# Uradni list L 91/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6629. marec 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 91

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6629. marec 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/689 z dne 20. marca 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, malation, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, piridaben, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/690 z dne 22. marca 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kangra tea (ZGO)) | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/691 z dne 22. marca 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Komiški rogač (ZGO)) | 8 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/692 z dne 28. marca 2023 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia | 9 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2023/693 z dne 27. marca 2023 o spremembi sklepov (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680 v zvezi z obdobjem veljavnosti meril za podelitev znaka EU za okolje ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1886)

   (
  1
  ) | 11 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/694 z dne 22. marca 2023 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude End The Horse Slaughter Age (Naredimo konec zakolu konjev) v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1839) | 15 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/695 z dne 27. marca 2023 o določitvi oblike poročila o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic iz člena 12 Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o pticah)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1889) | 17 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/696 z dne 27. marca 2023 o odobritvi zahtevka, ki ga je Italijanska republika predložila v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta za neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) 2016/919 za deset vozil ETR675 do 30. junija 2024
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1916) | 63 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 2021/05 regionalnega usmerjevalnega odbora prometne skupnosti o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti [2023/697] | 66 |
| | * | Sklep št. 1/2023 Specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ustanovljenega s členom 8(1), točka (p), Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, z dne 10. marca 2023 glede uporabe elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti za prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo [2023/698] | 89 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/689 z dne 20. marca 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, malation, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, piridaben, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram (
  1
  )

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Beauveria bassiana

Granulovirus

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/690 z dne 22. marca 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kangra tea (ZGO))

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/691 z dne 22. marca 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Komiški rogač (ZGO))

8

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/692 z dne 28. marca 2023 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia

9

*

Sklep Komisije (EU) 2023/693 z dne 27. marca 2023 o spremembi sklepov (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680 v zvezi z obdobjem veljavnosti meril za podelitev znaka EU za okolje ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1886)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1886)

1

11

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/694 z dne 22. marca 2023 o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude End The Horse Slaughter Age (Naredimo konec zakolu konjev) v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1839)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1839)

15

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/695 z dne 27. marca 2023 o določitvi oblike poročila o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic iz člena 12 Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o pticah)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1889)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1889)

17

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/696 z dne 27. marca 2023 o odobritvi zahtevka, ki ga je Italijanska republika predložila v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta za neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) 2016/919 za deset vozil ETR675 do 30. junija 2024
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1916)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1916)

63

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 2021/05 regionalnega usmerjevalnega odbora prometne skupnosti o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti [2023/697]

66

*

Sklep št. 1/2023 Specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ustanovljenega s členom 8(1), točka (p), Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, z dne 10. marca 2023 glede uporabe elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti za prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo [2023/698]

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/689

z dne 20. marca 2023

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, malation, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, piridaben, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS (1) in 91/414/EGS ter zlasti člena 17, prvi odstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (2), se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (2), se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3).

| (2) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/378 (4) je bilo obdobje odobritve aktivnih snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, malation, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram podaljšano do 30. aprila 2023. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/378 (4) je bilo obdobje odobritve aktivnih snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, malation, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, pirimetanil, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram podaljšano do 30. aprila 2023.

| (3) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1260 (5) je bilo obdobje odobritve aktivne snovi piridaben podaljšano do 30. aprila 2023. |
| --- | --- |

(3)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1260 (5) je bilo obdobje odobritve aktivne snovi piridaben podaljšano do 30. aprila 2023.

| (4) | Vloge in dopolnilna dokumentacija za obnovitev odobritve navedenih aktivnih snovi so bile predložene v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (6), ki se še naprej uporablja za te aktivne snovi v skladu s členom 17 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1740 (7), zadevna država članica poročevalka pa jih je razglasila za dopustne. |
| --- | --- |

(4)

Vloge in dopolnilna dokumentacija za obnovitev odobritve navedenih aktivnih snovi so bile predložene v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 844/2012 (6), ki se še naprej uporablja za te aktivne snovi v skladu s členom 17 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1740 (7), zadevna država članica poročevalka pa jih je razglasila za dopustne.

| (5) | Zadevne države članice poročevalke še niso dokončale ocene tveganja v skladu s členom 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 za aktivne snovi Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, malation in piridaben. |
| --- | --- |

(5)

Zadevne države članice poročevalke še niso dokončale ocene tveganja v skladu s členom 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 za aktivne snovi Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, malation in piridaben.

| (6) | Za aktivne snovi Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908 je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala dodatne informacije v skladu s členom 13(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012. Te so bile predložene do določenega roka, tj. 14. julija 2022, v skladu s členoma 13 in 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 pa bo potreben dodaten čas za njihovo oceno in za s tem povezani sklep ocenjevalcev tveganja ter za odločitev o obvladovanju tveganja, ki iz tega izhaja. |
| --- | --- |

(6)

Za aktivne snovi Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908 je Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) zahtevala dodatne informacije v skladu s členom 13(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012. Te so bile predložene do določenega roka, tj. 14. julija 2022, v skladu s členoma 13 in 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 pa bo potreben dodaten čas za njihovo oceno in za s tem povezani sklep ocenjevalcev tveganja ter za odločitev o obvladovanju tveganja, ki iz tega izhaja.

| (7) | Za aktivno snov rimsulfuron mora Agencija za namene ocene meril za odobritev iz točke 3.6.5 in točke 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605 (8), ter v skladu s členom 14(1a) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 po posvetovanju z državami članicami določiti, ali so potrebne dodatne informacije. Za aktivni snovi klodinafop in fenpiroksimat je bil kot rok za predložitev dodatnih informacij za namene ocene meril za odobritev iz točke 3.6.5 in točke 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605, ter v skladu s členom 13(3a) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 določen 17. november 2023 oziroma 4. maj 2024. Za aktivne snovi ciprodinil, diklorprop-P, fosetil, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, pirimetanil, spinosad, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram je Agencija v skladu s členom 13(3a) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 zahtevala dodatne informacije za namene ocene meril za odobritev iz točke 3.6.5 in točke 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605, vlagatelji pa so jih predložili v določenem roku. Vendar je v skladu s členoma 13 in 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 potreben dodaten čas za njihovo oceno in za s tem povezani sklep ocenjevalcev tveganja ter za odločitev o obvladovanju tveganja, ki iz tega izhaja. |
| --- | --- |

(7)

Za aktivno snov rimsulfuron mora Agencija za namene ocene meril za odobritev iz točke 3.6.5 in točke 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605 (8), ter v skladu s členom 14(1a) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 po posvetovanju z državami članicami določiti, ali so potrebne dodatne informacije. Za aktivni snovi klodinafop in fenpiroksimat je bil kot rok za predložitev dodatnih informacij za namene ocene meril za odobritev iz točke 3.6.5 in točke 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605, ter v skladu s členom 13(3a) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 določen 17. november 2023 oziroma 4. maj 2024. Za aktivne snovi ciprodinil, diklorprop-P, fosetil, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, pirimetanil, spinosad, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram je Agencija v skladu s členom 13(3a) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 zahtevala dodatne informacije za namene ocene meril za odobritev iz točke 3.6.5 in točke 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605, vlagatelji pa so jih predložili v določenem roku. Vendar je v skladu s členoma 13 in 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 potreben dodaten čas za njihovo oceno in za s tem povezani sklep ocenjevalcev tveganja ter za odločitev o obvladovanju tveganja, ki iz tega izhaja.

| (8) | Za aktivne snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348 ter Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), je Agencija predložila svoj sklep v skladu s členom 13(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012, Komisija pa je Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila ustrezna poročila o obnovitvi odobritve ter osnutke uredb o obnovitvi odobritve teh aktivnih snovi v skladu členom 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012. Vendar Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo še ni mogel podati mnenja o nobenem od osnutkov uredb o obnovitvi odobritev zgoraj navedenih aktivnih snovi. |
| --- | --- |

(8)

Za aktivne snovi Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 in EG 2348 ter Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), je Agencija predložila svoj sklep v skladu s členom 13(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012, Komisija pa je Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila ustrezna poročila o obnovitvi odobritve ter osnutke uredb o obnovitvi odobritve teh aktivnih snovi v skladu členom 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012. Vendar Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo še ni mogel podati mnenja o nobenem od osnutkov uredb o obnovitvi odobritev zgoraj navedenih aktivnih snovi.

| (9) | Zato je verjetno, da sklepa o obnovitvi odobritve teh aktivnih snovi ne bo mogoče sprejeti pred iztekom njihovih odobritev 30. aprila 2023, razlogov za zamudo pri postopkih obnovitve pa ni mogoče pripisati zadevnim vlagateljem. |
| --- | --- |

(9)

Zato je verjetno, da sklepa o obnovitvi odobritve teh aktivnih snovi ne bo mogoče sprejeti pred iztekom njihovih odobritev 30. aprila 2023, razlogov za zamudo pri postopkih obnovitve pa ni mogoče pripisati zadevnim vlagateljem.

| (10) | Glede na to, da zadevni vlagatelji ne morejo vplivati na razloge za zamude pri postopkih obnovitve odobritve, bi bilo treba obdobja odobritve aktivnih snovi podaljšati, da se omogoči dokončanje zahtevanih ocen in zaključijo regulativni postopki odločanja o zadevnih vlogah za obnovitev odobritve. Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Glede na to, da zadevni vlagatelji ne morejo vplivati na razloge za zamude pri postopkih obnovitve odobritve, bi bilo treba obdobja odobritve aktivnih snovi podaljšati, da se omogoči dokončanje zahtevanih ocen in zaključijo regulativni postopki odločanja o zadevnih vlogah za obnovitev odobritve. Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Kadar Komisija sprejme uredbo, ki določa, da se odobritev aktivne snovi iz Priloge k tej uredbi ne obnovi, ker merila za odobritev niso izpolnjena, Komisija določi isti datum izteka odobritve kot pred to uredbo ali na datum začetka veljavnosti Uredbe, če odobritev aktivne snovi ni obnovljena, odvisno od tega, kateri datum je poznejši. Kadar Komisija sprejme uredbo o obnovitvi odobritve aktivne snovi iz Priloge k tej uredbi, poskusi določiti, kot je ustrezno v danih okoliščinah, najzgodnejši možni datum začetka uporabe. |
| --- | --- |

(11)

Kadar Komisija sprejme uredbo, ki določa, da se odobritev aktivne snovi iz Priloge k tej uredbi ne obnovi, ker merila za odobritev niso izpolnjena, Komisija določi isti datum izteka odobritve kot pred to uredbo ali na datum začetka veljavnosti Uredbe, če odobritev aktivne snovi ni obnovljena, odvisno od tega, kateri datum je poznejši. Kadar Komisija sprejme uredbo o obnovitvi odobritve aktivne snovi iz Priloge k tej uredbi, poskusi določiti, kot je ustrezno v danih okoliščinah, najzgodnejši možni datum začetka uporabe.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. marca 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/378 z dne 4. marca 2022 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi abamektin, Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. aizawai seva ABTS-1857 in GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki sevi ABTS 351, PB 54, SA 11, SA 12 in EG 2348, Beauveria bassiana seva ATCC 74040 in GHA, klodinafop, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinil, diklorprop-P, fenpiroksimat, fosetil, malation, mepanipirim, metkonazol, metrafenon, pirimikarb, Pseudomonas chlororaphis sev MA 342, pirimetanil, Pythium oligandrum M1, rimsulfuron, spinosad, Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sevi ICC012, T25 in TV1, Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11, Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080, Trichoderma harzianum seva T-22 in ITEM 908, triklopir, trineksapak, tritikonazol in ziram (UL L 72, 7.3.2022, str. 2).

4

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Bacillus thuringiensis

Beauveria bassiana

Cydia pomonella

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1260 z dne 20. septembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi piridaben, kvinmerak in cinkov fosfid (UL L 238, 21.9.2018, str. 30).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1740 z dne 20. novembra 2020 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka obnovitve odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, in razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (UL L 392, 23.11.2020, str. 20).

7

(8)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

8

---

PRILOGA

Del A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni:

| (1) | v šestem stolpcu vrstice 74 se za ziram datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(1)

v šestem stolpcu vrstice 74 se za ziram datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (2) | v šestem stolpcu vrstice 90 se za mepanipirim datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(2)

v šestem stolpcu vrstice 90 se za mepanipirim datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (3) | v šestem stolpcu vrstice 123 se za klodinafop datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2025“; |
| --- | --- |

(3)

v šestem stolpcu vrstice 123 se za klodinafop datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2025“;

| (4) | v šestem stolpcu vrstice 124 se za pirimikarb datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(4)

v šestem stolpcu vrstice 124 se za pirimikarb datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (5) | v šestem stolpcu vrstice 125 se za rimsulfuron datum veljavnosti registracije nadomesti s „15 avgust 2025“; |
| --- | --- |

(5)

v šestem stolpcu vrstice 125 se za rimsulfuron datum veljavnosti registracije nadomesti s „15 avgust 2025“;

| (6) | v šestem stolpcu vrstice 127 se za tritikonazol datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(6)

v šestem stolpcu vrstice 127 se za tritikonazol datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (7) | v šestem stolpcu vrstice 130 se za ciprodinil datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(7)

v šestem stolpcu vrstice 130 se za ciprodinil datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (8) | v šestem stolpcu vrstice 131 se za fosetil datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(8)

v šestem stolpcu vrstice 131 se za fosetil datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (9) | v šestem stolpcu vrstice 132 se za trineksapak datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2024“; |
| --- | --- |

(9)

v šestem stolpcu vrstice 132 se za trineksapak datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2024“;

| (10) | v šestem stolpcu vrstice 133 se za diklorprop-P datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(10)

v šestem stolpcu vrstice 133 se za diklorprop-P datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (11) | v šestem stolpcu vrstice 134 se za metkonazol datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(11)

v šestem stolpcu vrstice 134 se za metkonazol datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (12) | v šestem stolpcu vrstice 135 se za pirimetanil datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(12)

v šestem stolpcu vrstice 135 se za pirimetanil datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (13) | v šestem stolpcu vrstice 136 se za triklopir datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2024“; |
| --- | --- |

(13)

v šestem stolpcu vrstice 136 se za triklopir datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2024“;

| (14) | v šestem stolpcu vrstice 137 se za metrafenon datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2024“; |
| --- | --- |

(14)

v šestem stolpcu vrstice 137 se za metrafenon datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. december 2024“;

| (15) | v šestem stolpcu vrstice 138 se za Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“; |
| --- | --- |

(15)

v šestem stolpcu vrstice 138 se za Bacillus subtilis (Cohn 1872) sev QST 713 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“;

| (16) | v šestem stolpcu vrstice 139 se za spinosad datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“; |
| --- | --- |

(16)

v šestem stolpcu vrstice 139 se za spinosad datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. marec 2025“;

| (17) | v šestem stolpcu vrstice 193 se za Bacillus thuringiensis subsp. aizawai sev ABTS-1857 in sev GC-91 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“; |
| --- | --- |

(17)

v šestem stolpcu vrstice 193 se za Bacillus thuringiensis subsp. aizawai sev ABTS-1857 in sev GC-91 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“;

| (18) | v šestem stolpcu vrstice 194 se za Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“; |
| --- | --- |

(18)

v šestem stolpcu vrstice 194 se za Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (serotip H-14) sev AM65-52 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“;

| (19) | v šestem stolpcu vrstice 195 se za Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki sev ABTS 351, sev PB 54, sev SA 11, sev SA 12 in sev EG 2348 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“; |
| --- | --- |

(19)

v šestem stolpcu vrstice 195 se za Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki sev ABTS 351, sev PB 54, sev SA 11, sev SA 12 in sev EG 2348 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“;

| (20) | v šestem stolpcu vrstice 197 se za Beauveria bassiana sev ATCC 74040 in sev GHA datum veljavnosti registracije nadomesti s „30. september 2025“; |
| --- | --- |

(20)

v šestem stolpcu vrstice 197 se za Beauveria bassiana sev ATCC 74040 in sev GHA datum veljavnosti registracije nadomesti s „30. september 2025“;

| (21) | v šestem stolpcu vrstice 198 se za Cydia pomonella Granulovirus (CpGV) datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“; |
| --- | --- |

(21)

v šestem stolpcu vrstice 198 se za Cydia pomonella Granulovirus (CpGV) datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. avgust 2024“;

| (22) | v šestem stolpcu vrstice 204 se za Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“; |
| --- | --- |

(22)

v šestem stolpcu vrstice 204 se za Trichoderma atroviride (staro ime T. harzianum) sev T11 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“;

| (23) | v šestem stolpcu vrstice 206 se za Trichoderma harzianum sev T-22 in sev ITEM 908 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“; |
| --- | --- |

(23)

v šestem stolpcu vrstice 206 se za Trichoderma harzianum sev T-22 in sev ITEM 908 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“;

| (24) | v šestem stolpcu vrstice 207 se za Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sev ICC012, sev T25 in sev TV1 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“; |
| --- | --- |

(24)

v šestem stolpcu vrstice 207 se za Trichoderma asperellum (staro ime T. harzianum) sev ICC012, sev T25 in sev TV1 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“;

| (25) | v šestem stolpcu vrstice 208 se za Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“; |
| --- | --- |

(25)

v šestem stolpcu vrstice 208 se za Trichoderma gamsii (staro ime T. viride) sev ICC080 datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. april 2025“;

| (26) | v šestem stolpcu vrstice 213 se za fenpiroksimat datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. junij 2026“; |
| --- | --- |

(26)

v šestem stolpcu vrstice 213 se za fenpiroksimat datum veljavnosti registracije nadomesti s „15. junij 2026“;

| (27) | v šestem stolpcu vrstice 300 se za malation datum veljavnosti registracije nadomesti z „31. julij 2026“; |
| --- | --- |

(27)

v šestem stolpcu vrstice 300 se za malation datum veljavnosti registracije nadomesti z „31. julij 2026“;

| (28) | v šestem stolpcu vrstice 313 se za piridaben datum veljavnosti registracije nadomesti z „31. julij 2026“. |
| --- | --- |

(28)

v šestem stolpcu vrstice 313 se za piridaben datum veljavnosti registracije nadomesti z „31. julij 2026“.

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/690

z dne 22. marca 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Kangra tea“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Indije za registracijo imena „Kangra tea“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Indije za registracijo imena „Kangra tea“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kangra tea“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Kangra tea“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Kangra tea“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.8. Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 474, 14.12.2022, str. 55.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/691

z dne 22. marca 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Komiški rogač“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Republike Hrvaške za registracijo imena „Komiški rogač“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Republike Hrvaške za registracijo imena „Komiški rogač“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Komiški rogač“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Komiški rogač“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Komiški rogač“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.6. Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. marca 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 444, 23.11.2022, str. 20.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

SKLEPI

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/9

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/692

z dne 28. marca 2023

o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/452/SZVP (1), s katerim je bila podaljšana nadzorna misija Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vzpostavljena s Skupnim ukrepom Sveta 2008/736/SZVP (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/452/SZVP (1), s katerim je bila podaljšana nadzorna misija Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vzpostavljena s Skupnim ukrepom Sveta 2008/736/SZVP (2).

| (2) | Svet je 17. oktobra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/1970 (3) za napotitev opazovalcev EU iz misije EUMM Georgia v Armenijo do 19. decembra 2022. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 17. oktobra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/1970 (3) za napotitev opazovalcev EU iz misije EUMM Georgia v Armenijo do 19. decembra 2022.

| (3) | Svet je 25. novembra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/2318 (4), s katerim je mandat misije EUMM Georgia podaljšal do 14. decembra 2024. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 25. novembra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/2318 (4), s katerim je mandat misije EUMM Georgia podaljšal do 14. decembra 2024.

| (4) | Svet je 19. decembra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/2507 (5), ki določa, da se v Armenijo napoti skupina iz misije EUMM Georgia, da bi se izboljšala obveščenost Unije o varnostnih razmerah, kar naj bi prispevalo k načrtovanju in pripravi morebitne civilne misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike v Armeniji. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 19. decembra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/2507 (5), ki določa, da se v Armenijo napoti skupina iz misije EUMM Georgia, da bi se izboljšala obveščenost Unije o varnostnih razmerah, kar naj bi prispevalo k načrtovanju in pripravi morebitne civilne misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike v Armeniji.

| (5) | Svet je s Sklepom (SZVP) 2023/162 (6) z dne 23. januarja 2023 ustanovil misijo Evropske unije v Armeniji (EUMA), ki se je začela izvajati 20. februarja 2023 na podlagi Sklepa (SZVP) 2023/386 (7). |
| --- | --- |

(5)

Svet je s Sklepom (SZVP) 2023/162 (6) z dne 23. januarja 2023 ustanovil misijo Evropske unije v Armeniji (EUMA), ki se je začela izvajati 20. februarja 2023 na podlagi Sklepa (SZVP) 2023/386 (7).

| (6) | Napotitev skupine iz misije EUMM Georgia v Armenijo torej ni več potrebna. Sklep 2010/452/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Napotitev skupine iz misije EUMM Georgia v Armenijo torej ni več potrebna. Sklep 2010/452/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 3a Sklepa 2010/452/SZVP se črta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 20. februarja 2023.

V Bruslju, 28. marca 2023

Za Svet

predsednica

E. BUSCH

---

(1)  Sklep Sveta 2010/452/SZVP z dne 12. avgusta 2010 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 213, 13.8.2010, str. 43).

1

(2)  Skupni ukrep Sveta 2008/736/SZVP z dne 15. septembra 2008 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 248, 17.9.2008, str. 26).

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/1970 z dne 17. oktobra 2022 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 270, 18.10.2022, str. 93).

3

(4)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/2318 z dne 25. novembra 2022 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 307, 28.11.2022, str. 133).

4

(5)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/2507 z dne 19. decembra 2022 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 325, 20.12.2022, str. 110).

5

(6)  Sklep Sveta (SZVP) 2023/162 z dne 23. januarja 2023 o misiji Evropske unije v Armeniji (EUMA) (UL L 22, 24.1.2023, str. 29).

6

(7)  Sklep Sveta (SZVP) 2023/386 z dne 20. februarja 2023 o začetku izvajanja misije Evropske unije v Armeniji (EUMA) in spremembi Sklepa (SZVP) 2023/162 (UL L 53, 21.2.2023, str. 17).

7

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/11

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/693

z dne 27. marca 2023

o spremembi sklepov (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680 v zvezi z obdobjem veljavnosti meril za podelitev znaka EU za okolje ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1886)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. Za vsako skupino proizvodov se določijo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 66/2010 določa, da se lahko znak EU za okolje podeli proizvodom z manjšim vplivom na okolje v njihovem celotnem življenjskem krogu. Za vsako skupino proizvodov se določijo posebna merila za podelitev znaka EU za okolje.

| (2) | S Sklepom Komisije (EU) 2017/1214 (2) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom Komisije (EU) 2017/1214 (2) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za ročno pomivanje posode“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023.

| (3) | S Sklepom Komisije (EU) 2017/1215 (3) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(3)

S Sklepom Komisije (EU) 2017/1215 (3) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023.

| (4) | S Sklepom Komisije (EU) 2017/1216 (4) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(4)

S Sklepom Komisije (EU) 2017/1216 (4) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za strojno pomivanje posode“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023.

| (5) | S Sklepom Komisije (EU) 2017/1217 (5) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „čistila za čiščenje trdih površin“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(5)

S Sklepom Komisije (EU) 2017/1217 (5) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „čistila za čiščenje trdih površin“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023.

| (6) | S Sklepom Komisije (EU) 2017/1218 (6) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za perilo“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(6)

S Sklepom Komisije (EU) 2017/1218 (6) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za perilo“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023.

| (7) | S Sklepom Komisije (EU) 2017/1219 (7) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(7)

S Sklepom Komisije (EU) 2017/1219 (7) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „detergenti za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 26. junija 2023.

| (8) | S Sklepom Komisije (EU) 2018/680 (8) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „storitve notranjega čiščenja“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 3. maja 2023. |
| --- | --- |

(8)

S Sklepom Komisije (EU) 2018/680 (8) so bila določena merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov „storitve notranjega čiščenja“. Navedena merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje prenehajo veljati 3. maja 2023.

| (9) | V skladu s sklepi preverjanja ustreznosti znaka EU za okolje z dne 30. junija 2017 (9) je Komisija ob nasvetu in pomoči Odbora za znak EU za okolje ocenila in potrdila ustreznost meril za podelitev znaka EU za okolje za navedene skupine proizvodov, s čimer izvaja rešitve za izboljšanje sinergij med skupinami proizvodov in povečanje uporabe znaka EU za okolje. To bi po potrebi vključevalo združevanje tesno povezanih skupin proizvodov in zagotovilo, da Komisija med postopkom revizije meril za podeljevanje znaka EU za okolje ustrezno pozornost nameni skladnosti med ustreznimi politikami Unije, zakonodajo in znanstvenimi dokazi. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s sklepi preverjanja ustreznosti znaka EU za okolje z dne 30. junija 2017 (9) je Komisija ob nasvetu in pomoči Odbora za znak EU za okolje ocenila in potrdila ustreznost meril za podelitev znaka EU za okolje za navedene skupine proizvodov, s čimer izvaja rešitve za izboljšanje sinergij med skupinami proizvodov in povečanje uporabe znaka EU za okolje. To bi po potrebi vključevalo združevanje tesno povezanih skupin proizvodov in zagotovilo, da Komisija med postopkom revizije meril za podeljevanje znaka EU za okolje ustrezno pozornost nameni skladnosti med ustreznimi politikami Unije, zakonodajo in znanstvenimi dokazi.

| (10) | Navedena ocena je pokazala, da je za skupine proizvodov detergentov potrebna revizija, da se zagotovi skladnost z drugimi politikami Unije. Pri tej reviziji se bo upošteval izid tekoče revizije Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za storitve notranjega čiščenja se je štelo, da so merila še vedno aktualna in bodo verjetno ostala aktualna tudi v naslednjih letih. Zato bi se lahko revizija povezanih meril začela pozneje, pri njenem izvajanju pa bo tako mogoče tudi sklicevanje na revidirana merila za detergente. |
| --- | --- |

(10)

Navedena ocena je pokazala, da je za skupine proizvodov detergentov potrebna revizija, da se zagotovi skladnost z drugimi politikami Unije. Pri tej reviziji se bo upošteval izid tekoče revizije Uredbe (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za storitve notranjega čiščenja se je štelo, da so merila še vedno aktualna in bodo verjetno ostala aktualna tudi v naslednjih letih. Zato bi se lahko revizija povezanih meril začela pozneje, pri njenem izvajanju pa bo tako mogoče tudi sklicevanje na revidirana merila za detergente.

| (11) | Da bi Komisija izvedla revizijo povezanih meril v sinergiji s prihodnjimi zakonodajnimi pobudami in jih po možnosti združila, je zato primerno podaljšati veljavnost meril za podeljevanje znaka EU za okolje iz sklepov (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680. |
| --- | --- |

(11)

Da bi Komisija izvedla revizijo povezanih meril v sinergiji s prihodnjimi zakonodajnimi pobudami in jih po možnosti združila, je zato primerno podaljšati veljavnost meril za podeljevanje znaka EU za okolje iz sklepov (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680.

| (12) | Da se omogoči dovolj časa za dokončanje postopkov revizije in da se imetnikom dovoljenj zagotovi kontinuiteta trga med sedanjo in revidirano različico meril, bi bilo treba obdobje veljavnosti sedanjih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje podaljšati do 31. decembra 2026 za detergente za ročno pomivanje posode, detergente za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah, detergente za strojno pomivanje posode, čistila za čiščenje trdih površin, detergente za perilo ter detergente za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju. Za storitve notranjega čiščenja bi bilo treba obdobje veljavnosti sedanjih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje podaljšati do 31. decembra 2027. |
| --- | --- |

(12)

Da se omogoči dovolj časa za dokončanje postopkov revizije in da se imetnikom dovoljenj zagotovi kontinuiteta trga med sedanjo in revidirano različico meril, bi bilo treba obdobje veljavnosti sedanjih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje podaljšati do 31. decembra 2026 za detergente za ročno pomivanje posode, detergente za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah, detergente za strojno pomivanje posode, čistila za čiščenje trdih površin, detergente za perilo ter detergente za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju. Za storitve notranjega čiščenja bi bilo treba obdobje veljavnosti sedanjih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje podaljšati do 31. decembra 2027.

| (13) | Sklepe (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Sklepe (EU) 2017/1214, (EU) 2017/1215, (EU) 2017/1216, (EU) 2017/1217, (EU) 2017/1218, (EU) 2017/1219 in (EU) 2018/680 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprememba Sklepa (EU) 2017/1214

Člen 4 Sklepa (EU) 2017/1214 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚detergenti za ročno pomivanje posode‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2026.“.

Člen 2

Sprememba Sklepa (EU) 2017/1215

Člen 4 Sklepa (EU) 2017/1215 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚detergenti za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2026.“.

Člen 3

Sprememba Sklepa (EU) 2017/1216

Člen 4 Sklepa (EU) 2017/1216 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚detergenti za strojno pomivanje posode‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2026.“.

Člen 4

Sprememba Sklepa (EU) 2017/1217

Člen 4 Sklepa (EU) 2017/1217 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚čistila za čiščenje trdih površin‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2026.“.

Člen 5

Sprememba Sklepa (EU) 2017/1218

Člen 4 Sklepa (EU) 2017/1218 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚detergenti za perilo‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2026.“.

Člen 6

Sprememba Sklepa (EU) 2017/1219

Člen 4 Sklepa (EU) 2017/1219 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚detergenti perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2026.“.

Člen 7

Sprememba Sklepa (EU) 2018/680

Člen 4 Sklepa (EU) 2018/680 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Merila za podelitev znaka EU za okolje za skupino proizvodov ‚storitve notranjega čiščenja‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2027.“.

Člen 8

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 27. marca 2023

Za Komisijo

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije (EU) 2017/1214 z dne 23. junija 2017 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za ročno pomivanje posode (UL L 180, 12.7.2017, str. 1).

2

(3)  Sklep Komisije (EU) 2017/1215 z dne 23. junija 2017 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za strojno pomivanje posode za uporabo v industriji in ustanovah (UL L 180, 12.7.2017, str. 16).

3

(4)  Sklep Komisije (EU) 2017/1216 z dne 23. junija 2017 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za strojno pomivanje posode (UL L 180, 12.7.2017, str. 31).

4

(5)  Sklep Komisije (EU) 2017/1217 z dne 23. junija 2017 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje čistilom za čiščenje trdih površin (UL L 180, 12.7.2017, str. 45).

5

(6)  Sklep Komisije (EU) 2017/1218 z dne 23. junija 2017 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za perilo (UL L 180, 12.7.2017, str. 63).

6

(7)  Sklep Komisije (EU) 2017/1219 z dne 23. junija 2017 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje detergentom za perilo za uporabo v industrijskem in institucionalnem sektorju (UL L 180, 12.7.2017, str. 79).

7

(8)  Sklep Komisije (EU) 2018/680 z dne 2. maja 2018 o določitvi meril za podelitev znaka EU za okolje storitvam notranjega čiščenja (UL L 114, 4.5.2018, str. 22).

8

(9)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o pregledu izvajanja Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) ter Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (COM(2017) 355 final).

9

(10)  Uredba (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o detergentih (UL L 104, 8.4.2004, str. 1).

10

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/15

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/694

z dne 22. marca 2023

o zahtevku za prijavo evropske državljanske pobude „End The Horse Slaughter Age“ (Naredimo konec zakolu konjev) v skladu z Uredbo (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1839)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/788 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o evropski državljanski pobudi (1) ter zlasti člena 6(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisiji je bil 31. januarja 2023 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude „End The Horse Slaughter Age“. |
| --- | --- |

(1)

Komisiji je bil 31. januarja 2023 predložen zahtevek za prijavo evropske državljanske pobude „End The Horse Slaughter Age“.

| (2) | Cilji pobude, ki so jih izrazili organizatorji, so: „Evropska državljanska pobuda ‚End The Horse Slaughter Age‘ poziva k sprejetju zakonodajnega akta, s katerim bi prepovedali zakol konjev ter njihovo vzrejo in izvoz za proizvodnjo krzna, usnja, mesa ali zdravil ali drugih snovi. Evropska državljanska pobuda ‚End The Horse Slaughter Age‘ poziva tudi k sprejetju zakonodajnega akta, s katerim bi prepovedali prevoz konjev na dolge razdalje po Evropi za namene zakola, in predpisov, s katerimi bi konje zaščitili pred čezmernim delom ali naporno dresuro.“ |
| --- | --- |

(2)

Cilji pobude, ki so jih izrazili organizatorji, so: „Evropska državljanska pobuda ‚End The Horse Slaughter Age‘ poziva k sprejetju zakonodajnega akta, s katerim bi prepovedali zakol konjev ter njihovo vzrejo in izvoz za proizvodnjo krzna, usnja, mesa ali zdravil ali drugih snovi. Evropska državljanska pobuda ‚End The Horse Slaughter Age‘ poziva tudi k sprejetju zakonodajnega akta, s katerim bi prepovedali prevoz konjev na dolge razdalje po Evropi za namene zakola, in predpisov, s katerimi bi konje zaščitili pred čezmernim delom ali naporno dresuro.“

| (3) | Priloga k pobudi vsebuje dodatne podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude. Organizatorji trdijo, da je zakol konjev za prehrano ljudi okrutna praksa, ki jo spodbuja povpraševanje po konjskem mesu, ki ni varno za prehrano ljudi. S prepovedjo zakola konjev želijo doseči, da bi se zakonodaja o konjih uskladila z zakonodajo o psih in mačkih. |
| --- | --- |

(3)

Priloga k pobudi vsebuje dodatne podrobnosti o vsebini, ciljih in ozadju pobude. Organizatorji trdijo, da je zakol konjev za prehrano ljudi okrutna praksa, ki jo spodbuja povpraševanje po konjskem mesu, ki ni varno za prehrano ljudi. S prepovedjo zakola konjev želijo doseči, da bi se zakonodaja o konjih uskladila z zakonodajo o psih in mačkih.

| (4) | Skupina organizatorjev pobude je v okviru zahtevka za prijavo predložila tudi dodaten dokument z nekaterimi nadaljnjimi podrobnostmi o ciljih predlagane državljanske pobude in osnutek pravnega akta, v katerem so navedeni glavni cilji pobude. |
| --- | --- |

(4)

Skupina organizatorjev pobude je v okviru zahtevka za prijavo predložila tudi dodaten dokument z nekaterimi nadaljnjimi podrobnostmi o ciljih predlagane državljanske pobude in osnutek pravnega akta, v katerem so navedeni glavni cilji pobude.

| (5) | Komisija meni, da noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb. V skladu s členom 43(2) Pogodbe je Komisija med drugim pristojna, da predlaga zakonodajo, ki določa minimalne standarde za zaščito rejnih živali. V skladu s členoma 114 in 207 Pogodbe je Komisija pristojna, da predlaga zakonodajo, s katero se prepove dajanje na trg in izvoz konjev za proizvodnjo krzna, usnja, mesa ter zdravil ali drugih snovi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija meni, da noben del pobude ni očitno zunaj okvira, v katerem ima pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb. V skladu s členom 43(2) Pogodbe je Komisija med drugim pristojna, da predlaga zakonodajo, ki določa minimalne standarde za zaščito rejnih živali. V skladu s členoma 114 in 207 Pogodbe je Komisija pristojna, da predlaga zakonodajo, s katero se prepove dajanje na trg in izvoz konjev za proizvodnjo krzna, usnja, mesa ter zdravil ali drugih snovi.

| (6) | Navedena ugotovitev ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ter združljivostjo s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

(6)

Navedena ugotovitev ne posega v oceno, ali bi bili v tem primeru izpolnjeni konkretni vsebinski pogoji, ki se zahtevajo za ukrepanje Komisije, vključno s skladnostjo z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti ter združljivostjo s temeljnimi pravicami.

| (7) | Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Skupina organizatorjev je predložila ustrezne dokaze, da izpolnjuje zahteve iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) 2019/788, ter imenovala kontaktni osebi v skladu s členom 5(3), prvi pododstavek, navedene uredbe.

| (8) | Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(8)

Pobuda ni očitno žaljiva, neresna ali šikanozna niti ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, in pravicami, zapisanimi v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (9) | Pobudo „End The Horse Slaughter Age“ bi bilo zato treba prijaviti. |
| --- | --- |

(9)

Pobudo „End The Horse Slaughter Age“ bi bilo zato treba prijaviti.

| (10) | Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in se nikakor ne more šteti za stališče Komisije – |
| --- | --- |

(10)

Ugotovitev, da so pogoji za prijavo v skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2019/788 izpolnjeni, ne pomeni, da Komisija potrjuje resničnost navedb v pobudi, za katero je izključno odgovorna skupina organizatorjev pobude. Vsebina pobude izraža le stališča skupine organizatorjev in se nikakor ne more šteti za stališče Komisije –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska državljanska pobuda „End The Horse Slaughter Age“ se prijavi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na skupino organizatorjev državljanske pobude z naslovom „End The Horse Slaughter Age“, ki jo kot kontaktni osebi zastopata Paola SGARBAZZINI in Nora PAGLIONICO.

V Bruslju, 22. marca 2023

Za Komisijo

Věra JOUROVÁ

podpredsednica

---

(1)  
  UL L 130, 17.5.2019, str. 55.

