetentās iestādes brīvprātīgas un piespiedu atgriešanas jautājumos un attiecīgos atbalsta pakalpojumus, tostarp tulkus, veselības aprūpes pakalpojumus, juridiskās konsultācijas un sociālos darbiniekus; |
| --- | --- | --- |

(5)

a)

izveidot mobilās atbalsta vienības, kas apvieno visas kompetentās iestādes brīvprātīgas un piespiedu atgriešanas jautājumos un attiecīgos atbalsta pakalpojumus, tostarp tulkus, veselības aprūpes pakalpojumus, juridiskās konsultācijas un sociālos darbiniekus;

| b) | ārējo robežu zonas tuvumā izveidot piemērotas telpas (jo īpaši bērniem un ģimenēm) trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai līdz atgriešanas brīdim, ievērojot cilvēka cieņu un Hartā noteiktās pamattiesības, tostarp tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

b)

ārējo robežu zonas tuvumā izveidot piemērotas telpas (jo īpaši bērniem un ģimenēm) trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai līdz atgriešanas brīdim, ievērojot cilvēka cieņu un Hartā noteiktās pamattiesības, tostarp tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, un nediskrimināciju;

| c) | attiecīgā gadījumā pilnībā izmantot paātrinātās procedūras, kas paredzētas atpakaļuzņemšanas nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību vai dalībvalstīm un trešām valstīm, vienlaikus ievērojot procesuālās garantijas jo īpaši saskaņā ar Hartas 47. pantu; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā pilnībā izmantot paātrinātās procedūras, kas paredzētas atpakaļuzņemšanas nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību vai dalībvalstīm un trešām valstīm, vienlaikus ievērojot procesuālās garantijas jo īpaši saskaņā ar Hartas 47. pantu;

| d) | saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1860 3. panta 1. un 2. punktu Šengenas Informācijas sistēmā ievadīt brīdinājumu par atgriešanu, ja atgriešanu nav iespējams izpildīt nekavējoties. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1860 3. panta 1. un 2. punktu Šengenas Informācijas sistēmā ievadīt brīdinājumu par atgriešanu, ja atgriešanu nav iespējams izpildīt nekavējoties.

| (6) | Dalībvalstīm būtu jāpaļaujas uz Frontex sniegto atbalstu un pēc iespējas tas pilnībā jāizmanto, tajā skaitā tās sniegtais operatīvais atbalsts valsts iestādēm, palīdzība atgriežamo personu identificēšanā un ceļošanas dokumentu iegūšanā, atgriešanas operāciju organizēšanā un atbalsts brīvprātīgai izceļošanai un reintegrācijai. |
| --- | --- |

(6)

Brīvprātīgas atgriešanās stimuli

| (7) | Lai mudinātu trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, atgriezties brīvprātīgi, dalībvalstīm būtu jāizveido atgriešanas un reintegrācijas konsultāciju struktūras, lai pēc iespējas agrīnā procesa posmā sniegtu minētajiem trešo valstu valstspiederīgajiem informāciju un norādījumus un virzītu viņus uz atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka informācija par atgriešanu tiek sniegta arī patvēruma procesa laikā, jo atgriešana ir iespējams iznākums gadījumā, ja starptautiskās aizsardzības pieteikums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Turklāt dalībvalstīm vajadzētu:






  a) | apsvērt iespēju atturēties no ieceļošanas aizlieguma izdošanas trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm un iesaistās atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmā, neskarot Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 1. punktu; šādos gadījumos dalībvalstīm attiecīgā gadījumā vajadzētu pagarināt brīvprātīgai izceļošanai paredzēto laikposmu saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

(8)

a)

apsvērt iespēju atturēties no ieceļošanas aizlieguma izdošanas trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm un iesaistās atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmā, neskarot Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 1. punktu; šādos gadījumos dalībvalstīm attiecīgā gadījumā vajadzētu pagarināt brīvprātīgai izceļošanai paredzēto laikposmu saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 7. panta 2. punktu;

| b) | nodrošināt viegli pieejamu un praktiski darbojošos procedūru, kas paredzēta, lai trešās valsts valstspiederīgais varētu pieprasīt ieceļošanas aizlieguma atsaukšanu, apturēšanu vai saīsināšanu gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas ieceļošanas aizliegums, ir atstājis dalībvalsts teritoriju, pilnībā ievērojot atgriešanas lēmumu termiņā, kas noteikts brīvprātīgai izceļošanai saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt viegli pieejamu un praktiski darbojošos procedūru, kas paredzēta, lai trešās valsts valstspiederīgais varētu pieprasīt ieceļošanas aizlieguma atsaukšanu, apturēšanu vai saīsināšanu gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgais, uz kuru attiecas ieceļošanas aizliegums, ir atstājis dalībvalsts teritoriju, pilnībā ievērojot atgriešanas lēmumu termiņā, kas noteikts brīvprātīgai izceļošanai saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 11. panta 3. punktu.

Visaptveroša pieeja bēgšanai

| (9) | Lai izveidotu racionalizētu un koordinētu procesu, dalībvalstīm būtu jāievieš visaptveroša pieeja, kas ietver šādus galvenos instrumentus bēgšanas riska novērtēšanai un novēršanai:






  a) | objektīvi kritēriji bēgšanas iespējamības novērtēšanai katrā atsevišķā gadījumā; |
| --- | --- | --- |

(9)

a)

objektīvi kritēriji bēgšanas iespējamības novērtēšanai katrā atsevišķā gadījumā;

| b) | efektīvas alternatīvas aizturēšanai, lai tās atbilstu dažādiem bēgšanas riska līmeņiem un individuāliem apstākļiem; |
| --- | --- |

b)

efektīvas alternatīvas aizturēšanai, lai tās atbilstu dažādiem bēgšanas riska līmeņiem un individuāliem apstākļiem;

| c) | aizturēšana kā galējais līdzeklis un uz iespējami īsāku laikposmu saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 15. pantu un Hartas 6. pantu. |
| --- | --- |

c)

aizturēšana kā galējais līdzeklis un uz iespējami īsāku laikposmu saskaņā ar Direktīvas 2008/115/EK 15. pantu un Hartas 6. pantu.

| (10) | Lai izvērtētu iemeslu esību atsevišķā gadījumā, kad tiek uzskatīts, ka trešās valsts valstspiederīgais, uz ko attiecas atgriešanas procedūras, varētu bēgt Direktīvas 2008/115/EK 3. panta 7. punkta nozīmē, dalībvalstīm savos tiesību aktos būtu jāiekļauj objektīvie apstākļi un kritēriji, kas minēti attiecīgi Ieteikuma (ES) 2017/432 15. un 16. punktā. Dalībvalstīm būtu jānodrošina plašs tādu aizturēšanas alternatīvu klāsts, kas ir efektīvas nelikumīgi uzturošos trešo valstu valstspiederīgo bēgšanas novēršanā un kas ir pielāgotas attiecīgo personu individuālajiem apstākļiem. Dalībvalstīm būtu jāievieš atbilstošas procedūras, lai nodrošinātu, ka trešo valstu valstspiederīgie ievēro šādus pasākumus. Būtu jāparedz iedarbīgi, bet mazāk ierobežojoši pasākumi nekā aizturēšana, un tie var ietvert:






  a) | pienākumu regulāri pieteikties kompetentajās iestādēs, sākot no reizes 24 stundās līdz reizei nedēļā, atkarībā no bēgšanas riska līmeņa; |
| --- | --- | --- |

(10)

a)

pienākumu regulāri pieteikties kompetentajās iestādēs, sākot no reizes 24 stundās līdz reizei nedēļā, atkarībā no bēgšanas riska līmeņa;

| b) | pienākumu nodot pasi, ceļošanas dokumentu vai personu apliecinošu dokumentu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

pienākumu nodot pasi, ceļošanas dokumentu vai personu apliecinošu dokumentu kompetentajām iestādēm;

| c) | pienākumu dzīvot iestāžu norādītā vietā, piemēram, privātā dzīvesvietā, patversmē vai īpašā centrā; |
| --- | --- |

c)

pienākumu dzīvot iestāžu norādītā vietā, piemēram, privātā dzīvesvietā, patversmē vai īpašā centrā;

| d) | pienākumu paziņot kompetentajām iestādēm dzīvesvietas adresi, ieskaitot jebkādas izmaiņas šādā adresē; |
| --- | --- |

d)

pienākumu paziņot kompetentajām iestādēm dzīvesvietas adresi, ieskaitot jebkādas izmaiņas šādā adresē;

| e) | atbilstīgas finanšu garantijas depozītu; |
| --- | --- |

e)

atbilstīgas finanšu garantijas depozītu;

| f) | inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

f)

inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka aizturēšanas spējas atbilst faktiskajām vajadzībām, ņemot vērā to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri uzturas nelikumīgi un uz kuriem attiecas atgriešanas lēmums, un aplēsto to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kurus paredzēts atgriezt vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(11)

