# Europeiska unionens L 79/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 79 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången17 mars 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 79

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången17 mars 2023

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 av den 15 mars 2023 om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 av den 15 mars 2023 om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/589 av den 10 januari 2023 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/127 vad gäller proteinkrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner (
  1
  ) | 40 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/590 av den 12 januari 2023 om rättelse av den lettiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2019/2035 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om anläggningar som håller landlevande djur och kläckerier samt om spårbarhet för vissa hållna landlevande djur och kläckägg (
  1
  ) | 46 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/591 av den 16 mars 2023 om godtagande av en ansökan om status som ny exporterande tillverkare med avseende på de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/73 | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/592 av den 16 mars 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/244 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina | 52 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/593 av den 16 mars 2023 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea vad gäller Hansol Group och om ändring av den övriga tullen | 54 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594 av den 16 mars 2023 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/605 (
  1
  ) | 65 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/595 av den 16 mars 2023 om fastställande av formuläret för översikt över egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns i enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) 2021/770 | 151 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/596 av den 13 mars 2023 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Belgien | 161 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/597 av den 13 mars 2023 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Portugal | 163 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/598 av den 14 mars 2023 om ändring av beslut (Gusp) 2021/698 i syfte att inkludera unionens program för säker konnektivitet | 165 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/599 av den 16 mars 2023 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stärka kapaciteten hos Republiken Nordmakedoniens armé | 167 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/600 av den 13 mars 2023 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/1956 vad gäller harmoniserade standarder för rumsuppvärmningsapparater, akvariebelysning, jordfelsbrytare och torktumlare (
  1
  ) | 171 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/601 av den 13 mars 2023 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2022/1668 vad gäller harmoniserade standarder för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i potentiellt explosiva atmosfärer och prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser (
  1
  ) | 176 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/602 av den 16 mars 2023 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/245 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina | 179 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2022 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg av den 15 december 2022 om antagande av dess arbetsordning[2023/603] | 181 |
| | * | Beslut nr 2/2022 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg av den 15 december 2022 med avseende på förlängning av avtalet [2023/604] | 185 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/589 av den 10 januari 2023 om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/127 vad gäller proteinkrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner (
  1
  )

1

40

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/590 av den 12 januari 2023 om rättelse av den lettiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2019/2035 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om anläggningar som håller landlevande djur och kläckerier samt om spårbarhet för vissa hållna landlevande djur och kläckägg (
  1
  )

1

46

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/591 av den 16 mars 2023 om godtagande av en ansökan om status som ny exporterande tillverkare med avseende på de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/73

49

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/592 av den 16 mars 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/244 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina

52

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/593 av den 16 mars 2023 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea vad gäller Hansol Group och om ändring av den övriga tullen

54

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594 av den 16 mars 2023 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/605 (
  1
  )

1

65

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/595 av den 16 mars 2023 om fastställande av formuläret för översikt över egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns i enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) 2021/770

151

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2023/596 av den 13 mars 2023 om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Belgien

161

*

Rådets beslut (EU) 2023/597 av den 13 mars 2023 om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Portugal

163

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/598 av den 14 mars 2023 om ändring av beslut (Gusp) 2021/698 i syfte att inkludera unionens program för säker konnektivitet

165

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/599 av den 16 mars 2023 om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stärka kapaciteten hos Republiken Nordmakedoniens armé

167

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/600 av den 13 mars 2023 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/1956 vad gäller harmoniserade standarder för rumsuppvärmningsapparater, akvariebelysning, jordfelsbrytare och torktumlare (
  1
  )

1

171

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/601 av den 13 mars 2023 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2022/1668 vad gäller harmoniserade standarder för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i potentiellt explosiva atmosfärer och prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser (
  1
  )

1

176

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/602 av den 16 mars 2023 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/245 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina

179

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2022 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg av den 15 december 2022 om antagande av dess arbetsordning[2023/603]

181

*

Beslut nr 2/2022 av den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg av den 15 december 2022 med avseende på förlängning av avtalet [2023/604]

185

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2023/588

av den 15 mars 2023

om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 189.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet välkomnade i sina slutsatser av den 19–20 december 2013 förberedelserna inför nästa generations statliga satellitkommunikation genom ett nära samarbete mellan medlemsstaterna, kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Statlig satellitkommunikation har också angetts som ett inslag i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016. Statlig satellitkommunikation kommer att bidra till EU:s reaktion på hybridhot och stödja EU:s strategi för sjöfartsskydd och EU:s politik för Arktis. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet välkomnade i sina slutsatser av den 19–20 december 2013 förberedelserna inför nästa generations statliga satellitkommunikation genom ett nära samarbete mellan medlemsstaterna, kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Statlig satellitkommunikation har också angetts som ett inslag i den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016. Statlig satellitkommunikation kommer att bidra till EU:s reaktion på hybridhot och stödja EU:s strategi för sjöfartsskydd och EU:s politik för Arktis.

| (2) | I Europeiska rådets slutsatser av den 21–22 mars 2019 betonades att unionen måste gå längre i utvecklingen av en konkurrenskraftig, säker, inkluderande och etisk digital ekonomi med konnektivitet i världsklass. |
| --- | --- |

(2)

I Europeiska rådets slutsatser av den 21–22 mars 2019 betonades att unionen måste gå längre i utvecklingen av en konkurrenskraftig, säker, inkluderande och etisk digital ekonomi med konnektivitet i världsklass.

| (3) | Enligt kommissionens meddelande av den 22 februari 2021 med titeln Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri ska man sikta mot att ”möjliggöra tillgång till höghastighetsuppkoppling för alla i Europa och ge ett motståndskraftigt konnektivitetssystem som gör det möjligt för Europa att förbli uppkopplat oavsett vad som händer”. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kommissionens meddelande av den 22 februari 2021 med titeln Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri ska man sikta mot att ”möjliggöra tillgång till höghastighetsuppkoppling för alla i Europa och ge ett motståndskraftigt konnektivitetssystem som gör det möjligt för Europa att förbli uppkopplat oavsett vad som händer”.

| (4) | I En strategisk kompass för säkerhet och försvar, som antogs av rådet den 21 mars 2022, konstateras att unionens och dess medlemsstaters rymdinfrastruktur bidrar till vår motståndskraft och erbjuder viktiga tjänster som ersätter eller kompletterar markinfrastruktur för telekommunikation. Unionen uppmanas därför i kompassen att utarbeta ett förslag till ett rymdbaserat globalt och säkert unionskommunikationssystem. |
| --- | --- |

(4)

I En strategisk kompass för säkerhet och försvar, som antogs av rådet den 21 mars 2022, konstateras att unionens och dess medlemsstaters rymdinfrastruktur bidrar till vår motståndskraft och erbjuder viktiga tjänster som ersätter eller kompletterar markinfrastruktur för telekommunikation. Unionen uppmanas därför i kompassen att utarbeta ett förslag till ett rymdbaserat globalt och säkert unionskommunikationssystem.