1

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/695

z dne 27. marca 2023

o določitvi oblike poročila o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic iz člena 12 Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (direktiva o pticah)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1889)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (1) in zlasti člena 12(1), drugi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice morajo v skladu s členom 12(1) Direktive 2009/147/ES Komisiji vsakih šest let predložiti poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu z Direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov. |
| --- | --- |

(1)

Države članice morajo v skladu s členom 12(1) Direktive 2009/147/ES Komisiji vsakih šest let predložiti poročilo o izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu z Direktivo, in glavnih vplivih teh ukrepov.

| (2) | Poročilo mora vključevati zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih z Direktivo 2009/147/ES, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 Direktive. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo mora vključevati zlasti informacije o stanju in trendih vrst prostoživečih ptic, zaščitenih z Direktivo 2009/147/ES, o grožnjah in pritiskih nanje, sprejetih ukrepih za njihovo ohranitev in prispevku mreže posebnih območij varstva k ciljem, navedenim v členu 2 Direktive.

| (3) | Oblika poročila se uskladi z obliko poročila iz člena 17(1) Direktive Sveta 92/43/EGS (2). |
| --- | --- |

(3)

Oblika poročila se uskladi z obliko poročila iz člena 17(1) Direktive Sveta 92/43/EGS (2).

| (4) | Spremni dokumenti za olajšanje dosledne uporabe oblike poročanja v vsej Uniji, vključno s seznami oznak, tehničnimi smernicami in oblikami podatkovnih datotek za pošiljanje informacij, so državam članicam na voljo na spletnem referenčnem portalu za člen 12, ki ga vzdržuje Evropska agencija za okolje. |
| --- | --- |

(4)

Spremni dokumenti za olajšanje dosledne uporabe oblike poročanja v vsej Uniji, vključno s seznami oznak, tehničnimi smernicami in oblikami podatkovnih datotek za pošiljanje informacij, so državam članicam na voljo na spletnem referenčnem portalu za člen 12, ki ga vzdržuje Evropska agencija za okolje.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljenega v skladu s členom 16(1) Direktive 2009/147/ES – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljenega v skladu s členom 16(1) Direktive 2009/147/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Oblika poročanja iz člena 12(1) Direktive 2009/147/ES je določena v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 27. marca 2023

Za Komisijo

Virginijus SINKEVIČIUS

član Komisije

---

(1)  
  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

1

(2)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

2

---

PRILOGA

OBLIKA POROČANJA IZ ČLENA 12 DIREKTIVE 2009/147/ES (DIREKTIVA O PTICAH)

Oblika poročanja iz člena 12 ima dva glavna dela:

| — | del A – oblika splošnega poročanja, ki vključuje pregled informacij o izvajanju in splošnih ukrepih, sprejetih na podlagi Direktive 2009/147/ES; |
| --- | --- |

—

del A – oblika splošnega poročanja, ki vključuje pregled informacij o izvajanju in splošnih ukrepih, sprejetih na podlagi Direktive 2009/147/ES;

| — | del B – oblika poročanja o stanju in trendih vrst ptic, vključno z informacijami o pritiskih, ukrepih za ohranitev in pokritosti posebnih območij varstva. |
| --- | --- |

—

del B – oblika poročanja o stanju in trendih vrst ptic, vključno z informacijami o pritiskih, ukrepih za ohranitev in pokritosti posebnih območij varstva.

Oblika poročila se izpolni v skladu z navodili, navedenimi v pojasnilih. Dodatna navodila so na voljo na spletnem „referenčnem portalu za člen 12“.

Glavni oddelki oblike poročanja iz člena 12

| Del A – Oblika splošnega poročila | Ta oddelek se izpolni, ko je država članica zajeta kot celota. |
| --- | --- |
| 1. | Glavni dosežki na podlagi Direktive 2009/147/ES |

Del A – Oblika splošnega poročila

Ta oddelek se izpolni, ko je država članica zajeta kot celota.

1.

Glavni dosežki na podlagi Direktive 2009/147/ES

| 2. | Viri splošnih informacij o izvajanju Direktive 2009/147/ES |
| --- | --- |

2.

Viri splošnih informacij o izvajanju Direktive 2009/147/ES

| 3. | Raziskovanje in dejavnosti, ki so potrebni kot podlaga za varovanje, upravljanje in trajnostno uporabo populacij ptic (člen 10 Direktive 2009/147/ES) |
| --- | --- |

3.

Raziskovanje in dejavnosti, ki so potrebni kot podlaga za varovanje, upravljanje in trajnostno uporabo populacij ptic (člen 10 Direktive 2009/147/ES)

| 4. | Tujerodne vrste ptic (člen 11 Direktive 2009/147/ES) |
| --- | --- |

4.

Tujerodne vrste ptic (člen 11 Direktive 2009/147/ES)

Del B – Oblika poročila o stanju in trendih vrst ptic

Ta oddelek se izpolni za vse ustrezne vrste ptic v državi članici v skladu z navodili v pojasnilih in ustreznimi kontrolnimi seznami na spletnem „referenčnem portalu za člen 12“.

| 1. | Informacije o vrstah |
| --- | --- |

1.

Informacije o vrstah

| 2. | Sezona |
| --- | --- |

2.

Sezona

| 3. | Velikost populacije |
| --- | --- |

3.

Velikost populacije

| 4. | Populacijski trend |
| --- | --- |

4.

Populacijski trend

| 5. | Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja |
| --- | --- |

5.

Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja

| 6. | Trend razširjenosti območja gnezdenja |
| --- | --- |

6.

Trend razširjenosti območja gnezdenja

| 7. | Glavni pritiski in grožnje |
| --- | --- |

7.

Glavni pritiski in grožnje

| 8. | Ukrepi za ohranitev |
| --- | --- |

8.

Ukrepi za ohranitev

| 9. | Pokritost omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) |
| --- | --- |

9.

Pokritost omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV))

| 10. | Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (Species Action Plans – SAP), načrti za upravljanje (Management Plans – MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (Brief Management Statements – BMS) |
| --- | --- |

10.

Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (Species Action Plans – SAP), načrti za upravljanje (Management Plans – MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (Brief Management Statements – BMS)

| 11. | Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES |
| --- | --- |

11.

Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES

DEL A – OBLIKA SPLOŠNEGA POROČILA

| DRŽAVA ČLANICA | Uporabite oznako v skladu s seznamom na referenčnem portalu |
| --- | --- |
| 1 | Glavni dosežki na podlagi Direktive 2009/147/ES |

DRŽAVA ČLANICA

Uporabite oznako v skladu s seznamom na referenčnem portalu

1

Prosto besedilo

| — | Glavni dosežki
  Na kratko opišite glavne dosežke na podlagi Direktive 2009/147/ES v obdobju poročanja, s posebnim poudarkom na mreži POV. |
| --- | --- |

—

Glavni dosežki

Na kratko opišite glavne dosežke na podlagi Direktive 2009/147/ES v obdobju poročanja, s posebnim poudarkom na mreži POV.

| — | Primer zgodbe o uspehu
  Če obstaja, na kratko opišite vsaj eno zgodbo o uspehu. Nanaša se lahko na katero koli vrsto prostoživečih ptic, pri kateri se je v obdobju poročanja pokazalo dejansko izboljšanje, tj. naraščajoč kratkoročni populacijski trend (gnezdenje ali prezimovanje) ne glede na njen dolgoročni trend ali stabilen/spremenljiv kratkoročni populacijski trend navkljub dolgoročnim trendom upadanja.
  Opisana izboljšanja morajo biti posledica ukrepov za ohranitev in se morajo nanašati na sedanje obdobje poročanja, lahko pa vključujejo tudi ukrepe, ki so se začeli izvajati že prej. |
| --- | --- |

—

Primer zgodbe o uspehu

Če obstaja, na kratko opišite vsaj eno zgodbo o uspehu. Nanaša se lahko na katero koli vrsto prostoživečih ptic, pri kateri se je v obdobju poročanja pokazalo dejansko izboljšanje, tj. naraščajoč kratkoročni populacijski trend (gnezdenje ali prezimovanje) ne glede na njen dolgoročni trend ali stabilen/spremenljiv kratkoročni populacijski trend navkljub dolgoročnim trendom upadanja.

Opisana izboljšanja morajo biti posledica ukrepov za ohranitev in se morajo nanašati na sedanje obdobje poročanja, lahko pa vključujejo tudi ukrepe, ki so se začeli izvajati že prej.

Če želi država članica poleg zahtevanega v tej obliki predložiti še dodatno dokumentacijo, tako dokumentacijo navedite kot priloge skupaj z njihovimi imeni datotek na koncu tega oddelka s prostim besedilom ter naložite zadevne datoteke v mehanizem poročanja Evropske agencije za okolje skupaj s preostalim delom poročila. Če je mogoče, zagotovite angleški prevod.

| 1.1 | Besedilo v nacionalnem jeziku |
| --- | --- |

1.1

Največ dve do tri strani

| 1.2 | Prevod v angleščino

  Izbirno |
| --- | --- |

1.2

Izbirno

| 1.3 | Ime, oznaka in sezona vrste/podvrste v zgodbah o uspehu |
| --- | --- |

1.3

| a) | Oznaka in ime vrste ptic |
| --- | --- |

a)

Oznaka in ime vrste ptic

| b) | Sezona |
| --- | --- |

b)

Sezona

| 2 | Viri splošnih informacij o izvajanju Direktive 2009/147/ES |
| --- | --- |

2

Navedite povezavo do spletnega naslova ali naslovov za nacionalne vire informacij, kjer je mogoče najti zahtevane informacije, ali pojasnite, kako je mogoče dostopati do teh informacij.

| 2.1 | Splošne informacije o Direktivi 2009/147/ES |
| --- | --- |

2.1

URL/besedilo

| 2.2 | Informacije o omrežju Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) |
| --- | --- |

2.2

URL/besedilo

| 2.3 | Sheme spremljanja (člen 4(1) in člen 10 Direktive 2009/147/ES) |
| --- | --- |

2.3

URL/besedilo

| 2.4 | Varstvo vrst (členi 5 do 8 Direktive 2009/147/ES) |
| --- | --- |

2.4

URL/besedilo

| 2.5 | Prenos Direktive (pravna besedila) |
| --- | --- |

2.5

URL/besedilo

| 3 | Raziskovanje in dejavnosti, ki so potrebne kot podlaga za varovanje, upravljanje in trajnostno uporabo populacij ptic (člen 10 Direktive 2009/147/ES) |
| --- | --- |

3

Navedite najnovejše dejavnosti spodaj. Dodatne pomembne informacije v prostem besedilu v zvezi z izvajanjem člena 10 je mogoče navesti v oddelku 1 (glavni dosežki).

| 3.1 | Nacionalni atlas ptic |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Naslov |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Leto objave |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Spletna povezava in/ali bibliografski sklic |
| --- | --- |

3.1.3

URL/besedilo

| 3.2 | Nacionalni pregled spremljanja ptic |
| --- | --- |

3.2

Ponovite polja 3.2.1 do 3.2.3, če je bilo objavljenih več pregledov

| 3.2.1 | Naslov ali podobno in kratek opis |
| --- | --- |

3.2.1

Zajete vrste, glavni rezultati itd.

| 3.2.2 | Leto objave |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Spletna povezava in/ali bibliografski sklic |
| --- | --- |

3.2.3

URL/besedilo

| 3.3 | Nacionalni rdeči seznam ptic |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Naslov |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Leto objave |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Spletna povezava in/ali bibliografski sklic |
| --- | --- |

3.3.3

URL/besedilo

| 3.4 | Druge objave, ki so v interesu celotne EU (npr. nacionalni pregled ukrepov za ogrožene vrste) |
| --- | --- |

3.4

Druge objave, ki so v interesu celotne EU (npr. nacionalni pregled ukrepov za ogrožene vrste)

Ponovite polja 3.4.1 do 3.4.3, če jih je več; največ deset objav

| 3.4.1 | Naslov ali podobno in kratek opis |
| --- | --- |

3.4.1

Zajete vrste, glavni rezultati itd.

| 3.4.2 | Leto objave |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Spletna povezava in/ali bibliografski sklic |
| --- | --- |

3.4.3

URL/besedilo

| 4 | Tujerodne vrste ptic (člen 11 Direktive 2009/147/ES) |
| --- | --- |

4

Poročajte o vrstah ptic, ki niso naravno prisotne v divjini na evropskem ozemlju držav članic in ki so se naselile v obdobju poročanja. Po potrebi ponovite polja 4.1 do 4.5 za vsako vrsto, o kateri se poroča.

| 4.1 | Znanstveno ime vrste |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Enota, nižja od vrste |
| --- | --- |

4.2

Kjer je ustrezno

| 4.3 | Glavna vsebina pravne odločitve za naselitev |
| --- | --- |

4.3

Prosto besedilo; za vključitev utemeljitve, števila posameznih primerkov in trajanja morebitnega dovoljenja

| 4.4 | Posvetovanje s Komisijo |
| --- | --- |

4.4

Datum

| 4.5 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

4.5

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v poljih 4.1 do 4.4

Prosto besedilo

DEL B – OBLIKA POROČILA O STANJU IN TRENDIH VRST PTIC

| 1 | Informacije o vrstah |
| --- | --- |

1

| 1.1 | Država članica |
| --- | --- |

1.1

Uporabite oznako v skladu s seznamom na referenčnem portalu

| 1.2 | Oznaka vrste |
| --- | --- |

1.2

Izberite oznako s kontrolnega seznama vrst ptic na referenčnem portalu

| 1.3 | Oznaka EURING |
| --- | --- |

1.3

Izberite oznako s kontrolnega seznama vrst ptic na referenčnem portalu

| 1.4 | Znanstveno ime vrste |
| --- | --- |

1.4

Izberite vrsto s kontrolnega seznama vrst ptic na referenčnem portalu

| 1.5 | Populacija, nižja od vrste |
| --- | --- |

1.5

Če je ustrezno, izberite določeno populacijo (glede na kontrolni seznam vrst ptic na referenčnem portalu)

| 1.6 | Drugo znanstveno ime vrste |
| --- | --- |

1.6

Izbirno

Znanstveno ime, ki se uporablja na nacionalni ravni, če se razlikuje od 1.4.

| 1.7 | Splošno ime

  Izbirno |
| --- | --- |

1.7

Izbirno

V nacionalnem jeziku

| 2 | Sezona |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Sezona |
| --- | --- |

2.1

Izberite sezono, v kateri so bili zbrani podatki, o katerih poročate: Gnezdenje / Prezimovanje / Prelet (kot je opredeljeno na kontrolnem seznamu vrst ptic)

| 2.2 | Prvo poročanje |
| --- | --- |

2.2

Navedite, ali gre za prvi krog poročanja za to vrsto (razen primerov, ki vključujejo spremembo imena vrste ali oznake med obdobjema poročanja)

| ☐ | DA |
| --- | --- |

☐

DA

| ☐ | NE |
| --- | --- |

☐

NE

| 2.3 | Dodatne informacije |
| --- | --- |

2.3

Navedite naravo prvega poročanja. Vse druge dodatne informacije so izbirne.

| 3 | Velikost populacije |
| --- | --- |

3

| 3.1 | Leto ali obdobje |
| --- | --- |

3.1

Leto ali obdobje, ko je bila nazadnje ugotovljena velikost populacije.

| 3.2 | Velikost populacije |
| --- | --- |

3.2

| a) | Enota |
| --- | --- |

a)

Enota

Gnezdeči pari / posamezni primerki / drugo (glede na kontrolni seznam vrst ptic na referenčnem portalu)

| b) | Najnižja vrednost |
| --- | --- |

b)

Najnižja vrednost

Število (neobdelano, tj. ne zaokroženo). Navedite ali interval (b) in (c) in/ali najboljšo posamezno vrednost (d).

| c) | Najvišja vrednost |
| --- | --- |

c)

Najvišja vrednost

Število (neobdelano, tj. ne zaokroženo). Navedite ali interval (b) in (c) in/ali najboljšo posamezno vrednost (d).

| d) | Najboljša posamezna vrednost |
| --- | --- |

d)

Najboljša posamezna vrednost

Število (neobdelano, tj. ne zaokroženo). Navedite ali interval (b) in (c) in/ali najboljšo posamezno vrednost (d).

| 3.3 | Vrsta ocene |
| --- | --- |

3.3

Najboljša ocena / večletno povprečje / 95-odstotni interval zaupanja / najnižja vrednost

| 3.4 | Velikost populacije

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

3.4

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 3.5 | Viri |
| --- | --- |

3.5

Navedite bibliografske sklice, povezavo do spletnih strani, kontaktne podatke strokovnjaka itd.

Prosto besedilo

| 3.6 | Sprememba in razlog za spremembo (od prejšnjega poročila) |
| --- | --- |

3.6

Ali se je med obdobjema poročanja zgodila sprememba? Če se je, je mogoče izbrati več kot eno možnost od (b) do (f).

| a) | Ne, ni spremembe. |
| --- | --- |

a)

Ne, ni spremembe.

| b) | Da, zaradi dejanske spremembe. |
| --- | --- |

b)

Da, zaradi dejanske spremembe.

| c) | Da, zaradi boljšega znanja/natančnejših podatkov. |
| --- | --- |

c)

Da, zaradi boljšega znanja/natančnejših podatkov.

| d) | Da, zaradi uporabe drugačne metode. |
| --- | --- |

d)

Da, zaradi uporabe drugačne metode.

| e) | Da, a je narava spremembe neznana. |
| --- | --- |

e)

Da, a je narava spremembe neznana.

| f) | Da, iz drugih razlogov. |
| --- | --- |

f)

Da, iz drugih razlogov.

Sprememba je predvsem posledica (izberite enega od razlogov spodaj):

| a) | dejanske spremembe, |
| --- | --- |

a)

dejanske spremembe,

| b) | boljšega znanja ali natančnejših podatkov, |
| --- | --- |

b)

boljšega znanja ali natančnejših podatkov,

| c) | uporabe drugačne metode, |
| --- | --- |

c)

uporabe drugačne metode,

| d) | neznano, |
| --- | --- |

d)

neznano,

| e) | drugih razlogov. |
| --- | --- |

e)

drugih razlogov.

| 3.7 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

3.7

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v poljih 3.1 do 3.6

Prosto besedilo

| 4 | Populacijski trend |
| --- | --- |

4

Populacijski trend

| 4.1 | Kratkoročni trend (zadnjih 12 let) |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Kratkoročni trend

  Obdobje |
| --- | --- |

4.1.1

Obdobje

Časovno okno zaporednih 12 let ali obdobje, ki je temu najbližje, npr. za obdobje poročanja 2019–2024 je to obdobje 2013–2024.

| 4.1.2 | Kratkoročni trend

  Smer |
| --- | --- |

4.1.2

Smer

Izberite eno od naslednjih možnosti:

| a) | stabilen, |
| --- | --- |

a)

stabilen,

| b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

b)

spremenljiv,

| c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

c)

naraščajoč,

| d) | padajoč, |
| --- | --- |

d)

padajoč,

| e) | negotov, |
| --- | --- |

e)

negotov,

| f) | neznan. |
| --- | --- |

f)

neznan.

| 4.1.3 | Kratkoročni trend

  Razsežnost |
| --- | --- |

4.1.3

Razsežnost

| a) | Najnižja vrednost |
| --- | --- |

a)

Najnižja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 4.1.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| b) | Najvišja vrednost |
| --- | --- |

b)

Najvišja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 4.1.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| c) | Najboljša posamezna vrednost |
| --- | --- |

c)

Najboljša posamezna vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 4.1.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| 4.1.4 | Kratkoročni trend

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

4.1.4

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 4.1.5 | Viri |
| --- | --- |

4.1.5

Navedite bibliografske sklice, povezavo do spletnih strani, kontaktne podatke strokovnjaka itd.

Prosto besedilo.

| 4.2 | Dolgoročni trend (od približno leta 1980) |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Dolgoročni trend

  Obdobje |
| --- | --- |

4.2.1

Obdobje

Obdobje od približno leta 1980 do konca obdobja poročanja

| 4.2.2 | Dolgoročni trend

  Smer |
| --- | --- |

4.2.2

Smer

Izberite eno od naslednjih možnosti:

| a) | stabilen, |
| --- | --- |

a)

stabilen,

| b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

b)

spremenljiv,

| c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

c)

naraščajoč,

| d) | padajoč, |
| --- | --- |

d)

padajoč,

| e) | negotov, |
| --- | --- |

e)

negotov,

| f) | neznan. |
| --- | --- |

f)

neznan.

| 4.2.3 | Dolgoročni trend

  Razsežnost |
| --- | --- |

4.2.3

Razsežnost

| a) | Najnižja vrednost |
| --- | --- |

a)

Najnižja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 4.2.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| b) | Najvišja vrednost |
| --- | --- |

b)

Najvišja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 4.2.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| c) | Najboljša posamezna vrednost |
| --- | --- |

c)

Najboljša posamezna vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 4.2.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| 4.2.4 | Dolgoročni trend

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

4.2.4

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 4.2.5 | Viri |
| --- | --- |

4.2.5

Navedite bibliografske sklice, povezavo do spletnih strani, kontaktne podatke strokovnjaka itd.

Prosto besedilo

| 4.3 | Dodatne informacije |
| --- | --- |

4.3

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v oddelkih 4.1 in 4.2.

Prosto besedilo

| 5 | Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Občutljive vrste |
| --- | --- |

5.1

Zagotovljene prostorske informacije se nanašajo na vrsto (ali populacijo, nižjo od vrste), ki jo je treba obravnavati kot „občutljivo“.

| ☐ | DA |
| --- | --- |

☐

DA

| ☐ | NE |
| --- | --- |

☐

NE

| 5.2 | Leto ali obdobje |
| --- | --- |

5.2

Leto ali obdobje, ko je bila nazadnje ugotovljena razširjenost območja gnezdenja.

| 5.3 | Karta razširjenosti območja gnezdenja |
| --- | --- |

5.3

Predložite karto skupaj z ustreznimi metapodatki ob upoštevanju tehničnih specifikacij v pojasnilih. Standard za razširjenost vrste je 10× 10 km mrežnih celic ETRS 89, projekcija LAEA (EPSG:3035).

| 5.4 | Velikost razširjenosti območja gnezdenja |
| --- | --- |

5.4

Skupna površina razširjenosti območja gnezdenja v km2

| 5.5 | Razširjenost območja gnezdenja

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

5.5

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 5.6 | Dodatne karte

  Izbirno |
| --- | --- |

5.6

Izbirno

Države članice lahko predložijo dodatno karto, ki se razlikuje od standardne karte za predložitev iz polja 5.3, in/ali karto območja pojavljanja.

| 5.7 | Viri |
| --- | --- |

5.7

Navedite bibliografske sklice, povezavo do spletnih strani, kontaktne podatke strokovnjaka itd.

| 5.8 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

5.8

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v poljih 5.1 do 5.7

Prosto besedilo

| 6 | Trend razširjenosti območja gnezdenja |
| --- | --- |

6

| 6.1 | Kratkoročni trend (zadnjih 12 let) |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Kratkoročni trend

  Obdobje |
| --- | --- |

6.1.1

Obdobje

Časovno okno zaporednih 12 let ali obdobje, ki je temu najbližje, npr. za obdobje poročanja 2019–2024 je to obdobje 2013–2024.

| 6.1.2 | Kratkoročni trend

  Smer |
| --- | --- |

6.1.2

Smer

Izberite eno od naslednjih možnosti:

| a) | stabilen, |
| --- | --- |

a)

stabilen,

| b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

b)

spremenljiv,

| c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

c)

naraščajoč,

| d) | padajoč, |
| --- | --- |

d)

padajoč,

| e) | negotov, |
| --- | --- |

e)

negotov,

| f) | neznan. |
| --- | --- |

f)

neznan.

| 6.1.3 | Kratkoročni trend

  Razsežnost |
| --- | --- |

6.1.3

Razsežnost

| a) | Najnižja vrednost |
| --- | --- |

a)

Najnižja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 6.1.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| b) | Najvišja vrednost |
| --- | --- |

b)

Najvišja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 6.1.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| c) | Najboljša posamezna vrednost |
| --- | --- |

c)

Najboljša posamezna vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 6.1.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| 6.1.4 | Kratkoročni trend

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

6.1.4

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 6.1.5 | Viri |
| --- | --- |

6.1.5

Navedite bibliografske sklice, povezavo do spletnih strani, kontaktne podatke strokovnjaka itd.

Prosto besedilo

| 6.2 | Dolgoročni trend (od približno leta 1980) |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Dolgoročni trend

  Obdobje |
| --- | --- |

6.2.1

Obdobje

Obdobje od približno leta 1980 do konca obdobja poročanja

| 6.2.2 | Dolgoročni trend

  Smer |
| --- | --- |

6.2.2

Smer

Izberite eno od naslednjih možnosti:

| a) | stabilen, |
| --- | --- |

a)

stabilen,

| b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

b)

spremenljiv,

| c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

c)

naraščajoč,

| d) | padajoč, |
| --- | --- |

d)

padajoč,

| e) | negotov, |
| --- | --- |

e)

negotov,

| f) | neznan. |
| --- | --- |

f)

neznan.

| 6.2.3 | Dolgoročni trend

  Razsežnost |
| --- | --- |

6.2.3

Razsežnost

| a) | Najnižja vrednost |
| --- | --- |

a)

Najnižja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 6.2.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| b) | Najvišja vrednost |
| --- | --- |

b)

Najvišja vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 6.2.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| c) | Najboljša posamezna vrednost |
| --- | --- |

c)

Najboljša posamezna vrednost

Sprememba v odstotkih v obdobju, navedenem v polju 6.2.1. Navedite ali interval (a) in (b) in/ali najboljšo posamezno vrednost (c).

| 6.2.4 | Dolgoročni trend

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

6.2.4

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 6.2.5 | Viri |
| --- | --- |

6.2.5

Navedite bibliografske sklice, povezavo do spletnih strani, kontaktne podatke strokovnjaka itd.

Prosto besedilo

| 6.3 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

6.3

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v oddelkih 6.1 in 6.2.

Prosto besedilo

| 7 | Glavni pritiski in grožnje |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Opredelitev pritiskov |
| --- | --- |

7.1

| a) | Pritisk |
| --- | --- |

a)

Pritisk

Navedite največ 20 pritiskov s pomočjo seznama oznak na referenčnem portalu ter izpolnite točke (b) do (g) za vsak pritisk.

| b) | Trajanje |
| --- | --- |

b)

Trajanje

| ☐ | v preteklosti, a zdaj zaradi ukrepov ne več |
| --- | --- |

☐

v preteklosti, a zdaj zaradi ukrepov ne več

| ☐ | še obstaja |
| --- | --- |

☐

še obstaja

| ☐ | še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje |
| --- | --- |

☐

še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje

| ☐ | le v prihodnosti |
| --- | --- |

☐

le v prihodnosti

| c) | Obseg (delež prizadete populacije) |
| --- | --- |

c)

Obseg (delež prizadete populacije)

Izpolnite za možnosti „še obstaja“ ter „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“.

| ☐ | celota > 90 % |
| --- | --- |

☐

celota > 90 %

| ☐ | večina 50 – 90 % |
| --- | --- |

☐

večina 50 – 90 %

| ☐ | manjšina < 50 % |
| --- | --- |

☐

manjšina < 50 %

| d) | Vpliv (na populacijo ali habitat vrste) |
| --- | --- |

d)

Vpliv (na populacijo ali habitat vrste)

Izpolnite za možnosti „še obstaja“ ter „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“.

| ☐ | močan vpliv |
| --- | --- |

☐

močan vpliv

| ☐ | srednji vpliv |
| --- | --- |

☐

srednji vpliv

| ☐ | majhen vpliv |
| --- | --- |

☐

majhen vpliv

| e) | Lokacija (kjer je vpliv predvsem zaznan) |
| --- | --- |

e)

Lokacija (kjer je vpliv predvsem zaznan)

| ☐ | v državi članici |
| --- | --- |

☐

v državi članici

| ☐ | drugje v EU |
| --- | --- |

☐

drugje v EU

| ☐ | zunaj EU |
| --- | --- |

☐

zunaj EU

| ☐ | znotraj EU in zunaj nje |
| --- | --- |

☐

znotraj EU in zunaj nje

| ☐ | neznana |
| --- | --- |

☐

neznana

| f) | Invazivne tujerodne vrste, ki zadevajo Unijo |
| --- | --- |

f)

Invazivne tujerodne vrste, ki zadevajo Unijo

Izpolnite, če ste izbrali možnost pritisk „invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo“. Izberite z ustreznega seznama vrst (glej referenčni portal za člen 12).

| g) | Druge invazivne tujerodne vrste |
| --- | --- |

g)

Druge invazivne tujerodne vrste

Izbirno

Izpolnite, če ste izbrali možnost pritisk „drugih invazivnih tujerodnih vrst – razen vrst, ki zadevajo Unijo“. Izberite iz podatkovne zbirke EASIN (glej referenčni portal za člen 12).

| 7.2 | Uporabljene metode

  Izbirno |
| --- | --- |

7.2

Izbirno

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 7.3 | Viri informacij |
| --- | --- |

7.3

Izbirno

Navedite vire informacij (URL, metapodatki), ki dokazujejo pritisk, če so na voljo.

| 7.4 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

7.4

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v polju 7.1

Prosto besedilo

| 8 | Ukrepi za ohranitev |
| --- | --- |

8

| 8.1 | Stanje ukrepov |
| --- | --- |

8.1

Ali so ukrepi potrebni?

| ☐ | DA |
| --- | --- |

☐

DA

| ☐ | NE |
| --- | --- |

☐

NE

Če so, navedite stanje ukrepov (izberite le eno možnost):

| a) | ukrepi so opredeljeni, a še niso bili sprejeti; |
| --- | --- |

a)

ukrepi so opredeljeni, a še niso bili sprejeti;

| b) | ukrepi so potrebni, a jih ni mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

b)

ukrepi so potrebni, a jih ni mogoče opredeliti;

| c) | sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov; |
| --- | --- |

c)

sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov;

| d) | sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi. |
| --- | --- |

d)

sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi.

| 8.2 | Obseg sprejetih ukrepov |
| --- | --- |

8.2

Izpolnite, če ste izbrati možnost (c) „sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov“ ali možnost (d) „sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi“(8.1).

Ali se nanašajo na (izberite le eno možnost):

| a) | < 50 % |
| --- | --- |

a)

< 50 %

| b) | 50–90 % ali |
| --- | --- |

b)

50–90 % ali

| c) | > 90 % |
| --- | --- |

c)

> 90 %

populacije?

| 8.3 | Glavni namen sprejetih ukrepov |
| --- | --- |

8.3

| A. | Navedite glavni namen ali glavne namene sprejetih ukrepov:







  a) | ohraniti sedanjo razširjenost, populacijo in/ali habitat za vrsto; |
| --- | --- | --- |

A.

Navedite glavni namen ali glavne namene sprejetih ukrepov:

a)

ohraniti sedanjo razširjenost, populacijo in/ali habitat za vrsto;

| b) | povečati sedanjo razširjenost vrste; |
| --- | --- |

b)

povečati sedanjo razširjenost vrste;

| c) | povečati velikost populacije in/ali izboljšati dinamiko populacije (izboljšati uspešnost razmnoževanja, zmanjšati umrljivost, izboljšati starostno/spolno strukturo); |
| --- | --- |

c)

povečati velikost populacije in/ali izboljšati dinamiko populacije (izboljšati uspešnost razmnoževanja, zmanjšati umrljivost, izboljšati starostno/spolno strukturo);

| d) | obnoviti habitat vrste. |
| --- | --- |

d)

obnoviti habitat vrste.

| B. | Če ste zgoraj izbrali več kot eno možnost, tukaj navedite glavni (prvotni) namen (tj. izberite le eno možnost):

  ohraniti sedanje stanje / razširiti območje pojavljanja / povečati, izboljšati populacijo / obnoviti habitat. |
| --- | --- |

B.

Če ste zgoraj izbrali več kot eno možnost, tukaj navedite glavni (prvotni) namen (tj. izberite le eno možnost):

| 8.4 | Lokacija ukrepov |
| --- | --- |

8.4

Navedite lokacijo sprejetih ukrepov (navedite le eno možnost):

| a) | le znotraj omrežja Natura 2000; |
| --- | --- |

a)

le znotraj omrežja Natura 2000;

| b) | znotraj omrežja Natura 2000 in zunaj njega; |
| --- | --- |

b)

znotraj omrežja Natura 2000 in zunaj njega;

| c) | le zunaj omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |

c)

le zunaj omrežja Natura 2000.

| 8.5 | Odziv na ukrepe |
| --- | --- |

8.5

(ko začnejo ukrepi nevtralizirati pritiske in ustvarjati pozitivne učinke)

Navedite časovni okvir odziva na ukrepe (v zvezi z glavnim namenom, ki ste ga navedli v polju 8.3) – (navedite le eno možnost):

| a) | kratkoročni odziv (v sedanjem obdobju poročanja, npr. 2019–2024); |
| --- | --- |

a)

kratkoročni odziv (v sedanjem obdobju poročanja, npr. 2019–2024);

| b) | srednjeročni odziv (v naslednjih dveh obdobjih poročanja, npr. 2025–2036); |
| --- | --- |

b)

srednjeročni odziv (v naslednjih dveh obdobjih poročanja, npr. 2025–2036);

| c) | dolgoročni odziv (npr. po letu 2036). |
| --- | --- |

c)

dolgoročni odziv (npr. po letu 2036).

| 8.6 | Seznam glavnih ukrepov za ohranitev |
| --- | --- |

8.6

Navedite največ 20 ukrepov s pomočjo seznama oznak na referenčnem portalu za člen 12.

| 8.7 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

8.7

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v poljih 8.1 do 8.6

Prosto besedilo

| 9 | Pokritost omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) |
| --- | --- |

9

Poroča se za vse vrste iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES in za vrste, ki v Prilogi I niso navedene, ki sprožijo uvrstitev med posebna območja varstva (POV) (uporabiti je treba kontrolni seznam vrst ptic na referenčnem portalu)

| 9.1 | Velikost populacije znotraj omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) |
| --- | --- |

9.1

(na nacionalni ravni, vključno z vsemi območji, kjer je vrsta prisotna)

| a) | Enota |
| --- | --- |

a)

Enota

Uporabite enako enoto kot v polju 3.2(a).

| b) | Najnižja vrednost |
| --- | --- |

b)

Najnižja vrednost

Število (neobdelano, tj. ne zaokroženo). Navedite ali interval (b) in (c) in/ali najboljšo posamezno vrednost (d).

| c) | Najvišja vrednost |
| --- | --- |

c)

Najvišja vrednost

Število (neobdelano, tj. ne zaokroženo). Navedite ali interval (b) in (c) in/ali najboljšo posamezno vrednost (d).

| d) | Najboljša posamezna vrednost |
| --- | --- |

d)

Najboljša posamezna vrednost

Število (neobdelano, tj. ne zaokroženo). Navedite ali interval (b) in (c) in/ali najboljšo posamezno vrednost (d).

| 9.2 | Vrsta ocene |
| --- | --- |

9.2

Najboljša ocena / večletno povprečje / 95-odstotni interval zaupanja / najnižja vrednost

| 9.3 | Velikost populacije znotraj omrežja

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

9.3

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 9.4 | Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja

  Smer |
| --- | --- |

9.4

Smer

Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja v obdobju, navedenem v polju 4.1.1 Izberite eno od naslednjih možnosti:

| a) | stabilen, |
| --- | --- |

a)

stabilen,

| b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

b)

spremenljiv,

| c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

c)

naraščajoč,

| d) | padajoč, |
| --- | --- |

d)

padajoč,

| e) | negotov, |
| --- | --- |

e)

negotov,

| f) | neznan. |
| --- | --- |

f)

neznan.

| 9.5 | Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

9.5

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 9.6 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

9.6

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v poljih 9.1 do 9.5

Prosto besedilo

| 10 | Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (Species Action Plans – SAP), načrti za upravljanje (Management Plans – MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (Brief Management Statements – BMS) |
| --- | --- |

10

Izpolni se na ravni vrste/podvrste

| 10.1 | Vrsta mednarodnega načrta |
| --- | --- |

10.1

Akcijski načrt za vrste (SAP) / načrt za upravljanje (MP) / kratka izjava o upravljanju (BMS) (uporabiti je treba seznam vrst, ki imajo SAP/MP/BMS, ki je na voljo na referenčnem portalu), izbrati je mogoče več načrtov)

| 10.2 | Ali je bil sprejet nacionalni načrt, povezan z mednarodnim akcijskim načrtom za vrste (SAP) / načrtom za upravljanje (MP) / kratko izjavo o upravljanju (BMS)? |
| --- | --- |

10.2

| ☐ | DA |
| --- | --- |

☐

DA

| ☐ | NE |
| --- | --- |

☐

NE

| 10.3 | Ocena učinkovitosti akcijskih načrtov za vrste (SAP), ogrožene na svetovni ravni |
| --- | --- |

10.3

Navedite, ali se nacionalno stanje vrste (v zvezi s številom in območjem pojavljanja) (izberite le eno možnost):

| a) | približuje namenom/ciljem načrta, |
| --- | --- |

a)

približuje namenom/ciljem načrta,

| b) | je nespremenjeno, |
| --- | --- |

b)

je nespremenjeno,

| c) | se še naprej odmika od namena/ciljev načrta. |
| --- | --- |

c)

se še naprej odmika od namena/ciljev načrta.

| 10.4 | Ocena učinkovitosti načrtov za upravljanje (MP) za vrste brez varnega stanja, ki se lahko lovijo |
| --- | --- |

10.4

Navedite, ali se nacionalno stanje vrste (v zvezi s številom in območjem pojavljanja) (izberite le eno možnost):

| a) | izboljšuje, |
| --- | --- |

a)

izboljšuje,

| b) | je nespremenjeno, |
| --- | --- |

b)

je nespremenjeno,

| c) | se še naprej poslabšuje. |
| --- | --- |

c)

se še naprej poslabšuje.

| 10.5 | Viri dodatnih informacij |
| --- | --- |

10.5

Spletne povezave (npr. za nacionalni načrt), objavljena poročila itd.