Īstenošana, uzraudzība un ziņošana

| (12) | Īstenojot šo ieteikumu, dalībvalstīm būtu jāpaļaujas uz visu Savienības līmenī sniegto atbalstu un tas pilnībā jāizmanto, tajā skaitā:






  a) | ES atgriešanas koordinators un augsta līmeņa tīkls atgriešanas jomā; |
| --- | --- | --- |

(12)

a)

ES atgriešanas koordinators un augsta līmeņa tīkls atgriešanas jomā;

| b) | atbalsts no kompetentajām Savienības aģentūrām, jo īpaši Frontex, Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras, eu-LISA un Pamattiesību aģentūras; |
| --- | --- |

b)

atbalsts no kompetentajām Savienības aģentūrām, jo īpaši Frontex, Eiropas Savienības Patvēruma aģentūras, eu-LISA un Pamattiesību aģentūras;

| c) | speciālās zināšanas un informācija, kas savākta un ar ko apmainās Savienības tīklos un grupās, kuras nodarbojas ar atgriešanas jautājumiem. |
| --- | --- |

c)

speciālās zināšanas un informācija, kas savākta un ar ko apmainās Savienības tīklos un grupās, kuras nodarbojas ar atgriešanas jautājumiem.

| (13) | Lai uzraudzītu šā ieteikuma īstenošanu, dalībvalstis tiek aicinātas katru gadu ziņot Komisijai, tajā skaitā par savstarpēji atzīto citu dalībvalstu atgriešanas lēmumu skaitu. |
| --- | --- |

(13)

Briselē, 2023. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Ylva JOHANSSON

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

1

(2)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par jaunu Migrācijas un patvēruma paktu (COM(2020) 609 final).

2

(3)  Eiropadomes secinājumi, 2023. gada 9. februāris, 1/23.

3

(4)  COM(2021) 56 final.

4

(5)  Padomes Regula (ES) 2022/922 (2022. gada 9. jūnijs) par tāda izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi un darbību, kura mērķis ir pārbaudīt Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (OV L 160, 15.6.2022., 1. lpp.).

5

acquis

(6)  Padomes Lēmums 2008/381/EK (2008. gada 14. maijs), ar ko izveido Eiropas migrācijas tīklu (OV L 131, 21.5.2008., 7. lpp.).

6

(7)  Komisijas Ieteikums (ES) 2017/432 (2017. gada 7. marts) par to, kā panākt efektīvāku atgriešanu, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (OV L 66, 11.3.2017., 15. lpp.).

7

(8)  Komisijas Ieteikums (ES) 2017/2338 (2017. gada 16. novembris), ar kuru izveido kopīgu “Rokasgrāmatu atgriešanas jautājumos” dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmantošanai ar atgriešanu saistītu uzdevumu veikšanā (OV L 339, 19.12.2017., 83. lpp.).

8

(9)  Padomes Direktīva 2001/40/EK (2001. gada 28. maijs) par tādu lēmumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz trešo valstu valstspiederīgo personu izraidīšanu (OV L 149, 2.6.2001., 34. lpp.).

9

(10)  Padomes Lēmums 2004/191/EK (2004. gada 23. februāris), ar ko nosaka kritērijus un praktiskus pasākumus finanšu traucējumu kompensācijai, kas rodas, piemērojot Direktīvu 2001/40/EK par tādu lēmumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz trešo valstu valstspiederīgo personu izraidīšanu (OV L 60, 27.2.2004., 55. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1860 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 312, 7.12.2018., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1147 (2021. gada 7. jūlijs), ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (OV L 251, 15.7.2021., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1861 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (OV L 312, 7.12.2018., 14. lpp.).

14

SIS

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 24.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 86/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 86/65

---

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS ADMINISTRATĪVĀS KOMITEJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS Nr. 17–2023

(2023. gada 1. marts)

par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz rīkošanos ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju Eiropas Revīzijas palātā

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS ADMINISTRATĪVĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 287. pantu,

ņemot vērā Revīzijas palātas Lēmumu Nr. 41–2021 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas (ESKI) aizsardzībai (1),

ņemot vērā Revīzijas palātas informācijas drošības politiku (pašlaik DEC 127/15 FINAL) un informācijas klasifikācijas politiku (Paziņojums personālam 123/2020) (2),

tā kā Lēmumu Nr. 41–2021 piemēro visām Revīzijas palātas struktūrvienībām un telpām;

tā kā Lēmuma Nr. 41–2021 1. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā ir noteikts, ka Revīzijas palāta savās telpās rīkojas ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju un var noslēgt pakalpojumu līmeņa vienošanos ar citu ES iestādi Luksemburgā, lai šīs iestādes drošības zonā varētu rīkoties ar informāciju, kas klasificēta CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vai augstākā līmenī, un to glabāt;

tā kā drošības pasākumiem ES klasificētas informācijas (ESKI) aizsardzībai visā tās aprites ciklā ir jābūt samērīgiem ar tās drošības klasifikāciju;

tā kā drošības pasākumiem nolūkā aizsargāt Revīzijas palātai sniegtās informācijas konfidencialitāti, integritāti un pieejamību jāatbilst attiecīgās informācijas būtībai un veidam;

tā kā Lēmuma Nr. 41–2021 10. panta 10. punktā ir noteikts, ka Administratīvā komiteja pieņem deleģētu lēmumu, ar ko nosaka šā lēmuma īstenošanas kārtību; saskaņā ar Lēmuma Nr. 41–2021 8. panta 1. punktu un 10. panta 1. punktu šī kārtība reglamentē tādus jautājumus kā rīkošanās ar ESKI un tās glabāšana, kā arī drošības prasību pārkāpumi;

tā kā Lēmuma Nr. 41–2021 pielikumā ir noteikti fiziskās drošības pasākumi, kas piemērojami administratīvajās zonās, kurās notiek rīkošanās ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju un kur tā tiek glabāta;

tā kā drošības pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu šo lēmumu, ir jāatbilst Revīzijas palātas drošības principiem, kas izklāstīti Lēmuma Nr. 41–2021 3. pantā;

tā kā Revīzijas palāta ar Lēmumu Nr. 41–2021 nodrošināja, ka tās drošības pasākumi augsta ESKI aizsardzības līmeņa garantēšanai ir līdzvērtīgi tiem, kas paredzēti ESKI aizsardzības noteikumos, kurus pieņēmušas citas ES iestādes, aģentūras un struktūras;

tā kā tika panākta vienošanās par atvieglotu administratīvo nolīgumu starp Revīzijas palātu un Komisiju, Padomi un EĀDD, un tas stājās spēkā 2023. gada 27. janvārī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti nosacījumi attiecībā uz rīkošanos ar ES klasificētu informāciju (ESKI), kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī (3), saskaņā ar Lēmumu Nr. 41–2021.

2.   Šo lēmumu piemēro visām Revīzijas palātas struktūrvienībām un visās telpās. Tas attiecas arī uz Revīzijas palātas apakšpalātām un komitejām, kas šajā lēmumā ir iekļautas jēdzienā “struktūrvienības”.

2. pants

Kritēriji attiecībā uz piekļuvi RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai informācijai

1.   Piekļuvi informācijai, kas klasificēta kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED, drīkst piešķirt pēc tam, kad:

| a) | ir konstatēts, ka personai, lai tā varētu veikt profesionālu pienākumu vai uzdevumu Revīzijas palātas vārdā, ir nepieciešams piekļūt konkrētai RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai informācijai; |
| --- | --- |

a)

ir konstatēts, ka personai, lai tā varētu veikt profesionālu pienākumu vai uzdevumu Revīzijas palātas vārdā, ir nepieciešams piekļūt konkrētai RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai informācijai;

| b) | persona ir iepazīstināta ar noteikumiem un attiecīgajiem drošības standartiem un pamatnostādnēm attiecībā uz RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas aizsardzību; un |
| --- | --- |

b)

persona ir iepazīstināta ar noteikumiem un attiecīgajiem drošības standartiem un pamatnostādnēm attiecībā uz RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas aizsardzību; un

| c) | persona ir apliecinājusi savus pienākumus un atbildību saistībā ar attiecīgās informācijas aizsargāšanu. |
| --- | --- |

c)

persona ir apliecinājusi savus pienākumus un atbildību saistībā ar attiecīgās informācijas aizsargāšanu.

2.   Revīzijas palātas praktikantiem neuzliek pienākumus, kuru izpildes nolūkā tiem būtu nepieciešama piekļuve RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai informācijai.

3.   Citu kategoriju darbiniekiem piekļuvi nepiešķir vai piešķir saskaņā ar pielikumā iekļauto tabulu.

2. NODAĻA

RESTREINT UE/EU RESTRICTED LĪMENĪ KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS IZVEIDE

3. pants

Autors

Lai gan autors Lēmuma Nr. 41–2021 2. panta nozīmē ir Savienības iestāde, aģentūra vai struktūra, dalībvalsts, trešā valsts vai starptautiska organizācija, kuras pakļautībā klasificēta informācija ir izveidota un/vai nodota Savienības struktūrām, tomēr autors ne vienmēr būs arī RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas izstrādātājs.