| (5) | En av komponenterna i unionens rymdprogram, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (2), är Govsatcom vars syfte är att säkerställa långsiktig tillgång till tillförlitliga, säkra, skalbara och kostnadseffektiva satellitkommunikationstjänster för Govsatcomanvändare. Enligt förordning (EU) 2021/696 kommer befintlig kapacitet att slås samman och delas genom Govsatcomnavet i Govsatcomkomponentens första fas, ungefär fram till och med 2025. I detta sammanhang kommer kommissionen att upphandla Govsatcomkapacitet från medlemsstater med nationella system och rymdkapacitet och från kommersiella satellitkommunikations- eller tjänsteleverantörer, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen.
  I denna första fas kommer Govsatcomtjänsterna att införas på grundval av en steg-för-steg-strategi, mot bakgrund av att infrastrukturkapaciteten hos Govsatcomnav utökas. Denna strategi bygger också på premissen att om en detaljerad analys av den framtida tillgången och efterfrågan under den första fasen visar att strategin inte är tillräcklig för att täcka en förändrad efterfrågan, kommer det att vara nödvändigt att gå vidare till en andra fas och utveckla ytterligare skräddarsydd rymdinfrastruktur eller kapacitet genom samarbete med den privata sektorn, till exempel med unionens satellitoperatörer. |
| --- | --- |

(5)

En av komponenterna i unionens rymdprogram, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (2), är Govsatcom vars syfte är att säkerställa långsiktig tillgång till tillförlitliga, säkra, skalbara och kostnadseffektiva satellitkommunikationstjänster för Govsatcomanvändare. Enligt förordning (EU) 2021/696 kommer befintlig kapacitet att slås samman och delas genom Govsatcomnavet i Govsatcomkomponentens första fas, ungefär fram till och med 2025. I detta sammanhang kommer kommissionen att upphandla Govsatcomkapacitet från medlemsstater med nationella system och rymdkapacitet och från kommersiella satellitkommunikations- eller tjänsteleverantörer, med beaktande av unionens väsentliga säkerhetsintressen.

I denna första fas kommer Govsatcomtjänsterna att införas på grundval av en steg-för-steg-strategi, mot bakgrund av att infrastrukturkapaciteten hos Govsatcomnav utökas. Denna strategi bygger också på premissen att om en detaljerad analys av den framtida tillgången och efterfrågan under den första fasen visar att strategin inte är tillräcklig för att täcka en förändrad efterfrågan, kommer det att vara nödvändigt att gå vidare till en andra fas och utveckla ytterligare skräddarsydd rymdinfrastruktur eller kapacitet genom samarbete med den privata sektorn, till exempel med unionens satellitoperatörer.

| (6) | Den 22 mars 2017 godkände rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik dokumentet High Level Civil Military User Needs for Governmental Satellite Communications (GOVSATCOM), som utarbetades av Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och med vilket de militära användarkrav som Europeiska försvarsbyrån fastställt i stabernas gemensamma mål som antogs 2013 och de civila användarbehov som samlats in av kommissionen har slagits samman. Kommissionens efterföljande analyser visade att unionens nuvarande utbud av satellitkommunikation, baserat på kapacitet från såväl medlemsstater med nationella system som den privata sektorn, inte kan tillgodose vissa nya behov i den statliga efterfrågan som rör sig mot lösningar med högre säkerhet, låg latens och global täckning. Dessa behov bör övervakas och omprövas regelbundet. |
| --- | --- |

(6)

Den 22 mars 2017 godkände rådets kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik dokumentet High Level Civil Military User Needs for Governmental Satellite Communications (GOVSATCOM), som utarbetades av Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och med vilket de militära användarkrav som Europeiska försvarsbyrån fastställt i stabernas gemensamma mål som antogs 2013 och de civila användarbehov som samlats in av kommissionen har slagits samman. Kommissionens efterföljande analyser visade att unionens nuvarande utbud av satellitkommunikation, baserat på kapacitet från såväl medlemsstater med nationella system som den privata sektorn, inte kan tillgodose vissa nya behov i den statliga efterfrågan som rör sig mot lösningar med högre säkerhet, låg latens och global täckning. Dessa behov bör övervakas och omprövas regelbundet.

| (7) | Den senaste tidens tekniska framsteg har gjort det möjligt för kommunikationskonstellationer med icke-geostationära omloppsbanor (NGSO) att växa fram och gradvis erbjuda konnektivitetstjänster med hög hastighet och låg latens. Därför finns nu ett tillfälle att tillgodose de förändrade behoven hos användare med myndighetstillstånd genom att utveckla och bygga ut ytterligare infrastruktur, eftersom ansökningar hos Internationella teleunionen om de frekvenser som behövs för att tillhandahålla de tjänster som krävs för närvarande finns tillgängliga i unionen. Om dessa ansökningar om frekvenser inte utnyttjas kommer de att förfalla och tilldelas andra aktörer. Eftersom frekvenser och banpositioner är en allt knappare resurs bör kommissionen, genom ett öppet och transparent förfarande med medlemsstaterna, ta detta tillfälle i akt att med de medlemsstater som tillhandahåller ansökningar om frekvenser ingå särskilda licensavtal för tillhandahållande av statliga tjänster baserade på den statliga infrastrukturen. Den privata sektorn ansvarar för att skaffa de rättigheter till ansökningar om frekvenser som krävs för att tillhandahålla kommersiella tjänster. |
| --- | --- |

(7)

Den senaste tidens tekniska framsteg har gjort det möjligt för kommunikationskonstellationer med icke-geostationära omloppsbanor (NGSO) att växa fram och gradvis erbjuda konnektivitetstjänster med hög hastighet och låg latens. Därför finns nu ett tillfälle att tillgodose de förändrade behoven hos användare med myndighetstillstånd genom att utveckla och bygga ut ytterligare infrastruktur, eftersom ansökningar hos Internationella teleunionen om de frekvenser som behövs för att tillhandahålla de tjänster som krävs för närvarande finns tillgängliga i unionen. Om dessa ansökningar om frekvenser inte utnyttjas kommer de att förfalla och tilldelas andra aktörer. Eftersom frekvenser och banpositioner är en allt knappare resurs bör kommissionen, genom ett öppet och transparent förfarande med medlemsstaterna, ta detta tillfälle i akt att med de medlemsstater som tillhandahåller ansökningar om frekvenser ingå särskilda licensavtal för tillhandahållande av statliga tjänster baserade på den statliga infrastrukturen. Den privata sektorn ansvarar för att skaffa de rättigheter till ansökningar om frekvenser som krävs för att tillhandahålla kommersiella tjänster.

| (8) | Det finns en växande efterfrågan hos unionens statliga aktörer på säkra och tillförlitliga rymdbaserade satellitkommunikationstjänster, särskilt eftersom de är det mest genomförbara alternativet i situationer där markbaserade kommunikationssystem saknas, eller där de är utsatta för störningar eller otillförlitliga. Överkomligt prissatt och kostnadseffektiv tillgång till satellitkommunikation är också oumbärligt i områden där det inte finns någon markbunden infrastruktur, bland annat på öppet hav, i luftrummet, i avlägsna områden och där markbunden infrastruktur är utsatt för allvarliga avbrott eller inte är tillförlitlig i krissituationer. Satellitkommunikation kan öka den samlade resiliensen i kommunikationsnäten, till exempel genom att utgöra ett alternativ vid fysiska angrepp eller cyberattacker mot lokal markbunden infrastruktur, olyckor eller naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan. |
| --- | --- |

(8)

Det finns en växande efterfrågan hos unionens statliga aktörer på säkra och tillförlitliga rymdbaserade satellitkommunikationstjänster, särskilt eftersom de är det mest genomförbara alternativet i situationer där markbaserade kommunikationssystem saknas, eller där de är utsatta för störningar eller otillförlitliga. Överkomligt prissatt och kostnadseffektiv tillgång till satellitkommunikation är också oumbärligt i områden där det inte finns någon markbunden infrastruktur, bland annat på öppet hav, i luftrummet, i avlägsna områden och där markbunden infrastruktur är utsatt för allvarliga avbrott eller inte är tillförlitlig i krissituationer. Satellitkommunikation kan öka den samlade resiliensen i kommunikationsnäten, till exempel genom att utgöra ett alternativ vid fysiska angrepp eller cyberattacker mot lokal markbunden infrastruktur, olyckor eller naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan.