Prosto besedilo

| 11 | Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES |
| --- | --- |

11

Izpolni se na ravni vrste/podvrste

| 11.1 | Ali se vrsta lovi po vsej državi? |
| --- | --- |

11.1

Ali se vrsta lovi po vsej državi?

| ☐ | DA |
| --- | --- |

☐

DA

| ☐ | NE |
| --- | --- |

☐

NE

Če se, izpolnite polja 11.2 do 11.4.

| 11.2 | Velikost odstrela |
| --- | --- |

11.2

Navedite nacionalne statistične podatke o velikosti odstrela v obdobju poročanja.

| a) | Enota |
| --- | --- |

a)

Enota

Posamezni primerki

| b) | Sezona |
| --- | --- |

b)

Sezona

(izbirno)

Navedite, ali se te informacije nanašajo na populacijo, ki prezimuje, ali na populacijo, ki je na preletu (če ne boste izpolnili, se predvideva, da se ne razlikuje med populacijo, ki prezimuje, in populacijo, ki je na preletu)

| c) | Statistika/številke (po posameznih primerkih) |
| --- | --- |

c)

Statistika/številke (po posameznih primerkih)

Navedite statistične podatke na lovsko sezono ali na leto (če ne uporabljate sezone) v obdobju poročanja

Sezona/leto 1

Sezona/leto 2

Sezona/leto 3

Sezona/leto 4

Sezona/leto 5

Sezona/leto 6

Najnižja vrednost
  (neobdelana, tj. ne zaokrožena)

Najvišja vrednost
  (neobdelana, tj. ne zaokrožena)

Neznano

| 11.3 | Velikost odstrela

  Uporabljena metoda |
| --- | --- |

11.3

Uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih metod:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

| 11.4 | Dodatne informacije

  Izbirno |
| --- | --- |

11.4

Izbirno

Druge pomembne informacije poleg podatkov, ki se zahtevajo v poljih 11.1 do 11.3

Prosto besedilo

Pojasnila

v zvezi z obliko poročanja iz člena 12 Direktive 2009/147/ES (direktiva o pticah)

KAZALO

KAZALO

| Uvod | 33 |
| --- | --- |

Uvod

| DEL A | OBLIKA SPLOŠNEGA POROČILA | 34 |
| --- | --- | --- |

DEL A

| Država članica | 34 |
| --- | --- |

Država članica

| 1. | Glavni dosežki na podlagi Direktive 2009/147/ES | 34 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Besedilo v nacionalnem jeziku | 34 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prevod v angleščino (izbirno) | 35 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ime, oznaka in sezona vrste/podvrste v zgodbah o uspehu | 35 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Viri splošnih informacij o izvajanju Direktive 2009/147/ES | 35 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Splošne informacije o Direktivi 2009/147/ES | 35 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informacije o omrežju Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sheme spremljanja (člen 4(1) in člen 10 Direktive 2009/147/ES) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Varstvo vrst (členi 5 do 8 Direktive 2009/147/ES) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prenos Direktive (pravna besedila) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | Raziskovanje in dejavnosti, ki so potrebni kot podlaga za varovanje, upravljanje in trajnostno uporabo populacij ptic (člen 10 Direktive 2009/147/ES) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Nacionalni atlas ptic | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nacionalni pregled spremljanja ptic | 36 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nacionalni rdeči seznam ptic | 36 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Druge objave, ki so v interesu celotne EU (npr. nacionalni pregled ukrepov za ogrožene vrste) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | Tujerodne vrste ptic (člen 11 Direktive 2009/147/ES) | 36 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Znanstveno ime vrste | 36 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Enota, nižja od vrste | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Glavna vsebina pravne odločitve za naselitev | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Posvetovanje s Komisijo | 37 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dodatne informacije (izbirno) | 37 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| DEL B | OBLIKA POROČILA O STANJU IN TRENDIH VRST PTIC (ČLEN 12 DIREKTIVE 2009/147/ES) | 37 |
| --- | --- | --- |

DEL B

| Vrste, o katerih se poroča | 37 |
| --- | --- |

Vrste, o katerih se poroča

| Pojasnila za izpolnjevanje oblike poročila o stanju in trendih vrst ptic | 40 |
| --- | --- |

| 1. | Informacije o vrstah | 42 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Država članica | 42 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Oznaka vrste | 42 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Oznaka EURING | 42 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Znanstveno ime vrste | 42 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Populacija, nižja od vrste | 43 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Drugo znanstveno ime vrste (izbirno) | 43 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Splošno ime (izbirno) | 43 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 2. | Sezona | 43 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Sezona | 43 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prvo poročanje | 43 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dodatne informacije | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Velikost populacije | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Leto ali obdobje | 43 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Velikost populacije | 43 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vrsta ocene | 44 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uporabljena metoda | 45 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Viri | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Sprememba in razlog za spremembo (od prejšnjega poročila) | 45 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dodatne informacije (izbirno) | 46 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 4. | Populacijski trend | 46 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Kratkoročni trend (zadnjih 12 let) | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Obdobje kratkoročnega trenda | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Smer kratkoročnega trenda | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Razsežnost kratkoročnega trenda | 47 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Kratkoročni trend – uporabljena metoda | 48 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Viri | 48 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.2. | Dolgoročni trend (od približno leta 1980) | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Obdobje dolgoročnega trenda | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Smer dolgoročnega trenda | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Razsežnost dolgoročnega trenda | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Dolgoročni trend – uporabljena metoda | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Viri | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.3. | Dodatne informacije (izbirno) | 49 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja | 49 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Občutljive vrste | 49 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Leto ali obdobje | 49 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Karta razširjenosti območja gnezdenja | 49 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Velikost razširjenosti območja gnezdenja | 50 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Uporabljena metoda | 50 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Dodatne karte (izbirno) | 50 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Viri | 51 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Dodatne informacije (izbirno) | 51 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 6. | Trend razširjenosti območja gnezdenja | 51 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Kratkoročni trend (zadnjih 12 let) | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Obdobje kratkoročnega trenda | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Smer kratkoročnega trenda | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Razsežnost kratkoročnega trenda | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Kratkoročni trend – uporabljena metoda | 52 |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Viri | 52 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

| 6.2. | Dolgoročni trend (od približno leta 1980) | 52 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Obdobje dolgoročnega trenda | 52 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Smer dolgoročnega trenda | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Razsežnost dolgoročnega trenda | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Dolgoročni trend – uporabljena metoda | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Viri | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

| 6.3. | Dodatne informacije (izbirno) | 53 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 7. | Glavni pritiski in grožnje | 53 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Opredelitev pritiskov | 54 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Uporabljene metode (izbirno) | 55 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Viri informacij (izbirno) | 56 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Dodatne informacije (izbirno) | 56 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | Ukrepi za ohranitev | 56 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Stanje ukrepov | 56 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Obseg sprejetih ukrepov | 56 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Glavni namen sprejetih ukrepov | 56 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Lokacija ukrepov | 57 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Odziv na ukrepe | 57 |
| --- | --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Seznam glavnih ukrepov za ohranitev | 57 |
| --- | --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Dodatne informacije (izbirno) | 57 |
| --- | --- | --- |

8.7.

| 9. | Pokritost omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) | 57 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1. | Velikost populacije znotraj omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) | 58 |
| --- | --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Vrsta ocene | 58 |
| --- | --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Velikost populacije znotraj omrežja – uporabljena metoda | 58 |
| --- | --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja – smer | 58 |
| --- | --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja – uporabljena metoda | 59 |
| --- | --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Dodatne informacije (izbirno) | 59 |
| --- | --- | --- |

9.6.

| 10. | Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (SAP), načrti za upravljanje (MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (BMS) | 59 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1. | Vrsta mednarodnega načrta | 59 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Ali je bil sprejet nacionalni načrt, povezan z mednarodnim akcijskim načrtom za vrste (SAP) / načrtom za upravljanje (MP) / kratko izjavo o upravljanju (BMS)? | 60 |
| --- | --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ocena učinkovitosti akcijskih načrtov za vrste (SAP), ogrožene na svetovni ravni | 60 |
| --- | --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Ocena učinkovitosti načrtov za upravljanje (MP) za vrste brez varnega stanja, ki se lahko lovijo | 60 |
| --- | --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Viri dodatnih informacij | 61 |
| --- | --- | --- |

10.5.

| 11. | Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II (člen 7 Direktive 2009/147/ES) | 61 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Ali se vrsta lovi po vsej državi? | 61 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Velikost odstrela | 61 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Velikost odstrela – uporabljena metoda | 61 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Dodatne informacije (izbirno) | 61 |
| --- | --- | --- |

11.4.

| Viri | 61 |
| --- | --- |

Viri

Uvod

Uvod

Osrednji element izvajanja in uspešnosti Direktive 2009/147/ES je dobra raven informacij o stanju in trendih vrst ptic, kot se zahtevajo s členom 12 Direktive. Podatki in informacije so potrebni v strukturirani in primerljivi obliki, da lahko Komisija zbere in analizira podatke. Pravna podlaga za zagotavljanje podatkov v strukturirani obliki je člen 12(1), drugi pododstavek.

Ta dokument vsebuje informacije in navodila, kako izpolniti različna podatkovna polja oblike poročila iz člena 12 (del A in del B). Sestoji predvsem iz opisov informacij, ki jih je treba navesti v vsakem polju, in navaja osnovne zahteve, ki jih morajo sporočene informacije izpolnjevati.

Podrobnejši opisi konceptov in metod za sporočene informacije so navedeni v smernicah, ki niso del tega izvedbenega akta. Poleg tega je dodatna dokumentacija, ki jo je treba uporabiti za pravilno izpolnjevanje oblike poročila, na voljo na spletnem „referenčnem portalu za člen 12“.

Referenčni portal za člen 12

Referenčni portal za člen 12

Referenčni portal vsebuje dokumentacijo, povezano z informacijami, navedenimi v oblikah poročila iz člena 12 Direktive 2009/147/ES.

Vključuje:

| — | obliko poročila ter pojasnila in smernice; |
| --- | --- |

—

obliko poročila ter pojasnila in smernice;

| — | referenčno gradivo, npr. kontrolne sezname za vrste ptic, seznam pritiskov in groženj, seznam ukrepov za ohranitev in evropske mreže (10 × 10 km ETRS), ki se uporabijo za kartiranje razširjenosti; |
| --- | --- |

—

referenčno gradivo, npr. kontrolne sezname za vrste ptic, seznam pritiskov in groženj, seznam ukrepov za ohranitev in evropske mreže (10 × 10 km ETRS), ki se uporabijo za kartiranje razširjenosti;

| — | primere, ki ponazarjajo smernice. |
| --- | --- |

—

primere, ki ponazarjajo smernice.

DEL A

DEL A

OBLIKA SPLOŠNEGA POROČILA

OBLIKA SPLOŠNEGA POROČILA

Splošno poročilo je kratka strukturirana oblika, namenjena povzemanju najpomembnejših dejstev in podatkov o splošnem izvajanju Direktive 2009/147/ES, vključno s povezavami do virov podrobnejših informacij.

Pričakuje se, da bo vsaka država članica pripravila eno splošno poročilo, ki zajema celotno evropsko ozemlje države članice.

V poljih za prosto besedilo se lahko uporabi kateri koli uradni jezik EU. Vendar se priporoča uporaba angleščine.

Vse spletne naslove v poljih za poročanje je treba navesti v celoti, vključno z začetnim „http://“ ali „https://“, če je ustrezno.

Država članica

Država članica

Države članice izberejo dvočrkovno oznako za svojo državo iz ISO 3166 v skladu s seznamom na referenčnem portalu za člen 12. Ne predložite ločenih splošnih poročil za podnacionalne enote.

1.   GLAVNI DOSEŽKI NA PODLAGI DIREKTIVE 2009/147/ES

GLAVNI DOSEŽKI NA PODLAGI DIREKTIVE 2009/147/ES

Namen tega oddelka je obveščati o glavnih dosežkih na podlagi Direktive 2009/147/ES, vključno z mrežo posebnih območij varstva (POV), v državi članici v obdobju poročanja. Informacije se primarno navedejo v nacionalnem jeziku (polje 1.1), s prevodom v angleščino, če je mogoče (izbirno polje 1.2).

1.1.   Besedilo v nacionalnem jeziku

Besedilo v nacionalnem jeziku

Glavni dosežki:

Glavni dosežki:

Na kratko opišite glavne dosežke na podlagi direktive o pticah v obdobju poročanja, s posebnim poudarkom na mreži posebnih območij varstva (POV). To lahko vključuje na primer:

| — | dokazane koristi za različne vrste; |
| --- | --- |

—

dokazane koristi za različne vrste;

| — | izkušnje z novimi ali izboljšanimi tehnikami upravljanja; |
| --- | --- |

—

izkušnje z novimi ali izboljšanimi tehnikami upravljanja;

| — | pozitivne spremembe v dojemanju varstva biotske raznovrstnosti v javnosti; |
| --- | --- |

—

pozitivne spremembe v dojemanju varstva biotske raznovrstnosti v javnosti;

| — | izboljšano sodelovanje med organi, naravovarstveniki in drugimi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

—

izboljšano sodelovanje med organi, naravovarstveniki in drugimi interesnimi skupinami;

| — | ključne primere izvrševanja; |
| --- | --- |

—

ključne primere izvrševanja;

| — | pobude za združevanje vzpostavljanja območij Natura 2000 in lokalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

pobude za združevanje vzpostavljanja območij Natura 2000 in lokalnega gospodarstva;

| — | ukrepe, sprejete za zmanjšanje vpliva invazivnih vrst na domorodne vrste ptic, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 o invazivnih tujerodnih vrstah (1); |
| --- | --- |

—

ukrepe, sprejete za zmanjšanje vpliva invazivnih vrst na domorodne vrste ptic, v skladu z Uredbo (EU) št. 1143/2014 o invazivnih tujerodnih vrstah (1);

1

| — | informacije, ki dopolnjujejo informacije iz oddelka 3 o raziskovanju in dejavnostih, ki so potrebni kot podlaga za varovanje, upravljanje in trajnostno uporabo populacij ptic. To lahko vključuje predloge za nujne raziskave, pri katerih je potrebno usklajevanje EU (npr. prek financiranja programa LIFE); |
| --- | --- |

—

informacije, ki dopolnjujejo informacije iz oddelka 3 o raziskovanju in dejavnostih, ki so potrebni kot podlaga za varovanje, upravljanje in trajnostno uporabo populacij ptic. To lahko vključuje predloge za nujne raziskave, pri katerih je potrebno usklajevanje EU (npr. prek financiranja programa LIFE);

| — | sprejete ukrepe in njihov učinek (dosežke); |
| --- | --- |

—

sprejete ukrepe in njihov učinek (dosežke);

| — | dejavnike uspeha, obete in vlogo Nature 2000. |
| --- | --- |

—

dejavnike uspeha, obete in vlogo Nature 2000.

Primer zgodbe o uspehu

Primer zgodbe o uspehu

Z navedbo „zgodbe o uspehu“ (če obstaja) ima država članica priložnost pokazati, kako Direktiva deluje na njenem ozemlju. Vsaka zgodba o uspehu mora temeljiti na taksonu, pri katerem se je v obdobju poročanja pokazalo dejansko izboljšanje, tj. naraščajoč kratkoročni populacijski trend (gnezdenje ali prezimovanje) ne glede na njen dolgoročni trend ali stabilen/spremenljiv kratkoročni populacijski trend navkljub dolgoročnim trendom upadanja. Opisana izboljšanja morajo biti posledica ukrepov za ohranitev in se morajo nanašati na sedanje obdobje poročanja, lahko pa vključujejo tudi ukrepe, ki so se začeli izvajati že prej.

Predlagana struktura:

| — | navedite vrsto/sezono, |
| --- | --- |

—

navedite vrsto/sezono,

| — | ozadje vrste, pretekli razvoj in razlogi zanj (pritiski itd.), izzivi pri ohranjanju, |
| --- | --- |

—

ozadje vrste, pretekli razvoj in razlogi zanj (pritiski itd.), izzivi pri ohranjanju,

| — | sprejeti ukrepi in njihov učinek (dosežki), |
| --- | --- |

—

sprejeti ukrepi in njihov učinek (dosežki),

| — | vloga omrežja Natura 2000 (če je ustrezno), |
| --- | --- |

—

vloga omrežja Natura 2000 (če je ustrezno),

| — | dejavniki uspeha, |
| --- | --- |

—

dejavniki uspeha,

| — | obeti. |
| --- | --- |

—

obeti.

Besedilo lahko obsega največ dve ali tri strani. Če želi država članica poleg zahtevanega predložiti še dodatno dokumentacijo, zadevne priloge in imena datotek navede na koncu tega polja ter naloži zadevne datoteke v mehanizem poročanja Evropske agencije za okolje skupaj s preostalim delom poročila.

1.2.   Prevod v angleščino (izbirno)

Prevod v angleščino (izbirno)

To je izbirno polje za prevod informacij iz polja 1.1 v angleščino (če se je poročalo v drugem jeziku).

1.3.   Ime, oznaka in sezona vrste/podvrste v zgodbah o uspehu

Ime, oznaka in sezona vrste/podvrste v zgodbah o uspehu

To polje se izpolni, kadar se z zgodbo o uspehu poudarijo glavni dosežki Direktive, opisani v polju 1.1. Izbrati je mogoče več vrst.

Izpolnite:

| (a) | oznako in ime vrste ptic, |
| --- | --- |

(a)

oznako in ime vrste ptic,

| (b) | sezono. |
| --- | --- |

(b)

sezono.

2.   VIRI SPLOŠNIH INFORMACIJ O IZVAJANJU DIREKTIVE 2009/147/ES

VIRI SPLOŠNIH INFORMACIJ O IZVAJANJU DIREKTIVE 2009/147/ES

Namen tega oddelka je napotiti zainteresirano javnost na vire informacij, ki se nanašajo na Direktivo 2009/147/ES in mrežo posebnih območij varstva (POV) zadevne države članice. Načeloma se zahtevajo le spletni naslovi. Vendar je mogoče za pojasnila, kako dostopati do vira informacij, npr. če je virov informacij več, uporabiti polje za prosto besedilo. Izpolniti je treba vsa v nadaljevanju navedena polja.

2.1.   Splošne informacije o Direktivi 2009/147/ES

Splošne informacije o Direktivi 2009/147/ES

Navedite povezave do splošnih informacij o Direktivi (npr. nacionalni portal, na katerem sta predstavljeni direktivi EU o naravi).

2.2.   Informacije o omrežju Natura 2000 (posebna območja varstva (POV))

Informacije o omrežju Natura 2000 (posebna območja varstva (POV))

Navedite povezave do splošnih informacij o mreži posebnih območij varstva (POV) (npr. spletne podatkovne zbirke o območjih Natura 2000, objave, ki predstavljajo omrežje).

2.3.   Sheme spremljanja (člen 4(1) in člen 10 Direktive 2009/147/ES)

Sheme spremljanja (člen 4(1) in člen 10 Direktive 2009/147/ES)

Navedite povezave do splošnih informacij o spremljanju (npr. portal, na katerem so predstavljene nacionalne sheme spremljanja, smernice za spremljanje).

2.4.   Varstvo vrst (členi 5 do 8 Direktive 2009/147/ES)

Varstvo vrst (členi 5 do 8 Direktive 2009/147/ES)

Navedite povezave do splošnih informacij o varstvu vrst.

2.5.   Prenos Direktive (pravna besedila)

Prenos Direktive (pravna besedila)

Navedite povezave do splošnih informacij o prenosu Direktive.

3.   RAZISKOVANJE IN DEJAVNOSTI, KI SO POTREBNI KOT PODLAGA ZA VAROVANJE, UPRAVLJANJE IN TRAJNOSTNO UPORABO POPULACIJ PTIC (ČLEN 10 DIREKTIVE 2009/147/ES)

RAZISKOVANJE IN DEJAVNOSTI, KI SO POTREBNI KOT PODLAGA ZA VAROVANJE, UPRAVLJANJE IN TRAJNOSTNO UPORABO POPULACIJ PTIC (ČLEN 10 DIREKTIVE 2009/147/ES)

Ta oddelek se nanaša na obveznosti iz člena 10(2) Direktive 2009/147/ES, v skladu s katerim morajo države članice Komisiji poslati vse potrebne informacije, da se ji omogoči sprejetje ustreznih ukrepov za usklajevanje raziskovanja in vseh dejavnosti, ki so potrebni kot podlaga za varovanje, upravljanje in uporabo populacij domorodnih ptic. Dodatne pomembne informacije v prostem besedilu v zvezi z izvajanjem člena 10 Direktive 2009/147/ES je mogoče navesti v oddelku 1 (glavni dosežki). Zahtevane informacije so omejene na:

3.1.   Nacionalni atlas ptic

Nacionalni atlas ptic

Navedite naslov najnovejše izdaje nacionalnega atlasa ptic (polje 3.1.1) z informacijami o letu objave (polje 3.1.2) in spletno povezavo ali bibliografskim sklicem (polje 3.1.3).

3.2.   Nacionalni pregled spremljanja ptic

Nacionalni pregled spremljanja ptic

Navedite naslov ali podobno in kratek opis nacionalnih pregledov spremljanja ptic, ki so bili objavljeni v obdobju poročanja, vključno z zajetimi vrstami, glavnimi rezultati itd. (polje 3.2.1), z največ 500 znaki. Navedite informacije o letu objave (polje 3.2.2) in spletno povezavo ali bibliografski sklic (polje 3.2.3). Če je bilo objavljenih več pregledov, ponovite polja 3.2.1 do 3.2.3.

3.3.   Nacionalni rdeči seznam ptic

Nacionalni rdeči seznam ptic

Navedite naslov najnovejših nacionalnih rdečih seznamov ptic (polje 3.3.1) z informacijami o letu objave (polje 3.3.2) in spletno povezavo ali bibliografskim sklicem (polje 3.3.3).

3.4.   Druge objave, ki so v interesu celotne EU (npr. nacionalni pregled ukrepov za ogrožene vrste)

Druge objave, ki so v interesu celotne EU (npr. nacionalni pregled ukrepov za ogrožene vrste)

Navedite naslov ali podobno in kratek opis drugih objav, ki so v interesu celotne EU (npr. nacionalni pregled ukrepov za ogrožene vrste) ter ki so bile objavljene v obdobju poročanja ali pred kratkim, vključno z zajetimi vrstami, glavnimi rezultati itd. (polje 3.4.1), z največ 500 znaki. Navedite informacije o letu objave (polje 3.4.2) in spletno povezavo ali bibliografski sklic (polje 3.4.3). Če je bilo objav več, se polja 3.4.1 do 3.4.3 ponovijo, poroča se o največ desetih objavah.

Več splošnih informacij o izvajanju člena 10 Direktive 2009/147/ES je mogoče navesti v polju za prosto besedilo pod „glavnimi dosežki na podlagi Direktive 2009/147/ES“ v oddelku 1.

4.   TUJERODNE VRSTE PTIC (ČLEN 11 DIREKTIVE 2009/147/ES)

TUJERODNE VRSTE PTIC (ČLEN 11 DIREKTIVE 2009/147/ES)

Ta oddelek se nanaša na obveznost iz člena 11 Direktive 2009/147/ES, v skladu s katerim „[d]ržave članice zagotovijo, da kakršno koli naseljevanje prostoživečih vrst ptic, ki niso naravno prisotne na evropskem ozemlju držav članic, ne škoduje krajevnemu rastlinstvu in živalstvu. O tem se posvetujejo s Komisijo.“

Ta oddelek se ne izpolni, če se država članica v obdobju poročanja ni posvetovala o naseljevanju v skladu s členom 11, če ni bilo odločeno o naseljevanju ali če naseljevanje ni bilo izvedeno.

O vsaki vrsti je treba poročati, kot sledi:

4.1.   Znanstveno ime vrste

Znanstveno ime vrste

Navedite znanstveno ime vrste.

4.2.   Enota, nižja od vrste

Enota, nižja od vrste

Če je ustrezno, uporabite opis populacije, nižje od vrste.

4.3.   Glavna vsebina pravne odločitve za naselitev

Glavna vsebina pravne odločitve za naselitev

Navedite glavno vsebino pravne odločitve za naselitev (prosto besedilo; največ 250 znakov), vključno z informacijami o utemeljitvi, številu posameznih primerkov in trajanjem morebitnega dovoljenja.

4.4.   Posvetovanje s Komisijo

Posvetovanje s Komisijo

Navedite datum posvetovanja s Komisijo.

4.5.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije v zvezi z oddelkom 4 je mogoče navesti v izbirnem polju 4.5.

DEL B

DEL B

OBLIKA POROČILA O STANJU IN TRENDIH VRST PTIC (ČLEN 12 DIREKTIVE 2009/147/ES)

OBLIKA POROČILA O STANJU IN TRENDIH VRST PTIC (ČLEN 12 DIREKTIVE 2009/147/ES)

Vrste, o katerih se poroča

Vrste, o katerih se poroča

Taksonomija in nomenklatura

Taksonomija in nomenklatura

Taksonomija in nomenklatura, ki ju je treba uporabiti v kontrolnem seznamu vrst za člen 12 (na voljo na referenčnem portalu), odražata taksonomijo in nomenklaturo, ki sta uporabljeni v Seznamu ptic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: seznam ptic EU (2)). V različico seznama ptic EU, objavljeno avgusta 2015 in posodobljeno leta 2018, so vključene spremembe taksonomije in nomenklature, ki sta jih predlagala del Hoyo in Collar leta 2014 (3), ter ustrezne spremembe, ki sta jih del Hoyo in Collar predlagala leta 2016. Posodobitve taksonomije bodo izvedene, da bi se ohranila usklajenost s taksonomskimi sklici, ki jih upošteva Svetovna zveza za varstvo narave (IUCN).

Seznamu ptic Evropske unije

2

3

Na splošno se poročanje zahteva predvsem na ravni vrst, saj je to taksonomska enota, ki se omenja v celotnem besedilu Direktive, pa tudi enota, ki se je uporabljala pri prejšnjih celovitih ocenah stanja ptic EU. Vendar se v manjšem številu primerov zahtevajo poročila za „enote, nižje od vrste“ – tj. podvrste ali določene populacije –, katerih stanje je v posebnem interesu in/ali politično pomembno (npr. v okviru seznamov na ravni podvrst v prilogah k Direktivi). Podrobnejša utemeljitev, ki pojasnjuje, o katerih populacijah, nižjih od vrste, je treba poročati ločeno, je na voljo v smernicah s tehničnimi navodili za koncepte in opredelitve. Zaradi poenostavitve se v večini primerov v nadaljevanju uporablja izraz „vrste“, tudi če se nanaša na enote, nižje od vrste.

Redno pojavljajoče se vrste

Redno pojavljajoče se vrste

Države članice morajo poročati o vseh „redno pojavljajočih se“ gnezditvenih vrstah (tudi če so njihove populacije majhne ali veljajo za „obrobne“), da se omogoči pregled velikosti in trenda njihove populacije po vsej EU. Vrsta se lahko šteje za redno pojavljajočo se, če je na primer gnezdila v štirih letih ali več v šestletnem obdobju poročanja. O vrstah, ki se pojavljajo manj pogosto, je prav tako treba poročati, če lahko njihova nacionalna populacija v letih, ko se pojavljajo, predstavlja pomemben delež (npr. > 1 %) celotne populacije EU ali če so se bolj redno pojavljale v preteklosti (glej tudi „Izumrle vrste“ v nadaljevanju). Podobna merila se uporabijo za pomembne (glej v nadaljevanju) prezimovajoče ali preletne vrste. Redno pojavljajoče se vrste so označene z oznako pojavljanja PRE v kontrolnem seznamu vrst ptic za člen 12 na referenčnem portalu.

Vrste ptic, ki se pojavljajo med sezono prezimovanja ali na preletu

Vrste ptic, ki se pojavljajo med sezono prezimovanja ali na preletu

Ključne prezimovajoče vrste

Ključne prezimovajoče vrste

Države članice morajo poleg tega poročati tudi o določenih ključnih prezimovajočih vrstah – zlasti o selitvenih vodnih pticah, kot so pernata divjad (race, gosi in labodi) in pobrežniki –, ki jih je v EU znatno več pozimi in/ali katerih velikost in trend populacije se bolje spremljata pozimi (ko se zbirajo v večjem številu na razmeroma majhnem številu območij). Za te vrste lahko ocena njihovega stanja populacije EU temelji predvsem (ali v nekaterih primerih v celoti) na podatkih za njihove zimske populacije, zato se od vseh držav članic, v katerih te vrste redno prezimujejo, zahtevajo poročila o prezimovanju (glej tudi „Redno pojavljajoče se vrste“ zgoraj). Dodatne informacije o utemeljitvi za podskupino vrst, za katere je obvezno poročanje o prezimovanju, so na voljo v tehničnih navodilih za koncepte in opredelitve.

Vrste, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV) (vključno z vrstami iz Priloge I) in vrste iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES, ki se pojavljajo med sezono prezimovanja in na preletu

Poleg tega se poročila o prezimovanju zahtevajo za številne druge redno prezimovajoče vrste, ki ne izpolnjujejo zgornjih meril, so pa navedene v Prilogi I k Direktivi ali so navedene/opredeljene s strani držav članic kot vrste, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV) na nacionalni ravni zaradi njihovega pojavljanja pozimi. V vseh takih primerih poročila o prezimovanju vsebujejo pomembne informacije v zvezi z nacionalnim izvajanjem Direktive, čeprav sporočenih podatkov o velikosti in trendu populacije ni mogoče vedno uporabiti za splošno oceno prezimovajoče populacije EU.

Državam članicam načeloma ni treba poročati o velikosti ali trendu populacij vrst na preletu (tj. ko se selijo na območja gnezdenja in območja prezimovanja ali z njih), ker je nacionalne podatke o velikosti in trendu populacij težko zbrati na ravni EU brez podrobnih dodatnih informacij, ki bi omogočale razlago, potrebno za kakršno koli dvojno štetje.

Kljub temu se poročila o sezoni preleta še vedno zahtevajo za določene ključne selitvene vrste, v zvezi s katerimi se pomembne informacije drugače ne bi sporočale. Med temi so:

| — | vrste, navedene v Prilogi I k Direktivi 2009/147/ES, |
| --- | --- |

—

vrste, navedene v Prilogi I k Direktivi 2009/147/ES,

| — | druge selitvene vrste, katerih pojavljanje na preletu sproži določitev posebnih območij varstva (POV) na nacionalni ravni (4) (kot je navedeno na kontrolnem seznamu vrst na referenčnem portalu). |
| --- | --- |

—

druge selitvene vrste, katerih pojavljanje na preletu sproži določitev posebnih območij varstva (POV) na nacionalni ravni (4) (kot je navedeno na kontrolnem seznamu vrst na referenčnem portalu).

4

V teh primerih (poenostavljena) poročila o preletu zagotavljajo pomembne informacije na primer o velikosti populacije vrst na preletu, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV), ter nacionalnih pritiskih in grožnjah za ključne selitvene vrste, ki jih sicer drugje ne bi bilo mogoče zajeti.

Od držav članic se pričakuje, da bodo poročale o prezimovajočih vrstah iz Priloge II, brez sedentarnih vrst, kadar se zahteva le poročilo o gnezdenju. Poenostavljena poročila o preletu se pričakujejo tudi za vrste na preletu iz Priloge II, ki v državi ne prezimujejo ali gnezdijo.

Več informacij o poročanju o teh posebnih skupinah vrst je na voljo v

preglednici 2: oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic.

Vrste, ki so občasni ali naključni gosti

Vrste, ki so občasni ali naključni gosti

Občasni gosti so ptice, ki so zelo zašle s svojega običajnega območja gnezdenja, prezimovanja ali selitve. V kategoriji A („občasni gosti“) seznama ptic EU je navedenih več kot 300 vrst, še več drugih pa se redno pojavlja v delih EU, a le kot občasni gosti v drugih državah članicah. Ker je pojavljanje občasnih gostov nepredvidljivo in verjetno v veliki meri odraža zunanje dejavnike (podnebne razmere med ključnimi obdobji selitve, trendi zunaj EU itd.), poročanje o njih v skladu s členom 12 ni potrebno. Enako velja za „naključne goste“, ki so morda bližje svojemu običajnemu območju pojavljanja, a katerih pojavljanje v državi članici in/ali zadevni sezoni ni redno ali stabilno (primerjaj „Redno pojavljajoče se vrste“ zgoraj).

Novoprispele vrste

Novoprispele vrste

V nekaterih primerih vrsta morda še ne gnezdi ali prezimuje redno, vendar je verjetno – npr. na podlagi novejših vzorcev pojavljanja ali podobnih trendov v sosednjih državah –, da je v procesu naselitve ali da bo postala redni obiskovalec. V takih primerih se države članice spodbuja, naj poročajo o zadevnih vrstah, tudi če ni mogoče zagotoviti podrobnosti za vse ustrezne oddelke in polja v nadaljevanju. Za vrste, navedene na nacionalnem kontrolnem seznamu z oznako pojavljanja „ARR“ – kar pomeni, da so se naselile v državi članici v obdobju kratkoročnega trenda –, se za določena polja sprostijo kontrole „QA/QC“ (npr. polje 4.2.1 „Obdobje dolgoročnega trenda“). Če vrsta še ni vključena na kontrolni seznam vrst za državo članico, jo je mogoče dodati ob predložitvi nacionalnega poročila v mehanizem poročanja.

Glej tudi polje 4.1.3 „Razsežnost kratkoročnega trenda“ za navodila o posebnem vprašanju poročanja o razsežnosti trendov od nične začetne velikosti populacije (tj. novoprispele vrste).

Izumrle vrste

Izumrle vrste

O vrstah, ki so v državi izumrle pred letom 1980 (tj. približno v času, ko je bila sprejeta/je začela veljati Direktiva 2009/147/ES), se ne poroča, razen če poteka nacionalni projekt ponovne naselitve. Vendar je treba zagotoviti poročila za vse vrste, ki so se v preteklosti redno pojavljale, a so v državi izumrle od leta 1980 (tj. vrste, ki so na nacionalnem kontrolnem seznamu označene z oznako pojavljanja „EXBA“). To vključuje vrste, ki so bile nazadnje evidentirane (tudi če je šlo le za posamezen primerek) po datumu, ko je Direktiva začela veljati v državi članici; take vrste so se v preteklosti v državi članici pojavljale stalno/redno.

V posebnem primeru nekdanjih gnezditvenih vrst, ki ne gnezdijo več redno, se pa v sezoni gnezdenja še vedno pojavljajo (npr. kot posamezniki brez para), morajo države članice take vrste še naprej obravnavati kot „redno pojavljajoče se“
   (5), zlasti kadar njihovo stanje (npr. navedba na seznamu v Prilogi I k Direktivi 2009/147/ES in/ali splošno redko pojavljanje) pomeni, da je lahko nadaljnja prisotnost majhnega števila posameznih primerkov še vedno v širšem interesu.

5

Vrste, ki so se naselile v majhnem številu, vendar se niso ustalile in so zato v državi spet izumrle, vse od leta 1980, se obravnavajo kot naključni gosti in o njih ni treba poročati.

Čeprav za vrsto, navedeno kot „EXBA“, ne bo mogoče vedno izpolniti vseh ustreznih oddelkov in polj, je pomembno zajeti leto, v katerem je vrsta v državi izumrla (ali se je prenehala redno pojavljati, če to ni povsem jasno (6)), ter približno velikost nacionalne populacije (in, kjer je ustrezno, gnezditveno območje) približno leta 1980, tako da je mogoče upoštevati obseg in hitrost upada (glej tudi polje 4.1.3 „Razsežnost kratkoročnega trenda“ za podrobnejša navodila glede zagotavljanja informacij o razsežnosti trenda za vrste, ki so izumrle v obdobju trenda).

6

Tujerodne populacije

Tujerodne populacije

Poleg poročanja za „naravno prisotne prostoživeče vrste ptic“, kot so navedene v členu 1 Direktive, se poročanje zahteva tudi za vse populacije treh širše naseljenih vrst iz Priloge II k Direktivi (Branta canadensis
   (7), Meleagris gallopavo in Phasianus colchicus
   (8)) ter za divje populacije Columba livia. Poročanje o drugih tujerodnih vrstah (vključno z vrstami, navedenimi v kategoriji C seznama ptic EU (9)) je izbirno, a se spodbuja v primerih, kadar država članica gosti tujerodno populacijo vrste, ki je naravno prisotna drugje v EU (in je zato navedena v kategoriji A („domorodna“/„redna“) seznama ptic EU), ali pa vrsta predstavlja grožnjo domorodnim populacijam/vrstam (npr. vrstam na seznamu invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo (10): Oxyura jamaicensis, Alopochen aegyptiaca, Threskiornis aethiopicus, Corvus splendens, Pycnonotus cafer in Acridotheres tristis).

Branta canadensis

7

Meleagris gallopavo

Phasianus colchicus

8

Columba livia

9

10

Oxyura jamaicensis

Alopochen aegyptiaca

Threskiornis aethiopicus

Corvus splendens, Pycnonotus cafer

Acridotheres tristis

Preglednica 1

Preglednica 1

Povzetek vrst, o katerih je treba poročati glede na kategorije pojavljanja in oznake vrst na kontrolnem seznamu ptic za člen 12

Povzetek vrst, o katerih je treba poročati glede na kategorije pojavljanja in oznake vrst na kontrolnem seznamu ptic za člen 12

| Oznaka pojavljanja/oznaka vrste (s kontrolnega seznama za člen 12 na referenčnem portalu) | Opis | Obveznost poročanja |
| --- | --- | --- |
| PRE | Redno prisotna vrsta | Treba je poročati |
| ARR | Novoprispela vrsta | Ni obvezno, se pa spodbuja |
| EXBA | Vrste, ki so izumrle po letu 1980 | Treba je poročati |
| npr.A115-X | X označuje tujerodno podpopulacijo vrste | Ni obvezno, se pa spodbuja
  Obvezno poročanje LE za vrste A044-X Branta canadensis, A115-X Phasianus colchicus, A460-X Meleagris gallopavo (tujerodne populacije) in A206-X Columba livia (divje populacije) |

Oznaka pojavljanja/oznaka vrste (s kontrolnega seznama za člen 12 na referenčnem portalu)

Opis

Obveznost poročanja

PRE

Redno prisotna vrsta

Treba je poročati

ARR

Novoprispela vrsta

Ni obvezno, se pa spodbuja

EXBA

Vrste, ki so izumrle po letu 1980

Treba je poročati

npr.A115-X

X označuje tujerodno podpopulacijo vrste

Ni obvezno, se pa spodbuja

Obvezno poročanje LE za vrste A044-X Branta canadensis, A115-X Phasianus colchicus, A460-X Meleagris gallopavo (tujerodne populacije) in A206-X Columba livia (divje populacije)

Branta canadensis

Phasianus colchicus,

Meleagris gallopavo

Columba livia

Pojasnila za izpolnjevanje oblike poročila o stanju in trendih vrst ptic

Obliko poročila je treba izpolniti za vsako vrsto in za vsako sezono, ki spada pod merila, navedena v preglednici 2. Vrste za poročanje so navedene na kontrolnem seznamu za člen 12.