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

4. pants

Klasifikācijas līmeņa piešķiršana

1.   Darbinieki, kas izstrādā dokumentu, kura pamatā ir 1. pantā minētā informācija, Lēmuma Nr. 41–2021 3. panta 6. punkta kontekstā vai citādi vienmēr apsver, vai viņu izstrādātais dokuments ir jāklasificē. Dokumenta klasificēšana par ESKI ietver autora novērtējumu un lēmumu par to, vai dokumenta izpaušana nesankcionētām personām kaitētu Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm. Ja dokumentu izstrādātājiem ir šaubas par to, vai dokuments, ko tie izstrādā, ir klasificējams kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED, tie konsultējas ar atbildīgo nodaļas vadītāju vai direktoru.

2.   Dokumentu klasificē vismaz RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, ja tā neatļauta izpaušana cita starpā varētu:

| a) | negatīvi ietekmēt diplomātiskās attiecības; |
| --- | --- |

a)

negatīvi ietekmēt diplomātiskās attiecības;

| b) | radīt ievērojamas ciešanas personām; |
| --- | --- |

b)

radīt ievērojamas ciešanas personām;

| c) | apgrūtināt dalībvalstu vai citu dalībnieku norīkotā personāla darbības efektivitātes vai drošības saglabāšanu; |
| --- | --- |

c)

apgrūtināt dalībvalstu vai citu dalībnieku norīkotā personāla darbības efektivitātes vai drošības saglabāšanu;

| d) | pārkāpt saistības saglabāt trešo pušu sniegtas informācijas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

d)

pārkāpt saistības saglabāt trešo pušu sniegtas informācijas konfidencialitāti;

| e) | kavēt noziegumu izmeklēšanu vai atvieglot to izdarīšanu; |
| --- | --- |

e)

kavēt noziegumu izmeklēšanu vai atvieglot to izdarīšanu;

| f) | radīt neizdevīgus apstākļus Savienībai vai dalībvalstīm tirdznieciskās vai politiskās sarunās ar citiem; |
| --- | --- |

f)

radīt neizdevīgus apstākļus Savienībai vai dalībvalstīm tirdznieciskās vai politiskās sarunās ar citiem;

| g) | kavēt Savienības rīcībpolitikas sekmīgu veidošanu vai īstenošanu; |
| --- | --- |

g)

kavēt Savienības rīcībpolitikas sekmīgu veidošanu vai īstenošanu;

| h) | apdraudēt pienācīgu Savienības un tās misiju pārvaldību kopumā; vai |
| --- | --- |

h)

apdraudēt pienācīgu Savienības un tās misiju pārvaldību kopumā; vai

| i) | izraisīt augstākā līmenī klasificētas informācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

i)

izraisīt augstākā līmenī klasificētas informācijas atklāšanu.

3.   Autori var nolemt piešķirt standarta klasifikācijas līmeni tādas informācijas kategorijām, ko tie regulāri izveido. Tomēr tie nodrošina, ka atsevišķām informācijas vienībām tiek piešķirts atbilstošs klasifikācijas līmenis.

5. pants

Darbs ar dokumentu projektiem

1.   Informāciju klasificē, līdzko tā ir sagatavota. Personīgās piezīmes, provizoriskus dokumentu projektus vai ziņojumus, kas satur RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificējamu informāciju, jau no paša sākuma attiecīgi marķē, un tos sagatavo un ar tiem rīkojas saskaņā ar šo lēmumu.

2.   Ja galīgajam dokumentam vairs nevajag piešķirt RESTREINT UE/EU RESTRICTED klasifikācijas līmeni, to deklasificē.

6. pants

Izmantoto avotu reģistrācija

Lai autori varētu īstenot kontroli saskaņā ar 13. pantu, RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu autori, ciktāl iespējams, reģistrē visus klasificētu dokumentu sagatavošanā izmantotos klasificētos avotus, ieskaitot detalizētu informāciju par avotiem, kas izveidoti ES dalībvalstīs, starptautiskās organizācijās vai trešās valstīs. Apkopotu klasificētu informāciju attiecīgā gadījumā marķē tā, lai tiktu saglabāta izmantoto klasificēto avotu autoru identifikācija.

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

7. pants

Dokumenta daļu klasificēšana

1.   Saskaņā ar Lēmuma Nr. 41–2021 3. panta 1. punktu vispārējais dokumenta klasifikācijas līmenis ir vismaz tikpat augsts, cik tā komponentam ar visaugstāko klasifikācijas līmeni. Ja tiek apkopota informācija no dažādiem avotiem, apkopoto galīgo dokumentu pārskata, lai noteiktu tā vispārējo drošības klasifikācijas līmeni, jo tam var būt nepieciešams piešķirt augstāku klasifikācijas līmeni nekā atsevišķām tā sastāvdaļām.

2.   Dokumentus, kas ietver gan klasificētas, gan neklasificētas daļas, strukturē un marķē tā, lai komponentus ar atšķirīgiem klasifikācijas līmeņiem un/vai sensitivitātes pakāpēm varētu viegli identificēt un vajadzības gadījumā atdalīt. Tas ļauj pienācīgi rīkoties ar katru daļu, kad tā ir atdalīta no pārējiem komponentiem.

8. pants

Pilns klasifikācijas marķējums

1.   Klasificējamu informāciju attiecīgi marķē un ar to attiecīgi rīkojas neatkarīgi no tās fiziskā veidola. Informācijas klasifikācijas līmeni skaidri dara zināmu tās saņēmējiem, vai nu izmantojot klasifikācijas marķējumu – ja informācija tiek sniegta rakstiski papīra formātā, noņemamā datu nesējā vai sakaru un informācijas sistēmā (CIS) –, vai paziņojot to mutiski, ja informācija tiek sniegta mutiski, piemēram, sarunas vai uzstāšanās gaitā. Klasificētus materiālus fiziski marķē tā, lai varētu viegli noteikt to drošības klasifikācijas līmeni.

2.   Pilnu klasifikācijas marķējumu RESTREINT UE/EU RESTRICTED uz dokumentiem norāda ar drukātiem lielajiem burtiem franču un angļu valodā (vispirms franču valodā) saskaņā ar 3. punktu. Marķējumu netulko citās valodās.

3.   
  RESTREINT UE/EU RESTRICTED klasifikācijas marķējumu pievieno šādi:

| a) | katras dokumenta lappuses augšējās un apakšējās malas vidū; |
| --- | --- |

a)

katras dokumenta lappuses augšējās un apakšējās malas vidū;

| b) | viss klasifikācijas marķējums norādīts vienā rindā bez atstarpēm pirms vai aiz slīpsvītras, kas vērsta uz priekšu; |
| --- | --- |

b)

viss klasifikācijas marķējums norādīts vienā rindā bez atstarpēm pirms vai aiz slīpsvītras, kas vērsta uz priekšu;

| c) | ar lielajiem burtiem melnā krāsā Times New Roman fonta 16. izmērā treknrakstā un ierāmētu no visām pusēm. |
| --- | --- |

c)

ar lielajiem burtiem melnā krāsā Times New Roman fonta 16. izmērā treknrakstā un ierāmētu no visām pusēm.

4.   Veidojot RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu:

| a) | katru lappusi skaidri marķē atbilstīgi klasifikācijas līmenim; |
| --- | --- |

a)

katru lappusi skaidri marķē atbilstīgi klasifikācijas līmenim;

| b) | katru lappusi numurē; |
| --- | --- |

b)

katru lappusi numurē;

| c) | uz dokumenta norāda atsauces numuru un tematu, kas pats par sevi nav klasificēta informācija, ja vien tam nav attiecīga marķējuma; |
| --- | --- |

c)

uz dokumenta norāda atsauces numuru un tematu, kas pats par sevi nav klasificēta informācija, ja vien tam nav attiecīga marķējuma;

| d) | ja iespējams, pirmajā lappusē uzskaita visus pielikumus un papildinājumus; un |
| --- | --- |

d)

ja iespējams, pirmajā lappusē uzskaita visus pielikumus un papildinājumus; un

| e) | uz dokumenta norāda tā izveides datumu. |
| --- | --- |

e)

uz dokumenta norāda tā izveides datumu.

9. pants

Klasifikācijas marķējuma saīsinājums R-UE/EU-R

Saīsinājumu R-UE/EU-R var izmantot, lai norādītu RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu atsevišķu daļu klasifikācijas līmeni vai gadījumos, kad nav iespējams pievienot pilno klasifikācijas marķējumu, piemēram, uz neliela izmēra noņemama datu nesēja. To var lietot pamattekstā gadījumos, kad pilna klasifikācijas marķējuma atkārtota izmantošana ir apgrūtinoša. Saīsinājumu neizmanto, lai aizstātu pilnos klasifikācijas marķējumus dokumenta galvenē un kājenē.