| (9) | Unionen bör säkerställa tillhandahållandet av motståndskraftiga, globala, säkra, skyddade, oavbrutna, garanterade och flexibla satellitkommunikationslösningar för föränderliga statliga behov och krav, som bygger på unionens tekniska och industriella bas, för att öka resiliensen i medlemsstaternas och unionens institutioners verksamhet. |
| --- | --- |

(9)

Unionen bör säkerställa tillhandahållandet av motståndskraftiga, globala, säkra, skyddade, oavbrutna, garanterade och flexibla satellitkommunikationslösningar för föränderliga statliga behov och krav, som bygger på unionens tekniska och industriella bas, för att öka resiliensen i medlemsstaternas och unionens institutioners verksamhet.

| (10) | Det är därför viktigt att inrätta ett nytt program, unionsprogrammet för säker konnektivitet (programmet), för tillhandahållandet av unionens satellitbaserade kommunikationsinfrastruktur med flera omloppsbanor för statlig användning, samtidigt som befintlig och framtida nationell och europeisk kapacitet integreras och kompletteras inom ramen för Govsatcomkomponenten och initiativet Europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) vidareutvecklas och gradvis integreras i systemet för säker konnektivitet. |
| --- | --- |

(10)

Det är därför viktigt att inrätta ett nytt program, unionsprogrammet för säker konnektivitet (programmet), för tillhandahållandet av unionens satellitbaserade kommunikationsinfrastruktur med flera omloppsbanor för statlig användning, samtidigt som befintlig och framtida nationell och europeisk kapacitet integreras och kompletteras inom ramen för Govsatcomkomponenten och initiativet Europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) vidareutvecklas och gradvis integreras i systemet för säker konnektivitet.

| (11) | Programmet bör uppfylla de nya statliga behoven av lösningar med högre säkerhet, låg latens och global täckning. Det bör säkerställa tillhandahållandet av och långsiktig, världsomspännande och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster, till stöd för motståndskraften hos och skyddet av kritisk infrastruktur, lägesbilder, yttre åtgärder, krishantering samt tillämpningar som är avgörande för unionens och medlemsstaternas ekonomi, säkerhet och försvar, genom en särskild statlig infrastruktur som integrerar och kompletterar Govsatcoms kapacitet. Programmet bör dessutom prioritera tillhandahållandet av statliga tjänster och göra det möjligt för den europeiska privata sektorn att, med beaktande av en marknadsundersökning som inbegriper samråd med användare med myndighetstillstånd, tillhandahålla kommersiella tjänster genom en kommersiell infrastruktur. |
| --- | --- |

(11)

Programmet bör uppfylla de nya statliga behoven av lösningar med högre säkerhet, låg latens och global täckning. Det bör säkerställa tillhandahållandet av och långsiktig, världsomspännande och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster, till stöd för motståndskraften hos och skyddet av kritisk infrastruktur, lägesbilder, yttre åtgärder, krishantering samt tillämpningar som är avgörande för unionens och medlemsstaternas ekonomi, säkerhet och försvar, genom en särskild statlig infrastruktur som integrerar och kompletterar Govsatcoms kapacitet. Programmet bör dessutom prioritera tillhandahållandet av statliga tjänster och göra det möjligt för den europeiska privata sektorn att, med beaktande av en marknadsundersökning som inbegriper samråd med användare med myndighetstillstånd, tillhandahålla kommersiella tjänster genom en kommersiell infrastruktur.

| (12) | I Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481 (3) fastställs en rad mål för att främja utvecklingen av motståndskraftiga, säkra, högpresterande och hållbara digitala infrastrukturer i unionen, inbegripet ett digitalt mål för kommissionen och medlemsstaterna om att uppnå gigabitkonnektivitet för alla senast 2030. Programmet bör möjliggöra konnektivitet i hela unionen och i världen för medborgare och företag, inbegripet men inte begränsat till tillgång till överkomligt prissatt höghastighetsbredband som kan bidra till att undanröja döda kommunikationszoner och öka sammanhållningen i hela unionen, inbegripet i dess yttersta randområden, landsbygdsområden, perifera områden, avlägsna områden och isolerade områden och öar. Satellittjänsterna kan för närvarande inte ersätta de markbaserade nätverkens prestanda, men de kan överbrygga den digitala klyftan och, i tillämpliga fall, till och med bidra till de allmänna målen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 (4). |
| --- | --- |

(12)

I Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481 (3) fastställs en rad mål för att främja utvecklingen av motståndskraftiga, säkra, högpresterande och hållbara digitala infrastrukturer i unionen, inbegripet ett digitalt mål för kommissionen och medlemsstaterna om att uppnå gigabitkonnektivitet för alla senast 2030. Programmet bör möjliggöra konnektivitet i hela unionen och i världen för medborgare och företag, inbegripet men inte begränsat till tillgång till överkomligt prissatt höghastighetsbredband som kan bidra till att undanröja döda kommunikationszoner och öka sammanhållningen i hela unionen, inbegripet i dess yttersta randområden, landsbygdsområden, perifera områden, avlägsna områden och isolerade områden och öar. Satellittjänsterna kan för närvarande inte ersätta de markbaserade nätverkens prestanda, men de kan överbrygga den digitala klyftan och, i tillämpliga fall, till och med bidra till de allmänna målen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 (4).

| (13) | Programmet bör därför bestå av definitions-, utformnings-, utvecklings- och valideringsverksamhet och därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet för anläggande av den inledande rymd- och markinfrastruktur som krävs för tillhandahållandet av de första statliga tjänsterna. Programmet bör sedan omfatta gradvis utbyggnadsverksamhet som syftar till att färdigställa både den rymdinfrastruktur och den markinfrastruktur som krävs för tillhandahållandet av statliga tjänster, som för närvarande inte är tillgänglig och som går utöver den modernaste tekniken för befintliga europeiska satellitkommunikationstjänster. Dessutom bör programmet verka för en utveckling av användarterminaler som kan utnyttja de avancerade kommunikationstjänsterna. Utnyttjandeverksamheten bör inledas så snart som möjligt och de första statliga tjänsterna bör som mål tillhandahållas senast 2024 så att behoven hos användare med myndighetstillstånd kan tillgodoses så snart som möjligt. Programmet bör sedan omfatta verksamhet vars syfte är att komplettera den rymd- och markinfrastruktur som krävs för full operativ kapacitet senast 2027. Tillhandahållandet av statliga tjänster, drift, underhåll och kontinuerlig förbättring av rymd- och markinfrastrukturen, när den väl har byggts ut, samt utvecklingen av framtida generationer av de statliga tjänsterna bör ingå i utnyttjandeverksamheten. |
| --- | --- |

(13)