Nekatere države članice morajo predložiti ločeno obliko poročila za določene podnacionalne enote. To velja za Azore (Portugalska), Madeiro (Portugalska) in Kanarske otoke (Španija). Prejšnje ocene na ravni EU so pokazale, da ima veliko populacij ptic iz Makaronezije precej drugačno stanje in trende v primerjavi s tistimi z Iberskega polotoka, zato je bilo z obdobjem poročanja 2008–2012 uvedeno ločeno poročanje za podnacionalna ozemlja.

Oblika poročila o stanju in trendih vrst ptic („poročilo o vrstah“) zajema enajst oddelkov:

Poročanje o sezoni

| (1) | Informacije o vrstah |
| --- | --- |

(1)

Informacije o vrstah

| (2) | Sezona |
| --- | --- |

(2)

Sezona

| (3) | Velikost populacije |
| --- | --- |

(3)

Velikost populacije

| (4) | Populacijski trend |
| --- | --- |

(4)

Populacijski trend

| (5) | Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja |
| --- | --- |

(5)

Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja

| (6) | Trend razširjenosti območja gnezdenja |
| --- | --- |

(6)

Trend razširjenosti območja gnezdenja

| (7) | Glavni pritiski in grožnje |
| --- | --- |

(7)

Glavni pritiski in grožnje

| (8) | Ukrepi za ohranitev |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi za ohranitev

| (9) | Pokritost omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) |
| --- | --- |

(9)

Pokritost omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV))

Poročanje na ravni vrst/podvrst

| (10) | Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (SAP), načrti za upravljanje (MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (BMS) |
| --- | --- |

(10)

Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (SAP), načrti za upravljanje (MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (BMS)

| (11) | Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES

  Preglednica 2


  Oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic (vključno z vrstami iz Priloge I in Priloge II k Direktivi 2009/147/ES ter drugimi selitvenimi vrstami, ki sprožijo uvrstitev med posebna območja varstva (POV)) | Vrste iz Priloge I in gnezditvene, ki sprožijo POV (vklj. sedentarne) | Vrste iz Priloge I in prezimovajoče, ki sprožijo POV | Vrste iz Priloge I in preletne, ki sprožijo POV | Gnezditvene iz Priloge II (vklj. sedentarne) | Prezimovajoče iz Priloge II | Preletne iz Priloge II | Druge gnezditvene | Druge ključne prezimovajoče |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poročanje o sezoni |
| 1. | Informacije o vrsti |

(11)

Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES

Preglednica 2

Preglednica 2

Oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic (vključno z vrstami iz Priloge I in Priloge II k Direktivi 2009/147/ES ter drugimi selitvenimi vrstami, ki sprožijo uvrstitev med posebna območja varstva (POV))

Oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic (vključno z vrstami iz Priloge I in Priloge II k Direktivi 2009/147/ES ter drugimi selitvenimi vrstami, ki sprožijo uvrstitev med posebna območja varstva (POV))

Vrste iz Priloge I in gnezditvene, ki sprožijo POV (vklj. sedentarne)

Vrste iz Priloge I in prezimovajoče, ki sprožijo POV

Vrste iz Priloge I in preletne, ki sprožijo POV

Gnezditvene iz Priloge II (vklj. sedentarne)

Prezimovajoče iz Priloge II

Preletne iz Priloge II

Druge gnezditvene

Druge ključne prezimovajoče

Poročanje o sezoni

Poročanje o sezoni

1.

Informacije o vrsti

X

X

X

X

X

X

X

X

| 2. | Sezona |
| --- | --- |

2.

Sezona

X

X

X

X

X

X

X

X

| 3. | Velikost populacije |
| --- | --- |

3.

Velikost populacije

X

X

X

X

X

če sproži POV (*1)

*1

X

X

| 4. | Populacijski trend |
| --- | --- |

4.

Populacijski trend

X

X

izbirno

X

X

izbirno

X

X

| 5. | Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja |
| --- | --- |

5.

Karta razširjenosti in velikost območja gnezdenja

X

-

–

X

–

–

X

–

| 6. | Trend razširjenosti območja gnezdenja |
| --- | --- |

6.

Trend razširjenosti območja gnezdenja

X

-

–

X

–

–

X

–

| 7. | Glavni pritiski in grožnje |
| --- | --- |

7.

Glavni pritiski in grožnje

X

X

X

X

X

če sproži POV (*1)

*1

–

–

| 8. | Ukrepi za ohranitev |
| --- | --- |

8.

Ukrepi za ohranitev

X

X

X

X

X

če sproži POV (*1)

*1

–

–

| 9. | Pokritost POV omrežja Natura 2000 |
| --- | --- |

9.

Pokritost POV omrežja Natura 2000

X

X

X

če sproži POV

če sproži POV

če sproži POV

–

–

Poročanje o vrstah

Poročanje o vrstah

| 10. | Napredek pri akcijskih načrtih in načrtih za upravljanje |
| --- | --- |

10.

Napredek pri akcijskih načrtih in načrtih za upravljanje

če je primerno

če je primerno

če je primerno

če je primerno

če je primerno

če je primerno

če je primerno

če je primerno

| 11. | Informacije v zvezi s Prilogo II |
| --- | --- |

11.

Informacije v zvezi s Prilogo II

če je navedena v Prilogi II

če je navedena v Prilogi II

če je navedena v Prilogi II

X

X

X

–

–

Poročila o „gnezdenju“, „prezimovanju“ in „preletu“ v preglednici 2 ustrezajo sezoni, izbrani v oddelku 2 oblike poročila.

Glej oddelek „Vrste, o katerih se poroča“ zgoraj za dodatna pojasnila glede pojavljanja vrst, o katerih se poroča.

Za sedentarne vrste iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES se zahteva le eno poročilo na podlagi podatkov o sezoni gnezdenja (poročilo o gnezdenju), vendar morajo pritiski in grožnje ter ukrepi za ohranitev (o katerih se poroča v oddelkih 7 in 8) zajemati celotno leto in ne le pritiskov ali ukrepov, značilnih za sezono gnezdenja.

Za vrste iz Priloge I in druge vrste, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV), iz Direktive 2009/147/ES, ki imajo v državi članici različne gnezditvene, prezimovajoče in/ali preletne populacije, je treba pripraviti ločena poročila za vrste za sezono gnezdenja, prezimovanja in izbiro preleta, kot je navedeno v kontrolnem seznamu za člen 12.

Za sedentarne vrste iz Priloge II je treba predložiti le poročilo za sezono gnezdenja.

Oddelek 10 se izpolni za vrste z mednarodnimi (11) akcijskimi načrti za vrste (SAP), načrti za upravljanje (MP) ali kratkimi izjavami o upravljanju (BMS) (kot je določeno v kontrolnem seznamu vrst na referenčnem portalu).

11

Čeprav se v obdobju poročanja ne bodo zbirali vsi podatki, uporabljeni v poročilu, mora poročilo vsebovati informacije, pomembne za obdobje poročanja (npr. 2019–2024). Poleg tega se, čeprav vsi oddelki oblike poročanja niso obvezni za vsako prilogo in sezono, močno spodbuja predložitev takih informacij, če so na voljo.

Priporoča se, da so vse informacije v prostem besedilu navedene v angleščini, da se olajša njihova uporaba med analizo EU in omogoči dostop širšemu bralstvu.

1.   INFORMACIJE O VRSTAH

INFORMACIJE O VRSTAH

Oddelek 1 se izpolni za vse redno pojavljajoče se vrste, kot so navedene na kontrolnem seznamu za člen 12 na referenčnem portalu.

1.1.   Država članica

Država članica

Države članice uporabijo ustrezno oznako države s seznama na referenčnem portalu. V večini primerov je to preprosto dvočrkovna oznaka ISO 3166 za zadevno državo članico. Nekatere države članice morajo ločeno poročati za podnacionalne enote (v zvezi s stanjem določenih vrst ali populacij na določenih geografskih območjih), zato je treba v primeru Azorov (Portugalska), Madeire (Portugalska) in Kanarskih otokov (Španija) uporabiti ustrezno štiričrkovno podnacionalno oznako, kot je navedena na referenčnem portalu.

1.2.   Oznaka vrste

Oznaka vrste

Države članice uporabijo oznake vrst, ki so navedene na kontrolnem seznamu vrst (in seznamu oznak) na referenčnem portalu. Po potrebi se lahko dodelijo nove oznake. Več informacij o seznamu oznak vrst in možnih spremembah je na voljo na referenčnem portalu.

1.3.   Oznaka EURING

Oznaka EURING

Države članice uporabijo oznake EURING, navedene na kontrolnem seznamu vrst (in seznamu oznak) na referenčnem portalu. Za namene usklajevanja obročkanja ptic v Evropi so bile edinstvene oznake EURING dodeljene skoraj vsem vrstam ptic (in več podvrstam), ki so domorodne v Evropi, in se obširno uporabljajo (12).

12

1.4.   Znanstveno ime vrste

Znanstveno ime vrste

Države članice uporabijo znanstvena imena, navedena na kontrolnem seznamu vrst na referenčnem portalu, ki zdaj v veliki meri odseva nomenklaturo in taksonomijo, sprejeti v zadnji različici Seznama ptic Evropske unije
   (13). Pri manjšem številu primerov vnos za znanstveno ime vključuje angleški izraz „all others“ (vse druge), kar pomeni, da zadevna taksonomska enota vključuje vse preostale (domorodne) podvrste, ki niso izrecno navedene v prilogah k Direktivi (npr. „
  Accipiter gentilis all others“, prim.
  „Accipiter gentilis arrigonii“
  v Prilogi I k Direktivi 2009/147/ES). Posodobitve taksonomije bodo izvedene, da bi se ohranila usklajenost s taksonomskimi sklici, ki jih upošteva Svetovna zveza za varstvo narave (IUCN).

Seznama ptic Evropske unije

13

Accipiter gentilis

„Accipiter gentilis arrigonii“

1.5.   Populacija, nižja od vrste

Populacija, nižja od vrste

Kjer je ustrezno, države članice uporabijo opise populacije, nižje od vrste, s kontrolnega seznama vrst na referenčnem portalu. V veliko primerih se imena populacije, nižje od vrste, nanašajo na kratke opise, ki se uporabljajo za opredelitev določenih selitvenih populacij vrst iz Sporazuma AEWA. V drugih pojasnjujejo taksonomsko ali nomenklaturno obravnavo, uporabljeno v kontrolnem seznamu, ali pa pripomorejo k razlikovanju naseljenih populacij vrst, ki so domorodne drugje v EU.

1.6.   Drugo znanstveno ime vrste (izbirno)

Drugo znanstveno ime vrste (izbirno)

Če se znanstveno ime, navedeno v polju 1.4, razlikuje od imena, ki se splošno uporablja v državi, lahko države članice tukaj navedejo drugo ime.

1.7.   Splošno ime (izbirno)

Splošno ime (izbirno)

Če želijo države članice navesti splošno ime vrste (ali podvrste), ga lahko navedejo tukaj. To je lahko koristno, če bo osnutek poročila za namene pripomb predložen osebam, ki morda ne poznajo znanstvenega imena, ali pri posredovanju poročila javnosti.

2.   SEZONA

SEZONA

2.1.   Sezona

Sezona

Izberite sezono, v kateri je bila zbrana večina podatkov, ki se sporočajo, z možnostmi „Gnezdenje“, „Prezimovanje“ in „Prelet“.

2.2.   Prvo poročanje

Prvo poročanje

Če država članica prvič poroča o vrsti, se to navede tukaj. Polje za prvo poročanje se lahko uporabi za primere, kadar se o vrsti na novo poroča ali poroča v sezoni, v zvezi s katero se prej ni poročalo. To polje ni namenjeno primerom, v katerih je bilo posodobljeno taksonomsko ime vrste. Nekatera polja v obliki poročanja morda ne bodo upoštevna za vrste, o katerih se prvič poroča, npr. pri navedbi spremembe in razloga za spremembo od zadnjega obdobja poročanja. Prvo poročanje je mogoče potrditi z navedbo „Da“ v tem polju.

2.3.   Dodatne informacije

Dodatne informacije

To polje državam članicam omogoča, da v prostem besedilu navedejo vse informacije, ki se jim zdijo pomembne. Če o vrsti poročate prvič, pojasnite, zakaj (tj. novo evidentirana vrsta ali drugo). Vse druge dodatne informacije v tem oddelku so izbirne.

3.   VELIKOST POPULACIJE

VELIKOST POPULACIJE

3.1.   Leto ali obdobje

Leto ali obdobje

Navedite leto ali obdobje, ko je bila velikost populacije nazadnje ugotovljena: LLLL (za leto) in LLLL–LLLL (za obdobje, leto–leto).

Veliko poročil bo vsebovalo obdobja, saj se velikost populacije številnih vrst običajno oceni med projekti za nacionalne atlase, kar običajno pomeni več let terenskega dela. Velikokrat terensko delo presega okvir sedanjega obdobja poročanja. Leto ali obdobje, o katerem se poroča, mora zajemati dejansko obdobje, v katerem so bili zbrani podatki.

V nekaterih primerih bo velikost populacije ocenjena na podlagi popolnega popisa vrst, ki je potekal med prejšnjim obdobjem poročanja, vendar je bil posodobljen z rezultati rednega spremljanja ali z uporabo podatkov iz spletnih sistemov za zbiranje terenskih podatkov. Leto ali obdobje poročanja mora biti tisto, na katero se nanaša sporočena ocena velikosti populacije.

3.2.   Velikost populacije

Velikost populacije

Države članice morajo uporabiti enote populacije (polje 3.2(a) „Enota“), določene za vsako vrsto – kombinacija s sezono v kontrolnem seznamu vrst. Vse države članice morajo svoje nacionalne podatke sporočati z uporabo iste enote populacije, da se omogoči izračun skupne velikosti populacije EU za vsako vrsto. Za veliko večino gnezditvenih vrst je treba števila sporočati v enotah gnezdečih parov („p“), ob zavedanju, da ocene za številne vrste, vključno z veliko običajnimi in razširjenimi, v praksi pogosto temeljijo na številu naseljenih območij (npr. pojoči samci) v sezoni gnezdenja. Kadar se o velikosti gnezditvene populacije poroča kot o gnezdečih parih, vendar se število razlikuje od primarnih terenskih podatkov, zbranih z uporabo druge enote (npr. očitno zasedena gnezda za nekatere morske ptice), je te informacije mogoče navesti v polju 3.7 „Dodatne informacije“.

V manjšem številu primerov, ki vključujejo vrste z nenavadnimi/kompleksnimi biološkimi posebnostmi gnezdenja ali varovalnim obnašanjem, so za sporočanje velikosti populacije druge enote – kot so gnezdeče samice („bfemales“) ali klicoči samci („cmales“) – ustreznejše od parov. Take vrste vključujejo nekatere lunje, tukalice, droplje in koconoge kure. Enote, ki se uporabijo za poročanje o velikosti populacije takih vrst, so navedene v kontrolnem seznamu vrst na referenčnem portalu.

Pri poročilih o sezoni „prezimovanja“ in „preleta“ je treba o velikosti populacije poročati, kot je ustrezno, z uporabo enote „posamezni primerki“ („i“).

Za poročanje o vrednostih velikosti populacije so na voljo tri polja: „(b) Najnižja vrednost“, „(c) Najvišja vrednost“ in „(d) Najboljša posamezna vrednost“. Število uporabljenih polj se bo razlikovalo glede na naravo informacij o velikosti populacije, ki so na voljo za zadevno vrsto (glej v nadaljevanju), vendar mora slediti eni od naslednjih logičnih kombinacij: (b) in (c), samo (d) ali (b), (c) in (d).

Če ni natančne ocene velikosti populacije in so ocene na voljo le v razponu (tj. najnižja–najvišja vrednost), se o teh dveh vrednostih poroča v poljih (b) in (c). Države članice se spodbuja, naj navedejo verjetne najmanjše in največje velikosti populacij tudi za slabo poznane vrste, da se zmanjša negotovost, prenesena v oceno splošnih velikosti in trendov populacije EU (kar vključuje „tehtanje“ po velikosti nacionalnih populacij), vendar se lahko, kadar to ni mogoče, v polju 3.2(d) navede nižja meja (po možnosti z dopolnilno opombo v polju 3.7, npr. „Največja velikost populacije verjetno ne presega 100 000 parov.“), pri čemer se v polju 3.3 „Vrsta ocene“ izbere „najnižja vrednost“.

Če se populacija zelo dobro spremlja (in je pogosto, vendar ne vedno, razmeroma majhna), je lahko na voljo ena sama natančna vrednost, ki se navede v polju (d). V drugih primerih sta lahko na voljo razpon (najnižja–najvišja vrednost) in povprečje ali „najverjetnejša“ vrednost; v tem primeru se vse to lahko navede v poljih (b), (c) in (d).

Kadar je znana le najnižja (ali najvišja) vrednost velikosti populacije (npr. na podlagi strokovnega mnenja), se ta navede v polju (d) „Najboljša posamezna vrednost“ in NE v polju (b) „Najnižja vrednost“ ali (c) „Najvišja vrednost“. To je mogoče pojasniti v polju 3.7 (Dodatne informacije).

Kadar obstajajo neobdelani podatki in/ali natančne ocene, se brez zaokroževanja navedejo na ravni države članice; zaokroževanje se po potrebi izvede pozneje na ravni EU.

Če je vrsta v državi izumrla po letu 1980 (tj. njeno pojavljanje je v nacionalnem kontrolnem seznamu označeno z „EXBA“), se v polje (d) vnese „0“, v polju 3.7 pa se, če je mogoče, navede čas izumrtja (npr. „
  Zadnje zabeleženo gnezdenje leta 1998
  “). Če ni jasno, ali je vrsta v državi izumrla ali še vedno obstaja v zelo majhnem številu, je mogoče v polju (b) oziroma polju (c) navesti vrednosti „0“ in na primer „1“.

Zadnje zabeleženo gnezdenje leta 1998

3.3.   Vrsta ocene

Vrsta ocene

Izberite najustreznejši opis vrste ocene velikosti populacije, navedene v polju 3.2. Če so bile vrednosti navedene za vsa polja 3.2(b), (c) in (d), izberite kategorijo, ki najbolje opisuje podatke (pogosto „večletno povprečje“ ali „95-odstotni interval zaupanja“). Več podrobnosti o teh možnostih je navedenih v nadaljevanju:

| — | najboljša ocena – najboljši razpoložljivi posamezni podatek (tudi kadar je na voljo le najvišja vrednost velikosti populacije) ali interval, izpeljan iz na primer popisa populacije, zbirke podatkov iz krajev, ocene na podlagi gostot populacij in podatkov o razširjenosti ali strokovnega mnenja, vendar za katera 95-odstotne meje zaupanja niso bile izračunane. V polju 3.4 je mogoče navesti, ali najboljša ocena izhaja iz podatkov spremljanja, ekstrapolacije ali strokovnega mnenja; |
| --- | --- |

—

najboljša ocena – najboljši razpoložljivi posamezni podatek (tudi kadar je na voljo le najvišja vrednost velikosti populacije) ali interval, izpeljan iz na primer popisa populacije, zbirke podatkov iz krajev, ocene na podlagi gostot populacij in podatkov o razširjenosti ali strokovnega mnenja, vendar za katera 95-odstotne meje zaupanja niso bile izračunane. V polju 3.4 je mogoče navesti, ali najboljša ocena izhaja iz podatkov spremljanja, ekstrapolacije ali strokovnega mnenja;

| — | večletno povprečje – povprečna vrednost (in interval, tj. ocene iz najslabših in najboljših let), ko je bila velikost populacije ocenjena za več let v obdobju poročanja (kot je navedeno v vnosu v polju 3.1); |
| --- | --- |

—

večletno povprečje – povprečna vrednost (in interval, tj. ocene iz najslabših in najboljših let), ko je bila velikost populacije ocenjena za več let v obdobju poročanja (kot je navedeno v vnosu v polju 3.1);

| — | 95-odstotni interval zaupanja – ocene, izpeljane iz vzorčnih raziskav ali modela, za katerega je bilo mogoče izračunati 95-odstotne meje zaupanja (kot je navedeno v poljih 3.2(b) in 3.2(c)) za najboljšo posamezno vrednost (navedeno v polju 3.2(d)); |
| --- | --- |

—

95-odstotni interval zaupanja – ocene, izpeljane iz vzorčnih raziskav ali modela, za katerega je bilo mogoče izračunati 95-odstotne meje zaupanja (kot je navedeno v poljih 3.2(b) in 3.2(c)) za najboljšo posamezno vrednost (navedeno v polju 3.2(d));

| — | najnižja vrednost – kadar ni na voljo dovolj podatkov za zagotovitev celo zelo približne ocene, vendar se ve, da velikost populacije presega določeno vrednost, ali kadar sporočene ocene intervala izhajajo iz vzorčne raziskave ali projekta spremljanja in verjetno podcenjujejo dejansko velikost populacije. |
| --- | --- |

—

najnižja vrednost – kadar ni na voljo dovolj podatkov za zagotovitev celo zelo približne ocene, vendar se ve, da velikost populacije presega določeno vrednost, ali kadar sporočene ocene intervala izhajajo iz vzorčne raziskave ali projekta spremljanja in verjetno podcenjujejo dejansko velikost populacije.

Če se navedejo interval (polji 3.2(b) „Najnižja vrednost“ in 3.2(c) „Najvišja vrednost“) in posamezne vrednosti (polje 3.2(d) „Najboljša posamezna vrednost“), mora polje 3.3 „Vrsta ocene“ ustrezati najnatančnejši oceni. To je treba navesti v polju 3.7 „Dodatne informacije“.

3.4.   Uporabljena metoda

Uporabljena metoda

V tem polju se podrobneje navede metodologija, uporabljena za oceno velikosti populacije v polju 3.2. Izberite eno od naslednjih kategorij:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena (npr. iz vzorčnih raziskav večine znane razširjenosti); |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena (npr. iz vzorčnih raziskav večine znane razširjenosti);

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov (npr. iz vzorčnih raziskav majhnega deleža območja pojavljanja z uporabo modelov na podlagi gostote/številčnosti in podatkov o razširjenosti ali iz obstoječe ocene, posodobljene s podatki o trendih); |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov (npr. iz vzorčnih raziskav majhnega deleža območja pojavljanja z uporabo modelov na podlagi gostote/številčnosti in podatkov o razširjenosti ali iz obstoječe ocene, posodobljene s podatki o trendih);

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

Če se navedejo interval (polji 3.2(b) „Najnižja vrednost“ in 3.2(c) „Najvišja vrednost“) in posamezne vrednosti (polje 3.2(d) „Najboljša posamezna vrednost“), mora uporabljena metoda ustrezati natančnejši oceni. To je treba navesti v polju 3.7 „Dodatne informacije“.

3.5.   Viri

Viri

Za zagotovitev potrebne revizijske sledi za podatke, navedene v poljih 3.1 do 3.4 zgoraj, vnesite podrobnosti ključnih sklicev ali drugih virov informacij, uporabljenih za izpolnjevanje teh polj. Taki viri lahko vključujejo na primer objavljene dokumente, neobjavljene podatke, shranjene v podatkovnih zbirkah, spletne strani in strokovne delovne skupine. Zaželeno je, da se zagotovi dovolj informacij, tako da bo lahko vsak, ki pregleduje poročilo (ali ga posodablja čez šest ali 12 let), razumel izvor sporočenih podatkov.

3.6.   Sprememba in razlog za spremembo (od prejšnjega poročila)

Sprememba in razlog za spremembo (od prejšnjega poročila)

V tem polju se navede, ali se je od prejšnjega obdobja poročanja spremenila sporočena velikost populacije in, če se je, opiše narava take spremembe.

Če se je kaj spremenilo, navedite, katera od naslednjih možnosti (b) do (f) velja (z „Da“ je mogoče odgovoriti pri več kot eni možnosti (b)–(f)) (14):

14

| (a) | ne, ni spremembe, |
| --- | --- |

(a)

ne, ni spremembe,

| (b) | da, zaradi dejanske spremembe, |
| --- | --- |

(b)

da, zaradi dejanske spremembe,

| (c) | da, zaradi boljšega znanja ali natančnejših podatkov, |
| --- | --- |

(c)

da, zaradi boljšega znanja ali natančnejših podatkov,

| (d) | da, zaradi uporabe drugačne metode (15) (vključno s taksonomsko spremembo), |
| --- | --- |

(d)

da, zaradi uporabe drugačne metode (15) (vključno s taksonomsko spremembo),

15

| (e) | da, a narava spremembe ni znana, |
| --- | --- |

(e)

da, a narava spremembe ni znana,

| (f) | da, iz drugih razlogov. |
| --- | --- |

(f)

da, iz drugih razlogov.

Nazadnje je treba navesti, ali je morebitna razlika predvsem posledica (izberite eno možnost):

| (a) | dejanske spremembe, |
| --- | --- |

(a)

dejanske spremembe,

| (b) | boljšega znanja ali natančnejših podatkov, |
| --- | --- |

(b)

boljšega znanja ali natančnejših podatkov,

| (c) | uporabe drugačne metode, |
| --- | --- |

(c)

uporabe drugačne metode,

| (d) | neznanega razloga, |
| --- | --- |

(d)

neznanega razloga,

| (e) | drugih razlogov. |
| --- | --- |

(e)

drugih razlogov.

Če želi država članica navesti dodatne informacije, jih lahko navede v polju 3.7 „Dodatne informacije“. Če izberete polje „da, iz drugih razlogov“, morate razloge podrobneje navesti v polju „Dodatne informacije“. To polje se uporabi v le zelo omejenih primerih.

3.7.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

V tem izbirnem polju lahko navedete dodatne informacije v prostem besedilu, pomembne za podatke, navedene za oceno velikosti populacije v poljih 3.1 do 3.6, kot so podrobnosti o kakršnih koli pretvorbenih faktorjih, ki se uporabljajo za pretvorbo terenskih ocen velikosti populacije na gnezdeče pare (glej besedilo za polje 3.2), ali drugi razlogi za spremembo (polje 3.6). Na primer, če država članica zaradi spremembe v metodah poroča o enaki velikosti populacije kot v prejšnjem poročilu, čeprav je prišlo do dejanske spremembe, je to mogoče navesti tukaj.

4.   POPULACIJSKI TREND

POPULACIJSKI TREND

4.1.   Kratkoročni trend (zadnjih 12 let)

Kratkoročni trend (zadnjih 12 let)

Polja 4.1.1 do 4.1.5 se uporabijo za zagotavljanje informacij o kratkoročnem trendu v velikosti populacije na podlagi 12-letnega obdobja.

4.1.1.   Obdobje kratkoročnega trenda

Obdobje kratkoročnega trenda

Obdobje za kratkoročne trende je 12 let (kar ustreza približno dvema obdobjema poročanja). Za poročila za obdobje 2019–2024 to pomeni, da so to leta od 2013 do 2024 ali obdobje, ki je temu čim bližje. Dovoljene je nekaj prožnosti, tako da bodo, čeprav bi bilo trende idealno navesti za obdobje 2013–2024, sprejeti tudi podatki iz na primer obdobja 2010–2021, če se najboljši razpoložljivi podatki nanašajo na raziskave v navedenih letih ali če uporaba zgodnejše končne točke pomeni, da je mogoče nacionalno poročilo iz člena 12 predložiti brez zamude. Kljub temu je treba upoštevati, da, ker je treba za oceno splošnega trenda na ravni EU kombinirati nacionalne trende, bodo trendi, ki ne bodo sporočeni za „idealno“ obdobje trenda, ekstrapolirani ali skrajšani, kot je ustrezno (za več informacij glej tehnična navodila za koncepte in opredelitve). Za novoprispele vrste bi se v idealnem primeru o trendih poročalo tako, da bi bilo začetno leto leto, ko je vrsta prvič gnezdila/se pojavila; npr. če je bilo gnezdenje vrste prvič opaženo leta 2018, bi bilo obdobje kratkoročnega trenda 2018–2024 za obdobje poročanja 2019–2024.

4.1.2.   Smer kratkoročnega trenda

Smer kratkoročnega trenda

Navedite, ali je bil populacijski trend v obdobju, o katerem se poroča v polju 4.1.1 (izbrati je mogoče le eno možnost):

| (a) | stabilen, |
| --- | --- |

(a)

stabilen,

| (b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

(b)

spremenljiv,

| (c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

(c)

naraščajoč,

| (d) | padajoč, |
| --- | --- |

(d)

padajoč,

| (e) | negotov, |
| --- | --- |

(e)

negotov,

| (f) | neznanega razloga, |
| --- | --- |

(f)

neznanega razloga,

Razlikovanje med „stabilnimi“ trendi in nekoliko „naraščajočimi“ ali „padajočimi“ trendi bo odvisno od narave informacij o trendih, razpoložljivih za zadevno vrsto. Kadar so na voljo statistično zanesljivi podatki spremljanja, mora biti mogoče razlikovati (in tako poročati o) razmeroma majhnih – a statistično pomembnih – povečanjih ali upadih (npr. če se 95-odstotni intervali zaupanja spremembe ne prekrivajo z ničlo). Po drugi strani pa je treba, če dodelitev kategorije smeri trenda temelji na manj zanesljivih podatkih (ali strokovnem mnenju), za razlikovanje med „stabilnimi“ trendi in „naraščajočimi“ ali „padajočimi“ trendi uporabiti določen prag (splošna 10-odstotna sprememba v obdobju trenda). V obeh primerih se države članice spodbuja, naj v polju 4.3 „Dodatne informacije“ navedejo ustrezne pojasnjevalne/dopolnilne informacije (npr. „Kratkoročni trend iz nacionalne sheme spremljanja splošno razširjenih ptic za obdobje 2013–2024 je znašal –0,4 % (s 95-odstotnim intervalom zaupanja: = –1,1 % in +0,4 % na leto), zato je sprememba za celotno obdobje znašala –4 % (95-odstotni interval zaupanja: –11 % in +4 %); tako je trend kategoriziran kot ‚stabilen‘.“). Več navodil je na voljo v tehničnih navodilih za koncepte in opredelitve.

„Spremenljiv“ se nanaša na vrste, katerih povprečna raven populacije se v obdobju trenda ni bistveno spremenila, so pa zanje značilne velike medletne razlike v številčnosti, včasih v enem ali dveh redih velikosti. Vrste, ki običajno izkazujejo tako dinamiko, vključujejo borealne in arktične gnezditvene vrste, kot so nekatere sove in krivokljuni, katerih številčnost je tesno povezana z razpoložljivostjo hrane, ki je ciklično na voljo v obilju ali je primanjkuje, vendar se lahko ta kategorija uporablja tudi za vrste, na katere neugodne ali spremenljive podnebne razmere še posebej vplivajo. Države članice morajo uporabo te kategorije omejiti na vrste, ki izkazujejo medletno povečanje/upadanje populacije v višini ≥ 50 %. To vključuje vrste, za katere se na splošno presodi, da „redno“ gnezdijo ali prezimujejo (npr. pogosteje kot ne), vendar morda kljub temu ne vsako leto.

Kategorija „negotov“ se uporabi v primerih, kadar je na voljo nekaj podatkov spremljanja, vendar ti podatki ne zadostujejo za zanesljivo ugotovitev med dvema ali več smermi trenda, npr. med spremenljivim ali upadajočim. To je lahko posledica majhnosti velikosti vzorcev in/ali ker so bile sheme spremljanja vzpostavljene razmeroma pred kratkim. Več podrobnosti, npr. o razpoložljivih podatkih in/ali strokovnem mnenju o verjetnem „dejanskem“ trendu, je mogoče navesti v polju 4.3 „Dodatne informacije“. O trendih iz nacionalnih shem spremljanja splošno razširjenih ptic, ki so v TRIM (16) kategorizirani kot „negotovi“, se na primer poroča z uporabo te kategorije (ne „spremenljivi“). Več navodil je na voljo v tehničnih navodilih za koncepte in opredelitve.

16

Kategorija trenda „neznan“ se uporabi le v primerih, ko ni na voljo informacij – kvantitativnih ali kvalitativnih – o nacionalnem trendu vrste. Vendar imajo tudi v teh primerih nacionalni strokovnjaki pogosto predstavo o verjetnejših scenarijih trenda – ali vsaj o verjetnih „mejah“ morebitnega povečanja ali upada –, vsaka navedba tega (17) pa je lahko zelo koristna pri izvajanju ocen stanja populacije na ravni EU.

17

Več navodil v zvezi s populacijskimi trendi je na voljo v tehničnih navodilih za koncepte in opredelitve.

4.1.3.   Razsežnost kratkoročnega trenda

Razsežnost kratkoročnega trenda

Če v polju 4.1.2 poročate o „naraščajočem“, „padajočem“ ali „negotovem“ trendu, navedite splošno spremembo velikosti populacije v odstotkih v obdobju trenda iz polja 4.1.1.

Izberite med naslednjimi možnostmi:

| (a) | najnižja vrednost, |
| --- | --- |

(a)

najnižja vrednost,

| (b) | najvišja vrednost, |
| --- | --- |

(b)

najvišja vrednost,

| (c) | najboljša posamezna vrednost.






  — | Če je razsežnost na voljo le v razponu (npr. 20–30 %), o teh dveh vrednostih poročate v poljih „(a) Najnižja vrednost“ in „(b) Najvišja vrednost“. |
| --- | --- | --- |

(c)

najboljša posamezna vrednost.

—

Če je razsežnost na voljo le v razponu (npr. 20–30 %), o teh dveh vrednostih poročate v poljih „(a) Najnižja vrednost“ in „(b) Najvišja vrednost“.

| — | Če je na voljo natančen podatek (npr. 27 %), se navede v polju „(c) Najboljša posamezna vrednost“. |
| --- | --- |

—

Če je na voljo natančen podatek (npr. 27 %), se navede v polju „(c) Najboljša posamezna vrednost“.

| — | Kadar je na voljo povprečni ali „najverjetnejši“ trend, skupaj s 95-odstotnimi mejami zaupanja, se lahko navedejo vse tri vrednosti, in sicer v polju (c), (a) oziroma (b). |
| --- | --- |

—

Kadar je na voljo povprečni ali „najverjetnejši“ trend, skupaj s 95-odstotnimi mejami zaupanja, se lahko navedejo vse tri vrednosti, in sicer v polju (c), (a) oziroma (b).

| — | Kadar je znana le najnižja (ali najvišja) vrednost (npr. na podlagi strokovnega mnenja), se ta navede v polju „Najboljša posamezna vrednost“ in NE v poljih „(a) Najnižja vrednost“ ali „(b) Najvišja vrednost“. |
| --- | --- |

—

Kadar je znana le najnižja (ali najvišja) vrednost (npr. na podlagi strokovnega mnenja), se ta navede v polju „Najboljša posamezna vrednost“ in NE v poljih „(a) Najnižja vrednost“ ali „(b) Najvišja vrednost“.

| — | Navesti je treba negativne vrednosti razsežnosti (tj. z vključitvijo znaka „–“) za vse negativne razsežnosti trenda, vključno s primeri, ko je smer že navedena kot „padajoča“. Da pa bi se preprečili nepotrebni vnosi podatkov, pri pozitivnih trendih ni treba vključiti znaka „+“ (tj. pri razsežnosti trenda „15“ se šteje, da pomeni +15 %). V primeru negativnih trendov upoštevajte, da se polji „Najnižja vrednost“ in „Najvišja vrednost“ nanašata na najnižje in najvišje vrednosti v matematičnem smislu (ne na najmanjše in največje upade). |
| --- | --- |

—

Navesti je treba negativne vrednosti razsežnosti (tj. z vključitvijo znaka „–“) za vse negativne razsežnosti trenda, vključno s primeri, ko je smer že navedena kot „padajoča“. Da pa bi se preprečili nepotrebni vnosi podatkov, pri pozitivnih trendih ni treba vključiti znaka „+“ (tj. pri razsežnosti trenda „15“ se šteje, da pomeni +15 %). V primeru negativnih trendov upoštevajte, da se polji „Najnižja vrednost“ in „Najvišja vrednost“ nanašata na najnižje in najvišje vrednosti v matematičnem smislu (ne na najmanjše in največje upade).

V posebnem primeru vrst, ki so se naselile ali so se uveljavile v obdobju trenda (npr. vrste, navedene kot novoprispele [„ARR“] v nacionalnem kontrolnem seznamu vrst), je treba razsežnost morebitnega povečanja populacije izračunati na podlagi velikosti populacije v prvem letu (18). Na primer, za obdobje poročanja 2019–2024, če je vrsta prvič gnezdila (en par) leta 2018, gnezditvena populacija pa je leta 2024 osem parov, se v polju 4.1.1 navede „2018–2024“, v polju 4.1.2 se izbere „naraščajoč“, v polju 4.1.3(c) pa se navede „700“ (tj. povečanje v odstotkih z enega para na osem parov). V idealnem primeru se v polju 4.3 „Dodatne informacije“ navede dopolnilna opomba, ki potrjuje leto naselitve in prvotno velikost populacije (npr. „Vrsta je prvič gnezdila (en par) leta 2018.“).

18

Nasprotno za vrste, ki so v državi izumrle v obdobju trenda, zgolj poročanje o 100-odstotnem upadu ne zagotavlja vseh informacij, potrebnih za oceno relativne pomembnosti upada (upada na ničlo od začetnih velikosti populacij na primer ena in 100 oba pomenita 100-odstotna upada). V primeru vrste, ki je imela leta 2014 gnezditveno populacijo deset parov, a je kot gnezdilka izumrla leta 2021, se v polje 4.1.1 vnese „2014–2021“, v polju 4.1.2 se izbere „padajoč“, v polje 4.1.3(c) se vnese „–100“, v polju 4.3 „Dodatne informacije“ pa se navede dopolnilna opomba z navedbo velikosti populacije leta 2014 (npr. 
  „Vrsta je upadla z desetih gnezdečih parov leta 2014 do izumrtja kot gnezditvena vrsta leta 2021.“
  ).

„Vrsta je upadla z desetih gnezdečih parov leta 2014 do izumrtja kot gnezditvena vrsta leta 2021.“

Čeprav razsežnosti trendov niso obvezne za trende, ki se navedejo kot „stabilni“ ali „spremenljivi“
   (19), je o njih prav tako mogoče poročati v polju 4.1.3. Vse dodatne ustrezne pojasnjevalne/dopolnilne informacije, kot so intervali zaupanja „stabilnih“ trendov ali dodatne podrobnosti o spremembah, je mogoče navesti v polju 4.3 „Dodatne informacije“.