R-UE

EU-R

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

10. pants

Citi drošības apzīmējumi

1.   Uz RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētiem dokumentiem var būt izvietoti citi marķējumi vai “drošības apzīmējumi”, kas precizē, piemēram, jomu, uz kuru dokuments attiecas, vai norāda, ka to var izplatīt tikai, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas. Piemērs:

| RELEASABLE TO LIECHTENSTEIN |
| --- |

RELEASABLE TO LIECHTENSTEIN

2.   Uz RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētiem dokumentiem var būt izvietots drošības brīdinājums ar konkrētiem norādījumiem par to, kā rīkoties ar dokumentiem un kā tos pārvaldīt.

3.   Ja vien iespējams, jebkādas norādes par deklasificēšanu pievieno dokumenta pirmajā lappusē dokumenta izveides brīdī. Piemēram, var izmantot šādu marķējumu:

| RESTREINT UE/EU RESTRICTED


  līdz [dd.mm.gggg.] |
| --- |

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

līdz [dd.mm.gggg.]

11. pants

Elektroniskā apstrāde

1.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus dokumentus izveido, izmantojot elektroniskos līdzekļus, ja tādi ir pieejami.

2.   Revīzijas palātas darbinieki RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas izveidei izmanto akreditētu sakaru un informācijas sistēmu (CIS)(sk. Lēmuma Nr. 41–2021 6. pantu). Ja darbiniekiem rodas šaubas par to, kuras CIS drīkst izmantot, tie apspriežas ar savu informācijas drošības speciālistu (IDS). Apspriežoties ar IDS, ārkārtas situācijās vai īpašās tehniskās konfigurācijās var tikt piemērotas īpašas procedūras.

3.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus dokumentus, tai skaitā dokumentu projektus, kā noteikts 5. pantā, nesūta pa parastu atklātu e-pastu, tos nedrukā un neskenē, izmantojot standarta printerus vai skenerus, kā arī ar tiem nerīkojas, izmantojot darbinieku personiskās ierīces. RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu izdrukāšanai izmanto tikai tādus printerus vai kopētājus, kas ir pieslēgti autonomiem datoriem vai akreditētai sistēmai.

12. pants

Izplatīšana

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu sūtītājs izlemj, kam izplatīt informāciju, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas. Ja nepieciešams, izveido izplatīšanas sarakstu, lai panāktu principa par vajadzību pēc informācijas turpmāku ievērošanu.

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

3. NODAĻA

DARBS AR RESTREINT UE/EU RESTRICTED LĪMENĪ KLASIFICĒTU INFORMĀCIJU

13. pants

Autora kontrole

1.   Autors kontrolē RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēto informāciju, ko pats ir izveidojis. Autora iepriekšēja rakstiska piekrišana jāsaņem, lai informāciju varētu:

| a) | deklasificēt; |
| --- | --- |

a)

deklasificēt;

| b) | izmantot citiem mērķiem, nevis tiem, kurus noteicis autors; |
| --- | --- |

b)

izmantot citiem mērķiem, nevis tiem, kurus noteicis autors;

| c) | nodot trešai valstij vai starptautiskai organizācijai; |
| --- | --- |

c)

nodot trešai valstij vai starptautiskai organizācijai;

| d) | izpaust pusei, kas nav piederīga Revīzijas palātai, bet ir piederīga Eiropas Savienībai; vai |
| --- | --- |

d)

izpaust pusei, kas nav piederīga Revīzijas palātai, bet ir piederīga Eiropas Savienībai; vai

| e) | izpaust līgumslēdzējam vai iespējamam līgumslēdzējam, kas atrodas trešā valstī. |
| --- | --- |

e)

izpaust līgumslēdzējam vai iespējamam līgumslēdzējam, kas atrodas trešā valstī.

2.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas turētājiem piekļuve klasificētai informācijai tiek piešķirta, lai tie varētu pildīt savus pienākumus. Tie saskaņā ar Lēmumu Nr. 41–2021 ir atbildīgi par šādas informācijas pareizu glabāšanu, aizsardzību un rīkošanos ar to. Atšķirībā no klasificētās informācijas autoriem tās turētāji nav tiesīgi lemt par RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas deklasifikāciju vai tālāku nodošanu trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

3.   Ja RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas autors nav nosakāms, autora kontroli veic Revīzijas palātas struktūrvienība, kuras rīcībā ir klasificētā informācija. Ja informācijas turētājs uzskata, ka RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas nodošana trešai valstij vai starptautiskai organizācijai ir nepieciešama, Revīzijas palāta lūdz padomu vienai no pusēm, kas noslēgusi informācijas drošības nolīgumu ar to pašu trešo valsti vai starptautisko organizāciju.

14. pants

CIS, kas ir piemērotas, lai rīkotos ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju

Ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju rīkojas un to pārsūta, izmantojot elektroniskos līdzekļus, ja tādi ir pieejami. Saskaņā ar Lēmuma Nr. 41–2021 6. pantu izmanto tikai citas ES iestādes, struktūras, aģentūras vai Revīzijas palātas akreditētās CIS un aprīkojumu.

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

CIS

15. pants

Īpaši pasākumi attiecībā uz noņemamos datu nesējos ievietotu RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju

1.   Noņemamo datu nesēju izmantošanu kontrolē un uzskaita. Izmanto tikai Revīzijas palātas vai citas ES iestādes, struktūras vai aģentūras izsniegtos noņemamos datu nesējus, ko apstiprinājis Revīzijas palātas IDS un kas šifrēti ar Revīzijas palātas IDS apstiprinātu produktu. Klasificētas informācijas pārsūtīšanai neizmanto personīgos un konferencēs, semināros u. c. bez maksas izdalītus noņemamos datu nesējus. Ja iespējams, saskaņā ar IDS norādījumiem izmanto tādus noņemamos datu nesējus, kam ir TEMPEST aizsardzība.

2.   Ja ar klasificētu dokumentu rīkojas vai to elektroniski glabā tādos noņemamos datu nesējos kā USB zibatmiņas, USB cietie diski, kompaktdiski vai atmiņas kartes (tostarp SSD (4)), klasifikācijas marķējumam jābūt skaidri saskatāmam pašā attēlotajā informācijas materiālā, datnes nosaukumā un uz noņemamā datu nesēja.

3.   Darbinieki ņem vērā, ka gadījumos, kad noņemamā datu nesējā tiek glabāta klasificēta informācija lielos apjomos, var būt vajadzīgs ierīcei piešķirt augstāku klasifikācijas līmeni.

4.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas pārsūtīšanai uz noņemamiem datu nesējiem vai no tiem izmanto tikai atbilstoši akreditētas CIS.

5.   Lejuplādējot RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju noņemamā datu nesējā, pirms datu pārsūtīšanas ievēro īpašu piesardzību, lai nodrošinātu, ka datu nesējā nav vīrusu vai ļaunprogrammatūras.

6.   Attiecīgos gadījumos noņemamos datu nesējus apstrādā saskaņā ar drošības darba procedūrām, kas attiecas uz izmantoto šifrēšanas sistēmu.

7.   Noņemamos datu nesējos ievietotus dokumentus, kas vairs nav vajadzīgi vai ir pārsūtīti uz atbilstīgu CIS, drošā veidā izņem vai dzēš no datu nesēja, izmantojot apstiprinātus produktus vai metodes. Ja vien datu nesēji netiek glabāti piemērotās aizslēdzamās biroja mēbelēs, tos, ja tie vairs nav vajadzīgi, iznīcina. Iznīcināšanu vai dzēšanu vienmēr veic saskaņā ar metodi, kas atbilst Revīzijas palātas drošības noteikumiem. Uztur noņemamo datu nesēju sarakstu un reģistrē to iznīcināšanu.

16. pants

Rīkošanās ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju un tās glabāšana

1.   Saskaņā ar Lēmuma Nr. 41–2021 5. panta 8. punktu un 6. panta 9. punktu ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju var rīkoties Komisijas administratīvajā zonā (5) vai drošības zonā (6), kuras izmantošanai Revīzijas palāta ir noslēgusi pakalpojumu līmeņa nolīgumu, ievērojot šādus nosacījumus:

| — | darbinieki aizver kabineta durvis, kad rīkojas ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, |
| --- | --- |

—

darbinieki aizver kabineta durvis, kad rīkojas ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju,

| — | ierodoties apmeklētājam, darbinieki RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju noglabā vai aizsedz, |
| --- | --- |

—

ierodoties apmeklētājam, darbinieki RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju noglabā vai aizsedz,

| — | darbinieki, dodoties prom no kabineta, RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju neatstāj redzamā vietā, |
| --- | --- |

—

darbinieki, dodoties prom no kabineta, RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju neatstāj redzamā vietā,

| — | ekrāni, kuros attēlota RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija, pastāvīgi ir pavērsti prom no logiem un durvīm, lai novērstu iespējamu informācijas nolasīšanu. |
| --- | --- |

—

ekrāni, kuros attēlota RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija, pastāvīgi ir pavērsti prom no logiem un durvīm, lai novērstu iespējamu informācijas nolasīšanu.