Programmet bör därför bestå av definitions-, utformnings-, utvecklings- och valideringsverksamhet och därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet för anläggande av den inledande rymd- och markinfrastruktur som krävs för tillhandahållandet av de första statliga tjänsterna. Programmet bör sedan omfatta gradvis utbyggnadsverksamhet som syftar till att färdigställa både den rymdinfrastruktur och den markinfrastruktur som krävs för tillhandahållandet av statliga tjänster, som för närvarande inte är tillgänglig och som går utöver den modernaste tekniken för befintliga europeiska satellitkommunikationstjänster. Dessutom bör programmet verka för en utveckling av användarterminaler som kan utnyttja de avancerade kommunikationstjänsterna. Utnyttjandeverksamheten bör inledas så snart som möjligt och de första statliga tjänsterna bör som mål tillhandahållas senast 2024 så att behoven hos användare med myndighetstillstånd kan tillgodoses så snart som möjligt. Programmet bör sedan omfatta verksamhet vars syfte är att komplettera den rymd- och markinfrastruktur som krävs för full operativ kapacitet senast 2027. Tillhandahållandet av statliga tjänster, drift, underhåll och kontinuerlig förbättring av rymd- och markinfrastrukturen, när den väl har byggts ut, samt utvecklingen av framtida generationer av de statliga tjänsterna bör ingå i utnyttjandeverksamheten.

| (14) | I juni 2019 undertecknade medlemsstaterna förklaringen om europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) (förklaringen) varvid man enades om att samarbeta med kommissionen och med stöd av ESA för att utveckla en kvantkommunikationsinfrastruktur som täcker hela unionen. I enlighet med förklaringen syftar EuroQCI till att bygga ut en certifierad säker och obruten kvantkommunikationsinfrastruktur som gör det möjligt att överföra och lagra information och data och kunna länka samman kritiska offentliga kommunikationstillgångar i hela unionen. Programmet kommer att bidra till att uppfylla målen i förklaringen genom att utveckla en rymd- och markbaserad EuroQCI-infrastruktur som är integrerad i programmets statliga infrastruktur samt genom att utveckla och bygga ut den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, som kommer att ägas av medlemsstaterna. Den rymd- och markbaserade och markbundna EuroQCI-infrastrukturen bör inom ramen för programmet utvecklas i två huvudfaser, en preliminär valideringsfas, som kan inbegripa utveckling och validering av flera olika tekniker och kommunikationsprotokoll, och en fullständig utbyggnadsfas, inklusive lämpliga lösningar för konnektivitet mellan satelliter och dataförmedling mellan satelliter, marken och den markbundna infrastrukturen. |
| --- | --- |

(14)

I juni 2019 undertecknade medlemsstaterna förklaringen om europeisk kvantkommunikationsinfrastruktur (EuroQCI) (förklaringen) varvid man enades om att samarbeta med kommissionen och med stöd av ESA för att utveckla en kvantkommunikationsinfrastruktur som täcker hela unionen. I enlighet med förklaringen syftar EuroQCI till att bygga ut en certifierad säker och obruten kvantkommunikationsinfrastruktur som gör det möjligt att överföra och lagra information och data och kunna länka samman kritiska offentliga kommunikationstillgångar i hela unionen. Programmet kommer att bidra till att uppfylla målen i förklaringen genom att utveckla en rymd- och markbaserad EuroQCI-infrastruktur som är integrerad i programmets statliga infrastruktur samt genom att utveckla och bygga ut den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, som kommer att ägas av medlemsstaterna. Den rymd- och markbaserade och markbundna EuroQCI-infrastrukturen bör inom ramen för programmet utvecklas i två huvudfaser, en preliminär valideringsfas, som kan inbegripa utveckling och validering av flera olika tekniker och kommunikationsprotokoll, och en fullständig utbyggnadsfas, inklusive lämpliga lösningar för konnektivitet mellan satelliter och dataförmedling mellan satelliter, marken och den markbundna infrastrukturen.

| (15) | En av EuroQCI:s huvudfunktioner blir att möjliggöra kvantdistribution av krypteringsnycklar (kvantnyckeldistribution). Tekniken och produkterna för kvantnyckeldistribution är ännu inte tillräckligt väl utvecklade för att kunna användas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. De viktigaste säkerhetsproblemen i samband med kvantnyckeldistribution måste fortfarande lösas, till exempel standardiseringen av protokoll för kvantnyckeldistributionen, sidokanalsanalys och utvärderingsmetoder. Programmet bör därför stödja EuroQCI och göra det möjligt att inkludera godkända kryptoprodukter i infrastrukturen när de blir tillgängliga. |
| --- | --- |

(15)

En av EuroQCI:s huvudfunktioner blir att möjliggöra kvantdistribution av krypteringsnycklar (kvantnyckeldistribution). Tekniken och produkterna för kvantnyckeldistribution är ännu inte tillräckligt väl utvecklade för att kunna användas för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. De viktigaste säkerhetsproblemen i samband med kvantnyckeldistribution måste fortfarande lösas, till exempel standardiseringen av protokoll för kvantnyckeldistributionen, sidokanalsanalys och utvärderingsmetoder. Programmet bör därför stödja EuroQCI och göra det möjligt att inkludera godkända kryptoprodukter i infrastrukturen när de blir tillgängliga.

| (16) | För att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på ett tillräckligt säkert sätt bör de primära lösningarna för att motverka kvantdatorhot vara en kombination av konventionella lösningar, postkvantkryptografi och eventuellt kvantnyckeldistribution i hybridmetoder. I programmet bör sådana metoder därför användas i syfte att säkerställa både den modernaste kryptografin och nyckeldistributionen. |
| --- | --- |

(16)

För att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter på ett tillräckligt säkert sätt bör de primära lösningarna för att motverka kvantdatorhot vara en kombination av konventionella lösningar, postkvantkryptografi och eventuellt kvantnyckeldistribution i hybridmetoder. I programmet bör sådana metoder därför användas i syfte att säkerställa både den modernaste kryptografin och nyckeldistributionen.

| (17) | För att utöka unionens satellitkommunikationskapacitet bör programmets infrastruktur baseras på, integrera och komplettera den infrastruktur som utvecklats för Govsatcomkomponenten. I synnerhet bör programmets markinfrastruktur grundas på Govsatcomnaven, i deras stegvis växande omfattning på grundval av användarnas behov genom andra marksegmenttillgångar, inbegripet i de medlemsstater som är villiga att bidra ytterligare, på grundval av operativa krav och säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(17)

För att utöka unionens satellitkommunikationskapacitet bör programmets infrastruktur baseras på, integrera och komplettera den infrastruktur som utvecklats för Govsatcomkomponenten. I synnerhet bör programmets markinfrastruktur grundas på Govsatcomnaven, i deras stegvis växande omfattning på grundval av användarnas behov genom andra marksegmenttillgångar, inbegripet i de medlemsstater som är villiga att bidra ytterligare, på grundval av operativa krav och säkerhetskrav.

| (18) | Programmet bör förbättra säker konnektivitet över geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis samt Östersjöområdet, Svartahavsområdet, Medelhavsområdet och Atlanten. De tjänster som tillhandahålls inom ramen för programmet bör också bidra till geopolitisk motståndskraft genom att erbjuda ytterligare konnektivitet i linje med politiska mål i dessa regioner och med det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 1 december 2021 med titeln The Global Gateway. |
| --- | --- |

(18)

Programmet bör förbättra säker konnektivitet över geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis samt Östersjöområdet, Svartahavsområdet, Medelhavsområdet och Atlanten. De tjänster som tillhandahålls inom ramen för programmet bör också bidra till geopolitisk motståndskraft genom att erbjuda ytterligare konnektivitet i linje med politiska mål i dessa regioner och med det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 1 december 2021 med titeln The Global Gateway.