19

4.1.4.   Kratkoročni trend – uporabljena metoda

Kratkoročni trend – uporabljena metoda

Uporabite eno od naslednjih kategorij:

| (a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena (npr. primerjava dveh ocen velikosti populacije, ki izhajata iz izvedenih popisov, ali namensko spremljanje populacije z dobro statistično močjo); |
| --- | --- |

(a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena (npr. primerjava dveh ocen velikosti populacije, ki izhajata iz izvedenih popisov, ali namensko spremljanje populacije z dobro statistično močjo);

| (b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov (npr. trendi, izpeljani iz podatkov, zbranih zgolj iz razmeroma majhnega vzorca populacije, ali na podlagi nezadostne velikosti vzorca ali trendi, ekstrapolirani iz nekih drugih meritev); |
| --- | --- |

(b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov (npr. trendi, izpeljani iz podatkov, zbranih zgolj iz razmeroma majhnega vzorca populacije, ali na podlagi nezadostne velikosti vzorca ali trendi, ekstrapolirani iz nekih drugih meritev);

| (c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| (d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

Izbrati je mogoče le eno kategorijo; če so bili podatki zbrani iz različnih virov, izberite kategorijo za najpomembnejši vir podatkov.

Polje „Uporabljena metoda“ se uporablja za smer kratkoročnega trenda (polje 4.1.2) in razsežnost trenda (polje 4.1.3), saj sta ti polji del ene ocene in ju je treba tukaj upoštevati.

4.1.5.   Viri

Viri

Za zagotovitev potrebne revizijske sledi za podatke, navedene v poljih 4.1.1 do 4.1.4 zgoraj, vnesite podrobnosti ključnih sklicev ali drugih virov informacij, uporabljenih za izpolnjevanje teh polj. Taki viri lahko vključujejo na primer objavljene dokumente, neobjavljene podatke, shranjene v podatkovnih zbirkah, spletne strani in strokovne delovne skupine. Zaželeno je, da se zagotovi dovolj informacij, tako da bo lahko vsak, ki pregleduje poročilo (ali ga posodablja čez šest ali 12 let), razumel izvor sporočenih podatkov.

4.2.   Dolgoročni trend (od približno leta 1980)

Dolgoročni trend (od približno leta 1980)

4.2.1.   Obdobje dolgoročnega trenda

Obdobje dolgoročnega trenda

Idealno obdobje za poročanje o dolgoročnih trendih je od približno leta 1980 (ko je bila Direktiva 2009/147/ES sprejeta/je začela veljati) do približno zadnjega leta obdobja poročanja. Vendar obstaja nekaj prožnosti, in če je država članica izvedla nacionalne popise (na primer) v letih 1980, 1995, 2015 in 2020, se za obdobje poročanja 2019–2024 poroča o trendu med letoma 1980 in 2020. Za vrste, ki so se naselile od leta 1980, bi se v idealnem primeru o trendih poročalo tako, da bi bilo začetno leto leto, ko je vrsta prvič gnezdila / se je prvič pojavila, npr. če bi bila vrsta prvič opažena kot gnezdeča vrsta leta 2000, bi bilo obdobje dolgoročnega trenda od leta 2000. Za novoprispele vrste bi bil začetni datum v zadnjih dveh obdobjih poročanja (tj. od leta 2013 do leta 2024 za obdobje poročanja 2019–2024, glej tudi besedilo za polje 4.1.1).

Države članice, ki nimajo podatkov iz shem spremljanja populacije pred letom 2000, naj uporabijo druge možne vire informacij o trendih, kot sta dve izdaji publikacije Birds in Europe
   (20), ki predstavljata ocene nacionalnega populacijskega trenda, prikazane s trakovi, (in podporne vire) za večino vrst za obdobji 1970–1990 in 1990–2000.

Birds in Europe

20

4.2.2.   Smer dolgoročnega trenda

Smer dolgoročnega trenda

Glej polje 4.1.2 „Smer kratkoročnega trenda“ zgoraj.

Če dodelitev kategorije smeri trenda temelji na manj zanesljivih podatkih (ali na strokovnem mnenju), je treba za razlikovanje med „stabilnimi“ trendi in „naraščajočimi“ ali „padajočimi“ trendi uporabiti določen prag (splošna 20-odstotna sprememba v obdobju dolgoročnega trenda) (10-odstotni prag se uporabi za kratkoročni trend v polju 4.1.2).

Več navodil v zvezi s populacijskimi trendi je na voljo v tehničnih navodilih za koncepte in opredelitve.

4.2.3.   Razsežnost dolgoročnega trenda

Razsežnost dolgoročnega trenda

Glej polje 4.1.3 o razsežnosti kratkoročnega trenda zgoraj.

4.2.4.   Dolgoročni trend – uporabljena metoda

Dolgoročni trend – uporabljena metoda

Glej polje 4.1.4 o kratkoročnem trendu – uporabljena metoda zgoraj.

4.2.5.   Viri

Viri

Glej polje 4.1.5 zgoraj.

4.3.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

V tem oddelku je mogoče navesti dodatne informacije v prostem besedilu, ki so pomembne za podatke, zagotovljene za oceno populacijskih trendov v oddelkih 4.1 in 4.2 (za predloge glej besedilo za prejšnja polja).

5.   KARTA RAZŠIRJENOSTI IN VELIKOST OBMOČJA GNEZDENJA

KARTA RAZŠIRJENOSTI IN VELIKOST OBMOČJA GNEZDENJA

Večina držav članic EU že ima nacionalne atlase ptic gnezdilk, leta 2020 pa je bil objavljen nov Evropski atlas ptic gnezdilk („EBBA2“) (21). Nasprotno je nekaj držav objavilo nacionalne atlase ptic prezimovalk, številne vrste ptic pa so pozimi tako ali tako veliko bolj mobilne. Tako se podatki o razširjenosti pozimi ne zahtevajo.

21

5.1.   Občutljive vrste

Občutljive vrste

Nekatere vrste so še posebej ranljive za preganjanje, nezakonito ubijanje ali zbiranje, zato bi lahko bilo njihovo ohranjanje ali upravljanje resnično ogroženo, če bi bile informacije o njihovi razširjenosti javno dostopne. V manjšem številu primerov lahko države članice vrsto štejejo za ogroženo, če se njena razširjenost javno objavi v zahtevani standardni mreži 10 × 10 km (glej oddelek 5.3). Kadar informacije o razširjenosti, če so navedene v skladu s specifikacijami v polju 5.3, veljajo za „občutljive“, je to mogoče navesti z vnosom „Da“ v to polje.

Če je vrsta označena kot „občutljiva“, Komisija in Evropska agencija za okolje njene razširjenosti ne bosta razkrili javnosti (na primer z objavo te informacije v javno dostopni podatkovni zbirki ali na spletni strani).

5.2.   Leto ali obdobje

Leto ali obdobje

Navedite leto (npr. 2021) ali obdobje (npr. 2019–2023), ko je bila razširjenost območja gnezdenja nazadnje ugotovljena. Veliko poročil bo vsebovalo obdobja, saj se razširjenost večine vrst običajno kartira med projekti za nacionalne atlase, kar običajno pomeni več let terenskega dela. Leto ali obdobje, o katerem se poroča, mora zajemati dejansko obdobje, v katerem so bili zbrani podatki.

Če ni novejših informacij o atlasih, se države članice spodbuja, da sporočijo novejše podatke s prekartiranjem nacionalne razširjenosti z uporabo drugih podatkov, kot so rezultati letnih shem spremljanja, podatki, zbrani s spleta, ter nacionalne ali regionalne raziskave. V takih primerih se karta razširjenosti pripravi na podlagi podatkov iz prejšnjega obdobja poročanja ali z uporabo starejših podatkov o razširjenosti, ki so bili posodobljeni z rezultati rednega spremljanja ali s podatki iz spletnih sistemov za zbiranje podatkov. Leto ali obdobje, o katerem se poroča, mora biti tisto, na katero se nanaša sporočena razširjenost.

5.3.   Karta razširjenosti območja gnezdenja

Karta razširjenosti območja gnezdenja

Predložite karto razširjenosti, skupaj z ustreznimi metapodatki (projekcija, podatek, obseg). Standard je 10 × 10 km mrežnih celic ETRS89 v projekciji LAEA (EPSG:3035) (22). Nabor podatkov o razširjenosti sestoji iz 10-kilometrskih mrežnih celic, kjer je gnezdenje evidentirano ali verjetno (glej navodila za kartiranje razširjenosti vrst v nadaljevanju); uporaba atributivnih podatkov za navajanje prisotnosti ali odsotnosti vrste v mrežni celici ni dovoljena. Obdobje, v katerem so bili podatki o razširjenosti zbrani, je treba vključiti v metapodatke v skladu s smernicami INSPIRE (23). Tehnične specifikacije za karte razširjenosti so na voljo na referenčnem portalu.

22

23

Države članice ali majhna ozemlja, kot so Kanarski otoki, Madeira ali Azori, lahko uporabljajo karte z 1 × 1 km mrežami. Te bodo združene v obliko 10 × 10 km za vizualizacijo na evropski ravni.

Mreže za posamezne države članice so na voljo za prenos na referenčnem portalu.

Karta mora prikazovati pojavljanje gnezdenja (tj. prisotnost ali odsotnost) vrst v vsaki mrežni celici. Na splošno se vključijo le mrežne celice, kjer je gnezdenje „potrjeno“, „verjetno“ ali „možno“; za opredelitve in oznake gnezditvenih kategorij glej preglednico 2 v „Metodologiji“ za nov Evropski atlas ptic gnezdilk (24). Vendar je mogoče v primerih, ko je znano, da sta obseg raziskave in razpoložljivost podatkov slaba, vključiti tudi celice, za katere velja, da verjetno vsebujejo gnezditvene populacije (zlasti razširjenih vrst), z uporabo strokovnega znanja ali modeliranja. V takih primerih je mogoče dodatne informacije v zvezi z zanesljivostjo podatkov navesti v polju 5.8 „Dodatne informacije“.

24

5.4.   Velikost razširjenosti območja gnezdenja

Velikost razširjenosti območja gnezdenja

Navedite skupno površino razširjenosti območja gnezdenja v državi članici, v km2. V večini primerov bo to število naseljenih kvadratov 10 × 10 km, pomnoženih s 100. Površino območja razširjenosti je treba predstaviti z mrežami (10 × 10 km ali 1 × 1 km), ki se v celoti ali delno nahajajo v državi članici (tj. mreže, ki jih sekajo meje države članice, se upoštevajo v celoti).

2

Za lokalizirane vrste je mogoče o površini območja razširjenosti poročati z večjo ločljivostjo; na primer, za vrste, omejene na eno samo lokacijo, je območje razširjenosti območje kraja, kjer se vrsta pojavlja, to pa je lahko nekaj hektarjev.

5.5.   Uporabljena metoda

Uporabljena metoda

V tem polju se podrobneje navede metodologija, uporabljena za izračun velikosti razširjenosti območja gnezdenja v polju 5.4. Izberite eno od naslednjih kategorij:

| a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

Če so bili podatki zbrani iz različnih virov, uporabite kategorijo za najpomembnejši vir podatkov.

„Uporabljeno metodo“ je treba navesti kot „(d) Podatki niso zadostni ali niso na voljo“, če karta razširjenosti, na kateri temelji ocenjena površina območja razširjenosti (pridobljena s celovitim kartiranjem, modeliranjem ali ekstrapolacijo ali, izjemoma, strokovno razlago), zajema manj kot 75 % domnevne dejanske razširjenosti vrste in za zapolnitev te vrzeli pri oceni površine območja razširjenosti niso bili uporabljeni nobeni drugi podatki (tj. nastala karta ni popolna, kar zadeva domnevno razširjenost vrst, zato je površina območja razširjenosti podcenjena).

5.6.   Dodatne karte (izbirno)

Dodatne karte (izbirno)

Uporabi se v primerih, ko želi država članica predložiti dodatno karto, ki se razlikuje od standardne karte za predložitev iz polja 5.3. Upoštevajte, da je to polje izbirno in da je še vedno treba predložiti karto iz polja 5.3.

Tukaj lahko poročate o kartah z ločljivostjo, ki ni 10 × 10 km, ali mrežami, ki niso mreža ETRS89 LAEA (EPSG:3035).

5.7.   Viri

Viri

Za zagotovitev potrebne revizijske sledi za podatke, navedene v poljih 5.1 do 5.6 zgoraj, vnesite podrobnosti ključnih sklicev ali drugih virov informacij, uporabljenih za izpolnjevanje teh polj. Taki viri lahko vključujejo na primer objavljene dokumente, neobjavljene podatke, shranjene v podatkovnih zbirkah, spletne strani in strokovne delovne skupine. Zaželeno je, da se zagotovi dovolj informacij, tako da bo lahko vsak, ki pregleduje poročilo (ali ga posodablja čez šest ali 12 let), razumel izvor sporočenih podatkov.

5.8.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

V tem oddelku je mogoče navesti dodatne informacije v prostem besedilu (največ 500 znakov), ki so pomembne za podatke, zagotovljene za oceno razširjenosti območja gnezdenja v poljih 5.1 do 5.7.

6.   TREND RAZŠIRJENOSTI OBMOČJA GNEZDENJA

TREND RAZŠIRJENOSTI OBMOČJA GNEZDENJA

6.1.   Kratkoročni trend (zadnjih 12 let)

Kratkoročni trend (zadnjih 12 let)

V poljih 6.1.1 do 6.1.5 se navedejo informacije o kratkoročnih trendih razširjenosti območja gnezdenja na podlagi 12-letnega obdobja. Pri kratkoročnem trendu se na splošno, kadar podatkov ni ali niso znani, spodbuja uporaba strokovnega mnenja ali drugih virov podatkov, na primer kadar novejše študije za posamezne vrste omogočajo vpogled v zadnje trende ali kadar lahko v primeru zelo redkih/lokaliziranih gnezditvenih populacij poznavanje nekdanjih/obstoječih gnezditvenih lokacij omogoča preprosto primerjavo (npr. gnezdenje je bilo znano na treh krajih leta 2013 in se je (približno) leta 2024 še vedno pojavljalo na istih treh krajih, zato je kratkoročni trend razširjenosti pravzaprav stabilen), je mogoče smer trenda oceniti z uporabo te informacije in strokovnega mnenja.

6.1.1.   Obdobje kratkoročnega trenda

Obdobje kratkoročnega trenda

Obdobje za kratkoročne trende je 12 let (dva cikla poročanja). Za poročila za obdobje 2019–2024 to pomeni, da so to leta od 2013 do 2024 ali obdobje, ki je temu čim bližje. Dovoljene je nekaj prožnosti, tako da bodo, čeprav bi bilo trende idealno navesti za obdobje 2013–2024, sprejeti tudi drugi podatki, ki zajemajo drugo, a primerljivo časovno obdobje (npr. 2009–2023), če se najboljši razpoložljivi podatki nanašajo na raziskave v zadevnih letih. Za novoprispele vrste bi se v idealnem primeru o trendih poročalo tako, da bi bilo začetno leto leto, ko je vrsta prvič gnezdila, npr. če bi bila vrsta prvič opažena kot gnezdeča vrsta leta 2018, bi bilo obdobje kratkoročnega trenda 2018–2024 za obdobje poročanja 2019–2024. Navedite obdobje, uporabljeno v tem polju.

6.1.2.   Smer kratkoročnega trenda

Smer kratkoročnega trenda

Navedite, ali je bil trend razširjenosti v obdobju iz polja 6.1.1 (izberete lahko le eno možnost):

| (a) | stabilen, |
| --- | --- |

(a)

stabilen,

| (a) | spremenljiv, |
| --- | --- |

(a)

spremenljiv,

| (b) | naraščajoč, |
| --- | --- |

(b)

naraščajoč,

| (c) | padajoč, |
| --- | --- |

(c)

padajoč,

| (d) | negotov, |
| --- | --- |

(d)

negotov,

| (e) | neznanega razloga, |
| --- | --- |

(e)

neznanega razloga,

Glej besedilo za polje 4.1.2 „Smer kratkoročnega trenda v populaciji“ za dodatna navodila glede razlage in uporabe teh kategorij smeri trenda. Kategorija „spremenljiv“ se bo verjetno nanašala na manj trendov razširjenosti kot populacijskih trendov, a je lahko še vedno ustrezna na primer v primerih, kjer na nacionalno razširjenost (redno pojavljajočih se) vrst močno vplivajo sezonske razmere drugje (npr. izsuševanje mokrišč dlje proti jugu, kjer se vrste raje zadržujejo).

6.1.3.   Razsežnost kratkoročnega trenda

Razsežnost kratkoročnega trenda

Če v polju 6.1.2 poročate o „naraščajočem“, „padajočem“ ali „negotovem“ trendu, navedite splošno spremembo velikosti območja razširjenosti v odstotkih v obdobju trenda iz polja 6.1.1.

Izberite med naslednjimi možnostmi:

| (a) | najnižja vrednost, |
| --- | --- |

(a)

najnižja vrednost,

| (b) | najvišja vrednost, |
| --- | --- |

(b)

najvišja vrednost,

| (c) | najboljša posamezna vrednost.






  — | Če je mogoč le interval (npr. 20–30 %), se o teh dveh vrednostih poroča v poljih „(a) Najnižja vrednost“ in „(b) Najvišja vrednost“. |
| --- | --- | --- |

(c)

najboljša posamezna vrednost.

—

Če je mogoč le interval (npr. 20–30 %), se o teh dveh vrednostih poroča v poljih „(a) Najnižja vrednost“ in „(b) Najvišja vrednost“.

| — | Če je na voljo natančen podatek (npr. 27 %), se navede v polju „(c) Najboljša posamezna vrednost“. |
| --- | --- |

—

Če je na voljo natančen podatek (npr. 27 %), se navede v polju „(c) Najboljša posamezna vrednost“.

| — | Kadar je na voljo povprečni ali „najverjetnejši“ trend, skupaj s 95-odstotnimi mejami zaupanja, se lahko navedejo vse tri vrednosti, in sicer v polju (c), (a) oziroma (b). |
| --- | --- |

—

Kadar je na voljo povprečni ali „najverjetnejši“ trend, skupaj s 95-odstotnimi mejami zaupanja, se lahko navedejo vse tri vrednosti, in sicer v polju (c), (a) oziroma (b).

| — | Kadar je znana le najnižja (ali najvišja) vrednost (npr. na podlagi strokovnega mnenja), se ta navede v polju „Najboljša posamezna vrednost“ in NE v poljih „(a) Najnižja vrednost“ ali „(b) Najvišja vrednost“. Navesti je treba negativne vrednosti razsežnosti (tj. z vključitvijo znaka „–“) za vse negativne razsežnosti trenda, vključno s primeri, ko je smer že navedena kot „padajoča“. Da pa bi se preprečili nepotrebni vnosi podatkov, pri pozitivnih trendih ni treba vključiti znaka „+“ (tj. pri razsežnosti trenda „15“ se šteje, da pomeni +15 %). V primeru negativnih trendov upoštevajte, da se polji „Najnižja vrednost“ in „Najvišja vrednost“ nanašata na najnižje in najvišje vrednosti v matematičnem smislu (ne na najmanjše in največje upade). |
| --- | --- |

—

Kadar je znana le najnižja (ali najvišja) vrednost (npr. na podlagi strokovnega mnenja), se ta navede v polju „Najboljša posamezna vrednost“ in NE v poljih „(a) Najnižja vrednost“ ali „(b) Najvišja vrednost“. Navesti je treba negativne vrednosti razsežnosti (tj. z vključitvijo znaka „–“) za vse negativne razsežnosti trenda, vključno s primeri, ko je smer že navedena kot „padajoča“. Da pa bi se preprečili nepotrebni vnosi podatkov, pri pozitivnih trendih ni treba vključiti znaka „+“ (tj. pri razsežnosti trenda „15“ se šteje, da pomeni +15 %). V primeru negativnih trendov upoštevajte, da se polji „Najnižja vrednost“ in „Najvišja vrednost“ nanašata na najnižje in najvišje vrednosti v matematičnem smislu (ne na najmanjše in največje upade).

Če je razsežnost trenda na voljo, se lahko navede tudi za „stabilne“ ali „spremenljive“ trende.

Glej povezano besedilo za polje 4.1.3 „Kratkoročni trend – razsežnost za populacijo“ za navodila za posebne primere vrst, ki so se v državi bodisi naselile ali so izumrle v obdobju trenda.

6.1.4.   Kratkoročni trend – uporabljena metoda

Kratkoročni trend – uporabljena metoda

V tem polju se podrobneje navede metodologija, uporabljena za izračun razsežnosti kratkoročnega trenda. Izberite eno od naslednjih kategorij:

| (a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena (npr. primerjava dveh kart razširjenosti na podlagi natančnih podatkov o razširjenosti ali namensko spremljanje razširjenosti vrste z dobro statistično močjo); |
| --- | --- |

(a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena (npr. primerjava dveh kart razširjenosti na podlagi natančnih podatkov o razširjenosti ali namensko spremljanje razširjenosti vrste z dobro statistično močjo);

| (b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov (npr. trendi, izpeljani iz podatkov o pojavljanju, zbranih za druge namene, ali iz podatkov, zbranih le iz dela geografskega območja habitata, ali trendi na podlagi meritev nekaterih drugih napovedovalcev razširjenosti habitata, kot so spremembe pokrovnosti tal); |
| --- | --- |

(b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov (npr. trendi, izpeljani iz podatkov o pojavljanju, zbranih za druge namene, ali iz podatkov, zbranih le iz dela geografskega območja habitata, ali trendi na podlagi meritev nekaterih drugih napovedovalcev razširjenosti habitata, kot so spremembe pokrovnosti tal);

| (c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| (d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

6.1.5.   Viri

Viri

Za zagotovitev potrebne revizijske sledi za podatke, navedene v poljih 6.1.1 do 6.1.4 zgoraj, vnesite podrobnosti ključnih sklicev ali drugih virov informacij, uporabljenih za izpolnjevanje teh polj. Taki viri lahko vključujejo na primer objavljene dokumente, neobjavljene podatke, shranjene v podatkovnih zbirkah, spletne strani in strokovne delovne skupine. Zaželeno je, da se zagotovi dovolj informacij, tako da bo lahko vsak, ki pregleduje poročilo (ali ga posodablja čez šest ali 12 let), razumel izvor sporočenih podatkov.

6.2.   Dolgoročni trend (od približno leta 1980)

Dolgoročni trend (od približno leta 1980)

6.2.1.   Obdobje dolgoročnega trenda

Obdobje dolgoročnega trenda

Idealno obdobje za poročanje o dolgoročnih trendih je od približno leta 1980 (ko je bila direktiva o pticah sprejeta/je začela veljati) do približno zadnjega leta obdobja poročanja. Vendar obstaja nekaj prožnosti, in če je država članica izvedla nacionalne raziskave za atlas (na primer) v letih 1980, 1995, 2015 in 2020, se za obdobje poročanja 2019–2024 poroča o trendu med letoma 1980 in 2020.

Za vrste, ki so se naselile od leta 1980, bi se v idealnem primeru o trendih poročalo tako, da bi bilo začetno leto leto, ko je vrsta prvič gnezdila; npr. če je bilo gnezdenje vrste prvič opaženo leta 2000, potem bi bilo obdobje dolgoročnega trenda od leta 2000. Za novoprispele vrste bi bil začetni datum v zadnjih dveh obdobjih poročanja (tj. od leta 2013 do leta 2024 za obdobje poročanja 2019–2024, glej tudi besedilo za polje 6.1.1).

Države članice, ki nimajo podatkov o trendu razširjenosti pred letom 2000, lahko uporabijo izvirni Atlas EBCC (25) ali publikacijo Birds in Europe
   (26), ki predstavlja ocene nacionalnega trenda pojavljanja vrst, prikazane s trakovi, med letoma 1970 in 1990.

25

Birds in Europe

26

6.2.2.   Smer dolgoročnega trenda

Smer dolgoročnega trenda

Glej polje 6.1.2 „Smer kratkoročnega trenda“ zgoraj.

6.2.3.   Razsežnost dolgoročnega trenda

Razsežnost dolgoročnega trenda

Glej polje 6.1.3 „Razsežnost kratkoročnega trenda“.

6.2.4.   Dolgoročni trend – uporabljena metoda

Dolgoročni trend – uporabljena metoda

Glej polje 6.1.4 „Kratkoročni trend – uporabljena metoda“.

6.2.5.   Viri

Viri

Glej polje 6.1.5.

6.3.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

V tem oddelku je mogoče navesti dodatne informacije v prostem besedilu (največ 500 znakov), ki so pomembne za podatke, zagotovljene za oceno trenda razširjenosti območja gnezdenja v oddelkih 6.1 in 6.2. Na primer, država članica morda želi sporočiti informacije o geografskih premikih v razširjenosti (kratkoročnih ali dolgoročnih) ali razdrobljenosti razširjenosti, čeprav ne poroča o spremembah v splošni velikosti območja razširjenosti.

7.   GLAVNI PRITISKI IN GROŽNJE

GLAVNI PRITISKI IN GROŽNJE

Ta oddelek je namenjen zajemanju informacij o glavnih dejavnikih, odgovornih za upadanje posameznih vrst, manjšanje njihovega števila ali omejevanje njihovih območij pojavljanja. Izpolniti ga je treba za vse redno pojavljajoče se vrste (kot so navedene v kontrolnem seznamu ptic za člen 12) za naslednje skupine:

| — | Vrste iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES; |
| --- | --- |

—

Vrste iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES;

| — | vrste, ki gnezdijo in prezimujejo, iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES; |
| --- | --- |

—

vrste, ki gnezdijo in prezimujejo, iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES;

| — | vse druge selitvene vrste, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV) na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

—

vse druge selitvene vrste, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV) na nacionalni ravni.

Države članice se spodbuja, naj te informacije zagotovijo za vse preostale vrste, za katere so informacije na voljo.

Več informacij v zvezi s poročanjem za posamezno sezono o vrstah, ki gnezdijo, prezimujejo ali so na preletu, iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES in drugih vrstah, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV), je na voljo v

preglednici 2: oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic.

Pritiski so bili prisotni v sedanjem obdobju poročanja in vplivajo na dolgoročno sposobnost preživetja vrste ali njenega habitata oziroma habitatov; grožnje so prihodnji/predvidljivi vplivi (v naslednjih dveh obdobjih poročanja), ki bodo verjetno vplivali na dolgoročno sposobnost vrste in/ali njenega habitata oziroma habitatov (glej preglednico 3). O grožnjah se ne poroča ločeno; razume se, da je pritisk, o katerem se poroča, da „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“, pritisk in hkrati tudi grožnja, medtem ko oznaka „le v prihodnosti“, pomeni le grožnjo. Grožnje bi morale predstavljati tiste težave, za katere se oceni, da so razumno verjetne (npr. na podlagi sedanjih pritiskov, o katerih se poroča, ali predvidljivih razvojnih projektov). Opredelitev pritiskov in groženj je navedena v preglednici 3 v nadaljevanju.

Preglednica 3

Preglednica 3

Opredelitev pritiska in grožnje (v okviru poročanja iz člena 12)

Opredelitev pritiska in grožnje (v okviru poročanja iz člena 12)

| | Obdobje delovanja/opredelitev | Časovni okvir |
| --- | --- | --- |
| Pritisk | Deluje zdaj in/ali med sedanjim obdobjem poročanja (v delu tega obdobja ali v celotnem obdobju). | Sedanje šestletno obdobje poročanja. |
| Grožnja | Dejavniki bodo po pričakovanjih delovali v prihodnosti po sedanjem obdobju poročanja. | Prihodnji dve obdobji poročanja, tj. v 12 letih po koncu sedanjega obdobja poročanja. |

Obdobje delovanja/opredelitev

Časovni okvir

Pritisk

Deluje zdaj in/ali med sedanjim obdobjem poročanja (v delu tega obdobja ali v celotnem obdobju).

Sedanje šestletno obdobje poročanja.

Grožnja

Dejavniki bodo po pričakovanjih delovali v prihodnosti po sedanjem obdobju poročanja.

Prihodnji dve obdobji poročanja, tj. v 12 letih po koncu sedanjega obdobja poročanja.

7.1.   Opredelitev pritiskov

Opredelitev pritiskov

Predložite seznam pritiskov: navedite največ 20 pritiskov. Seznam pritiskov je na voljo na referenčnem portalu.

Za vsak takson ptic:

| (a) | izberite največ 20 vnosov za pritiske z uporabo oznake na drugi ravni hierarhičnega seznama. Seznam pritiskov in groženj je na voljo na referenčnem portalu; |
| --- | --- |

(a)

izberite največ 20 vnosov za pritiske z uporabo oznake na drugi ravni hierarhičnega seznama. Seznam pritiskov in groženj je na voljo na referenčnem portalu;

| (b) | za vsak pritisk navedite trajanje, ki je časovni okvir, v katerem pritisk deluje;






  Trajanje |
| --- | --- |
| V preteklosti, a zdaj zaradi ukrepov ne več | Za poročanje o pritiskih, ki jih od nekega trenutka v sedanjem obdobju poročanja ni več.
  Če izberete to možnost, ni treba izpolniti polj o obsegu in vplivu. |
| Še obstaja | Za poročanje o pritiskih, ki še obstajajo v obdobju poročanja, tj. ni dokazov, da jih zaradi ukrepov ni več. |
| Še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje | Za poročanje o pritiskih in grožnjah.
  Če izberete to možnost, ni treba izpolniti polj o obsegu in vplivu za tisti del vnosa, ki se nanaša na grožnjo, ampak le za del, ki se nanaša na pritisk. |
| Le v prihodnosti | Za poročanje o grožnjah.
  Če izberete to možnost, ni treba izpolniti polj o obsegu in vplivu. |

(b)

za vsak pritisk navedite trajanje, ki je časovni okvir, v katerem pritisk deluje;

trajanje

Trajanje

V preteklosti, a zdaj zaradi ukrepov ne več

Za poročanje o pritiskih, ki jih od nekega trenutka v sedanjem obdobju poročanja ni več.

Če izberete to možnost, ni treba izpolniti polj o obsegu in vplivu.

Še obstaja

Za poročanje o pritiskih, ki še obstajajo v obdobju poročanja, tj. ni dokazov, da jih zaradi ukrepov ni več.

Še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje

Za poročanje o pritiskih in grožnjah.

Če izberete to možnost, ni treba izpolniti polj o obsegu in vplivu za tisti del vnosa, ki se nanaša na grožnjo, ampak le za del, ki se nanaša na pritisk.

Le v prihodnosti

Za poročanje o grožnjah.

Če izberete to možnost, ni treba izpolniti polj o obsegu in vplivu.

| (c) | za vsak pritisk navedite delež prizadete populacije (obseg) – „celota > 90 %“, „večina 50–90 %“ ali „manjšina < 50 %“.






  Obseg (delež prizadete populacije)*
  [*Izpolni se le za možnosti „še obstaja“ in „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“. Čeprav zadnja možnost vključuje tudi grožnje, se „obseg“ in „vpliv“ nanašata le na pritiske.] |
| --- | --- |
| Celota > 90 % | Pritisk vpliva na več kot 90 % populacije, o kateri se poroča v državi članici. |
| Večina 50 – 90 % | Pritisk vpliva na 50–90 % populacije, o kateri se poroča v državi članici. |
| Manjšina < 50 % | Pritisk vpliva na manj kot 50 % populacije, o kateri se poroča v državi članici. |

(c)

za vsak pritisk navedite delež prizadete populacije (obseg) – „celota > 90 %“, „večina 50–90 %“ ali „manjšina < 50 %“.

obseg

Obseg (delež prizadete populacije)*

[*Izpolni se le za možnosti „še obstaja“ in „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“. Čeprav zadnja možnost vključuje tudi grožnje, se „obseg“ in „vpliv“ nanašata le na pritiske.]

Celota > 90 %

Pritisk vpliva na več kot 90 % populacije, o kateri se poroča v državi članici.

Večina 50 – 90 %

Pritisk vpliva na 50–90 % populacije, o kateri se poroča v državi članici.

Manjšina < 50 %

Pritisk vpliva na manj kot 50 % populacije, o kateri se poroča v državi članici.

| (d) | navedite vpliv na populacijo ali habitat vrste – „močan vpliv“, „srednji vpliv“ ali „majhen vpliv“. Vpliv kaže, kako pritisk vpliva na upad populacije ali habitat vrste.






  Vpliv (na populacijo ali habitat vrste)*
  [*Izpolni se le za možnosti „še obstaja“ in „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“. Čeprav zadnja možnost vključuje tudi grožnje, se „obseg“ in „vpliv“ nanašata le na pritiske.] |
| --- | --- |
| Močan vpliv | Navedeni pritisk je zelo pomemben dejavnik, ki prispeva k upadu populacije ali poslabšanju habitata vrste. Je pomemben neposreden ali takojšen vpliv na populacijo. |
| Srednji vpliv | Navedeni pritisk prispeva k upadu populacije ali poslabšanju habitata vrste, vendar to ni pritisk z močnim ali majhnim vplivom. Ima srednji neposreden/takojšen ali posreden vpliv na populacijo. |
| Majhen vpliv | Navedeni pritisk prispeva k upadu populacije ali poslabšanju habitata vrste, vendar ni glavni dejavnik prispevanja ter je v kombinaciji z drugimi pritiski in/ali dejavniki. |

(d)

navedite vpliv na populacijo ali habitat vrste – „močan vpliv“, „srednji vpliv“ ali „majhen vpliv“. Vpliv kaže, kako pritisk vpliva na upad populacije ali habitat vrste.

vpliv

Vpliv (na populacijo ali habitat vrste)*

[*Izpolni se le za možnosti „še obstaja“ in „še obstaja in bo verjetno tudi v prihodnje“. Čeprav zadnja možnost vključuje tudi grožnje, se „obseg“ in „vpliv“ nanašata le na pritiske.]

Močan vpliv

Navedeni pritisk je zelo pomemben dejavnik, ki prispeva k upadu populacije ali poslabšanju habitata vrste. Je pomemben neposreden ali takojšen vpliv na populacijo.

Srednji vpliv

Navedeni pritisk prispeva k upadu populacije ali poslabšanju habitata vrste, vendar to ni pritisk z močnim ali majhnim vplivom. Ima srednji neposreden/takojšen ali posreden vpliv na populacijo.

Majhen vpliv

Navedeni pritisk prispeva k upadu populacije ali poslabšanju habitata vrste, vendar ni glavni dejavnik prispevanja ter je v kombinaciji z drugimi pritiski in/ali dejavniki.

| (e) | navedite lokacijo, kjer je pritisk najbolj prisoten. Izberite le eno možnost.






  Lokacija*
  [*Izberite možnost, ki ustreza lokaciji, kjer ima pritisk največji vpliv.] |
| --- | --- |
| V državi članici | Izbere se za pritiske, ki so prisotni v državi članici ali v državi članici in zunaj nje, vendar imajo približno enak vpliv na nacionalno populacijo ptic. |
| Drugje v EU | Če je pritisk najbolj prisoten drugje v EU (a je lahko prisoten tudi v državi članici). |
| Zunaj EU | Kadar je znano, da je pritisk najbolj prisoten zunaj držav članic EU. |
| V EU in zunaj nje | Kadar je pritisk prisoten v državah članicah EU in zunaj njih. |
| Neznano | Lokacija prisotnosti pritiska ni znana. |

(e)

navedite lokacijo, kjer je pritisk najbolj prisoten. Izberite le eno možnost.

Lokacija*

[*Izberite možnost, ki ustreza lokaciji, kjer ima pritisk največji vpliv.]

V državi članici

Izbere se za pritiske, ki so prisotni v državi članici ali v državi članici in zunaj nje, vendar imajo približno enak vpliv na nacionalno populacijo ptic.

Drugje v EU

Če je pritisk najbolj prisoten drugje v EU (a je lahko prisoten tudi v državi članici).

Zunaj EU

Kadar je znano, da je pritisk najbolj prisoten zunaj držav članic EU.

V EU in zunaj nje

Kadar je pritisk prisoten v državah članicah EU in zunaj njih.

Neznano

Lokacija prisotnosti pritiska ni znana.

Splošen vpliv pritiska, kot je zajet v poljih za trajanje, obseg in vpliv, mora odražati vpliv pritiska na trende vrste.

Če med pritiski izberete možnost „invazivne tujerodne vrste, ki zadevajo Unijo“, morate v točki (f) navesti imena zadevnih vrst. Za te vrste bo na voljo spustni seznam. Za seznam invazivnih tujerodnih vrst, ki zadevajo Unijo, glej referenčni portal za člen 12. Če se pritisk nanaša na „druge invazivne tujerodne vrste (razen vrst, ki zadevajo Unijo)“, navedba imen teh vrst v točki (g) ni obvezna. Izberite iz podatkovne zbirke EASIN (glej referenčni portal za člen 12). Pri obeh primerih je mogoče izbrati več kot dve vrsti.

Če želi država članica navesti natančnejše informacije o naravi določenega pritiska, lahko to stori v polju 7.4 „Dodatne informacije“.

Podrobnejša navodila za poročanje o pritiskih/grožnjah so na voljo v smernicah ter opombah na seznamu pritiskov in groženj, ki je na voljo na referenčnem portalu.

7.2.   Uporabljene metode (izbirno)

Uporabljene metode (izbirno)

Izbirno polje „Uporabljene metode“ je namenjeno zagotavljanju splošnih informacij za poročanje o pritiskih in se ne zahteva za konkretne pritiske. Če se za konkretni pritisk uporablja metodologija, je mogoče te informacije navesti v polju 7.4 „Dodatne informacije“.

Izberite eno od naslednjih kategorij:

| (a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

(a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| (b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

(b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| (c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| (d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

Izbrati je mogoče le eno kategorijo; če so bili podatki zbrani iz različnih virov, izberite kategorijo za najpomembnejši vir podatkov.