2.   Ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju var rīkoties ārpus drošības vai administratīvās zonas, ja informācijas turētājs veic kompensējošus pasākumus, lai aizsargātu to no nesankcionētu personu piekļuves. Kompensējošie pasākumi ietver vismaz šādus pasākumus:

| — | RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju nelasa sabiedriskās vietās, |
| --- | --- |

—

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju nelasa sabiedriskās vietās,

| — | ESKI visu laiku ir turētāja personīgā kontrolē, |
| --- | --- |

—

ESKI visu laiku ir turētāja personīgā kontrolē,

| — | laikā, kad dokumenti netiek lasīti vai apspriesti, tos glabā piemērotās aizslēgtās mēbelēs, |
| --- | --- |

—

laikā, kad dokumenti netiek lasīti vai apspriesti, tos glabā piemērotās aizslēgtās mēbelēs,

| — | dokumentu lasīšanas vai apspriešanas laikā telpas durvis ir aizvērtas, |
| --- | --- |

—

dokumentu lasīšanas vai apspriešanas laikā telpas durvis ir aizvērtas,

| — | dokumentā minēto informāciju neapspriež pa tālruni, izmantojot nenodrošinātu līniju, vai nešifrētā e-pastā, |
| --- | --- |

—

dokumentā minēto informāciju neapspriež pa tālruni, izmantojot nenodrošinātu līniju, vai nešifrētā e-pastā,

| — | dokumentu drīkst kopēt vai skenēt, tikai izmantojot autonomu vai akreditētu iekārtu, |
| --- | --- |

—

dokumentu drīkst kopēt vai skenēt, tikai izmantojot autonomu vai akreditētu iekārtu,

| — | ārpus administratīvās vai drošības zonas ar dokumentu rīkojas un to īslaicīgi glabā ne ilgāk, kā noteikti nepieciešams, |
| --- | --- |

—

ārpus administratīvās vai drošības zonas ar dokumentu rīkojas un to īslaicīgi glabā ne ilgāk, kā noteikti nepieciešams,

| — | klasificēta dokumenta turētājs to neizmet, bet gan atdod glabāšanai administratīvā vai drošības zonā vai nodrošina, ka tas tiek iznīcināts apstiprinātā smalcinātājā (7). |
| --- | --- |

—

klasificēta dokumenta turētājs to neizmet, bet gan atdod glabāšanai administratīvā vai drošības zonā vai nodrošina, ka tas tiek iznīcināts apstiprinātā smalcinātājā (7).

3.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas cieto kopiju glabā aizslēgtās biroja mēbelēs administratīvā zonā vai drošības zonā. To īslaicīgi var glabāt ārpus drošības vai administratīvās zonas ar nosacījumu, ka atļaujas turētājs veic kompensējošus pasākumus.

4.   Lai iegūtu papildu norādes, var vērsties pie IDS.

5.   Par visiem ar dokumentu saistītajiem iespējamiem vai faktiskiem drošības incidentiem pēc iespējas drīz ziņo IDS.

17. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas kopēšana un tulkošana

1.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju var kopēt vai tulkot pēc tās turētāja rīkojuma, ja vien autors nav noteicis brīdinājumus. Tomēr drīkst izgatavot tikai tik daudz kopiju, cik noteikti nepieciešams.

2.   Ja tiek pavairota tikai klasificētā dokumenta daļa, piemēro tos pašus nosacījumus, kas attiecas uz visa dokumenta kopēšanu. Arī izrakstus klasificē kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED, ja vien autors tos nav īpaši marķējis kā neklasificētus.

3.   Kopijām un tulkojumiem piemēro tos pašus drošības pasākumus, ko piemēro oriģinālam.

18. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas pārvietošanas vispārējie principi

1.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, kuru nepieciešams nogādāt ārpus drošības zonām vai administratīvajām zonām, ja vien iespējams, nosūta elektroniski, izmantojot atbilstoši akreditētus līdzekļus, un/vai aizsargā ar apstiprinātiem kriptogrāfijas produktiem.

2.   Atkarībā no pieejamajiem līdzekļiem vai konkrētajiem apstākļiem RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju drīkst fiziski pārvietot personīgi papīra formātā vai noņemamā datu nesējā. Attiecībā uz RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas pārsūtīšanu priekšroku dod noņemamu datu nesēju lietošanai, nevis papīra dokumentu sūtīšanai.

3.   Drīkst izmantot tikai tādus noņemamos datu nesējus, kas šifrēti ar Revīzijas palātas IDS apstiprinātu produktu. Ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, kas ievietota noņemamā datu nesējā, kuru neaizsargā IDS apstiprināts šifrēšanas produkts, rīkojas tāpat kā ar papīra formāta kopiju.

4.   Viens sūtījums var saturēt vairāk nekā vienu RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu, ja vien tiek ievērots princips par vajadzību pēc informācijas.

5.   Izmantotais iepakojums nodrošina, ka saturs nav redzams. RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju pārvieto necaurspīdīgā iepakojumā, piemēram, aploksnē, necaurspīdīgā mapē vai portfelī. Uz iepakojuma ārpuses nav nekādu norāžu par satura veidu vai klasifikācijas līmeni. Ja lieto iekšējo iepakojumu, uz tā izvieto marķējumu RESTREINT UE/EU RESTRICTED. Uz abiem iepakojumiem norāda saņēmēja vārdu un uzvārdu, amatu un adresi, kā arī atpakaļadresi gadījumam, ja sūtījumu nevar piegādāt saņēmējam.

6.   Turpmākas izmeklēšanas nolūkā Revīzijas palātas Cilvēkresursu, finanšu un vispārējo lietu direkcijas vadītājs ar IDS starpniecību ziņo par visiem drošības incidentiem, kas saistīti ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, kuru pārvieto darbinieki vai kurjeri.

19. pants

Noņemamo datu nesēju personīga pārvietošana

1.   Noņemamajiem datu nesējiem, ko izmanto RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas transportēšanai, pievieno pavadzīmi, kurā sniegta informācija par klasificētu informāciju saturošo noņemamo datu nesēju, kā arī par visām tajā esošajām datnēm, lai saņēmējs varētu veikt vajadzīgās pārbaudes.

2.   Datu nesējā glabā tikai nododamos dokumentus. Piemēram, visai vienā USB zibatmiņā ievietotajai klasificētajai informācijai vajadzētu būt paredzētai vienam un tam pašam saņēmējam. Sūtītājs patur prātā, ka šādās ierīcēs glabātās klasificētās informācijas lielā apjoma dēļ var būt nepieciešams paaugstināt ierīces kopējo klasifikācijas līmeni.

3.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju pārvieto ievietotu tikai tādos noņemamos datu nesējos, uz kuriem ir attiecīgs klasifikācijas marķējums.

20. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas pārvietošana Revīzijas palātas ēkās

1.   Darbinieki RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus dokumentus drīkst pārvietot Revīzijas palātas ēkā un starp Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām, taču dokumentiem visu laiku jāatrodas pārnēsātāja valdījumā un tos nedrīkst lasīt sabiedriskās vietās.

2.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus dokumentus var nosūtīt citiem Revīzijas palātas birojiem pa iekšējo pastu parastā necaurspīdīgā aploksnē, uz tās nenorādot, ka saturs ir klasificēts.

21. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas pārvietošana Savienībā

1.   Revīzijas palātas vai citas ES iestādes, struktūras vai aģentūras darbinieki vai kurjeri RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju var pārvietot uz jebkuru vietu Savienībā, ja tie ievēro šādus norādījumus:

| a) | RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju transportē necaurspīdīgā aploksnē vai iepakojumā. Uz ārējā iepakojuma nav nekādu norāžu par satura veidu vai klasifikācijas līmeni; |
| --- | --- |

a)

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju transportē necaurspīdīgā aploksnē vai iepakojumā. Uz ārējā iepakojuma nav nekādu norāžu par satura veidu vai klasifikācijas līmeni;

| b) | RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija visu laiku atrodas tās pārnēsātāja valdījumā; un |
| --- | --- |

b)

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija visu laiku atrodas tās pārnēsātāja valdījumā; un

| c) | aploksni vai iepakojumu neatver pārnēsāšanas laikā, un informāciju nelasa sabiedriskās vietās. |
| --- | --- |

c)

aploksni vai iepakojumu neatver pārnēsāšanas laikā, un informāciju nelasa sabiedriskās vietās.