| (19) | Utan att det påverkar kommunikationstjänsterna skulle de satelliter som byggs för programmet kunna utrustas med delsystem, inklusive nyttolaster, som kan möjliggöra en ökning av kapaciteten och tjänsterna hos komponenterna i unionens rymdprogram och därigenom möjliggöra utveckling av flera andra tjänster än kommunikationstjänster efter beslut programkommittén i relevant konstellation i enlighet med förordning (EU) 2021/696, vilka genomförs på de villkor som anges i den här förordningen. Om fördelarna för komponenterna i unionens rymdprogram fastställs på vederbörligt sätt med beaktande av användarnas behov och budgetbegränsningar, skulle dessa delsystem kunna utvecklas för att erbjuda alternativa positions-, navigerings- och tidsbestämningstjänster som kompletterar Galileo, säkerställa sändning av meddelanden inom Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) med lägre latens, tillhandahålla rymdbaserade sensorer för rymdövervakning och stödja en förbättring av Copernicus nuvarande kapacitet, särskilt för räddningstjänster och civila säkerhetstjänster. Dessa delsystem skulle dessutom kunna tillhandahålla andra tjänster än kommunikationstjänster till medlemsstaterna, på villkor att detta inte påverkar programmets säkerhet och budget. |
| --- | --- |

(19)

Utan att det påverkar kommunikationstjänsterna skulle de satelliter som byggs för programmet kunna utrustas med delsystem, inklusive nyttolaster, som kan möjliggöra en ökning av kapaciteten och tjänsterna hos komponenterna i unionens rymdprogram och därigenom möjliggöra utveckling av flera andra tjänster än kommunikationstjänster efter beslut programkommittén i relevant konstellation i enlighet med förordning (EU) 2021/696, vilka genomförs på de villkor som anges i den här förordningen. Om fördelarna för komponenterna i unionens rymdprogram fastställs på vederbörligt sätt med beaktande av användarnas behov och budgetbegränsningar, skulle dessa delsystem kunna utvecklas för att erbjuda alternativa positions-, navigerings- och tidsbestämningstjänster som kompletterar Galileo, säkerställa sändning av meddelanden inom Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) med lägre latens, tillhandahålla rymdbaserade sensorer för rymdövervakning och stödja en förbättring av Copernicus nuvarande kapacitet, särskilt för räddningstjänster och civila säkerhetstjänster. Dessa delsystem skulle dessutom kunna tillhandahålla andra tjänster än kommunikationstjänster till medlemsstaterna, på villkor att detta inte påverkar programmets säkerhet och budget.

| (20) | Med tanke på hur viktig den statliga markinfrastrukturen är för programmet, även för dess säkerhet, bör beslut om sådan infrastrukturs belägenhet fattas av kommissionen i enlighet med de allmänna säkerhetskraven och efter ett öppet och transparent förfarande i syfte att säkerställa en balanserad fördelning mellan medlemsstaterna. Utbyggnaden av programmets statliga markinfrastruktur, där även den infrastruktur som utvecklats inom ramen för Govsatcomkomponenten ingår, kan även omfatta Europeiska unionens rymdprogrambyrå (byrån) eller, när så är lämpligt och inom dess behörighetsområde, ESA. |
| --- | --- |

(20)

Med tanke på hur viktig den statliga markinfrastrukturen är för programmet, även för dess säkerhet, bör beslut om sådan infrastrukturs belägenhet fattas av kommissionen i enlighet med de allmänna säkerhetskraven och efter ett öppet och transparent förfarande i syfte att säkerställa en balanserad fördelning mellan medlemsstaterna. Utbyggnaden av programmets statliga markinfrastruktur, där även den infrastruktur som utvecklats inom ramen för Govsatcomkomponenten ingår, kan även omfatta Europeiska unionens rymdprogrambyrå (byrån) eller, när så är lämpligt och inom dess behörighetsområde, ESA.

| (21) | Det är av avgörande betydelse för unionens och dess medlemsstaters säkerhet och för säkerställandet av de statliga tjänsternas säkerhet och integritet att programmets rymdtillgångar skjuts upp från unionens territorium. I vederbörligen motiverade undantagsfall bör sådana uppskjutningar kunna ske från ett tredjelands territorium. Utöver tunga och medelstora bärraketer skulle små bärraketer och mikrobärraketer kunna ge ytterligare flexibilitet som möjliggör snabb utbyggnad av rymdtillgångarna. |
| --- | --- |

(21)

Det är av avgörande betydelse för unionens och dess medlemsstaters säkerhet och för säkerställandet av de statliga tjänsternas säkerhet och integritet att programmets rymdtillgångar skjuts upp från unionens territorium. I vederbörligen motiverade undantagsfall bör sådana uppskjutningar kunna ske från ett tredjelands territorium. Utöver tunga och medelstora bärraketer skulle små bärraketer och mikrobärraketer kunna ge ytterligare flexibilitet som möjliggör snabb utbyggnad av rymdtillgångarna.

| (22) | Det är viktigt att unionen äger alla materiella och immateriella tillgångar med anknytning till statlig infrastruktur som utvecklats inom ramen för programmet, med undantag för den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, samtidigt som efterlevnaden av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna säkerställs, inbegripet artikel 17 i stadgan. Trots unionens äganderätt till dessa tillgångar bör unionen i enlighet med denna förordning, och när så anses lämpligt efter en bedömning från fall till fall, ha möjlighet att göra dessa tillgångar tillgängliga för tredje part eller att göra sig av med dem. |
| --- | --- |

(22)

Det är viktigt att unionen äger alla materiella och immateriella tillgångar med anknytning till statlig infrastruktur som utvecklats inom ramen för programmet, med undantag för den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, samtidigt som efterlevnaden av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna säkerställs, inbegripet artikel 17 i stadgan. Trots unionens äganderätt till dessa tillgångar bör unionen i enlighet med denna förordning, och när så anses lämpligt efter en bedömning från fall till fall, ha möjlighet att göra dessa tillgångar tillgängliga för tredje part eller att göra sig av med dem.

| (23) | Unionsomfattande initiativ, såsom initiativet för säker konnektivitet, formas av ett brett deltagande av innovativa små och medelstora företag, uppstartsföretag och stora företag från föregående och efterföljande led i rymdsektorn i hela unionen. Under de senaste åren har vissa rymdaktörer utmanat rymdsektorn, särskilt uppstartsföretag och små och medelstora företag som har utvecklat rymdteknik och rymdtillämpningar som är innovativa och marknadsdrivna, ibland med olika affärsmodeller. För att säkerställa konkurrenskraften i unionens rymdekosystem bör programmet maximera användningen av innovativ och disruptiv teknik samt nya affärsmodeller som utvecklats av det europeiska rymdekosystemet, inbegripet den nya rymden (New Space), särskilt små och medelstora företag, midcap-bolag och uppstartsföretag som utvecklar ny rymdteknik och nya rymdtillämpningar som är marknadsdrivna, samtidigt som de täcker hela rymdvärdekedjan och omfattar föregående och efterföljande led. |
| --- | --- |

(23)