7.3.   Viri informacij (izbirno)

Viri informacij (izbirno)

Države članice lahko za zagotovitev potrebne revizijske sledi za podatke, o katerih se poroča v polju 7.1 zgoraj, navedejo podrobnosti ključnih sklicev ali drugih virov, ki dokazujejo pritiske, o katerih se poroča. Taki viri lahko vključujejo na primer objavljene dokumente, neobjavljene podatke, shranjene v podatkovnih zbirkah, spletne strani in strokovne delovne skupine. Če je bilo v polju 7.2 navedeno strokovno mnenje, ga je mogoče dodatno pojasniti v tem polju. Zaželeno je, da se navede dovolj informacij, tako da bo lahko vsak, ki pregleduje poročilo (ali ga posodablja čez šest ali 12 let), razumel izvor sporočenih informacij.

7.4.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

Če želi država članica navesti dodatne informacije o določenih pritiskih (npr. ocene letne umrljivosti zaradi določenega pritiska, npr. nezakonitega ubijanja) ali metodologiji, lahko to stori v tem polju.

8.   UKREPI ZA OHRANITEV

UKREPI ZA OHRANITEV

Države članice so pozvane, naj opišejo najpomembnejše ukrepe za ohranitev, sprejete za vrsto, za katero se te informacije zahtevajo (glej

preglednico 2: oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic). Države članice se prav tako spodbuja, naj te informacije navedejo tudi za vse preostale vrste, če so na voljo.

8.1.   Stanje ukrepov

Stanje ukrepov

Izberite, ali so ukrepi potrebni ali ne. Če ste odgovorili „Da“, nadaljujte z izbiro med naslednjimi možnostmi (izbrati je mogoče le eno možnost):

| (a) | ukrepi so opredeljeni, a še niso bili sprejeti; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi so opredeljeni, a še niso bili sprejeti;

| (b) | ukrepi so potrebni, a jih ni mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi so potrebni, a jih ni mogoče opredeliti;

| (c) | sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov;

| (d) | sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi. |
| --- | --- |

(d)

sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi.

8.2.   Obseg sprejetih ukrepov

Obseg sprejetih ukrepov

Če je bilo sprejetih nekaj opredeljenih ukrepov (8.1(c)) ali je bila sprejeta večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi (8.1(d)), navedite obseg teh ukrepov, tj. delež populacije, na katerega vplivajo:

| (a) | < 50 %; |
| --- | --- |

(a)

< 50 %;

| (b) | 50–90 %; |
| --- | --- |

(b)

50–90 %;

| (c) | > 90 %. |
| --- | --- |

(c)

> 90 %.

Ocena mora biti izvedena na splošno.

8.3.   Glavni namen sprejetih ukrepov

Glavni namen sprejetih ukrepov

| A. | Navedite glavne namene sprejetih ukrepov. Ta del se izpolni le, če so bili sprejeti ukrepi za ohranitev (polje 8.1(c) „sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov“ je označeno z „Da“ ali polje 8.1(d) „sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi“ je označeno z „Da“). Opredeliti je mogoče več namenov:






  (a) | ohraniti sedanjo razširjenost, populacijo in/ali habitat za vrsto; |
| --- | --- | --- |

A.

Navedite glavne namene sprejetih ukrepov. Ta del se izpolni le, če so bili sprejeti ukrepi za ohranitev (polje 8.1(c) „sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov“ je označeno z „Da“ ali polje 8.1(d) „sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi“ je označeno z „Da“). Opredeliti je mogoče več namenov:

(a)

ohraniti sedanjo razširjenost, populacijo in/ali habitat za vrsto;

| (b) | povečati sedanjo razširjenost vrste; |
| --- | --- |

(b)

povečati sedanjo razširjenost vrste;

| (c) | povečati velikost populacije in/ali izboljšati dinamiko populacije (izboljšati uspešnost razmnoževanja, zmanjšati umrljivost, izboljšati starostno/spolno strukturo); |
| --- | --- |

(c)

povečati velikost populacije in/ali izboljšati dinamiko populacije (izboljšati uspešnost razmnoževanja, zmanjšati umrljivost, izboljšati starostno/spolno strukturo);

| (d) | obnoviti habitat vrste. |
| --- | --- |

(d)

obnoviti habitat vrste.

| B. | Za opredelitev glavnega namena sprejetih ukrepov navedite, ali je to (izbrati je mogoče le eno možnost):






  — | ohraniti sedanje stanje; |
| --- | --- | --- |

B.

Za opredelitev glavnega namena sprejetih ukrepov navedite, ali je to (izbrati je mogoče le eno možnost):

—

ohraniti sedanje stanje;

| — | povečati območje pojavljanja; |
| --- | --- |

—

povečati območje pojavljanja;

| — | povečati ali izboljšati populacijo; |
| --- | --- |

—

povečati ali izboljšati populacijo;

| — | obnoviti habitat. |
| --- | --- |

—

obnoviti habitat.

Namen tega polja ni opisati učinka ukrepov, ampak opisati predvideni cilj izvedenih ukrepov. Odziv je natančneje pojasnjen v polju 8.5 v nadaljevanju.

8.4.   Lokacija ukrepov

Lokacija ukrepov

Navedite, kje se ukrepi v največji meri izvajajo. Ta del se izpolni le, če so bili sprejeti ukrepi za ohranitev (polje 8.1(c) in (d) „sprejetih je bilo nekaj opredeljenih ukrepov“ in „sprejeta je bila večina opredeljenih ukrepov ali vsi opredeljeni ukrepi“ je označeno z „Da“) – (izbrati je mogoče le eno možnost):

| (a) | le znotraj omrežja Natura 2000; |
| --- | --- |

(a)

le znotraj omrežja Natura 2000;

| (b) | znotraj omrežja Natura 2000 in zunaj njega; |
| --- | --- |

(b)

znotraj omrežja Natura 2000 in zunaj njega;

| (c) | le zunaj omrežja Natura 2000. |
| --- | --- |

(c)

le zunaj omrežja Natura 2000.

Namen tega polja je zajeti, kje je glavni poudarek ukrepov za ohranitev. Zato izberite možnost (a), če so vsi ukrepi ali velika večina ukrepov za ohranitev omejeni na omrežje Natura 2000, možnost (b), če je prizadevanje za izvajanje ukrepov znotraj omrežja Natura 2000 ali zunaj njega približno enako, in možnost (c), če so vsi ukrepi ali velika večina ukrepov sprejeti zunaj omrežja Natura 2000.

8.5.   Odziv na ukrepe

Odziv na ukrepe

Navedite oceno, kdaj bodo ukrepi začeli ali bodo po pričakovanjih začeli nevtralizirati pritisk in ustvarjati pozitivne učinke (v zvezi z glavnim namenom ukrepov, navedenim v polju 8.3). Izberite eno možnost:

| (a) | kratkoročni odziv (v sedanjem obdobju poročanja, npr. 2019–2024); |
| --- | --- |

(a)

kratkoročni odziv (v sedanjem obdobju poročanja, npr. 2019–2024);

| (b) | srednjeročni odziv (v naslednjih dveh obdobjih poročanja, npr. 2025–2036); |
| --- | --- |

(b)

srednjeročni odziv (v naslednjih dveh obdobjih poročanja, npr. 2025–2036);

| (c) | dolgoročni odziv (npr. po letu 2036). |
| --- | --- |

(c)

dolgoročni odziv (npr. po letu 2036).

8.6.   Seznam glavnih ukrepov za ohranitev

Seznam glavnih ukrepov za ohranitev

Navedite največ 20 ukrepov za ohranitev. Države članice uporabijo oznake, navedene na referenčnem portalu.

Podrobnejša navodila o uporabi ukrepov za ohranitev so navedena v tehničnih smernicah za koncepte in opredelitve ter v opombah na seznamu ukrepov za ohranitev, ki je na voljo na referenčnem portalu.

8.7.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

Tukaj je mogoče poročati o dodatnih informacijah za boljše razumevanje informacij o ukrepih za ohranitev.

9.   POKRITOST OMREŽJA NATURA 2000 (POSEBNA OBMOČJA VARSTVA (POV))

POKRITOST OMREŽJA NATURA 2000 (POSEBNA OBMOČJA VARSTVA (POV))

Ta oddelek je namenjen zajemanju informacij o pokritosti omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV)) za posamezne vrste. Države članice morajo v skladu s členom 4 Direktive razvrstiti najprimernejša ozemlja za določene vrste kot posebna območja varstva. Države članice morajo za oceno obsega pokritosti mreže posebnih območij varstva (POV) za vsako zadevno vrsto na ravni EU poročati o velikosti (in kratkoročnem trendu) populacije, ki se pojavlja v njihovi nacionalni mreži POV.

Ta oddelek se izpolni le za vrste iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES in druge selitvene vrste, ki sprožijo uvrstitev med posebna območja varstva (POV) na nacionalni ravni, kot je navedeno na kontrolnem seznamu vrst na referenčnem portalu.

Več informacij v zvezi s poročanjem za posamezno sezono o vrstah, ki gnezdijo, prezimujejo ali so na preletu, iz Priloge I k Direktivi 2009/147/ES in drugih vrstah, ki sprožijo določitev posebnih območij varstva (POV), je na voljo v

preglednici 2: oddelki oblike poročila za vrste, ki jih je treba izpolniti za sezono gnezdenja, prezimovanja in preleta za različne kategorije vrst ptic.

Glej osnovne informacije v tehničnih navodilih za koncepte in opredelitve.

9.1.   Velikost populacije znotraj omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV))

Velikost populacije znotraj omrežja Natura 2000 (posebna območja varstva (POV))

Navedite oceno skupne velikosti populacije, vključene v celotno nacionalno mrežo posebnih območij varstva (POV) v istem letu ali obdobju, kot je navedeno v polju 3.1. Glej besedilo za polje 3.2 „Velikost populacije“ zgoraj za podrobnosti, kako izpolniti polja (a), (b), (c) in/ali (d).

Da bi se preprečili pretirani podatki, bodo morale države članice morda navzdol prilagoditi skupno velikost populacije znotraj omrežja Natura 2000 za nekatere mobilne prezimovajoče vrste, da se omogočijo pomembni premiki posameznih primerkov med posebnimi območji varstva (POV), kot lahko velja na primer za različne vrste gosi, ki prezimujejo v severozahodni Evropi.

9.2.   Vrsta ocene

Vrsta ocene

Izberite eno od naslednjih možnosti:

| — | najboljša ocena – najboljši razpoložljivi posamezni podatek (tudi kadar je na voljo le najvišja vrednost velikosti populacije) ali interval, izpeljan iz na primer popisa populacije, zbirke podatkov iz krajev, ocene na podlagi gostot populacij in podatkov o razširjenosti ali strokovnega mnenja, vendar za katera 95-odstotne meje zaupanja niso bile izračunane. V polju 9.3 je mogoče navesti, ali najboljša ocena izhaja iz podatkov spremljanja, ekstrapolacije ali strokovnega mnenja; |
| --- | --- |

—

najboljša ocena – najboljši razpoložljivi posamezni podatek (tudi kadar je na voljo le najvišja vrednost velikosti populacije) ali interval, izpeljan iz na primer popisa populacije, zbirke podatkov iz krajev, ocene na podlagi gostot populacij in podatkov o razširjenosti ali strokovnega mnenja, vendar za katera 95-odstotne meje zaupanja niso bile izračunane. V polju 9.3 je mogoče navesti, ali najboljša ocena izhaja iz podatkov spremljanja, ekstrapolacije ali strokovnega mnenja;

| — | večletno povprečje – povprečna vrednost (in interval), kadar je bila velikost populacije ocenjena za več let v obdobju poročanja; |
| --- | --- |

—

večletno povprečje – povprečna vrednost (in interval), kadar je bila velikost populacije ocenjena za več let v obdobju poročanja;

| — | 95-odstotni interval zaupanja – ocene, izpeljane iz vzorčnih raziskav ali modela, za katerega je bilo mogoče izračunati 95-odstotne meje zaupanja (kot je navedeno v poljih 9.1(b) in 9.1(c)); |
| --- | --- |

—

95-odstotni interval zaupanja – ocene, izpeljane iz vzorčnih raziskav ali modela, za katerega je bilo mogoče izračunati 95-odstotne meje zaupanja (kot je navedeno v poljih 9.1(b) in 9.1(c));

| — | najnižja vrednost – kadar ni dovolj podatkov za zagotovitev celo zelo približne ocene velikosti populacije, vendar se ve, da velikost populacije presega določeno vrednost, ali kadar sporočeni interval izhaja iz vzorčne raziskave ali projekta spremljanja, ki verjetno podcenjuje dejansko velikost populacije. |
| --- | --- |

—

najnižja vrednost – kadar ni dovolj podatkov za zagotovitev celo zelo približne ocene velikosti populacije, vendar se ve, da velikost populacije presega določeno vrednost, ali kadar sporočeni interval izhaja iz vzorčne raziskave ali projekta spremljanja, ki verjetno podcenjuje dejansko velikost populacije.

Upoštevajte ista navodila kot za polje 3.3 „Vrsta ocene“ za velikost populacije.

9.3.   Velikost populacije znotraj omrežja – uporabljena metoda

Velikost populacije znotraj omrežja – uporabljena metoda

Izberite eno od naslednjih možnosti (podobno kot pri polju 3.4 „Uporabljena metoda“):

| (a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

(a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| (b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

(b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| (c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| (d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

Upoštevajte ista navodila kot za polje 3.4 „Uporabljena metoda“ za velikost populacije.

9.4.   Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja – smer

Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja – smer

Tako kot v polju 4.1.2 „Smer kratkoročnega trenda“ navedite, ali je bil populacijski trend v mreži posebnih območij varstva (POV) v obdobju kratkoročnega trenda (kot je navedeno v polju 4.1.1) (izbrati je mogoče le eno možnost):

| (a) | stabilen, |
| --- | --- |

(a)

stabilen,

| (b) | spremenljiv, |
| --- | --- |

(b)

spremenljiv,

| (c) | naraščajoč, |
| --- | --- |

(c)

naraščajoč,

| (d) | padajoč, |
| --- | --- |

(d)

padajoč,

| (e) | negotov, |
| --- | --- |

(e)

negotov,

| (f) | neznanega razloga, |
| --- | --- |

(f)

neznanega razloga,

Glej besedilo za polje 4.1.2 „Smer kratkoročnega trenda“ za dodatna navodila glede razlage in uporabe teh kategorij smeri trenda.

9.5.   Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja – uporabljena metoda

Kratkoročni trend velikosti populacije znotraj omrežja – uporabljena metoda

Izberite, katera od naslednjih možnosti najbolje opisuje metodo, uporabljeno za oceno smeri kratkoročnega trenda (kot za polje 4.1.4 „Kratkoročni trend – uporabljena metoda“):

| (a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

(a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| (b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

(b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| (c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| (d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

Izbrati je mogoče le eno kategorijo; če so bili podatki zbrani iz različnih virov, izberite kategorijo za najpomembnejši vir podatkov.

Upoštevajte ista navodila kot za polje 4.1.4 „Kratkoročni trend – uporabljena metoda“.

9.6.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

V tem oddelku je mogoče navesti dodatne informacije v prostem besedilu (največ 500 znakov), ki so pomembne za podatke, zagotovljene v poljih 9.1 do 9.5.

Informacije v nadaljevanju za oddelek 10 „Napredek, dosežen pri dejavnostih, povezanih z mednarodnimi akcijskimi načrti za vrste (SAP), načrti za upravljanje (MP) in kratkimi izjavami o upravljanju (BMS)“ ter oddelek 11 „Informacije v zvezi z vrstami iz Priloge II“ se navedejo za vsak takson v vseh ustreznih sezonah.

10.   NAPREDEK, DOSEŽEN PRI DEJAVNOSTIH, POVEZANIH Z MEDNARODNIMI AKCIJSKIMI NAČRTI ZA VRSTE (SAP), NAČRTI ZA UPRAVLJANJE (MP) IN KRATKIMI IZJAVAMI O UPRAVLJANJU (BMS)

NAPREDEK, DOSEŽEN PRI DEJAVNOSTIH, POVEZANIH Z MEDNARODNIMI AKCIJSKIMI NAČRTI ZA VRSTE (SAP), NAČRTI ZA UPRAVLJANJE (MP) IN KRATKIMI IZJAVAMI O UPRAVLJANJU (BMS)

Ta oddelek je namenjen zajemanju informacij o dejavnostih držav članic v zvezi z nekaterimi najbolj ogroženimi vrstami ptic v EU, za katere so bili pripravljeni mednarodni (ali večstranski (27)) akcijski načrti za vrste (SAP) ali kratke izjave o upravljanju (BMS), ter v zvezi s skupino vrst, ki se lahko lovijo in za katere velja, da so v EU v slabem stanju, in so bili zanje pripravljeni načrti za upravljanje (MP) (28). Poročanje vključuje tudi dejavnosti, opravljene v okviru načrtov, ki so jih sprejele druge mednarodne organizacije in katerih podpisnica je EU, kot so Bernska konvencija (29), Sporazum o ohranjanju afriško-evrazijskih selitvenih vodnih ptic (AEWA) (30) in Konvencija o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali (CMS) (31).

27

28

29

30

31

Od devetdesetih let prejšnjega stoletja je bilo veliko sredstev EU porabljenih za ohranitev veliko teh vrst (npr. s projekti LIFE), zato morajo države članice povzeti, kaj so naredile na nacionalni ravni za izvajanje navedenih načrtov in za izboljšanje stanja zadevnih vrst. Seznam ustreznih taksonov z navedbo vrste načrta je na voljo na referenčnem portalu. Ta oddelek je treba izpolniti na ravni vrste/podvrste.

10.1.   Vrsta mednarodnega načrta

Vrsta mednarodnega načrta

Uporabite vrsto mednarodnega načrta (akcijski načrt za vrste (SAP), načrt za upravljanje (MP) ali kratka izjava o upravljanju (BMS)), navedenega na seznamu taksonov z mednarodnimi/večstranskimi načrti, ki je na voljo na referenčnem portalu.

10.2.   Ali je bil sprejet nacionalni načrt, povezan z mednarodnim akcijskim načrtom za vrste (SAP) / načrtom za upravljanje (MP) / kratko izjavo o upravljanju (BMS)?

Ali je bil sprejet nacionalni načrt, povezan z mednarodnim akcijskim načrtom za vrste (SAP) / načrtom za upravljanje (MP) / kratko izjavo o upravljanju (BMS)?

Izberite „Da“ ali „Ne“. Če je bil, navedite spletno povezavo do nacionalnega načrta (in/ali bibliografski sklic zanj) v polju 10.5 „Viri dodatnih informacij“ v nadaljevanju. Polji 10.3 in 10.4 se izpolnita ne glede na to, ali ste tukaj izbrali možnost „Da“ ali možnost „Ne“.

10.3.   Ocena učinkovitosti akcijskih načrtov za vrste (SAP), ogrožene na svetovni ravni

Ocena učinkovitosti akcijskih načrtov za vrste (SAP), ogrožene na svetovni ravni

V tem polju se navedejo informacije o nacionalnem stanju vrste (v smislu velikosti populacije in območja pojavljanja/razširjenosti) v zvezi s cilji, navedenimi v akcijskih načrtih za vrste (SAP) / kratkih izjavah o upravljanju (BMS). Seznam vrst z akcijskimi načrti za vrste (SAP) in kratkimi izjavami o upravljanju (BMS), za katere je treba izpolniti to polje, je na seznamu taksonov z mednarodnimi/večstranskimi načrti, ki je na voljo na referenčnem portalu (32). Podrobnejši seznam, vključno s cilji, ki jih je treba upoštevati pri oceni za vsako vrsto, je na voljo na referenčnem portalu.

32

Nekateri načrti navajajo različne kratkoročne in dolgoročne cilje. Na primer, za Clanga clanga [= Aquila clanga] akcijski načrt navaja naslednje cilje, povezane bodisi z razširjenostjo ali velikostjo populacije:

Clanga clanga

Aquila clanga

| (a) | „kratkoročno zaustaviti upad populacije in zaščititi vse obstoječe habitate za gnezdenje, počitek in prezimovanje“; |
| --- | --- |

(a)

„kratkoročno zaustaviti upad populacije in zaščititi vse obstoječe habitate za gnezdenje, počitek in prezimovanje“;

| (b) | „dolgoročno zaščititi razširjenost in število evropske populacije velikega klinkača in obnoviti območje pojavljanja na raven iz leta 1920“. |
| --- | --- |

(b)

„dolgoročno zaščititi razširjenost in število evropske populacije velikega klinkača in obnoviti območje pojavljanja na raven iz leta 1920“.

Če je bil dosežen kratkoročni cilj (npr. stabilizacija velikosti populacije) ali je bil dosežen napredek v smeri cilja, se izbere možnost „(a) približevanje namenom/ciljem načrta“.

Nekateri načrti vključujejo cilje, ki niso neposredno izraženi kot povečanje/stabilizacija populacije ali razširjenosti, ampak na primer kot zmanjšanje umrljivosti zaradi določenih pritiskov ali varovanje/obnova določenih ključnih območij. Učinkovitost načrta bi bilo treba oceniti ob upoštevanju učinka teh ukrepov na velikost populacije/razširjenost. Na primer, če je bilo več ključnih območij za vrsto obnovljenih (dosežen je bil kratkoročni cilj) z dolgoročnim ciljem stabilizacije populacije vrste, vendar velikost populacije še vedno upada (z nespremenjeno hitrostjo), se izbere možnost „(b) nespremenjeno“.

Izberite eno od naslednjih možnosti:

| (a) | približevanje namenom/ciljem načrta, |
| --- | --- |

(a)

približevanje namenom/ciljem načrta,

| (b) | nespremenjeno, |
| --- | --- |

(b)

nespremenjeno,

| (c) | nadaljnje odmikanje od namenov/ciljev načrta. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje odmikanje od namenov/ciljev načrta.

10.4.   Ocena učinkovitosti načrtov za upravljanje (MP) za vrste brez varnega stanja, ki se lahko lovijo

Ocena učinkovitosti načrtov za upravljanje (MP) za vrste brez varnega stanja, ki se lahko lovijo

To polje je namenjeno vrstam brez varnega stanja, ki se lahko lovijo. V njem se navedejo informacije o njihovem stanju (v smislu velikosti populacije in območja pojavljanja/razširjenosti) na nacionalni ravni v zvezi s cilji, navedenimi v načrtih za upravljanje (MP). Seznam vrst z načrti za upravljanje (MP), za katere je treba izpolniti to polje, je na voljo na seznamu taksonov z mednarodnimi/večstranskimi načrti, ki je na voljo na referenčnem portalu (33). Podrobnejši seznam, vključno s cilji, ki jih je treba upoštevati pri oceni za vsako vrsto, je na voljo na referenčnem portalu.

33

Izberite eno od naslednjih možnosti (upoštevajte ista navodila kot za polje 10.3):

| (a) | se izboljšuje, |
| --- | --- |

(a)

se izboljšuje,

| (b) | nespremenjeno, |
| --- | --- |

(b)

nespremenjeno,

| (c) | se še naprej poslabšuje. |
| --- | --- |

(c)

se še naprej poslabšuje.

10.5.   Viri dodatnih informacij

Viri dodatnih informacij

V tem polju morajo države članice navesti povezave do ustreznih spletnih strani, spletne povezave in/ali bibliografske sklice za ustrezne publikacije (npr. nacionalni načrt), kontaktne podatke pristojnih organizacij itd.

11.   INFORMACIJE V ZVEZI Z VRSTAMI IZ PRILOGE II (ČLEN 7 DIREKTIVE 2009/147/ES)

INFORMACIJE V ZVEZI Z VRSTAMI IZ PRILOGE II (ČLEN 7 DIREKTIVE 2009/147/ES)

Ta oddelek je treba izpolniti na ravni vrste/podvrste.

11.1.   Ali se vrsta lovi po vsej državi?

Ali se vrsta lovi po vsej državi?

Vse vrste iz Priloge II k Direktivi 2009/147/ES se ne lovijo v vseh (zadevnih) državah članicah. Tukaj navedite, ali se zadevna vrsta dejansko lovi v vaši državi članici (34). Če se, izpolnite polja 11.2 do 11.4 v nadaljevanju.

34

V tem polju se navede, ali se vrsta v praksi lovi po vsej državi. Na primer, če vrsta v skladu z nacionalno/regionalno zakonodajo ni razvrščena kot vrsta, ki se lahko lovi (in je torej ni dovoljeno loviti), ali če obstaja trajna prepoved (za vrste, ki se lahko lovijo), se odgovor glasi „Ne“. Več informacij je mogoče navesti v polju 11.4 „Dodatne informacije“.

11.2.   Velikost odstrela

Velikost odstrela

Navedite nacionalne statistične podatke o velikosti odstrela (po posameznih primerkih) na leto/lovsko sezono v šestih letih obdobja poročanja: navedite enoto (posamezni primerki) v polju 11.2(a) in po potrebi izpolnite polje 11.2(b) (tj. lovska sezona, izbirno) in polje 11.2(c) z informacijami na lovsko sezono ali na leto (kjer se lovska sezona ne uporablja). Za obdobje poročanja 2019–2024 je lovska sezona 1 obdobje 2018/2019 (začetek jeseni 2018 in konec spomladi 2019); sezona 6 je obdobje 2023/2024. Kadar je znana natančna vrednost, jo navedite v poljih „Najnižja vrednost“ in tudi „Najvišja vrednost“. Če je na voljo le najnižja ali le najvišja vrednost, jo navedite v ustreznih poljih „Najnižja vrednost“ in „Najvišja vrednost“. Na voljo je tudi možnost „Neznano“.

Kadar so statistični podatki o velikosti odstrela na voljo le za skupino vrst, brez zanesljive razčlenitve po vrstah, se za vsako vrsto oceni delež (npr. 50–90 % za prevladujočo vrsto in 0–5 % za druge vrste) ter navede kot „najnižja“ in „najvišja“ vrednost v polju 11.2. V polju 11.4 „Dodatne informacije“ se navede ustrezna razlaga (npr. „Statistični podatki o velikosti odstrela (najnižja–najvišja vrednost) so bili pridobljeni za skupino vrst ([vrsta 1], [vrsta 2], [vrsta x]), vendar se verjetno > 90 % nanaša na vrste v tem poročilu.“). „Uporabljena metoda“ (polje 11.3) mora odražati dejstvo, da so dejanski sporočeni podatki približek, in mora biti „b“ oziroma „c“.

11.3.   Velikost odstrela – uporabljena metoda

Velikost odstrela – uporabljena metoda

Izberite, katera od naslednjih možnosti najbolje opisuje metodo, uporabljeno za zagotavljanje statističnih podatkov o velikosti odstrela:

| (a) | celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena; |
| --- | --- |

(a)

celovita raziskava ali statistično zanesljiva ocena;

| (b) | predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov; |
| --- | --- |

(b)

predvsem na podlagi ekstrapolacije iz omejene količine podatkov;

| (c) | predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki; |
| --- | --- |

(c)

predvsem na podlagi strokovnega mnenja z zelo omejenimi podatki;

| (d) | podatki niso zadostni ali niso na voljo. |
| --- | --- |

(d)

podatki niso zadostni ali niso na voljo.

11.4.   Dodatne informacije (izbirno)

Dodatne informacije (izbirno)

Navedite spletne povezave ali bibliografske sklice za ključne vire informacij, uporabljene za izpolnjevanje polj v oddelku 11, vključno s podrobnostmi o morebitnih nacionalnih poročilih ali spletnih podatkovnih zbirkah. Poleg tega lahko tukaj navedete tudi vse druge informacije v zvezi s statističnimi podatki o velikosti odstrela, na primer informacije, povezane s preverjanjem kakovosti in točnosti podatkov, ali če se zbirajo dodatni demografski podatki (npr. z raziskavami kril). Poročati je mogoče tudi o vseh nedavnih spremembah metod raziskav ali orodij za poročanje.

Viri

Viri

BirdLife International (2004), Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status, BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 12), Cambridge, Združeno kraljestvo.

Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status,

Del Hoyo, J., in Collar, N.J. (2014), HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Zvezek 1: Non-passerines, Lynx Edicions, Barcelona.

HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World.

Non-passerines

Hagemeijer, E.J.M., in Blair, M., ur., (1997), The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance, T & A D Poyser, London.

The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance

Sokos, C., in Birtsas, P. (2014), The last indigenous black-necked pheasant population in Europe, G@lliformed 8: str. 13–22.

The last indigenous black-necked pheasant population in Europe

Tucker, G.M., in Heath, M.F. (1994), Birds in Europe: their conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 3), Cambridge, Združeno kraljestvo.

Birds in Europe: their conservation status.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/nature/invasivealien/index_en.htm

1

(2)  Glej http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm.

2

(3)  Del Hoyo, J., in Collar, N.J., (2014) HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Zvezek 1: Non-passerines. Lynx Edicions, Barcelona.

3

HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Zvezek 1: Non-passerines

(4)  Na podlagi člena 4(2).

4

(5)  Treba je navesti tudi dodatne podrobnosti, npr. „Vrsta ni potrjena kot gnezditvena od leta 2008, vendar se med sezono gnezdenja še vedno redno evidentirata en ali dva posamezna primerka brez para“ v polju 3.7 „Dodatne informacije“.

5

(6)  Za veliko primerov izumrtja v državi bo potrebna določena stopnja strokovne presoje/razlage, saj je pogosto težje potrditi odsotnost vrste kot njeno prisotnost.

6

(7)  Prostoživeči posamezni primerki Branta canadensis (z Grenlandije ali iz Severne Amerike) se lahko v EU prav tako pojavljajo kot občasni gosti, vendar je poudarek zgoraj na naseljenih populacijah.

7

Branta canadensis

(8)  Čeprav nekateri viri nakazujejo, da so vse populacije Phasianus colchicus zahodno od Kavkaza posledica naselitev (nekaj naselitev je potekalo verjetno že leta 1300 pred našim štetjem; Hagemeijer in Blair, 1997), drugi navajajo, da je preostala populacija v Grčiji resnično domorodna in da je taka bila tudi nekdanja populacija v Bolgariji (npr. Sokos in Birtsas, 2014).

8

Phasianus colchicus

(9)  Glej http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm.

9

(10)  Glej https://ec.europa.eu/environment/nature/invasivealien/list/index_en.htm.

10

(*1)  * in neobvezno za preletne vrste iz Priloge II, ki ne sprožijo določitve POV.

*1

(11)  Ali vsaj „večstranskimi“ (nekaj akcijskih načrtov za vrste (SAP) in kratkih izjav o upravljanju (BMS) se nanaša na taksone, ki so endemični za posamezno državo).

11

(12)  https://euring.org/data-and-codes/euring-codes

12

(13)  http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm

13

(14)  Običajno je, da redka vrsta pritegne več pozornosti. Posledično jo išče in najde več ljudi, zato je treba oceno velikosti populacije revidirati in pogosto precej povečati. Kljub temu je lahko še vedno jasno, da populacija upada, in sicer na podlagi analiz podatkov z območij z zanesljivimi preteklimi trendi. V tem primeru je treba izbrati zgornji možnosti za „boljše znanje/natančnejši podatki“. Polje 3.7 „Dodatne informacije“ državi članici omogoča, da navede dodatne podrobnosti o tem, zakaj se je ocena velikosti populacije povečala, čeprav se v oddelku 3 poroča o upadu populacije.

14

(15)  Izboljšano razlago ali popravek napak v razlagi osnovnih podatkov je treba vključiti pod „drugačno metodo“.

15

(16)  Trends and Indices for Monitoring data (Trendi in indeksi za podatke spremljanja) [brezplačno programje]: uporablja ga veliko shem za spremljanje splošno razširjenih ptic za analizo podatkov iz nacionalnih raziskav (glej https://pecbms.info/methods/software/).

16

(17)  Na primer opomba v polju 4.3 „Dodatne informacije“ v smislu
  „Ni zanesljivih informacij o kratkoročnem trendu, vendar obstaja mnenje, da ni upadel oziroma se povečal za več kot 30 % v idealnem obdobju trenda.“.

17

„Ni zanesljivih informacij o kratkoročnem trendu, vendar obstaja mnenje, da ni upadel oziroma se povečal za več kot 30 % v idealnem obdobju trenda.“.

(18)  Da se prepreči težava z izračunom odstotka z izhodiščem nič.

18

(19)  Vsi taki trendi se obravnavajo kot trendi, ki ne izkazujejo splošne neto spremembe pri oceni trenda na ravni EU.

19

(20)  Tucker, G.M., in Heath, M.F. (1994), Birds in Europe: their conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 3), Cambridge, Združeno kraljestvo.

20

Birds in Europe: their conservation status

BirdLife International (2004), Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 12), Cambridge, Združeno kraljestvo.

Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status

(21)  https://ebba2.info/

21

(22)  Evropski terestrični referenčni sistem 1989; Lambertova azimutna ekvivalentna projekcija s parametri: izvorna zemljepisna širina 52° S, izvorna zemljepisna dolžina 10° V, navidezni pomik proti severu 3 210 000,0 m, navidezni pomik proti vzhodu 4 321 000,0 m (na podlagi EPSG 3035). Izvor mreže se izračuna od 0mS 0mV projekcije http://www.eionet.europa.eu/gis.

22

(23)  Za obdobje 2019–2024 bodo dodatne podrobnosti za uskladitev z INSPIRE zagotovljene v ustreznem priročniku za predložitev prostorskih podatkov.

23

(24)  https://ebba2.info/about/methodology/

24

(25)  Hagemeijer, E.J.M., in Blair, M., ur., (1997), The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance. T & A D Poyser, London.

25

The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance

(26)  Tucker, G.M., in Heath, M.F. (1994), Birds in Europe: their conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 3), Cambridge, Združeno kraljestvo.

26

Birds in Europe: their conservation status

(27)  V nekaj primerih se SAP/BMS nanaša na vrsto ali podvrsto, ki je endemična v eni sami državi.

27

(28)  http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/action_plans/index_en.htm za akcijske načrte za vrste in kratke izjave o upravljanju ter http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/hunting/managt_plans_en.htm za načrte za upravljanje.

28

(29)  https://www.coe.int/en/web/bern-convention/

29

(30)  https://www.unep-aewa.org/en

30

(31)  https://www.cms.int

31

(32)  Na seznamu taksonov z mednarodnimi ali večstranskimi načrti (vključno s kratkimi izjavami o upravljanju (BMS)) se za nekatere navedene vrste (npr. Falco naumanni) trenutno ocenjuje, da niso ogrožene na svetovni ravni, vendar je, ko je bil načrt pripravljen, veljalo, da so ogrožene ali da imajo težave z ohranjanjem, kar je zahtevalo usklajeno ukrepanje.

32

Falco naumanni

(33)  Stanje nekaterih navedenih vrst je zdaj v EU „varno“ (npr. Netta rufina), vendar se je zanje v preteklosti na ravni EU ali v geografskem obsegu načrta (npr. države pogodbenice AEWA) štelo, da niso v varnem stanju, ali pa so imele težave z ohranjanjem, ki so zahtevale usklajeno ukrepanje.

33

Netta rufina

(34)  Ali v podnacionalnih enotah, kot je ustrezno.