2.   Darbinieki, kas RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju vēlas nosūtīt uz citām vietām Savienībā, var organizēt tās nosūtīšanu kādā no šiem veidiem:

| — | izmantojot valsts pasta pakalpojumus, kas ietver sūtījuma izsekošanu, vai konkrētu komerciālu kurjeru pakalpojumus, kuri garantē sūtījuma personīgu pārvietošanu, ar noteikumu, ka tie atbilst šā lēmuma 23. pantā noteiktajām prasībām, vai |
| --- | --- |

—

izmantojot valsts pasta pakalpojumus, kas ietver sūtījuma izsekošanu, vai konkrētu komerciālu kurjeru pakalpojumus, kuri garantē sūtījuma personīgu pārvietošanu, ar noteikumu, ka tie atbilst šā lēmuma 23. pantā noteiktajām prasībām, vai

| — | ar militāro, valdības vai diplomātisko kurjeru sadarbībā ar Reģistra biroja personālu. |
| --- | --- |

—

ar militāro, valdības vai diplomātisko kurjeru sadarbībā ar Reģistra biroja personālu.

22. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas pārvietošana uz trešās valsts teritoriju vai no tās

1.   Informāciju, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, darbinieki no Savienības teritorijas uz trešās valsts teritoriju un otrādi var pārvietot personīgi.

2.   Reģistra biroja darbinieki var organizēt pārvietošanu vienā no šādiem veidiem:

| — | izmantojot pasta pakalpojumus, kas ietver sūtījuma izsekošanu, vai komerciālu kurjeru pakalpojumus, kuri garantē sūtījuma personīgu pārvietošanu, vai |
| --- | --- |

—

izmantojot pasta pakalpojumus, kas ietver sūtījuma izsekošanu, vai komerciālu kurjeru pakalpojumus, kuri garantē sūtījuma personīgu pārvietošanu, vai

| — | ar militāro vai diplomātisko kurjeru starpniecību. |
| --- | --- |

—

ar militāro vai diplomātisko kurjeru starpniecību.

3.   Ja darbinieki papīra formāta dokumentus vai noņemamos datu nesējus, kuri klasificēti RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, pārvieto personīgi, tie veic visus šos papildu pasākumus:

| — | pārvietojoties ar sabiedrisko transportu, klasificētu informāciju ievieto portfelī vai somā, kas atrodas informācijas pārnēsātāja personīgā uzraudzībā. To neievieto bagāžas nodalījumā, |
| --- | --- |

—

pārvietojoties ar sabiedrisko transportu, klasificētu informāciju ievieto portfelī vai somā, kas atrodas informācijas pārnēsātāja personīgā uzraudzībā. To neievieto bagāžas nodalījumā,

| — | RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju transportē iepakotu divos iepakojuma slāņos. Uz iekšējā iepakojuma ir oficiāls zīmogs, kas norāda, ka tas ir oficiāls sūtījums un ka tam nav jāpiemēro drošības pārbaude, |
| --- | --- |

—

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju transportē iepakotu divos iepakojuma slāņos. Uz iekšējā iepakojuma ir oficiāls zīmogs, kas norāda, ka tas ir oficiāls sūtījums un ka tam nav jāpiemēro drošības pārbaude,

| — | pārnēsātājam ir kurjera apliecība, ko izsniedzis Reģistra birojs un kas apliecina, ka tam ir atļauts pārvietot RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēto sūtījumu. |
| --- | --- |

—

pārnēsātājam ir kurjera apliecība, ko izsniedzis Reģistra birojs un kas apliecina, ka tam ir atļauts pārvietot RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēto sūtījumu.

23. pants

Transportēšana ar komerciālo kurjeru starpniecību

1.   Šajā lēmumā jēdziens “komerciālie kurjeri” ietver valsts pastu un komercpārvadātājus, kas par samaksu piedāvā informācijas piegādi, kura ietver personīgu pārvietošanu vai kuru var izsekot.

2.   Komerciālie kurjeri var izmantot apakšuzņēmēja pakalpojumus. Tomēr par šā lēmuma ievērošanu atbildīgs aizvien ir komercpārvadātājs.

3.   Ja paredzētais saņēmējs neatrodas ES, sūtījumu iepako divos iepakojuma slāņos. Gatavojot klasificētus sūtījumus, sūtītājs patur prātā, ka komerciālais kurjers RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus sūtījumus drīkst nodot tikai paredzētajam saņēmējam, attiecīgi pilnvarotam aizstājējam, reģistra kontrolierim vai tā attiecīgi pilnvarotam aizstājējam vai sekretāram. Lai mazinātu risku, ka sūtījums nesasniedz paredzēto saņēmēju, uz ārējā iepakojuma un attiecīgā gadījumā arī uz iekšējā iepakojuma norāda atpakaļadresi.

4.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas nosūtīšanai neizmanto komerciālo kurjeru piedāvātos pakalpojumus, kas ietver reģistrēto piegādes dokumentu elektronisku pārsūtīšanu.

24. pants

Citi īpaši nosacījumi attiecībā uz rīkošanos

1.   Ievēro visus informācijas drošības nolīgumā vai administratīvās vienošanās izklāstītos nosacījumus attiecībā uz pārvietošanu. Šaubu gadījumā darbinieki konsultējas ar IDS vai Reģistra biroju.

2.   Attiecībā uz klasificētu informāciju, ko aizsargā apstiprināti kriptogrāfijas produkti, var atkāpties no prasības par dubultu iepakojumu. Tomēr adresēšanas nolūkā, kā arī tādēļ, ka uz noņemamā datu nesēja skaidri redzams drošības klasifikācijas marķējums, datu nesēju pārvieto ievietotu vismaz parastā aploksnē, vajadzības gadījumā lietojot papildu fiziskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, ar burbuļplēvi polsterētas aploksnes.

4. NODAĻA

KLASIFICĒTAS SANĀKSMES

25. pants

Gatavošanās RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai sanāksmei

1.   Sanāksmes, kurās paredzēts apspriest RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, notiek tikai attiecīgā vai augstākā līmenī akreditētā sanāksmju telpā. Ja šādas telpas nav pieejamas, darbinieki konsultējas ar IDS.

2.   Parasti sanāksmes darba kārtību neklasificē. Tas, ka sanāksmes darba kārtībā ir minēti klasificēti dokumenti, automātiski nenozīmē, ka darba kārtība ir jāklasificē. Darba kārtības jautājumus formulē tā, lai netiktu apdraudēta Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interešu aizsardzība.

3.   Ja darba kārtībai jāpievieno elektroniskas datnes, kas satur RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, tās obligāti aizsargā ar Revīzijas palātas IDS apstiprinātiem kriptogrāfijas produktiem.

4.   Sanāksmju rīkotāji dalībniekiem atgādina, ka piezīmes par darba kārtības jautājumiem, kas saistīti ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, saskaņā ar šā lēmuma 11. pantu nedrīkst sūtīt, izmantojot parastu atklātu e-pastu vai citus līdzekļus, kuri nav attiecīgi akreditēti.

5.   Lai atvieglotu netraucētu sanāksmes norisi, sanāksmju rīkotāji ar RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju saistītos jautājumus darba kārtībā iekļauj secīgi. Diskusijās, kurās apspriež ar klasificētu informāciju saistītos jautājumus, drīkst piedalīties tikai tās personas, kurām ir vajadzība pēc informācijas.

6.   Uzaicinājumā dalībnieki tiek iepriekš brīdināti par to, ka sanāksmē tiks apspriesti klasificēti temati un tiks piemēroti atbilstoši drošības pasākumi.

7.   Uzaicinājumā vai darba kārtībā dalībniekiem tiek atgādināts, ka RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas apspriešanas laikā portatīvajām elektroniskajām ierīcēm jābūt izslēgtām.

8.   Sanāksmes organizatori pirms sanāksmes sagatavo visu ārējo dalībnieku sarakstu.

26. pants

Elektroniskais aprīkojums RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētā sanāksmes telpā

1.   Klasificētas informācijas sniegšanai, piemēram, uzstājoties ar prezentāciju, kuras laikā tiek parādīta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija, vai videokonferences nodrošināšanai izmanto tikai akreditētas IT sistēmas saskaņā ar šā lēmuma 11. pantu.

2.   Priekšsēdētājs nodrošina, ka nesankcionētas portatīvās elektroniskās ierīces ir izslēgtas.

27. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas sanāksmes laikā ievērojamās procedūras

1.   Sākot klasificētās informācijas apspriešanu, priekšsēdētājs paziņo, ka no šā brīža sanāksme notiks klasificētas sanāksmes režīmā. Durvis un žalūzijas ir aizvērtas.

2.   Apspriedes sākumā sanāksmes dalībniekiem un attiecīgā gadījumā tulkiem izsniedz dokumentus tikai vajadzīgajā skaitā.

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētos dokumentus sanāksmes pārtraukumos neatstāj neuzraudzītus.

3.   Sanāksmes beigās dalībniekiem un tulkiem tiek atgādināts neatstāt telpā klasificētus dokumentus vai pierakstus, ko viņi varētu būt veikuši par klasificēto informāciju. Sanāksmes beigās sanāksmes organizatori savāc dalībnieku atstātos klasificētos dokumentus vai pierakstus un sasmalcina tos atbilstīgos smalcinātājos.