Unionsomfattande initiativ, såsom initiativet för säker konnektivitet, formas av ett brett deltagande av innovativa små och medelstora företag, uppstartsföretag och stora företag från föregående och efterföljande led i rymdsektorn i hela unionen. Under de senaste åren har vissa rymdaktörer utmanat rymdsektorn, särskilt uppstartsföretag och små och medelstora företag som har utvecklat rymdteknik och rymdtillämpningar som är innovativa och marknadsdrivna, ibland med olika affärsmodeller. För att säkerställa konkurrenskraften i unionens rymdekosystem bör programmet maximera användningen av innovativ och disruptiv teknik samt nya affärsmodeller som utvecklats av det europeiska rymdekosystemet, inbegripet den nya rymden (New Space), särskilt små och medelstora företag, midcap-bolag och uppstartsföretag som utvecklar ny rymdteknik och nya rymdtillämpningar som är marknadsdrivna, samtidigt som de täcker hela rymdvärdekedjan och omfattar föregående och efterföljande led.

| (24) | Det är av största vikt att uppmuntra den privata sektorn att investera genom lämplig upphandling och aggregering av tjänstekontrakt, för att på så sätt minska osäkerheten och ge synlighet och förutsägbarhet för den offentliga sektorns behov av tjänster på lång sikt. För att säkerställa en framtida konkurrenskraftig europeisk rymdindustri bör programmet även bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden och stödja utbildnings- och fortbildningsinsatser samt främja lika möjligheter, jämställdhet och kvinnors egenmakt, i syfte att förverkliga unionsmedborgarnas fulla potential på detta område. |
| --- | --- |

(24)

Det är av största vikt att uppmuntra den privata sektorn att investera genom lämplig upphandling och aggregering av tjänstekontrakt, för att på så sätt minska osäkerheten och ge synlighet och förutsägbarhet för den offentliga sektorns behov av tjänster på lång sikt. För att säkerställa en framtida konkurrenskraftig europeisk rymdindustri bör programmet även bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden och stödja utbildnings- och fortbildningsinsatser samt främja lika möjligheter, jämställdhet och kvinnors egenmakt, i syfte att förverkliga unionsmedborgarnas fulla potential på detta område.

| (25) | I linje med målen i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given, bör programmet i möjligaste mån minimera sin miljöpåverkan. Även om rymdtillgångarna inte själva släpper ut växthusgaser när de används har tillverkningen av dem och tillhörande markanläggningar en miljöpåverkan. Åtgärder bör antas för att mildra denna påverkan. I detta syfte bör den upphandling som avses i programmet omfatta principer och åtgärder för hållbarhet, såsom bestämmelser för att minimera och kompensera för de växthusgasutsläpp som uppstår till följd av utvecklingen, produktionen och utbyggnaden av infrastrukturen samt åtgärder för att förhindra ljusföroreningar, såsom inverkan på markbaserade astronomiska observationer. |
| --- | --- |

(25)

I linje med målen i kommissionens meddelande av den 11 december 2019 med titeln Den europeiska gröna given, bör programmet i möjligaste mån minimera sin miljöpåverkan. Även om rymdtillgångarna inte själva släpper ut växthusgaser när de används har tillverkningen av dem och tillhörande markanläggningar en miljöpåverkan. Åtgärder bör antas för att mildra denna påverkan. I detta syfte bör den upphandling som avses i programmet omfatta principer och åtgärder för hållbarhet, såsom bestämmelser för att minimera och kompensera för de växthusgasutsläpp som uppstår till följd av utvecklingen, produktionen och utbyggnaden av infrastrukturen samt åtgärder för att förhindra ljusföroreningar, såsom inverkan på markbaserade astronomiska observationer.

| (26) | Eftersom antalet rymdfarkoster och mängden rymdskrot i omloppsbana ökar bör den nya europeiska konstellationen också uppfylla kriterier för hållbarhet i rymden och vara ett exempel på god praxis inom rymdtrafikledning och inom rymdövervakning och spårning (SST) för att minska mängden rymdskrot som produceras, förhindra sönderbrytningar och kollisioner i omloppsbana samt tillhandahålla lämpliga åtgärder för uttjänta rymdfarkoster. Eftersom legitima farhågor om skyddet av rymdmiljön diskuteras i internationella forum, till exempel i FN:s rymdkommitté, är det av yttersta vikt att unionen visar ledarskap när det gäller hållbarhet i rymden. De kontrakt som upphandlas inom ramen för programmet bör säkerställa att den teknik som används möjliggör högsta möjliga standard när det gäller hållbarhet samt energi- och resurseffektivitet. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom antalet rymdfarkoster och mängden rymdskrot i omloppsbana ökar bör den nya europeiska konstellationen också uppfylla kriterier för hållbarhet i rymden och vara ett exempel på god praxis inom rymdtrafikledning och inom rymdövervakning och spårning (SST) för att minska mängden rymdskrot som produceras, förhindra sönderbrytningar och kollisioner i omloppsbana samt tillhandahålla lämpliga åtgärder för uttjänta rymdfarkoster. Eftersom legitima farhågor om skyddet av rymdmiljön diskuteras i internationella forum, till exempel i FN:s rymdkommitté, är det av yttersta vikt att unionen visar ledarskap när det gäller hållbarhet i rymden. De kontrakt som upphandlas inom ramen för programmet bör säkerställa att den teknik som används möjliggör högsta möjliga standard när det gäller hållbarhet samt energi- och resurseffektivitet.

| (27) | De operativa kraven för de statliga tjänsterna bör baseras på bedömningen av behoven hos användare med myndighetstillstånd, samtidigt som hänsyn också tas till det nuvarande utbudet på marknaden. Vid bedömningen av dessa krav bör den nuvarande marknadskapaciteten användas i största möjliga utsträckning. Tjänsteportföljen för statliga tjänster bör utvecklas utifrån dessa operativa krav i kombination med de allmänna säkerhetskraven och den förändrade efterfrågan på statliga tjänster. Denna tjänsteportfölj bör innehålla referensramen för de statliga tjänsterna. Den bör även fastställa de tjänstekategorier som kompletterar den tjänsteportfölj av Govsatcomtjänster som inrättats inom ramen för förordning (EU) 2021/696. Kommissionen bör säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan Govsatcomkomponenten och programmet när det gäller operativa krav och säkerhetskrav. För att bibehålla bästa möjliga jämvikt mellan tillgång till och efterfrågan på tjänster bör tjänsteportföljen för statliga tjänster identifieras 2023 och kunna uppdateras regelbundet på grundval av samråd med medlemsstaterna mot bakgrund av dessa operativa krav och säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(27)

De operativa kraven för de statliga tjänsterna bör baseras på bedömningen av behoven hos användare med myndighetstillstånd, samtidigt som hänsyn också tas till det nuvarande utbudet på marknaden. Vid bedömningen av dessa krav bör den nuvarande marknadskapaciteten användas i största möjliga utsträckning. Tjänsteportföljen för statliga tjänster bör utvecklas utifrån dessa operativa krav i kombination med de allmänna säkerhetskraven och den förändrade efterfrågan på statliga tjänster. Denna tjänsteportfölj bör innehålla referensramen för de statliga tjänsterna. Den bör även fastställa de tjänstekategorier som kompletterar den tjänsteportfölj av Govsatcomtjänster som inrättats inom ramen för förordning (EU) 2021/696. Kommissionen bör säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan Govsatcomkomponenten och programmet när det gäller operativa krav och säkerhetskrav. För att bibehålla bästa möjliga jämvikt mellan tillgång till och efterfrågan på tjänster bör tjänsteportföljen för statliga tjänster identifieras 2023 och kunna uppdateras regelbundet på grundval av samråd med medlemsstaterna mot bakgrund av dessa operativa krav och säkerhetskrav.