34

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/63

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/696

z dne 27. marca 2023

o odobritvi zahtevka, ki ga je Italijanska republika predložila v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta za neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) 2016/919 za deset vozil ETR675 do 30. junija 2024

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 1916)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (1) in zlasti člena 7(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Italija je 23. septembra 2022 Komisiji predložila zahtevek za začasno neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (2) do 30. junija 2024, v skladu s katero morajo biti nova vozila najpozneje do 1. julija 2023 opremljena z osnovno konfiguracijo 3 evropskega sistema za nadzor vlakov (ETCS) na vozilu. Zahtevek zadeva deset novih vozil ETR675 z zaporednimi identifikacijskimi številkami od ETR675.17 do ETR675.26, ki jih je dobavila družba Alstom Ferroviaria S.p.A. Teh deset vozil je sestavni del obstoječega voznega parka 26 vozil ETR675 v lasti družbe Italo-Nuovo Trasporto Viaggiatori S.p.A (Italo-NTV S.p.A). |
| --- | --- |

(1)

Italija je 23. septembra 2022 Komisiji predložila zahtevek za začasno neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi Komisije (EU) 2016/919 (2) do 30. junija 2024, v skladu s katero morajo biti nova vozila najpozneje do 1. julija 2023 opremljena z osnovno konfiguracijo 3 evropskega sistema za nadzor vlakov (ETCS) na vozilu. Zahtevek zadeva deset novih vozil ETR675 z zaporednimi identifikacijskimi številkami od ETR675.17 do ETR675.26, ki jih je dobavila družba Alstom Ferroviaria S.p.A. Teh deset vozil je sestavni del obstoječega voznega parka 26 vozil ETR675 v lasti družbe Italo-Nuovo Trasporto Viaggiatori S.p.A (Italo-NTV S.p.A).

| (2) | Informacije, ki so jih italijanski organi predložili v podporo zahtevku, so Komisiji omogočile izvedbo analize. |
| --- | --- |

(2)

Informacije, ki so jih italijanski organi predložili v podporo zahtevku, so Komisiji omogočile izvedbo analize.

| (3) | V skladu s točko 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 morajo biti nova vozila, dovoljena po 16. juniju 2019, skladna s seznamom specifikacij 2 ali 3 (osnovna konfiguracija 3 za ETCS) iz preglednice A 2 Priloge A k navedeni uredbi (3). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s točko 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 morajo biti nova vozila, dovoljena po 16. juniju 2019, skladna s seznamom specifikacij 2 ali 3 (osnovna konfiguracija 3 za ETCS) iz preglednice A 2 Priloge A k navedeni uredbi (3).

| (4) | Cilj točke 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 je olajšati prehod z osnovne konfiguracije 2 za ETCS na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS s podaljšanimi roki. V skladu s podtočko 3(b) navedene točke lahko za nekatera vozila, opremljena z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in dovoljena pred 31. decembrom 2020 v skladu z dovoljenjem za tip vozil, izdanim pred 1. januarjem 2019, velja podaljšan rok do 1. julija 2023 za uskladitev z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS. |
| --- | --- |

(4)

Cilj točke 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 je olajšati prehod z osnovne konfiguracije 2 za ETCS na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS s podaljšanimi roki. V skladu s podtočko 3(b) navedene točke lahko za nekatera vozila, opremljena z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in dovoljena pred 31. decembrom 2020 v skladu z dovoljenjem za tip vozil, izdanim pred 1. januarjem 2019, velja podaljšan rok do 1. julija 2023 za uskladitev z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS.

| (5) | Deset vozil, navedenih v zahtevku, je bilo po podpisu prvotne pogodbe 28. oktobra 2015 med družbama Italo-NTV S.p.A in Alstom Ferroviaria S.p.A. za dobavo in vzdrževanje 26 vozil ETR675 (znane tudi kot Pendolino EVO) naročenih v različnih serijah kot opcija nakupa. |
| --- | --- |

(5)

Deset vozil, navedenih v zahtevku, je bilo po podpisu prvotne pogodbe 28. oktobra 2015 med družbama Italo-NTV S.p.A in Alstom Ferroviaria S.p.A. za dobavo in vzdrževanje 26 vozil ETR675 (znane tudi kot Pendolino EVO) naročenih v različnih serijah kot opcija nakupa.

| (6) | Šest vozil, od ETR675.17 do ETR675.22, je bilo naročenih pred 16. junijem 2019, opremljenih z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in odobrenih za dajanje na trg pred 31. decembrom 2020. V skladu s točko 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 morajo biti navedena vozila do 1. julija 2023 skladna z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS. |
| --- | --- |

(6)

Šest vozil, od ETR675.17 do ETR675.22, je bilo naročenih pred 16. junijem 2019, opremljenih z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in odobrenih za dajanje na trg pred 31. decembrom 2020. V skladu s točko 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 morajo biti navedena vozila do 1. julija 2023 skladna z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS.

| (7) | Vozili ETR675.23 in ETR675.24 sta bili naročeni po 16. juniju 2020, in sicer 31. julija 2020, opremljeni z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in odobreni za dajanje na trg pred 31. decembrom 2020. V skladu s točko 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 morajo biti navedena vozila do 1. julija 2023 skladna z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS. |
| --- | --- |

(7)

Vozili ETR675.23 in ETR675.24 sta bili naročeni po 16. juniju 2020, in sicer 31. julija 2020, opremljeni z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in odobreni za dajanje na trg pred 31. decembrom 2020. V skladu s točko 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 morajo biti navedena vozila do 1. julija 2023 skladna z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS.

| (8) | Vozili ETR675.25 in ETR675.26, ki sta bili naročeni 31. julija 2019, naj bi bili dobavljeni po 31. decembru 2020. Zato ne spadata na področje uporabe prehodne določbe iz točke 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 in bi morali biti opremljeni z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS v skladu s točko 7.4.2.1 navedene priloge. S Sklepom Komisije C(2021)3233 final (4) je bila odobrena začasna neuporaba do 30. junija 2023. Zato je vseh deset vlakov, navedenih v zahtevku, trenutno opremljenih samo z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS. |
| --- | --- |

(8)

Vozili ETR675.25 in ETR675.26, ki sta bili naročeni 31. julija 2019, naj bi bili dobavljeni po 31. decembru 2020. Zato ne spadata na področje uporabe prehodne določbe iz točke 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 in bi morali biti opremljeni z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS v skladu s točko 7.4.2.1 navedene priloge. S Sklepom Komisije C(2021)3233 final (4) je bila odobrena začasna neuporaba do 30. junija 2023. Zato je vseh deset vlakov, navedenih v zahtevku, trenutno opremljenih samo z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS.

| (9) | Prehod z osnovne konfiguracije 2 za ETCS na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS desetih vozil, ki so predmet tega sklepa, je bil načrtovan za obdobje do 1. julija 2023 v skladu z rokom iz točke 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919. |
| --- | --- |

(9)

Prehod z osnovne konfiguracije 2 za ETCS na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS desetih vozil, ki so predmet tega sklepa, je bil načrtovan za obdobje do 1. julija 2023 v skladu z rokom iz točke 7.4.2.3 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919.

| (10) | Vendar je varen prehod z osnovne konfiguracije 2 za ETCS na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS na vozilu odvisen od razpoložljivosti nadgradnje proge Milano–Bologna na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS ob progi za preskus, ki zagotavlja združljivost osnovne konfiguracije 3 za ETCS na vozilu in ob progi. Razpoložljivost proge za preskušanje je bila odložena zaradi pozne namestitve osnovne konfiguracije 3 za ETCS ob progi. Preskušanje bo mogoče šele v drugem četrtletju leta 2023, zaradi česar bodo prva ponovna dovoljenja za vozila preložena na november 2023. |
| --- | --- |

(10)

Vendar je varen prehod z osnovne konfiguracije 2 za ETCS na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS na vozilu odvisen od razpoložljivosti nadgradnje proge Milano–Bologna na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS ob progi za preskus, ki zagotavlja združljivost osnovne konfiguracije 3 za ETCS na vozilu in ob progi. Razpoložljivost proge za preskušanje je bila odložena zaradi pozne namestitve osnovne konfiguracije 3 za ETCS ob progi. Preskušanje bo mogoče šele v drugem četrtletju leta 2023, zaradi česar bodo prva ponovna dovoljenja za vozila preložena na november 2023.

| (11) | Začasna neuporaba točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 za še eno leto za deset vozil ERT675, opremljenih z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS, do naknadne namestitve osnovne konfiguracije 3 za ETCS na njih med rednim vzdrževanjem v obdobju od novembra 2023 do 30. junija 2024 bi omogočila nadaljevanje izvajanja storitev brez kakršnih koli alternativ pod komercialno in operativno izvedljivimi pogoji. |
| --- | --- |

(11)

Začasna neuporaba točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 za še eno leto za deset vozil ERT675, opremljenih z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS, do naknadne namestitve osnovne konfiguracije 3 za ETCS na njih med rednim vzdrževanjem v obdobju od novembra 2023 do 30. junija 2024 bi omogočila nadaljevanje izvajanja storitev brez kakršnih koli alternativ pod komercialno in operativno izvedljivimi pogoji.

| (12) | Zamuda pri prehodu ne bi vplivala na interoperabilnost, saj je deset zadevnih vozil že opremljenih z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS, oprema ob progi pa je prav tako opremljena z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in bo v skladu z italijanskim nacionalnim izvedbenim načrtom ERTMS postopoma prešla na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS do leta 2025, ne da bi to vplivalo na interoperabilnost z vozili, opremljenimi z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in osnovno konfiguracijo 3 za ETCS. |
| --- | --- |

(12)

Zamuda pri prehodu ne bi vplivala na interoperabilnost, saj je deset zadevnih vozil že opremljenih z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS, oprema ob progi pa je prav tako opremljena z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in bo v skladu z italijanskim nacionalnim izvedbenim načrtom ERTMS postopoma prešla na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS do leta 2025, ne da bi to vplivalo na interoperabilnost z vozili, opremljenimi z osnovno konfiguracijo 2 za ETCS in osnovno konfiguracijo 3 za ETCS.

| (13) | Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, sta se proizvajalec vozil s številkami od ETR675.17 do ETR675.26, Alstom Ferroviaria S.p.A in njihov lastnik, Italo-NTV S.p.A, zavezala, da bosta izdelala inženirski in inštalacijski načrt za nadgradnjo teh vozil in preostalega voznega parka z opremo na vozilu, ki je v skladu z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS. V skladu s tem načrtom bi bilo treba nadgradnjo dokončati do 30. junija 2024. |
| --- | --- |

(13)

Glede na informacije, ki so jih predložili italijanski organi, sta se proizvajalec vozil s številkami od ETR675.17 do ETR675.26, Alstom Ferroviaria S.p.A in njihov lastnik, Italo-NTV S.p.A, zavezala, da bosta izdelala inženirski in inštalacijski načrt za nadgradnjo teh vozil in preostalega voznega parka z opremo na vozilu, ki je v skladu z osnovno konfiguracijo 3 za ETCS. V skladu s tem načrtom bi bilo treba nadgradnjo dokončati do 30. junija 2024.

| (14) | Zahtevek temelji na členu 7(1), točka (c), Direktive (EU) 2016/797, ki omogoča neuporabo ene ali več tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI), kadar bi uporaba TSI ogrozila ekonomsko vzdržnost projekta in/ali združljivost železniškega sistema v zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

(14)

Zahtevek temelji na členu 7(1), točka (c), Direktive (EU) 2016/797, ki omogoča neuporabo ene ali več tehničnih specifikacij za interoperabilnost (TSI), kadar bi uporaba TSI ogrozila ekonomsko vzdržnost projekta in/ali združljivost železniškega sistema v zadevnih državah članicah.

| (15) | Iz informacij, ki so jih predložili italijanski organi, je razvidno, da bi moral upravljavec, če zahtevek za neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 ne bi bil odobren, namestiti osnovno konfiguracijo 3 za ETCS na deset vozil in jih začasno umakniti iz obratovanja po običajnem načrtovanem vzdrževanju. To bi imelo znaten negativen gospodarski vpliv na upravljavca, saj bi tako utrpel izgubo prihodka zaradi pomanjkanja komercialnih storitev, zaradi neizdanih računov in zaradi stroškov, potrebnih za parkiranje teh desetih vozil. Uporabljena alternativna določba, tj. nadaljnja uporaba osnovne konfiguracije 2 za ETCS, dokler ni mogoče uspešno izvesti nadgradnje na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS, je sprejemljiva, saj ne bi vplivala na interoperabilnost in bi zagotovila nadaljevanje izvajanja storitev. |
| --- | --- |

(15)

Iz informacij, ki so jih predložili italijanski organi, je razvidno, da bi moral upravljavec, če zahtevek za neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 ne bi bil odobren, namestiti osnovno konfiguracijo 3 za ETCS na deset vozil in jih začasno umakniti iz obratovanja po običajnem načrtovanem vzdrževanju. To bi imelo znaten negativen gospodarski vpliv na upravljavca, saj bi tako utrpel izgubo prihodka zaradi pomanjkanja komercialnih storitev, zaradi neizdanih računov in zaradi stroškov, potrebnih za parkiranje teh desetih vozil. Uporabljena alternativna določba, tj. nadaljnja uporaba osnovne konfiguracije 2 za ETCS, dokler ni mogoče uspešno izvesti nadgradnje na osnovno konfiguracijo 3 za ETCS, je sprejemljiva, saj ne bi vplivala na interoperabilnost in bi zagotovila nadaljevanje izvajanja storitev.

| (16) | Iz teh razlogov bi bilo treba šteti, da so pogoji iz člena 7(1), točka (c), Direktive (EU) 2016/797 izpolnjeni, odlog prehoda zadevnih desetih vozil z identifikacijskimi številkami ETR675.17 na ETR675.26 pa bi bilo treba odobriti do 30. junija 2024. |
| --- | --- |

(16)

Iz teh razlogov bi bilo treba šteti, da so pogoji iz člena 7(1), točka (c), Direktive (EU) 2016/797 izpolnjeni, odlog prehoda zadevnih desetih vozil z identifikacijskimi številkami ETR675.17 na ETR675.26 pa bi bilo treba odobriti do 30. junija 2024.

| (17) | Zato bi bilo treba odobriti zahtevek Italije, da se točka 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 za navedena vozila ne uporablja do 30. junija 2024. |
| --- | --- |

(17)

Zato bi bilo treba odobriti zahtevek Italije, da se točka 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 za navedena vozila ne uporablja do 30. junija 2024.

| (18) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 51(1) Direktive (EU) 2016/797 – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora iz člena 51(1) Direktive (EU) 2016/797 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zahtevek Italijanske republike za neuporabo točke 7.4.2.1 Priloge k Uredbi (EU) 2016/919 za deset vozil ETR675 z zaporednimi identifikacijskimi številkami od ETR675.17 do ETR675.26 do 30. junija 2024 se odobri.

Člen 2

Ta sklep se uporablja znotraj geografskih meja italijanskega železniškega omrežja.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

Uporablja se do 30. junija 2024.

V Bruslju, 27. marca 2023

Za Komisijo

Adina-Ioana VĂLEAN

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 138, 26.5.2016, str. 44.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

2

(3)  Seznam specifikacij 1 ustreza osnovni konfiguraciji 2 za ETCS in osnovni konfiguraciji 1 za GSM-R

3

Seznam specifikacij 2 ustreza osnovni konfiguraciji 3, izdaji za vzdrževanje 1 za ETCS in osnovni konfiguraciji 1 za GSM-R

Seznam specifikacij 3 ustreza osnovni konfiguraciji 3, izdaji 2 za ETCS in osnovni konfiguraciji 1 za GSM-R

(4)  Izvedbeni sklep Komisije C(2021) 3233 final z dne 11. maja 2021 o odobritvi zahtevka za neuporabo dela tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji iz Uredbe (EU) 2016/919, ki ga je Italijanska republika predložila Komisiji v skladu s členom 7(4) Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta.

4

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/66

---

SKLEP št. 2021/05 REGIONALNEGA USMERJEVALNEGA ODBORA PROMETNE SKUPNOSTI

o reviziji Priloge I k Pogodbi o ustanovitvi prometne skupnosti [2023/697]

REGIONALNI USMERJEVALNI ODBOR PROMETNE SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti in zlasti člena 20(3), točka (a), Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 20(3), točka (a), Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) bo regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti zaradi sprejetja novih pravno zavezujočih aktov Evropske unije sprejel med drugim sklepe o reviziji Priloge I k Pogodbi, da bi te akte vključil v Pogodbo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 20(3), točka (a), Pogodbe o ustanovitvi prometne skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) bo regionalni usmerjevalni odbor prometne skupnosti zaradi sprejetja novih pravno zavezujočih aktov Evropske unije sprejel med drugim sklepe o reviziji Priloge I k Pogodbi, da bi te akte vključil v Pogodbo.

| (2) | Na področjih, ki jih pokriva Pogodba, je bilo od njenega podpisa, tj. 9. oktobra 2017, sprejeto večje število novih pravnih aktov Evropske unije, drugi pravni akti pa so bili razveljavljeni. Zato bi bilo treba Prilogo I revidirati, da bodo v njej upoštevane te spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Na področjih, ki jih pokriva Pogodba, je bilo od njenega podpisa, tj. 9. oktobra 2017, sprejeto večje število novih pravnih aktov Evropske unije, drugi pravni akti pa so bili razveljavljeni. Zato bi bilo treba Prilogo I revidirati, da bodo v njej upoštevane te spremembe.

| (3) | Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve je primerno, da se priloge od Priloge I.1, razen zemljevidov okvirne širitve omrežja TEN-T na Zahodni Balkan (jedrno in celovito omrežje), do Priloge I.7 k Pogodbi nadomestijo z besedilom iz Priloge k temu sklepu – |
| --- | --- |

(3)

Zaradi pravne jasnosti in poenostavitve je primerno, da se priloge od Priloge I.1, razen zemljevidov okvirne širitve omrežja TEN-T na Zahodni Balkan (jedrno in celovito omrežje), do Priloge I.7 k Pogodbi nadomestijo z besedilom iz Priloge k temu sklepu –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloge od Priloge I.1, razen zemljevidov okvirne širitve omrežja TEN-T na Zahodni Balkan (jedrno in celovito omrežje), do Priloge I.7 k Pogodbi se nadomestijo z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Sarajevu, 28. junija 2021

Za regionalni usmerjevalni odbor

predsednik

---

PRILOGA

„PRILOGA I

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA SEKTOR PROMETA, IN POVEZANE ZADEVE

„PRILOGA I.1

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PROMETNO INFRASTRUKTURO, KI TVORI JEDRNO OMREŽJE JUGOVZHODNE EVROPE

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Razvoj TEN-T | Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).
  Delegirana Uredba Komisije (EU) 2016/758 z dne 4. februarja 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede prilagoditve Priloge III k Uredbi (UL L 126, 14.5.2016, str. 3). |
| Infrastruktura za alternativna goriva | Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Razvoj TEN-T

Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

Delegirana Uredba Komisije (EU) 2016/758 z dne 4. februarja 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede prilagoditve Priloge III k Uredbi (UL L 126, 14.5.2016, str. 3).

Infrastruktura za alternativna goriva

Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

„PRILOGA I.2

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA ŽELEZNIŠKI PROMET

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Dostop do trga | Uredba št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih izvajanja člena 79(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (UL 52, 16.8.1960, str. 1121)
  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).
  Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (UL L 352, 23.12.2016, str. 1).
  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/2075 z dne 4. septembra 2017 o nadomestitvi Priloge VII k Direktivi 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 295, 14.11.2017, str. 69).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 869/2014 z dne 11. avgusta 2014 o novih storitvah železniškega potniškega prometa (UL L 239, 12.8.2014, str. 1)
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/10 z dne 6. januarja 2015 o merilih v zvezi s prosilci za dodelitev železniške infrastrukturne zmogljivosti in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 870/2014 (UL L 3, 7.1.2015, str. 34).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/171 z dne 4. februarja 2015 o nekaterih vidikih postopka za izdajo licenc prevoznikom v železniškem prometu (UL L 29, 5.2.2015, str. 3).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/429 z dne 13. marca 2015 o določitvi načinov, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa (UL L 70, 14.3.2015, str. 36).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 z dne 12. junija 2015 o načinih izračunavanja stroškov, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa (UL L 148, 13.6.2015, str. 17).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1100 z dne 7. julija 2015 o obveznostih poročanja držav članic v okviru spremljanja trga storitev v železniškem prometu (UL L 181, 9.7.2015, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/545 z dne 7. aprila 2016 o postopkih in merilih pri okvirnih pogodbah za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti (UL L 94, 8.4.2016, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2177 z dne 22. novembra 2017 o dostopu do objektov za izvajanje železniških storitev in z železnico povezanih storitev (UL L 307, 23.11.2017, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1795 z dne 20. novembra 2018 o določitvi postopka in meril za uporabo preskusa ekonomskega ravnovesja v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 21.11.2018, str. 5).
  Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/500 z dne 22. marca 2018 o skladnosti predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Alpe–Zahodni Balkan s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 82, 26.3.2018, str. 13).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/491 z dne 21. marca 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Sredozemlje, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 81, 23.3.2018, str. 23).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/300 z dne 11. januarja 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 56, 28.2.2018, str. 60).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/178 z dne 31. januarja 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1111 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 28, 2.2.2017, str. 71).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/177 z dne 31. januarja 2017 o skladnosti skupnega predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Amber s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 28, 2.2.2017, str. 69).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1111 z dne 7. julija 2015 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 181, 9.7.2015, str. 82). |
| Izdaja dovoljenj strojevodjem | Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).
  Uredba Komisije (EU) 2019/554 z dne 5. aprila 2019 o spremembi Priloge VI k Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 97, 8.4.2019, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 36/2010 z dne 3. decembra 2009 o vzorcih dovoljenj Skupnosti za strojevodje, dopolnilnih spričeval, overjenih kopij dopolnilnih spričeval in obrazcev vlog za dovoljenja za strojevodje v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 13, 19.1.2010, str. 1).
  Odločba Komisije 2010/17/ES z dne 29. oktobra 2009 o sprejetju osnovnih parametrov registrov dovoljenj za strojevodje in dopolnilnih spričeval, predvidenih v Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 8, 13.1.2010, str. 17).
  Sklep Komisije 2011/765/EU z dne 22. novembra 2011 o merilih za priznavanje centrov za usposabljanje, ki usposabljajo strojevodje, merilih za priznavanje ocenjevalcev strojevodij in o merilih za organizacijo preverjanj v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 29.11.2011, str. 36). |
| Interoperabilnost | Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).
  Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).
  Odločba Komisije 2009/965/ES z dne 30. novembra 2009 o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 341, 22.12.2009, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚infrastruktura‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1300/2014 glede popisa sredstev z namenom ugotavljanja ovir za dostopnost, zagotavljanja informacij za uporabnike ter spremljanja in vrednotenja napredka v zvezi z dostopnostjo (UL L 139I, 27.5.2019, str. 1)
  Uredba Komisije (EU) št.°1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚energija‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/868 z dne 13. junija 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 1301/2014 in Uredbe (EU) št. 1302/2014 v zvezi z določbami o sistemu za merjenje električne energije in sistemu za zbiranje podatkov (UL L 149, 14.6.2018, str. 16).
  Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).
  Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).
  Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/774 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2014 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ za obstoječe tovorne vagone (UL L 139I, 27.5.2019, str. 89)
  Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/278 z dne 23. februarja 2018 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 1305/2014 v zvezi s strukturo sporočil, vzorcem podatkov in sporočil ter operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote ter o sprejetju informacijsko-tehnološkega standarda za komunikacijsko raven skupnega vmesnika (UL L 54, 24.2.2018, str. 11).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/778 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 v zvezi z upravljanjem nadzora sprememb (UL L 139I, 27.5.2019, str. 356)
  Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 64, 8.10.2011, str. 32).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 312)
  Sklep Komisije 2012/757/EU z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem ‚Vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji, in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (UL L 345, 15.12.2012, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5)
  Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚telematske aplikacije za potniški promet‘ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).
  Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).
  Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 z dne 16. maja 2019 o spremembi uredb Komisije (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1303/2014, (EU) 2016/919 ter Izvedbenega sklepa Komisije 2011/665/EU v zvezi z uskladitvijo z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter izvajanjem posebnih ciljev, določenih v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2017/1474 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 108)
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/424 z dne 19. marca 2020 o predložitvi informacij Komisiji glede neuporabe tehničnih specifikacij za interoperabilnost v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 (UL L 84, 20.3.2020, str. 20). |
| Agencija Evropske unije za železnice | Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/867 z dne 13. junija 2018 o poslovniku komisij za pritožbe pri Agenciji Evropske unije za železnice (UL L 149, 14.6.2018, str. 3).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/764 z dne 2. maja 2018 o pristojbinah in dajatvah, ki se plačujejo Evropski agenciji za železnice, in pogojih plačila (UL L 129, 25.5.2018, str. 68). |
| Varnost na železnici | Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360)
  Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema upravljanja varnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 in Uredbe Komisije (EU) št. 1169/2010 (UL L 129, 25.5.2018, str. 26).
  Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13) Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).
  Odločba Komisije 2009/460/ES z dne 5. junija 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 150, 13.6.2009, str. 11).
  Priporočilo Komisije (EU) 2019/780 z dne 16. maja 2019 o praktičnih ureditvah za izdajo varnostnih pooblastil upravljavcem infrastrukture (UL L 139I, 27.5.2019, str. 390) |
| Notranji prevoz nevarnega blaga | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). |
| Premična tlačna oprema | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Socialno področje – delovni čas | Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).
  Direktiva Sveta 2005/47/ES z dne 18. julija 2005 o Sporazumu med Skupnostjo Evropskih železnic (CER) in Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih delovnih pogojev mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve v železniškem sektorju – Sporazum, sklenjen med Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) in Skupnostjo evropskih železnic (CER) o določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve (UL L 195, 27.7.2005, str. 15). |
| Pravice potnikov | Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14). |
| Elektronske informacije o prevozu blaga | Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Dostop do trga

Uredba št. 11 o odpravi diskriminacije pri prevozninah in pogojih izvajanja člena 79(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (UL 52, 16.8.1960, str. 1121)

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

Direktiva (EU) 2016/2370 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Direktive 2012/34/EU glede odprtja trga notranjih storitev železniškega potniškega prometa in upravljanja železniške infrastrukture (UL L 352, 23.12.2016, str. 1).

Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/2075 z dne 4. septembra 2017 o nadomestitvi Priloge VII k Direktivi 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 295, 14.11.2017, str. 69).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 869/2014 z dne 11. avgusta 2014 o novih storitvah železniškega potniškega prometa (UL L 239, 12.8.2014, str. 1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/10 z dne 6. januarja 2015 o merilih v zvezi s prosilci za dodelitev železniške infrastrukturne zmogljivosti in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 870/2014 (UL L 3, 7.1.2015, str. 34).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/171 z dne 4. februarja 2015 o nekaterih vidikih postopka za izdajo licenc prevoznikom v železniškem prometu (UL L 29, 5.2.2015, str. 3).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/429 z dne 13. marca 2015 o določitvi načinov, ki jih je treba upoštevati pri zaračunavanju stroškov učinkov hrupa (UL L 70, 14.3.2015, str. 36).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/909 z dne 12. junija 2015 o načinih izračunavanja stroškov, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa (UL L 148, 13.6.2015, str. 17).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1100 z dne 7. julija 2015 o obveznostih poročanja držav članic v okviru spremljanja trga storitev v železniškem prometu (UL L 181, 9.7.2015, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/545 z dne 7. aprila 2016 o postopkih in merilih pri okvirnih pogodbah za dodelitev železniških infrastrukturnih zmogljivosti (UL L 94, 8.4.2016, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/2177 z dne 22. novembra 2017 o dostopu do objektov za izvajanje železniških storitev in z železnico povezanih storitev (UL L 307, 23.11.2017, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1795 z dne 20. novembra 2018 o določitvi postopka in meril za uporabo preskusa ekonomskega ravnovesja v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 21.11.2018, str. 5).

Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 276, 20.10.2010, str. 22).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/500 z dne 22. marca 2018 o skladnosti predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Alpe–Zahodni Balkan s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 82, 26.3.2018, str. 13).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/491 z dne 21. marca 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Sredozemlje, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 81, 23.3.2018, str. 23).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/300 z dne 11. januarja 2018 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev atlantskega železniškega tovornega koridorja, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 56, 28.2.2018, str. 60).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/178 z dne 31. januarja 2017 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1111 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 28, 2.2.2017, str. 71).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/177 z dne 31. januarja 2017 o skladnosti skupnega predloga za vzpostavitev železniškega tovornega koridorja Amber s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 28, 2.2.2017, str. 69).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1111 z dne 7. julija 2015 o skladnosti skupnega predloga, ki so ga zadevne države članice predložile za razširitev železniškega tovornega koridorja Severno morje–Baltik, s členom 5 Uredbe (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (UL L 181, 9.7.2015, str. 82).

Izdaja dovoljenj strojevodjem

Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 315, 3.12.2007, str. 51).

Uredba Komisije (EU) 2019/554 z dne 5. aprila 2019 o spremembi Priloge VI k Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti (UL L 97, 8.4.2019, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 36/2010 z dne 3. decembra 2009 o vzorcih dovoljenj Skupnosti za strojevodje, dopolnilnih spričeval, overjenih kopij dopolnilnih spričeval in obrazcev vlog za dovoljenja za strojevodje v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 13, 19.1.2010, str. 1).

Odločba Komisije 2010/17/ES z dne 29. oktobra 2009 o sprejetju osnovnih parametrov registrov dovoljenj za strojevodje in dopolnilnih spričeval, predvidenih v Direktivi 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 8, 13.1.2010, str. 17).

Sklep Komisije 2011/765/EU z dne 22. novembra 2011 o merilih za priznavanje centrov za usposabljanje, ki usposabljajo strojevodje, merilih za priznavanje ocenjevalcev strojevodij in o merilih za organizacijo preverjanj v skladu z Direktivo 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 314, 29.11.2011, str. 36).

Interoperabilnost

Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/545 z dne 4. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za dovoljenja za železniška vozila in postopek izdaje dovoljenj za tip železniških vozil v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 90, 6.4.2018, str. 66).

Delegirani sklep Komisije (EU) 2017/1474 z dne 8. junija 2017 o dopolnitvi Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih ciljev za pripravo, sprejetje in pregled tehničnih specifikacij za interoperabilnost (UL L 210, 15.8.2017, str. 5).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1614 z dne 25. oktobra 2018 o določitvi specifikacij za registre vozil iz člena 47 Direktive (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi in razveljavitvi Odločbe Komisije 2007/756/ES (UL L 268, 26.10.2018, str. 53).

Odločba Komisije 2009/965/ES z dne 30. novembra 2009 o referenčnem dokumentu iz člena 27(4) Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (UL L 341, 22.12.2009, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 1299/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚infrastruktura‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1300/2014 glede popisa sredstev z namenom ugotavljanja ovir za dostopnost, zagotavljanja informacij za uporabnike ter spremljanja in vrednotenja napredka v zvezi z dostopnostjo (UL L 139I, 27.5.2019, str. 1)

Uredba Komisije (EU) št.°1301/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚energija‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 179).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/868 z dne 13. junija 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 1301/2014 in Uredbe (EU) št. 1302/2014 v zvezi z določbami o sistemu za merjenje električne energije in sistemu za zbiranje podatkov (UL L 149, 14.6.2018, str. 16).

Uredba Komisije (EU) št. 1302/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – lokomotive in potniška tirna vozila‘ železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 356, 12.12.2014, str. 228).

Uredba Komisije (EU) št. 1303/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi z ‚varnostjo v železniških predorih‘ železniškega sistema Evropske unije (UL L 356, 12.12.2014, str. 394).

Uredba Komisije (EU) št. 1304/2014 z dne 26. novembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ ter o spremembi Odločbe 2008/232/ES in razveljavitvi Sklepa 2011/229/EU (UL L 356, 12.12.2014, str. 421).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/774 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1304/2014 glede uporabe tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚tirna vozila – hrup‘ za obstoječe tovorne vagone (UL L 139I, 27.5.2019, str. 89)

Uredba Komisije (EU) št. 1305/2014 z dne 11. decembra 2014 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom telematske aplikacije za tovorni promet železniškega sistema v Evropski uniji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 62/2006 (UL L 356, 12.12.2014, str. 438).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/278 z dne 23. februarja 2018 o spremembi Priloge k Uredbi (EU) št. 1305/2014 v zvezi s strukturo sporočil, vzorcem podatkov in sporočil ter operativno podatkovno bazo za vagone in intermodalne enote ter o sprejetju informacijsko-tehnološkega standarda za komunikacijsko raven skupnega vmesnika (UL L 54, 24.2.2018, str. 11).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/778 z dne 16. maja 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1305/2014 v zvezi z upravljanjem nadzora sprememb (UL L 139I, 27.5.2019, str. 356)

Izvedbeni sklep Komisije 2011/665/EU z dne 4. oktobra 2011 o evropskem registru dovoljenih tipov železniških vozil (UL L 64, 8.10.2011, str. 32).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/777 z dne 16. maja 2019 o skupnih specifikacijah za register železniške infrastrukture in o razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/880/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 312)

Sklep Komisije 2012/757/EU z dne 14. novembra 2012 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem ‚Vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji, in o spremembi Odločbe 2007/756/ES (UL L 345, 15.12.2012, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 z dne 16. maja 2019 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚vodenje in upravljanje prometa‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Sklepa Komisije 2012/757/EU (UL L 139I, 27.5.2019, str. 5)

Uredba Komisije (EU) št. 454/2011 z dne 5. maja 2011 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚telematske aplikacije za potniški promet‘ vseevropskega železniškega sistema (UL L 123, 12.5.2011, str. 11).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/250 z dne 12. februarja 2019 o predlogah za izjave in potrdila ES za komponente interoperabilnosti železniškega sistema in podsisteme, vzorcu izjave o skladnosti za odobren tip železniškega vozila in postopkih verifikacije ES za podsisteme v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 201/2011 (UL L 42, 13.2.2019, str. 9).

Uredba Komisije (EU) 2016/919 z dne 27. maja 2016 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemi vodenje-upravljanje in signalizacija železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 158, 15.6.2016, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 321/2013 z dne 13. marca 2013 o tehnični specifikaciji za interoperabilnost v zvezi s podsistemom ‚železniški vozni park – tovorni vagoni‘ železniškega sistema v Evropski uniji in o razveljavitvi Odločbe Komisije 2006/861/ES (UL L 104, 12.4.2013, str. 1).

Sklep Komisije 2010/713/EU z dne 9. novembra 2010 o modulih za postopke ocenjevanja skladnosti, primernosti za uporabo in ES-verifikacije, ki se uporabljajo v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, sprejetih v okviru Direktive 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 319, 4.12.2010, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 z dne 16. maja 2019 o spremembi uredb Komisije (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1299/2014, (EU) št. 1301/2014, (EU) št. 1302/2014, (EU) št. 1303/2014, (EU) 2016/919 ter Izvedbenega sklepa Komisije 2011/665/EU v zvezi z uskladitvijo z Direktivo (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta ter izvajanjem posebnih ciljev, določenih v Delegiranem sklepu Komisije (EU) 2017/1474 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 108)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 z dne 9. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 321/2013, (EU) št. 1302/2014 in (EU) 2016/919 glede razširitve območja uporabe in prehodnih faz (UL L 73, 10.3.2020, str. 6).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/424 z dne 19. marca 2020 o predložitvi informacij Komisiji glede neuporabe tehničnih specifikacij za interoperabilnost v skladu z Direktivo (EU) 2016/797 (UL L 84, 20.3.2020, str. 20).

Agencija Evropske unije za železnice

Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/867 z dne 13. junija 2018 o poslovniku komisij za pritožbe pri Agenciji Evropske unije za železnice (UL L 149, 14.6.2018, str. 3).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/764 z dne 2. maja 2018 o pristojbinah in dajatvah, ki se plačujejo Evropski agenciji za železnice, in pogojih plačila (UL L 129, 25.5.2018, str. 68).

Varnost na železnici

Direktiva (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (UL L 138, 26.5.2016, str. 102).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/763 z dne 9. aprila 2018 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007 (UL L 129, 25.5.2018, str. 49).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/779 z dne 16. maja 2019 o določitvi podrobnih določb o sistemu izdajanja spričeval subjektom, zadolženim za vzdrževanje vozil, v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 (UL L 139I, 27.5.2019, str. 360)

Uredba Komisije (EU) št. 1158/2010 z dne 9. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniških varnostnih spričeval (UL L 326, 10.12.2010, str. 11).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema upravljanja varnosti v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1158/2010 in Uredbe Komisije (EU) št. 1169/2010 (UL L 129, 25.5.2018, str. 26).

Uredba Komisije (EU) št. 1169/2010 z dne 10. decembra 2010 o skupni varnostni metodi ocenjevanja skladnosti z zahtevami za pridobitev železniškega varnostnega pooblastila (UL L 327, 11.12.2010, str. 13) Uredba Komisije (EU) št. 1078/2012 z dne 16. novembra 2012 o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje (UL L 320, 17.11.2012, str. 8).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (UL L 129, 25.5.2018, str. 16).

Odločba Komisije 2009/460/ES z dne 5. junija 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 150, 13.6.2009, str. 11).

Priporočilo Komisije (EU) 2019/780 z dne 16. maja 2019 o praktičnih ureditvah za izdajo varnostnih pooblastil upravljavcem infrastrukture (UL L 139I, 27.5.2019, str. 390)

Notranji prevoz nevarnega blaga

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

Premična tlačna oprema

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Socialno področje – delovni čas

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).

Direktiva Sveta 2005/47/ES z dne 18. julija 2005 o Sporazumu med Skupnostjo Evropskih železnic (CER) in Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) o določenih vidikih delovnih pogojev mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve v železniškem sektorju – Sporazum, sklenjen med Evropsko Federacijo delavcev v prometu (ETF) in Skupnostjo evropskih železnic (CER) o določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve (UL L 195, 27.7.2005, str. 15).

Pravice potnikov

Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu (UL L 315, 3.12.2007, str. 14).

Elektronske informacije o prevozu blaga

Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33).

„PRILOGA I.3

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA CESTNI PROMET

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Zaračunavanje cestnin za infrastrukturo – letni davki na vozila | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42). |
| Dovoljenje za opravljanje dejavnosti upravljavca cest | Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).
  Uredba (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (UL L 249, 31.7.2020, str. 17).
  (Vendar glej člen 4 Uredbe (EU) 2020/1055 za datum začetka veljavnosti ali uporabe.) |
| Socialne določbe – čas vožnje in čas počitka | Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).
  Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (UL L 168, 2.7.2010, str. 16).
  Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1). |
| Tahograf | Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/68 z dne 21. januarja 2016 o splošnih postopkih in specifikacijah, potrebnih za medsebojno povezanost elektronskih registrov vozniških kartic (UL L 15, 22.1.2016, str. 51).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 z dne 18. marca 2016 o izvajanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 139, 26.5.2016, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/502 z dne 28. februarja 2018 o spremembi o Izvedbene uredbe (EU) 2016/799 za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 85, 28.3.2018, str. 1).
  Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8).
  (Vendar glej člen 46 Uredbe (EU) št. 165/2014.)
  Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1). |
| Izvrševanje socialne zakonodaje | Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35), kakor je bila spremenjena z:
  Direktivo (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 249, 31.7.2020, str. 49).
  (Vendar glej člen 9 Direktive (EU) 2020/1057 o prenosu.) |
| Obrazec za potrdilo o dejavnostih | Odločba Komisije 2007/230/ES z dne 12. aprila 2007 o obrazcu o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (UL L 99, 14.4.2007, str. 14) |
| Delovni čas | Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (UL L 80, 23.3.2002, str. 35). |
| Premična tlačna oprema | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Tehnična brezhibnost | Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51). |
| Cestni pregled | Direktiva 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 134). |
| Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27). |
| Varnostni pasovi | Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih (UL L 373, 31.12.1991, str. 26). |
| Ogledala | Direktiva 2007/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali (UL L 184, 14.7.2007, str. 25). |
| Dokumenti za registracijo | Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57).
  Direktiva Sveta 2006/103/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prometne politike zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 344). |
| Usposabljanje voznikov | Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).
  Direktiva (EU) 2018/645 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Direktive 2003/59/ES o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov in Direktive 2006/126/ES o vozniških dovoljenjih (UL L 112, 2.5.2018, str. 29). |
| Vozniško dovoljenje | Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (UL L 403, 30.12.2006, str. 18).
  Uredba Komisije (EU) št. 383/2012 z dne 4. maja 2012 o določitvi tehničnih zahtev v zvezi z vozniškimi dovoljenji, ki vključujejo medij za shranjevanje (mikročip) (UL L 120, 5.5.2012, str. 1). |
| Čezmejna izmenjava informacij | Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9). |
| Notranji prevoz nevarnega blaga | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). |
| Kontrola prevoza nevarnega blaga | Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (UL L 249, 17.10.1995, str. 35). |
| Predori | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/54/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39). |
| Izboljšanje varnosti cestne infrastrukture | Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59). |
| Mere in masa vozil | Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59). |
| Pravice potnikov | Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1). |
| Čista vozila in/ali infrastruktura za alternativna goriva | Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).
  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1). |
| Inteligentni prometni sistemi | Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).
  Izvedbeni sklep Komisije 2011/453/EU z dne 13. julija 2011 o sprejetju smernic za poročanje s strani držav članic na podlagi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 193, 23.7.2011, str. 48).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/209 z dne 12. februarja 2016 o zahtevi za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo v zvezi z inteligentnimi prometnimi sistemi (ITS) na mestnih območjih v podporo Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 39, 16.2.2016, str. 48).
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 305/2013 z dne 26. novembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 91, 3.4.2013, str. 1.
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (UL L 247, 18.9.2013, str. 1).
  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 886/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (UL L 247, 18.9.2013, str. 6).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/962 z dne 18. decembra 2014 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opravljanjem storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU (UL L 157, 23.6.2015, str. 21).
  Sklep št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 164, 3.6.2014, str. 6). |
| Cestninski sistemi | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 124).
  Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45) Odločba Komisije 2009/750/ES z dne 6. oktobra 2009 o opredelitvi evropskega elektronskega cestninjenja in zadevnih tehničnih elementov (UL L 268, 13.10.2009, str. 11) |
| Homologacija | Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).
  Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).
  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52). |
| Elektronske informacije o prevozu blaga | Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33) (kolikor je upoštevna za akte s področja uporabe te priloge) (1) |

Regulativno področje

Zakonodaja

Zaračunavanje cestnin za infrastrukturo – letni davki na vozila

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (UL L 187, 20.7.1999, str. 42).