4.   Lai iekļautu apspriežu rezultātos, sanāksmes laikā reģistrē dalībniekus un jebkuras tādas klasificētas informācijas kopsavilkumu, kas sniegta dalībvalstīm un mutiski izpausta trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

28. pants

Tulki un tulkotāji

Piekļuve RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai informācijai ir tikai tiem tulkiem un tulkotājiem, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība vai kuriem ir līgumiskas attiecības ar Revīzijas palātu.

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

5. NODAĻA

RESTREINT UE/EU RESTRICTED LĪMENĪ KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA UN APMAIŅA

29. pants

Autora piekrišana

Ja Revīzijas palāta nav tās klasificētās informācijas autors, kuras nodošana vai sniegšana ir vēlama, vai tādu materiālu autors, ko šāda informācija var saturēt, Revīzijas palātas dienests, kura rīcībā ir klasificētā informācija, vispirms lūdz rakstisku autora piekrišanu nodošanai. Ja autors nav nosakāms, autora kontroli veic Revīzijas palātas dienests, kura rīcībā ir klasificētā informācija.

30. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas sniegšana citām Savienības iestādēm

1.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju citai Savienības iestādei, aģentūrai, struktūrai vai birojam var sniegt tikai tad, ja saņēmējam ir vajadzība pēc informācijas un ja iestāde ar Revīzijas palātu ir noslēgusi attiecīgu juridisku nolīgumu.

2.   Revīzijas palātā Reģistra birojs, kas izveidots Palātas Sekretariātā, parasti ir galvenais ieejas un izejas punkts informācijai, kas klasificēta RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī, ar kuru Revīzijas palāta apmainās ar citām Savienības iestādēm, aģentūrām, struktūrām un birojiem. Tomēr RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju paredzētajiem saņēmējiem var sniegt tieši pēc Revīzijas palātas IDS un Reģistra biroja informēšanas.

31. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm

1.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju var sniegt dalībvalstīm, ja saņēmējam ir vajadzība pēc informācijas.

2.   Dalībvalstu klasificētai informācijai, kam ir līdzvērtīgs valsts klasifikācijas marķējums (8) un kas ir iesniegta Revīzijas palātai, nodrošina tādu pašu aizsardzības līmeni kā RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētai informācijai.

32. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas apmaiņa ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām

1.   Trešai valstij vai starptautiskai organizācijai RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju var nodot tikai tad, ja saņēmējam ir vajadzība pēc informācijas un attiecīgā valsts vai starptautiskā organizācija ir ieviesusi tiesisko vai administratīvo regulējumu, piemēram, tā ar Revīzijas palātu ir noslēgusi informācijas drošības nolīgumu vai administratīvu vienošanos. Šāda nolīguma vai vienošanās noteikumi prevalē pār šā lēmuma noteikumiem.

2.   Reģistra birojs, kas izveidots Palātas Sekretariātā, parasti ir galvenais ieejas un izejas punkts, caur kuru notiek RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas apmaiņa starp Revīzijas palātu, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

3.   Lai nodrošinātu RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas izsekojamību, Reģistra birojs reģistrē:

| — | tās saņemšanu organizatoriskajā struktūrā vai izsūtīšanu no tās un |
| --- | --- |

—

tās saņemšanu organizatoriskajā struktūrā vai izsūtīšanu no tās un

| — | tās saņemšanu CIS vai izsūtīšanu no tās. |
| --- | --- |

—

tās saņemšanu CIS vai izsūtīšanu no tās.

4.   Šādu reģistrāciju var veikt uz papīra vai elektroniskos žurnālos.

5.   Klasificēto informāciju, ar kuru rīkojas akreditētās CIS, var reģistrēt, izmantojot CIS iekļautos procesus. Tādā gadījumā CIS jābūt iekļautiem pasākumiem, kas garantē žurnāla ierakstu integritāti.

6.   No trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām saņemtai klasificētai informācijai nodrošina tādu pašu aizsardzības līmeni kā ESKI ar atbilstīgu klasifikācijas marķējumu, kā noteikts attiecīgajā informācijas drošības nolīgumā vai administratīvās vienošanās tekstā.

33. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas ārkārtēja ad hoc nodošana

1.   Ja Revīzijas palāta vai kāds no tās dienestiem konstatē, ka ir ārkārtēja vajadzība nodot RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai ES iestādei, ar kuru tā nav noslēgusi informācijas drošības nolīgumu vai administratīvu vienošanos, ievēro ārkārtējas ad hoc nodošanas procedūru.

2.   Revīzijas palātas dienesti sazinās ar IDS un autoru. Revīzijas palāta lūdz padomu kādai no pusēm, kas noslēgušas informācijas drošības nolīgumu ar to pašu ES iestādi, trešu valsti vai starptautisku organizāciju.

3.   Pēc šīs apspriešanās Revīzijas palātas Kolēģija, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu, var atļaut attiecīgās informācijas nodošanu.

6. NODAĻA

RESTREINT UE/EU RESTRICTED LĪMENĪ KLASIFICĒTAS INFORMĀCIJAS DERĪGUMA TERMIŅA BEIGAS

34. pants

Kad deklasificēt

1.   Informācija ir klasificējama tikai tik ilgi, cik ilgi tai nepieciešama aizsardzība. Deklasifikācija nozīmē, ka informācija vispār vairs nav uzskatāma par klasificētu. ESKI izveides brīdī tās autors, ja iespējams, norāda, vai to var deklasificēt konkrētā datumā vai pēc konkrēta notikuma. Pretējā gadījumā RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas autors to regulāri pārskata, lai noteiktu, vai klasifikācija joprojām ir piemērojama.

2.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija, kuras autors ir Revīzijas palāta, tiks automātiski deklasificēta pēc trīsdesmit gadiem saskaņā ar Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (9), kas grozīta ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1700/2003 (10) un Padomes Regulu (ES) 2015/496 (11).

3.   Revīzijas palātas dokumentus var deklasificēt arī ad hoc kārtībā, piemēram, pēc sabiedrības pieprasījuma par piekļuvi.

35. pants

Atbildība par deklasificēšanu

1.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju drīkst deklasificēt tikai ar autora atļauju.

2.   Revīzijas palātas dienesta, kas izveido klasificētu dokumentu, atbildībā ir izlemt, vai attiecīgo dokumentu var deklasificēt. Revīzijas palātā visi deklasifikācijas pieprasījumi ir apspriežami ar izcelsmes dienesta atbildīgo vadītāju vai direktoru, vai darbuzdevuma vadītāju. Ja dienests ir apkopojis klasificētu informāciju no dažādiem avotiem, tas vispirms lūdz visu pārējo pušu piekrišanu, kuras ir iesniegušas izmantotos materiālus, ieskaitot dalībvalstīs, citās ES struktūrās, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās.

3.   Ja Revīzijas palātas dienests, kas ir dokumenta autors, vairs nepastāv un tā pienākumus ir pārņēmis cits dienests, lēmumu par deklasifikāciju pieņem šis dienests. Ja dienests, kas ir dokumenta autors, vairs nepastāv un tā pienākumus nav pārņēmis cits dienests, lēmumu par deklasifikāciju kopīgi pieņem Revīzijas palātas direktori.

36. pants

Sensitīva neklasificēta informācija

Ja pēc dokumenta pārskatīšanas tiek nolemts to deklasificēt, apsver, vai dokuments marķējams kā sensitīva neklasificēta informācija Revīzijas palātas informācijas klasifikācijas politikas 16. punkta un Pamatnostādņu par ES neklasificētas informācijas klasificēšanu un apstrādi (12) 4. punkta nozīmē.

12

37. pants

Kā norādīt uz to, ka dokuments ir deklasificēts

1.   Katras lapas augšā un apakšā izvietoto sākotnējo klasifikācijas marķējumu redzami pārsvītro (nedzēš), izmantojot funkciju “pārsvītrojums” (strikethrough) elektroniska formāta dokumentos vai manuāli – izdrukātos dokumentos.

2.   Pirmo lapu (titullapu) apzīmogo kā deklasificētu, un tajā papildus norāda informāciju par iestādi, kas ir atbildīga par deklasificēšanu, un attiecīgo datumu.

3.   Par deklasifikāciju informē RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas sākotnējos saņēmējus. Sākotnējie saņēmēji ir atbildīgi par visu turpmāko adresātu informēšanu, kuriem tie ir nosūtījuši vai nokopējuši sākotnējo RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēto informāciju.

4.   Par visiem pieņemtajiem deklasifikācijas lēmumiem informē Revīzijas palātas arhīvu dienestu.

5.   Visiem klasificētas informācijas tulkojumiem piemēro tās pašas deklasifikācijas procedūras, ko piemēro oriģinālvalodas versijai.

38. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas daļēja deklasifikācija

1.   Ir iespējama arī daļēja deklasifikācija (piemēram, pielikumu, tikai dažu rindkopu deklasifikācija). Piemēro to pašu procedūru, ko piemēro visa dokumenta deklasificēšanai.