| (28) | Satellitkommunikation är en knapp resurs som begränsas av satellitkapaciteten, frekvenserna och den geografiska täckningen. För att vara kostnadseffektiv och dra nytta av stordriftsfördelar bör programmet därför optimera matchningen mellan tillgång och efterfrågan avseende de statliga tjänsterna och undvika överkapacitet. Eftersom både efterfrågan och den potentiella tillgången förändras med tiden bör kommissionen övervaka behovet av att anpassa portföljen för de statliga tjänsterna närhelst detta förefaller vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(28)

Satellitkommunikation är en knapp resurs som begränsas av satellitkapaciteten, frekvenserna och den geografiska täckningen. För att vara kostnadseffektiv och dra nytta av stordriftsfördelar bör programmet därför optimera matchningen mellan tillgång och efterfrågan avseende de statliga tjänsterna och undvika överkapacitet. Eftersom både efterfrågan och den potentiella tillgången förändras med tiden bör kommissionen övervaka behovet av att anpassa portföljen för de statliga tjänsterna närhelst detta förefaller vara nödvändigt.

| (29) | Medlemsstaterna, rådet, kommissionen och utrikestjänsten samt unionens byråer och organ bör kunna bli programdeltagare i den mån som de väljer att godkänna användare av statliga tjänster eller tillhandahålla kapacitet, platser eller anläggningar. Med beaktande av att medlemsstaterna själva får besluta huruvida de godkänner nationella användare av statliga tjänster, bör medlemsstaterna inte förpliktas att bidra till programmet eller att tillhandahålla programinfrastrukturen. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterna, rådet, kommissionen och utrikestjänsten samt unionens byråer och organ bör kunna bli programdeltagare i den mån som de väljer att godkänna användare av statliga tjänster eller tillhandahålla kapacitet, platser eller anläggningar. Med beaktande av att medlemsstaterna själva får besluta huruvida de godkänner nationella användare av statliga tjänster, bör medlemsstaterna inte förpliktas att bidra till programmet eller att tillhandahålla programinfrastrukturen.

| (30) | Varje programdeltagare bör utse en behörig myndighet för säker konnektivitet som ska övervaka att användare och andra nationella enheter som är involverade i programmet följer de tillämpliga reglerna och säkerhetsförfarandena i enlighet med de allmänna säkerhetskraven. Programdeltagare får tilldela en befintlig myndighet denna funktion. |
| --- | --- |

(30)

Varje programdeltagare bör utse en behörig myndighet för säker konnektivitet som ska övervaka att användare och andra nationella enheter som är involverade i programmet följer de tillämpliga reglerna och säkerhetsförfarandena i enlighet med de allmänna säkerhetskraven. Programdeltagare får tilldela en befintlig myndighet denna funktion.

| (31) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid, vilken ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(31)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för programmets hela löptid, vilken ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5) för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

| (32) | Programmets mål är förenliga med och kompletterar målen i andra unionsprogram, särskilt Horisont Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (6) och rådets beslut (EU) 2021/764 (7), programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (8), instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (9), Fonden för ett sammanlänkat Europa, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 (10) och i synnerhet unionens rymdprogram. |
| --- | --- |

(32)

Programmets mål är förenliga med och kompletterar målen i andra unionsprogram, särskilt Horisont Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 (6) och rådets beslut (EU) 2021/764 (7), programmet för ett digitalt Europa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (8), instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 (9), Fonden för ett sammanlänkat Europa, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 (10) och i synnerhet unionens rymdprogram.

| (33) | Horisont Europa kommer att anslå en särskild andel av sina komponenter i klustret Digitala frågor, industri och rymden till forsknings- och innovationsverksamhet som rör utveckling och validering av systemet för säker konnektivitet, inbegripet för den potentiella teknik som skulle utvecklas inom ramen för rymdekosystemet, inbegripet den nya rymden. Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen kommer att anslå en särskild andel av sina medel till verksamhet som rör driften av systemet för säker konnektivitet och världsomspännande tillhandahållande av tjänster som kommer att göra det möjligt att erbjuda en rad tjänster till internationella partner. Unionens rymdprogram kommer att anslå en särskild andel av Govsatcomkomponenten till verksamhet som rör utvecklingen av Govsatcomnavet, som kommer att utgöra en del av markinfrastrukturen i systemet för säker konnektivitet. Finansieringen från dessa program bör genomföras i enlighet med reglerna för dessa program. |
| --- | --- |

(33)

Horisont Europa kommer att anslå en särskild andel av sina komponenter i klustret Digitala frågor, industri och rymden till forsknings- och innovationsverksamhet som rör utveckling och validering av systemet för säker konnektivitet, inbegripet för den potentiella teknik som skulle utvecklas inom ramen för rymdekosystemet, inbegripet den nya rymden. Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen kommer att anslå en särskild andel av sina medel till verksamhet som rör driften av systemet för säker konnektivitet och världsomspännande tillhandahållande av tjänster som kommer att göra det möjligt att erbjuda en rad tjänster till internationella partner. Unionens rymdprogram kommer att anslå en särskild andel av Govsatcomkomponenten till verksamhet som rör utvecklingen av Govsatcomnavet, som kommer att utgöra en del av markinfrastrukturen i systemet för säker konnektivitet. Finansieringen från dessa program bör genomföras i enlighet med reglerna för dessa program.

| (34) | På grund av sina inneboende konsekvenser för unionens och medlemsstaternas säkerhet delar programmet också mål och principer med Europeiska försvarsfonden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 (11). Därför bör en del av finansieringen från Europeiska försvarsfonden finansiera verksamheten inom ramen för programmet, särskilt den verksamhet som rör utbyggnaden av dess infrastruktur. |
| --- | --- |

(34)

På grund av sina inneboende konsekvenser för unionens och medlemsstaternas säkerhet delar programmet också mål och principer med Europeiska försvarsfonden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 (11). Därför bör en del av finansieringen från Europeiska försvarsfonden finansiera verksamheten inom ramen för programmet, särskilt den verksamhet som rör utbyggnaden av dess infrastruktur.

| (35) | För att säkerställa att programmet genomförs med framgång är det viktigt att säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga. Medlemsstaterna bör kunna bidra med sin tekniska kompetens, sin sakkunskap och sitt stöd, särskilt när det gäller trygghet och säkerhet, eller när så är lämpligt och möjligt genom att ge programmet tillgång till data, information, tjänster och infrastruktur som är belägen på deras territorium. Programmet bör kunna erhålla ytterligare ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från tredje part, inbegripet unionens byråer och organ, medlemsstater, tredjeländer som deltar i programmet eller internationella organisationer, i enlighet med relevanta avtal. |
| --- | --- |

(35)

För att säkerställa att programmet genomförs med framgång är det viktigt att säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga. Medlemsstaterna bör kunna bidra med sin tekniska kompetens, sin sakkunskap och sitt stöd, särskilt när det gäller trygghet och säkerhet, eller när så är lämpligt och möjligt genom att ge programmet tillgång till data, information, tjänster och infrastruktur som är belägen på deras territorium. Programmet bör kunna erhålla ytterligare ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från tredje part, inbegripet unionens byråer och organ, medlemsstater, tredjeländer som deltar i programmet eller internationella organisationer, i enlighet med relevanta avtal.

| (36) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (budgetförordningen) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter. |
| --- | --- |

(36)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) (budgetförordningen) är tillämplig på programmet. I budgetförordningen fastställs regler för genomförande av unionens budget, inklusive regler om bidrag, priser, upphandling, indirekt förvaltning, finansieringsinstrument, budgetgarantier, ekonomiskt stöd och ersättning till externa experter.