Dovoljenje za opravljanje dejavnosti upravljavca cest

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika in o razveljavitvi Direktive Sveta 96/26/ES (UL L 300, 14.11.2009, str. 51).

Uredba (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (UL L 249, 31.7.2020, str. 17).

(Vendar glej člen 4 Uredbe (EU) 2020/1055 za datum začetka veljavnosti ali uporabe.)

Socialne določbe – čas vožnje in čas počitka

Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 581/2010 z dne 1. julija 2010 o najdaljših obdobjih za prenos ustreznih podatkov z enot v vozilu in voznikovih kartic (UL L 168, 2.7.2010, str. 16).

Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1).

Tahograf

Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/68 z dne 21. januarja 2016 o splošnih postopkih in specifikacijah, potrebnih za medsebojno povezanost elektronskih registrov vozniških kartic (UL L 15, 22.1.2016, str. 51).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 z dne 18. marca 2016 o izvajanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 139, 26.5.2016, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/502 z dne 28. februarja 2018 o spremembi o Izvedbene uredbe (EU) 2016/799 za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov (UL L 85, 28.3.2018, str. 1).

Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8).

(Vendar glej člen 46 Uredbe (EU) št. 165/2014.)

Uredba (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (UL L 249, 31.7.2020, str. 1).

Izvrševanje socialne zakonodaje

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu in razveljavitvi Direktive Sveta 88/599/EGS (UL L 102, 11.4.2006, str. 35), kakor je bila spremenjena z:

Direktivo (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (UL L 249, 31.7.2020, str. 49).

(Vendar glej člen 9 Direktive (EU) 2020/1057 o prenosu.)

Obrazec za potrdilo o dejavnostih

Odločba Komisije 2007/230/ES z dne 12. aprila 2007 o obrazcu o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu (UL L 99, 14.4.2007, str. 14)

Delovni čas

Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (UL L 80, 23.3.2002, str. 35).

Premična tlačna oprema

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Tehnična brezhibnost

Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).

Cestni pregled

Direktiva 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 134).

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27).

Varnostni pasovi

Direktiva Sveta 91/671/EGS z dne 16. decembra 1991 o obvezni uporabi varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje otrok v vozilih (UL L 373, 31.12.1991, str. 26).

Ogledala

Direktiva 2007/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o naknadnem opremljanju težkih tovornih vozil, registriranih v Skupnosti, z ogledali (UL L 184, 14.7.2007, str. 25).

Dokumenti za registracijo

Direktiva Sveta 1999/37/ES z dne 29. aprila 1999 o dokumentih za registracijo vozil (UL L 138, 1.6.1999, str. 57).

Direktiva Sveta 2006/103/ES z dne 20. novembra 2006 o prilagoditvi nekaterih direktiv na področju prometne politike zaradi pristopa Bolgarije in Romunije (UL L 363, 20.12.2006, str. 344).

Usposabljanje voznikov

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov, o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 in Direktive Sveta 91/439/EGS ter o razveljavitvi Direktive Sveta 76/914/EGS (UL L 226, 10.9.2003, str. 4).

Direktiva (EU) 2018/645 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. aprila 2018 o spremembi Direktive 2003/59/ES o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov in Direktive 2006/126/ES o vozniških dovoljenjih (UL L 112, 2.5.2018, str. 29).

Vozniško dovoljenje

Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih (UL L 403, 30.12.2006, str. 18).

Uredba Komisije (EU) št. 383/2012 z dne 4. maja 2012 o določitvi tehničnih zahtev v zvezi z vozniškimi dovoljenji, ki vključujejo medij za shranjevanje (mikročip) (UL L 120, 5.5.2012, str. 1).

Čezmejna izmenjava informacij

Direktiva (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (UL L 68, 13.3.2015, str. 9).

Notranji prevoz nevarnega blaga

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

Kontrola prevoza nevarnega blaga

Direktiva Sveta 95/50/ES z dne 6. oktobra 1995 o enotnih postopkih kontrol cestnega prevoza nevarnega blaga (UL L 249, 17.10.1995, str. 35).

Predori

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/54/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih varnostnih zahtevah za predore v vseevropskem cestnem omrežju (UL L 167, 30.4.2004, str. 39).

Izboljšanje varnosti cestne infrastrukture

Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (UL L 319, 29.11.2008, str. 59).

Mere in masa vozil

Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).

Pravice potnikov

Uredba (EU) št. 181/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o pravicah potnikov v avtobusnem prevozu in spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 55, 28.2.2011, str. 1).

Čista vozila in/ali infrastruktura za alternativna goriva

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

Inteligentni prometni sistemi

Direktiva 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 207, 6.8.2010, str. 1).

Izvedbeni sklep Komisije 2011/453/EU z dne 13. julija 2011 o sprejetju smernic za poročanje s strani držav članic na podlagi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 193, 23.7.2011, str. 48).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/209 z dne 12. februarja 2016 o zahtevi za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo v zvezi z inteligentnimi prometnimi sistemi (ITS) na mestnih območjih v podporo Direktivi 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (UL L 39, 16.2.2016, str. 48).

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 305/2013 z dne 26. novembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede usklajenega zagotavljanja medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 91, 3.4.2013, str. 1.

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (UL L 247, 18.9.2013, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 886/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s podatki in postopki za, po možnosti, brezplačno zagotavljanje osnovnih splošnih informacij uporabnikom v zvezi z varnostjo v cestnem prometu (UL L 247, 18.9.2013, str. 6).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/962 z dne 18. decembra 2014 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opravljanjem storitev zagotavljanja prometnih informacij v realnem času po vsej EU (UL L 157, 23.6.2015, str. 21).

Sklep št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 164, 3.6.2014, str. 6).

Cestninski sistemi

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/52/ES z dne 29. aprila 2004 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov v Skupnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 124).

Direktiva (EU) 2019/520 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (UL L 91, 29.3.2019, str. 45) Odločba Komisije 2009/750/ES z dne 6. oktobra 2009 o opredelitvi evropskega elektronskega cestninjenja in zadevnih tehničnih elementov (UL L 268, 13.10.2009, str. 11)

Homologacija

Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

Elektronske informacije o prevozu blaga

Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33) (kolikor je upoštevna za akte s področja uporabe te priloge) (1)

„PRILOGA I.4

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA POMORSKI PROMET

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Pomorska politika | Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1). |
| Dostop do trga | Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).
  Uredba Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1).
  Uredba (ES) št. 789/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o prenosu tovornih in potniških ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91 (UL L 138, 30.4.2004, str. 19).
  Uredba Sveta (EGS) št. 4058/86 z dne 22. decembra 1986 o usklajenem delovanju za zaščito prostega dostopa do tovora v čezmorskem prometu (UL L 378, 31.12.1986, str. 21). |
| Mednarodni odnosi | Uredba Sveta (EGS) št. 4057/86 z dne 22. decembra 1986 o nepošteni praksi oblikovanja cen v pomorskem prevozu (UL L 378, 31.12.1986, str. 14). |
| Mednarodni sporazumi | Sklep Sveta 2012/22/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, z izjemo členov 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 1).
  Sklep Sveta 2012/23/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 13) |
| Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij – priznane organizacije | Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 131, 28.5.2009, str. 47).
  Odločba Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje (UL L 162, 25.6.2009, str. 6).
  Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).
  Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 214, 19.7.2014, str. 12). |
| Država zastave | Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave (UL L 131, 28.5.2009, str. 132). |
| Pomorska inšpekcija države pristanišča | Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57). |
| Spremljanje ladijskega prometa | Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10). |
| Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 (UL L 64, 4.3.2006, str. 1). |
| Formalnosti poročanja | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1). |
| Pomorska oprema | Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146). |
| Potniške ladje | Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).
  Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (UL L 131, 28.5.2009, str. 24).
  Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).
  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).
  Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017, str. 61). |
| Varnost ribiških plovil | Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več (UL L 34, 9.2.1998, str. 1). |
| Tankerji | Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (UL L 172, 30.6.2012, str. 3). |
| Ladje za prevoz razsutega tovora | Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora (UL L 13, 16.1.2002, str. 9) |
| Preiskovanje nesreč | Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 131, 28.5.2009, str. 114).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 651/2011 z dne 5. julija 2011 o sprejetju poslovnika stalnega okvira sodelovanja, ki ga države članice v sodelovanju s Komisijo ustanovijo v skladu s členom 10 Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 177, 6.7.2011, str. 18).
  Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 10.12.2011, str. 36). |
| Zavarovanje | Direktiva 2009/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke (UL L 131, 28.5.2009, str. 128). |
| Onesnaževanje morja z ladij | Direktiva 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve v zvezi z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (UL L 255, 30.9.2005, str. 11). |
| Ladijski odpadki | Direktiva (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES (UL L 151, 7.6.2019, str. 116). |
| Organokositrne spojine | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah (UL L 115, 9.5.2003, str. 1). |
| Pomorska varnost | Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (UL L 129, 29.4.2004, str. 6).
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/65/ES z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (UL L 310, 25.11.2005, str. 28)
  Uredba Komisije (ES) št. 324/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (UL L 98, 10.4.2008, str. 5). |
| Usposabljanje pomorščakov | Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (UL L 323, 3.12.2008, str. 33).
  Direktiva (EU) 2019/1159 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov in o razveljavitvi Direktive 2005/45/ES o vzajemnem priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice (UL L 188, 12.7.2019, str. 94). |
| Socialni vidiki | Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o nekaterih odgovornostih države zastave za zagotovitev skladnosti s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in njenega izvrševanja (UL L 329, 10.12.2013, str. 1).
  Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (UL L 167, 2.7.1999, str. 33).
  Direktiva 1999/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti (UL L 14, 20.1.2000, str. 29).
  Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).
  Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah (UL L 113, 30.4.1992, str. 19). |
| Pravice potnikov | Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1). |
| Premična tlačna oprema | Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1). |
| Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1). |
| Pristaniške storitve | Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1). |
| Enotno okence za pomorski sektor | Uredba (EU) 2019/1239 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropskega okolja enotnega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (UL L 198, 25.7.2019, str. 64). |
| Okolje | Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/253 z dne 16. februarja 2015 o določitvi pravil glede vzorčenja in poročanja iz Direktive Sveta 1999/32/ES v zvezi z deležem žvepla v gorivih za plovila (UL L 41, 17.2.2015, str. 55). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Pomorska politika

Uredba (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 20.5.2014, str. 1).

Dostop do trga

Uredba Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (UL L 364, 12.12.1992, str. 7).

Uredba Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (UL L 378, 31.12.1986, str. 1).

Uredba (ES) št. 789/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o prenosu tovornih in potniških ladij iz enega registra v drugega znotraj Skupnosti in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 613/91 (UL L 138, 30.4.2004, str. 19).

Uredba Sveta (EGS) št. 4058/86 z dne 22. decembra 1986 o usklajenem delovanju za zaščito prostega dostopa do tovora v čezmorskem prometu (UL L 378, 31.12.1986, str. 21).

Mednarodni odnosi

Uredba Sveta (EGS) št. 4057/86 z dne 22. decembra 1986 o nepošteni praksi oblikovanja cen v pomorskem prevozu (UL L 378, 31.12.1986, str. 14).

Mednarodni sporazumi

Sklep Sveta 2012/22/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974, z izjemo členov 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 1).

Sklep Sveta 2012/23/EU z dne 12. decembra 2011 o pristopu Evropske unije k Protokolu iz leta 2002 k Atenski konvenciji o prevozu potnikov in njihove prtljage po morju iz leta 1974 v zvezi s členoma 10 in 11 Konvencije (UL L 8, 12.1.2012, str. 13)

Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij – priznane organizacije

Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (UL L 131, 28.5.2009, str. 47).

Odločba Komisije 2009/491/ES z dne 16. junija 2009 o merilih za odločanje, kdaj lahko učinkovitost organizacije, ki deluje v imenu države zastave, pomeni nesprejemljivo nevarnost za varnost in okolje (UL L 162, 25.6.2009, str. 6).

Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (UL L 131, 28.5.2009, str. 11).

Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 214, 19.7.2014, str. 12).

Država zastave

Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave (UL L 131, 28.5.2009, str. 132).

Pomorska inšpekcija države pristanišča

Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

Spremljanje ladijskega prometa

Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/75/EGS (UL L 208, 5.8.2002, str. 10).

Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 336/2006 z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 (UL L 64, 4.3.2006, str. 1).

Formalnosti poročanja

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).

Pomorska oprema

Direktiva 2014/90/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o pomorski opremi in razveljavitvi Direktive Sveta 96/98/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 146).

Potniške ladje

Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (UL L 123, 17.5.2003, str. 22).

Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (UL L 131, 28.5.2009, str. 24).

Direktiva Sveta 98/41/ES z dne 18. junija 1998 o registraciji oseb, ki potujejo s potniškimi ladjami, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih (UL L 188, 2.7.1998, str. 35).

Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

Direktiva (EU) 2017/2110 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2017 o sistemu inšpekcijskih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro potniškimi ladjami in visokohitrostnimi potniškimi plovili ter spremembi Direktive 2009/16/ES ter razveljavitvi Direktive Sveta 1999/35/ES (UL L 315, 30.11.2017, str. 61).

Varnost ribiških plovil

Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več (UL L 34, 9.2.1998, str. 1).

Tankerji

Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (UL L 172, 30.6.2012, str. 3).

Ladje za prevoz razsutega tovora

Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora (UL L 13, 16.1.2002, str. 9)

Preiskovanje nesreč

Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in o spremembi Direktive Sveta 1999/35/ES in Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 131, 28.5.2009, str. 114).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 651/2011 z dne 5. julija 2011 o sprejetju poslovnika stalnega okvira sodelovanja, ki ga države članice v sodelovanju s Komisijo ustanovijo v skladu s členom 10 Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 177, 6.7.2011, str. 18).

Uredba Komisije (EU) št. 1286/2011 z dne 9. decembra 2011 o sprejetju skupne metodologije za preiskovanje pomorskih nesreč in nezgod, razvite v skladu s členom 5(4) Direktive 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 10.12.2011, str. 36).

Zavarovanje

Direktiva 2009/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o zavarovanju lastnikov ladij za pomorske zahtevke (UL L 131, 28.5.2009, str. 128).

Onesnaževanje morja z ladij

Direktiva 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve v zvezi z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (UL L 255, 30.9.2005, str. 11).

Ladijski odpadki

Direktiva (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES (UL L 151, 7.6.2019, str. 116).

Organokositrne spojine

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah (UL L 115, 9.5.2003, str. 1).

Pomorska varnost

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (UL L 129, 29.4.2004, str. 6).

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/65/ES z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih (UL L 310, 25.11.2005, str. 28)

Uredba Komisije (ES) št. 324/2008 z dne 9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (UL L 98, 10.4.2008, str. 5).

Usposabljanje pomorščakov

Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (UL L 323, 3.12.2008, str. 33).

Direktiva (EU) 2019/1159 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spremembi Direktive 2008/106/ES o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov in o razveljavitvi Direktive 2005/45/ES o vzajemnem priznavanju spričeval pomorščakov, ki jih izdajo države članice (UL L 188, 12.7.2019, str. 94).

Socialni vidiki

Direktiva 2013/54/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o nekaterih odgovornostih države zastave za zagotovitev skladnosti s Konvencijo o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006 in njenega izvrševanja (UL L 329, 10.12.2013, str. 1).

Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) (UL L 167, 2.7.1999, str. 33).

Direktiva 1999/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti (UL L 14, 20.1.2000, str. 29).

Direktiva Sveta 2009/13/ES z dne 16. februarja 2009 o izvajanju Sporazuma, sklenjenega med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) o Konvenciji o delovnih standardih v pomorstvu iz leta 2006, ter o spremembi Direktive 1999/63/ES (UL L 124, 20.5.2009, str. 30).

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah (UL L 113, 30.4.1992, str. 19).

Pravice potnikov

Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1).

Premična tlačna oprema

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Evropska agencija za pomorsko varnost

Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 z dne 5. novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

Pristaniške storitve

Uredba (EU) 2017/352 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2017 o vzpostavitvi okvira za izvajanje pristaniških storitev in skupnih pravil o finančni preglednosti pristanišč (UL L 57, 3.3.2017, str. 1).

Enotno okence za pomorski sektor

Uredba (EU) 2019/1239 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vzpostavitvi evropskega okolja enotnega okenca za pomorski sektor in razveljavitvi Direktive 2010/65/EU (UL L 198, 25.7.2019, str. 64).

Okolje

Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/253 z dne 16. februarja 2015 o določitvi pravil glede vzorčenja in poročanja iz Direktive Sveta 1999/32/ES v zvezi z deležem žvepla v gorivih za plovila (UL L 41, 17.2.2015, str. 55).

„PRILOGA I.5

PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO ZA PREVOZ PO CELINSKIH PLOVNIH POTEH

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Dostop do trga | Uredba Sveta (ES) št. 1356/96 z dne 8. julija 1996 o skupnih pravilih, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov po celinskih plovnih poteh med državami članicami z namenom vzpostavitve svobode opravljanja teh prevoznih storitev (UL L 175, 13.7.1996, str. 7).
  Uredba Sveta (EGS) št. 3921/91 z dne 16. decembra 1991 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko tuji prevozniki prevažajo blago ali potnike po celinskih plovnih poteh znotraj države članice (UL L 373, 31.12.1991, str. 1).
  Uredba Sveta (ES) št. 718/1999 z dne 29. marca 1999 o ukrepih glede zmogljivosti ladjevja Skupnosti za pospeševanje prometa po celinskih plovnih poteh (UL L 90, 2.4.1999, str. 1).
  Direktiva Sveta 96/75/ES z dne 19. novembra 1996 o sistemih najemanja ladijskega prostora in določanja cen v nacionalnem in mednarodnem prevozu po celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 304, 27.11.1996, str. 12).
  Uredba Sveta (EGS) št. 2919/85 z dne 17. oktobra 1985 o določitvi pogojev za dostop do ureditve po Revidirani konvenciji o plovbi po Renu za plovila, pooblaščena za opravljanje prevozov po Renu (UL L 280, 22.10.1985, str. 4). |
| Dostop do opravljanja dejavnosti | Direktiva Sveta 87/540/EGS z dne 9. novembra 1987 o dostopu do opravljanja dejavnosti prevoznika blaga po plovnih poteh v notranjem in mednarodnem prometu ter o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi za to dejavnost (UL L 322, 12.11.1987, str. 20).
  Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES (UL L 345, 27.12.2017, str. 53).
  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/12 z dne 2. avgusta 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za kompetence ter ustrezna znanja in spretnosti, praktične izpite, odobritev simulatorjev in zdravstveno zmožnost (UL L 6, 10.1.2020, str. 15).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/473 z dne 20. januarja 2020 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za podatkovne zbirke za potrdila Unije o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike (UL L 100, 1.4.2020, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/182 z dne 14. januarja 2020 o vzorcih na področju poklicnih kvalifikacij za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 38, 11.2.2020, str. 1). |
| Spričevala o usposobljenosti za voditelja čolna | Direktiva Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (UL L 373, 31.12.1991, str. 29).
  Direktiva Sveta 96/50/ES z dne 23. julija 1996 o uskladitvi pogojev za pridobitev nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov za prevoz blaga in potnikov po notranjih vodnih poteh v Skupnosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 31). |
| Varnostne/tehnične zahteve | Direktiva 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (UL L 259, 2.10.2009, str. 8).
  Direktiva (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 118).
  Delegirana direktiva Komisije (EU) 2018/970 z dne 18. aprila 2018 o spremembi prilog II, III in V k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 174, 10.7.2018, str. 15).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1668 z dne 26. junija 2019 o spremembi Direktive (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 256, 7.10.2019, str. 1).
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/474 z dne 20. januarja 2020 o evropski zbirki podatkov o ladijskih trupih (UL L 100, 1.4.2020, str. 12).
  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1122 z dne 28. julija 2020 o priznanju podjetja DNV GL AS kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 245, 30.7.2020, str. 15).
  Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1). |
| Notranji prevoz nevarnega blaga | Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13). |
| Rečne informacijske storitve | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovne poti v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 909/2013 z dne 10. septembra 2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 258, 28.9.2013, str. 1).
  Uredba Komisije (ES) št. 416/2007 z dne 22. marca 2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 88).
  Uredba Komisije (ES) št. 414/2007 z dne 13. marca 2007 o tehničnih smernicah za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo rečnih informacijskih storitev (RIS) iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 1).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2032 z dne 20. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 416/2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom (UL L 332, 28.12.2018, str. 1)
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1973 z dne 7. decembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 909/2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 324, 19.12.2018, str. 1)
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/838 z dne 20. februarja 2019 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 415/2007 (UL L 138, 24.5.2019, str. 31).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1744 z dne 17. septembra 2019 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij pri celinski plovbi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 164/2010 (UL L 273, 25.10.2019, str. 1) |
| Okolje (kakovost zraka) in podnebne spremembe | Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).
  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53). |
| Pravice potnikov | Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1). |
| Elektronske informacije o prevozu blaga | Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33). |
| Delovni čas | Direktiva Sveta 2014/112/EU z dne 19. decembra 2014 o izvajanju Evropskega sporazuma o nekaterih vidikih organizacije delovnega časa za prevoz po celinskih plovnih poteh, sklenjenega med Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah (EBU), Evropsko organizacijo kapitanov (ESO) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) (UL L 367, 23.12.2014, str. 86). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Dostop do trga

Uredba Sveta (ES) št. 1356/96 z dne 8. julija 1996 o skupnih pravilih, ki se uporabljajo za prevoz blaga ali potnikov po celinskih plovnih poteh med državami članicami z namenom vzpostavitve svobode opravljanja teh prevoznih storitev (UL L 175, 13.7.1996, str. 7).

Uredba Sveta (EGS) št. 3921/91 z dne 16. decembra 1991 o določitvi pogojev, pod katerimi lahko tuji prevozniki prevažajo blago ali potnike po celinskih plovnih poteh znotraj države članice (UL L 373, 31.12.1991, str. 1).

Uredba Sveta (ES) št. 718/1999 z dne 29. marca 1999 o ukrepih glede zmogljivosti ladjevja Skupnosti za pospeševanje prometa po celinskih plovnih poteh (UL L 90, 2.4.1999, str. 1).

Direktiva Sveta 96/75/ES z dne 19. novembra 1996 o sistemih najemanja ladijskega prostora in določanja cen v nacionalnem in mednarodnem prevozu po celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 304, 27.11.1996, str. 12).

Uredba Sveta (EGS) št. 2919/85 z dne 17. oktobra 1985 o določitvi pogojev za dostop do ureditve po Revidirani konvenciji o plovbi po Renu za plovila, pooblaščena za opravljanje prevozov po Renu (UL L 280, 22.10.1985, str. 4).

Dostop do opravljanja dejavnosti

Direktiva Sveta 87/540/EGS z dne 9. novembra 1987 o dostopu do opravljanja dejavnosti prevoznika blaga po plovnih poteh v notranjem in mednarodnem prometu ter o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi za to dejavnost (UL L 322, 12.11.1987, str. 20).

Direktiva (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES (UL L 345, 27.12.2017, str. 53).

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/12 z dne 2. avgusta 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za kompetence ter ustrezna znanja in spretnosti, praktične izpite, odobritev simulatorjev in zdravstveno zmožnost (UL L 6, 10.1.2020, str. 15).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/473 z dne 20. januarja 2020 o dopolnitvi Direktive (EU) 2017/2397 Evropskega parlamenta in Sveta glede standardov za podatkovne zbirke za potrdila Unije o usposobljenosti, pomorske knjižice in ladijske dnevnike (UL L 100, 1.4.2020, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/182 z dne 14. januarja 2020 o vzorcih na področju poklicnih kvalifikacij za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 38, 11.2.2020, str. 1).

Spričevala o usposobljenosti za voditelja čolna

Direktiva Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (UL L 373, 31.12.1991, str. 29).

Direktiva Sveta 96/50/ES z dne 23. julija 1996 o uskladitvi pogojev za pridobitev nacionalnih potrdil o usposobljenosti za voditelja čolnov za prevoz blaga in potnikov po notranjih vodnih poteh v Skupnosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 31).

Varnostne/tehnične zahteve

Direktiva 2009/100/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o vzajemnem priznavanju dovoljenj za plovbo za plovila, ki plujejo po celinskih plovnih poteh (UL L 259, 2.10.2009, str. 8).

Direktiva (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, spremembi Direktive 2009/100/ES in razveljavitvi Direktive 2006/87/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 118).

Delegirana direktiva Komisije (EU) 2018/970 z dne 18. aprila 2018 o spremembi prilog II, III in V k Direktivi (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 174, 10.7.2018, str. 15).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1668 z dne 26. junija 2019 o spremembi Direktive (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (UL L 256, 7.10.2019, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/474 z dne 20. januarja 2020 o evropski zbirki podatkov o ladijskih trupih (UL L 100, 1.4.2020, str. 12).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/1122 z dne 28. julija 2020 o priznanju podjetja DNV GL AS kot klasifikacijskega zavoda za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh v skladu z Direktivo (EU) 2016/1629 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 245, 30.7.2020, str. 15).

Direktiva 2010/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o premični tlačni opremi in o razveljavitvi direktiv Sveta 76/767/EGS, 84/525/EGS, 84/526/EGS, 84/527/EGS in 1999/36/ES (UL L 165, 30.6.2010, str. 1).

Notranji prevoz nevarnega blaga

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

Rečne informacijske storitve

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES z dne 7. septembra 2005 o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovne poti v Skupnosti (UL L 255, 30.9.2005, str. 152).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 909/2013 z dne 10. septembra 2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 258, 28.9.2013, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 416/2007 z dne 22. marca 2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom iz člena 5 Direktive 2005/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 88).

Uredba Komisije (ES) št. 414/2007 z dne 13. marca 2007 o tehničnih smernicah za načrtovanje, izvajanje in operativno uporabo rečnih informacijskih storitev (RIS) iz člena 5 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES o usklajenih rečnih informacijskih storitvah (RIS) na celinskih plovnih poteh v Skupnosti (UL L 105, 23.4.2007, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2032 z dne 20. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 416/2007 o tehničnih specifikacijah za obvestila kapitanom (UL L 332, 28.12.2018, str. 1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1973 z dne 7. decembra 2018 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 909/2013 o tehničnih specifikacijah za elektronski prikaz navigacijskih kart in informacijski sistem za celinsko plovbo (celinski ECDIS) v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/44/ES (UL L 324, 19.12.2018, str. 1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/838 z dne 20. februarja 2019 o tehničnih specifikacijah za sisteme za sledenje in določanje položaja plovil ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 415/2007 (UL L 138, 24.5.2019, str. 31).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1744 z dne 17. septembra 2019 o tehničnih specifikacijah za elektronsko javljanje ladij pri celinski plovbi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 164/2010 (UL L 273, 25.10.2019, str. 1)

Okolje (kakovost zraka) in podnebne spremembe

Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).

Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

Pravice potnikov

Uredba (EU) št. 1177/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o pravicah potnikov med potovanjem po morju in celinskih plovnih poteh ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 (UL L 334, 17.12.2010, str. 1).

Elektronske informacije o prevozu blaga

Uredba (EU) 2020/1056 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o elektronskih informacijah o prevozu blaga (UL L 249, 31.7.2020, str. 33).

Delovni čas

Direktiva Sveta 2014/112/EU z dne 19. decembra 2014 o izvajanju Evropskega sporazuma o nekaterih vidikih organizacije delovnega časa za prevoz po celinskih plovnih poteh, sklenjenega med Evropsko zvezo za plovbo po celinskih vodah (EBU), Evropsko organizacijo kapitanov (ESO) in Evropsko federacijo delavcev v prometu (ETF) (UL L 367, 23.12.2014, str. 86).

„PRILOGA I.6

OKOLJSKA PRAVILA, KI SE UPORABLJAJO V SEKTORJU PROMETA

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Presoja vplivov | Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU (UL L 26, 28.1.2012, str. 1),
  in Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje iz leta 1991 (Konvencija iz Espooja).
  Za vse projekte, navedene v Prilogi I k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Za vse projekte, navedene v Prilogi II k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se določi, ali bi bilo treba zanje opraviti presojo vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Poleg tega bi bilo treba obravnavati čezmejne vidike v skladu z zahtevami Konvencije iz Espooja.
  Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).
  in Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja.
  Za vse načrte in programe na področju prometa se, če je ustrezno, opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami direktive o strateški presoji vplivov na okolje in Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja. Če bo izvajanje načrta ali programa verjetno imelo pomembne čezmejne vplive na okolje ali če tako zahteva pogodbenica, ki bo verjetno utrpela pomembne posledice, se opravi čezmejno posvetovanje v skladu z določbami Protokola o strateški presoji vplivov na okolje (člen 10) in/ali direktive o strateški presoji vplivov na okolje (člen 7). |
| Ohranjanje | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).
  Če obstaja verjetnost, da bo projekt vplival na območja, pomembna za ohranjanje narave, se izvede ustrezna presoja njegovih posledic na cilje ohranjanja narave na zadevnih območjih, podobna tisti iz člena 6 Direktive 92/43/EGS.
  Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 103, 25.4.1979, str. 1), spremenjena z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7). |
| Goriva, kakovost zraka in podnebne spremembe | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).
  Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58). |
| Vodna politika | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).
  Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti pripravljeni in izvedeni v skladu s členom 4(7) Direktive 2000/60/ES.
  Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti, če je to ustrezno, izvedeni v skladu s Skupno izjavo o plovbi po celinskih vodnih poteh in okoljski trajnosti povodja Donave, kot so jo potrdile Mednarodna komisija za varstvo reke Donave (ICPDR), Donavska komisija in Komisija za reko Savo. |
| Hrup | Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa – Izjava Komisije v spravnem odboru o direktivi o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Presoja vplivov

Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/52/EU (UL L 26, 28.1.2012, str. 1),

in Konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje iz leta 1991 (Konvencija iz Espooja).

Za vse projekte, navedene v Prilogi I k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Za vse projekte, navedene v Prilogi II k direktivi o presoji vplivov na okolje, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe, se določi, ali bi bilo treba zanje opraviti presojo vplivov na okolje v skladu z določbami EU o presoji vplivov na okolje. Poleg tega bi bilo treba obravnavati čezmejne vidike v skladu z zahtevami Konvencije iz Espooja.

Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).

in Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja.

Za vse načrte in programe na področju prometa se, če je ustrezno, opravi presoja vplivov na okolje v skladu z določbami direktive o strateški presoji vplivov na okolje in Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja. Če bo izvajanje načrta ali programa verjetno imelo pomembne čezmejne vplive na okolje ali če tako zahteva pogodbenica, ki bo verjetno utrpela pomembne posledice, se opravi čezmejno posvetovanje v skladu z določbami Protokola o strateški presoji vplivov na okolje (člen 10) in/ali direktive o strateški presoji vplivov na okolje (člen 7).

Ohranjanje

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

Če obstaja verjetnost, da bo projekt vplival na območja, pomembna za ohranjanje narave, se izvede ustrezna presoja njegovih posledic na cilje ohranjanja narave na zadevnih območjih, podobna tisti iz člena 6 Direktive 92/43/EGS.

Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 103, 25.4.1979, str. 1), spremenjena z Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

Goriva, kakovost zraka in podnebne spremembe

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).

Vodna politika

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti pripravljeni in izvedeni v skladu s členom 4(7) Direktive 2000/60/ES.

Vsi prometni projekti s področja plovbe, ki spadajo na področje uporabe te pogodbe, bi morali biti, če je to ustrezno, izvedeni v skladu s Skupno izjavo o plovbi po celinskih vodnih poteh in okoljski trajnosti povodja Donave, kot so jo potrdile Mednarodna komisija za varstvo reke Donave (ICPDR), Donavska komisija in Komisija za reko Savo.

Hrup

Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa – Izjava Komisije v spravnem odboru o direktivi o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

„PRILOGA I.7

PRAVILA O JAVNEM NAROČANJU, KI SE UPORABLJAJO V SEKTORJU PROMETA

‚Veljavne določbe‘ naslednjih aktov Evropske unije se uporabljajo v skladu z osrednjo pogodbo in Prilogo II o horizontalnih prilagoditvah, če v tej prilogi ali protokolih I do VI ni določeno drugače. Če je to potrebno, so v nadaljevanju za posamezni akt določene posebne prilagoditve.

Spodaj navedeni sklici na akte Evropske unije so sklici na najnovejše različice aktov, kakor so bili nazadnje spremenjeni.

| Regulativno področje | Zakonodaja |
| --- | --- |
| Revizijski postopki | Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).
  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14). |
| Postopki javnega naročanja | Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).
  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).
  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).
  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1986 z dne 11. novembra 2015 o standardnih obrazcih za objavo obvestil na področju javnega naročanja in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 842/2011 (UL L 296, 12.11.2015, str. 1). |
| Javne storitve | Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).
  Uredba (EU) 2016/2338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za notranje storitve železniškega potniškega prevoza (UL L 354, 23.12.2016, str. 22). |

Regulativno področje

Zakonodaja

Revizijski postopki

Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

Postopki javnega naročanja

Direktiva 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (UL L 94, 28.3.2014, str. 1).

Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1986 z dne 11. novembra 2015 o standardnih obrazcih za objavo obvestil na področju javnega naročanja in razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 842/2011 (UL L 296, 12.11.2015, str. 1).

Javne storitve

Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (UL L 315, 3.12.2007, str. 1).

Uredba (EU) 2016/2338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za notranje storitve železniškega potniškega prevoza (UL L 354, 23.12.2016, str. 22).

---

(1)  Za področje uporabe glej člen 2 Uredbe (EU) 2020/1056. Direktiva 92/106/EGS in Uredba (ES) št. 1072/2009 v tej prilogi nista navedeni. Obseg, v katerem Uredba (EU) 2020/1056 zajema vidike, povezane s temi akti, ni pomemben.

1

---

| 29.3.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/89

---

SKLEP št. 1/2023 SPECIALIZIRANEGA ODBORA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI, USTANOVLJENEGA S ČLENOM 8(1), TOČKA (P), SPORAZUMA O TRGOVINI IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO NA ENI STRANI TER ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA NA DRUGI STRANI,

z dne 10. marca 2023

glede uporabe elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti za prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo [2023/698]

SPECIALIZIRANI ODBOR ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) in zlasti člena SSCI.4(2) njegovega Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena SSCI.71(4) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti k sporazumu o trgovini in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti) lahko Združeno kraljestvo za izvajanje navedenega protokola sodeluje v elektronski izmenjavi informacij o socialni varnosti in nosi z njo povezane stroške. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena SSCI.71(4) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti k sporazumu o trgovini in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: Protokol o koordinaciji sistemov socialne varnosti) lahko Združeno kraljestvo za izvajanje navedenega protokola sodeluje v elektronski izmenjavi informacij o socialni varnosti in nosi z njo povezane stroške.

| (2) | Na podlagi člena SSCI.4(2) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti lahko prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo držav članic in Združenega kraljestva poteka z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti, če to odobri Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti. Če se obrazci in dokumenti izmenjujejo z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti, se morajo pri tem upoštevati pravila, ki se uporabljajo za elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena SSCI.4(2) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti lahko prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo držav članic in Združenega kraljestva poteka z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti, če to odobri Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti. Če se obrazci in dokumenti izmenjujejo z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti, se morajo pri tem upoštevati pravila, ki se uporabljajo za elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti.

| (3) | Uporaba elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti za namene izvajanja Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti bi koristila državam članicam in Združenemu kraljestvu, nosilcem socialne varnosti in osebam, ki se gibljejo med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, saj bi zagotovila hitrejšo, točnejšo in varnejšo izmenjavo informacij o socialni varnosti na podlagi Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti bi zato moral sprejeti sklep o odobritvi prenosa podatkov z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti za namene izvajanja Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti bi koristila državam članicam in Združenemu kraljestvu, nosilcem socialne varnosti in osebam, ki se gibljejo med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom, saj bi zagotovila hitrejšo, točnejšo in varnejšo izmenjavo informacij o socialni varnosti na podlagi Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti. Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti bi zato moral sprejeti sklep o odobritvi prenosa podatkov z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti.

| (4) | Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti ugotavlja, da so pravila o koordinaciji sistemov socialne varnosti iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) sicer pravno ločena od pravil iz sporazuma o trgovini in sodelovanju, vendar člen 34(2) prvonavedenega sporazuma določa, da mora Združeno kraljestvo sodelovati v elektronski izmenjavi informacij o socialni varnosti (EESSI) in nositi z njo povezane stroške – |
| --- | --- |

(4)

Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti ugotavlja, da so pravila o koordinaciji sistemov socialne varnosti iz Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) sicer pravno ločena od pravil iz sporazuma o trgovini in sodelovanju, vendar člen 34(2) prvonavedenega sporazuma določa, da mora Združeno kraljestvo sodelovati v elektronski izmenjavi informacij o socialni varnosti (EESSI) in nositi z njo povezane stroške –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prenos podatkov med nosilci ali organi za zvezo držav članic in Združenega kraljestva poteka z elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti. To ne posega v izjemne in objektivno utemeljene situacije.

Člen 2

Združeno kraljestvo nosi povezane stroške, ki nastanejo zaradi njegovega sodelovanja v elektronski izmenjavi informacij o socialni varnosti na podlagi člena SSCI.71(4) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju in Londonu, 10. marca 2023

Za Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

sopredsednika

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

---