2.   Pēc RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas daļējas deklasifikācijas (“sanitizācijas”) sagatavo deklasificētu izrakstu.

3.   Daļas, kurām klasifikāciju saglabā, aizstāj ar šādu norādi:

| DAĻA NAV DEKLASIFICĒJAMA |
| --- |

DAĻA NAV DEKLASIFICĒJAMA

vai nu pašā tekstā, ja daļa, kam saglabā klasifikāciju, ir rindkopas daļa, vai kā rindkopu, ja daļa, kam saglabā klasifikāciju, ir atsevišķa rindkopa vai garāka par vienu rindkopu.

4.   Ja nevar deklasificēt visu pielikumu, un tādēļ tas nav iekļauts izrakstā, tekstā izdara īpašu norādi.

39. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas regulāra iznīcināšana un dzēšana

1.   Revīzijas palāta neuzkrāj lielu daudzumu klasificētas informācijas.

2.   Izcelsmes dienesti regulāri ar īsiem intervāliem pārskata nelielu daudzumu informācijas iznīcināšanai vai dzēšanai. Regulāri pārskata gan papīra formātā, gan CIS glabāto informāciju.

3.   Darbinieki, ievērojot visas arhivēšanas prasības attiecībā uz sākotnējo dokumentu, iznīcina vai drošā veidā dzēš visus vairs nevajadzīgos RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētos dokumentus.

4.   Darbiniekiem netiek prasīts informēt autoru par to, ka viņi iznīcina vai dzēš RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu kopijas.

5.   Lai atbrīvotos no klasificētu informāciju saturošu dokumentu projektiem, piemēro tās pašas metodes, ko piemēro pabeigtiem klasificētiem dokumentiem.

6.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus dokumentus iznīcina tikai apstiprinātos smalcinātājos. RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu dokumentu iznīcināšanai piemēroti ir smalcinātāji, kuru drošības līmenis atbilst 4. drošības līmenim DIN 32757 un 5. drošības līmenim DIN 66399.

7.   No apstiprinātos smalcinātājos sasmalcinātā papīra var atbrīvoties kā no parastiem biroja atkritumiem.

8.   Visiem RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju saturošiem datu nesējiem un ierīcēm to darbmūža beigās veic pienācīgu sanitizāciju. Elektroniskos datus iznīcina vai dzēš no informācijas tehnoloģiju resursiem un saistītajiem datu nesējiem (tostarp dublējuma) tādā veidā, kas sniedz pietiekamu pārliecību, ka informāciju nevar atgūt. Sanitizācijas laikā no atmiņas ierīces tiek dzēsti visi dati, kā arī noņemtas visas etiķetes, marķējumi un dzēsti darbības žurnāli.

9.   Elektroniskos datu nesējus nodod informācijas drošības speciālistam, lai tos iznīcinātu un atbrīvotos no tiem.

40. pants

RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētas informācijas evakuācija un iznīcināšana ārkārtas situācijā

1.   Cilvēkresursu, finanšu un vispārējo lietu direkcijas vadītājs kopā ar IDS izstrādā, apstiprina un vajadzības gadījumā aktivizē ārkārtas evakuācijas un iznīcināšanas plānus, lai aizsargātu RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētu informāciju, attiecībā uz kuru pastāv ievērojams risks, ka tā krīzes brīdī varētu nonākt nesankcionētu personu rīcībā. Prioritārā secībā un atkarībā no ārkārtas situācijas apsver:

| 1) | ESKI pārvietošanu uz citu drošu vietu, ja iespējams, uz administratīvo zonu vai Reģistra biroju Revīzijas palātas telpās; |
| --- | --- |

1)

ESKI pārvietošanu uz citu drošu vietu, ja iespējams, uz administratīvo zonu vai Reģistra biroju Revīzijas palātas telpās;

| 2) | ESKI evakuēšanu uz citu drošu vietu, ja iespējams, uz administratīvo vai drošības zonu citā ēkā un, ja iespējams, uz drošības zonu Komisijā, kuras izmantošanai Revīzijas palāta ir noslēgusi pakalpojumu līmeņa nolīgumu; |
| --- | --- |

2)

ESKI evakuēšanu uz citu drošu vietu, ja iespējams, uz administratīvo vai drošības zonu citā ēkā un, ja iespējams, uz drošības zonu Komisijā, kuras izmantošanai Revīzijas palāta ir noslēgusi pakalpojumu līmeņa nolīgumu;

| 3) | ESKI iznīcināšanu, ja iespējams, izmantojot apstiprinātas iznīcināšanas metodes. |
| --- | --- |

3)

ESKI iznīcināšanu, ja iespējams, izmantojot apstiprinātas iznīcināšanas metodes.

2.   Ārkārtas rīcības plāna aktivizēšanas gadījumā vispirms pārvieto vai iznīcina augstākā līmenī klasificētu informāciju.

3.   Ārkārtas evakuācijas un iznīcināšanas plānu operatīvās detaļas klasificē RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī.

41. pants

Arhivēšana

1.   Lēmumus par arhivēšanu un arhivēšanas laiku, kā arī par attiecīgajiem veicamajiem praktiskajiem pasākumiem pieņem saskaņā ar Revīzijas palātas informācijas drošības politiku, informācijas klasifikācijas politiku un arhivēšanas politiku.

2.   RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificētus dokumentus nesūta uz Eiropas Savienības vēstures arhīviem Florencē.

7. NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

42. pants

Pārredzamība

Šo lēmumu dara zināmu Revīzijas palātas darbiniekiem un visām personām, uz ko tas attiecas, un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

43. pants

Stāšanās spēkā

Pēc tam, kad šo lēmumu ir pieņēmusi Administratīvā komiteja, tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Luksemburgā, 2023. gada 1. martā

Revīzijas palātas Administratīvās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Tony MURPHY

---

(1)  
  OJ L 256, 19.7.2021., 106. lpp.

1

(2)  Pieejama adresē https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/LegalFramework.aspx.

2

(3)  Saskaņā ar Lēmuma Nr. 41–2021 1. panta 2. punktu RESTREINT UE/EU RESTRICTED līmenī klasificēta informācija ir “informācija un materiāli, kuru neatļauta izpaušana var radīt nopietnu kaitējumu būtiskām Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm”.

3

RESTREINT UE

EU RESTRICTED

(4)  
  SSD apzīmē pusvadītāju uzglabāšanas ierīci, cietvielu ierīci vai cietvielu disku.

4

SSD

(5)  Kā definēts Lēmuma Nr. 41–2021 pielikumā.

5

(6)  Kā definēts Komisijas Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.) 18. pantā.

6

(7)  Sīkāk sk. 39. pantu.

7

(8)  Tabula, kurā norādīta dalībvalstu marķējumu atbilstība, ir iekļauta Lēmuma (ES, Euratom) 2015/444 I pielikumā.

8

(9)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (1983. gada 1. februāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK, Euratom) Nr. 1700/2003, ar kuru groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (OV L 243, 27.9.2003., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes 2015. gada 17. marta Regula (ES) 2015/496, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 attiecībā uz iestāžu vēstures arhīvu deponēšanu Eiropas Universitātes institūtā Florencē (OV L 79, 25.3.2015., 1. lpp.).

11

(12)  Paziņojums personālam 123/20, pieejams: https://www.eca.europa.eu/Documents/Information_Classification_Policy_EN.pdf

12

---

PIELIKUMS

Darbinieku kategorijas, kam var piešķirt piekļuvi RESTREINT UE/EU RESTRICTED informācijai, ja tas vajadzīgs to profesionālo pienākumu pildīšanai

| Revīzijas palātas darbinieku kategorijas | Piekļuve R-UE/EU-R līmenī klasificētai informācijai | Nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| Ierēdņi | Jā | Instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas |
| Pagaidu darbinieki | Jā | Instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas |
| Līgumdarbinieki | Jā | Instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas |
| ES dalībvalstu norīkotie eksperti (NVE) | Jā | (Revīzijas palātas sniegta) instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas |
| Praktikanti | Nē | Bez izņēmumiem |
| Jebkuru citu kategoriju darbinieki (uz laiku pieņemti darbinieki, Revīzijas palātas telpās strādājoši ārējie darbinieki u. c.) | Nē | Par izņēmumiem apspriesties ar IDS |

Revīzijas palātas darbinieku kategorijas

Piekļuve R-UE/EU-R līmenī klasificētai informācijai

Nosacījumi

Ierēdņi

Jā

Instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas

Pagaidu darbinieki

Jā

Instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas

Līgumdarbinieki

Jā

Instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas

ES dalībvalstu norīkotie eksperti (NVE)

Jā

(Revīzijas palātas sniegta) instruktāža + apliecinājums + vajadzība pēc informācijas

Praktikanti

Nē

Bez izņēmumiem

Jebkuru citu kategoriju darbinieki (uz laiku pieņemti darbinieki, Revīzijas palātas telpās strādājoši ārējie darbinieki u. c.)

Nē

Par izņēmumiem apspriesties ar IDS

---