| (37) | I enlighet med artikel 191.3 i budgetförordningen får en och samma kostnad aldrig täckas två gånger genom unionens budget. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 191.3 i budgetförordningen får en och samma kostnad aldrig täckas två gånger genom unionens budget.

| (38) | Kommissionen bör vid behov och i nödvändig utsträckning kunna anlita tekniskt bistånd från vissa utomstående parter, i den mån unionens säkerhetsintressen bevaras. Andra enheter som medverkar i den offentliga styrningen av programmet bör också kunna anlita samma tekniska bistånd för fullgörandet av de uppgifter som de anförtros genom denna förordning. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen bör vid behov och i nödvändig utsträckning kunna anlita tekniskt bistånd från vissa utomstående parter, i den mån unionens säkerhetsintressen bevaras. Andra enheter som medverkar i den offentliga styrningen av programmet bör också kunna anlita samma tekniska bistånd för fullgörandet av de uppgifter som de anförtros genom denna förordning.

| (39) | Offentliga kontrakt som ingås inom ramen för programmet för verksamhet som finansieras genom programmet bör vara förenliga med unionens regler. I detta sammanhang bör unionen också ansvara för att fastställa vilka mål som ska eftersträvas när det gäller offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(39)

Offentliga kontrakt som ingås inom ramen för programmet för verksamhet som finansieras genom programmet bör vara förenliga med unionens regler. I detta sammanhang bör unionen också ansvara för att fastställa vilka mål som ska eftersträvas när det gäller offentlig upphandling.

| (40) | Programmet bygger på komplex och ständigt föränderlig teknik. Att förlita sig på sådan teknik medför osäkerhet och risker för offentliga kontrakt som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som tillägg till reglerna i budgetförordningen. Det bör därför vara möjligt att införa en viss minsta grad av underentreprenad. När det gäller det sistnämnda bör uppstartsföretag och små och medelstora företag om möjligt prioriteras, särskilt för att möjliggöra deras gränsöverskridande deltagande. |
| --- | --- |

(40)

Programmet bygger på komplex och ständigt föränderlig teknik. Att förlita sig på sådan teknik medför osäkerhet och risker för offentliga kontrakt som tecknas inom ramen för programmet, särskilt som kontrakten kan röra långsiktiga åtaganden avseende utrustning eller tjänster. Särskilda åtgärder avseende offentliga kontrakt är därför nödvändiga som tillägg till reglerna i budgetförordningen. Det bör därför vara möjligt att införa en viss minsta grad av underentreprenad. När det gäller det sistnämnda bör uppstartsföretag och små och medelstora företag om möjligt prioriteras, särskilt för att möjliggöra deras gränsöverskridande deltagande.

| (41) | För att uppfylla programmets mål är det viktigt att när så är lämpligt kunna begära kapacitet som erbjuds av offentliga och privata enheter i unionen som är verksamma inom rymdområdet, och också ha möjlighet att arbeta på internationell nivå med tredjeländer eller internationella organisationer. Därför bör det föreskrivas en möjlighet att utnyttja alla relevanta verktyg och förvaltningsmetoder i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och budgetförordningen samt gemensamma upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

(41)

För att uppfylla programmets mål är det viktigt att när så är lämpligt kunna begära kapacitet som erbjuds av offentliga och privata enheter i unionen som är verksamma inom rymdområdet, och också ha möjlighet att arbeta på internationell nivå med tredjeländer eller internationella organisationer. Därför bör det föreskrivas en möjlighet att utnyttja alla relevanta verktyg och förvaltningsmetoder i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och budgetförordningen samt gemensamma upphandlingsförfaranden.

| (42) | Ett offentlig-privat samarbete är det lämpligaste systemet för att säkerställa att programmets mål kan uppnås. Det bör göra det möjligt att bygga vidare på unionens befintliga teknikbas och industriella bas för satellitkommunikation, inbegripet privata tillgångar, och tillhandahålla robusta och innovativa statliga tjänster, samt göra det möjligt för privata partner att komplettera programmets infrastruktur med ytterligare kapacitet att erbjuda kommersiella tjänster på marknadsvillkor genom egna ytterligare investeringar. Ett sådant system bör dessutom optimera kostnaderna för utbyggnad och drift genom att utvecklings- och utbyggnadskostnader för komponenter som är gemensamma för både statlig och kommersiell infrastruktur delas, samt driftskostnader genom att en hög grad av ömsesidigt ansvar för kapacitet möjliggörs. Detta bör även stimulera innovationen i det europeiska rymdekosystemet, bland annat den nya rymden, genom att delning av forsknings- och utvecklingsrisker mellan offentliga och privata partner möjliggörs. |
| --- | --- |

(42)

Ett offentlig-privat samarbete är det lämpligaste systemet för att säkerställa att programmets mål kan uppnås. Det bör göra det möjligt att bygga vidare på unionens befintliga teknikbas och industriella bas för satellitkommunikation, inbegripet privata tillgångar, och tillhandahålla robusta och innovativa statliga tjänster, samt göra det möjligt för privata partner att komplettera programmets infrastruktur med ytterligare kapacitet att erbjuda kommersiella tjänster på marknadsvillkor genom egna ytterligare investeringar. Ett sådant system bör dessutom optimera kostnaderna för utbyggnad och drift genom att utvecklings- och utbyggnadskostnader för komponenter som är gemensamma för både statlig och kommersiell infrastruktur delas, samt driftskostnader genom att en hög grad av ömsesidigt ansvar för kapacitet möjliggörs. Detta bör även stimulera innovationen i det europeiska rymdekosystemet, bland annat den nya rymden, genom att delning av forsknings- och utvecklingsrisker mellan offentliga och privata partner möjliggörs.

| (43) | För genomförandet av programmet bör ett antal nyckelprinciper följas i koncessionsavtal, varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller blandade kontrakt. Sådana kontrakt bör fastställa en tydlig fördelning av uppgifter och ansvar mellan offentliga och privata partner, inbegripet en tydlig riskfördelning mellan dem, i syfte att säkerställa att entreprenörerna tar på sig ansvaret för följderna av de eventuella brister som dessa är ansvariga för. Kontrakten bör säkerställa att entreprenörerna inte får någon överkompensation för tillhandahållandet av statliga tjänster, göra det möjligt för den privata sektorn att tillhandahålla kommersiella tjänster och säkerställa en lämplig prioritering av behoven hos användare med myndighetstillstånd. Kontrakten bör säkerställa att tillhandahållandet av tjänster via kommersiell infrastruktur sker under bevarande av unionens väsentliga intressen och programmets allmänna och specifika mål. Det är därför viktigt att åtgärder införs för att säkerställa att dessa väsentliga intressen och mål bevaras. Kommissionen bör särskilt kunna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa tjänsternas kontinuitet om entreprenören inte kan fullgöra sina skyldigheter.
  Kontrakten bör inbegripa lämpliga skyddsåtgärder för att bland annat förhindra intressekonflikter och potentiell snedvridning av konkurrensen till följd av tillhandahållandet av kommersiella tjänster, otillbörlig diskriminering eller alla andra dolda indirekta fördelar. Sådana skyddsåtgärder kan inbegripa särredovisning mellan statliga och kommersiella tjänster, inbegripet inrättande av en enhet som är strukturellt och juridiskt separerad från den vertikalt integrerade operatören för tillhandahållandet av statliga tjänster, samt öppen, rättvis, rimlig och icke-diskriminerande tillgång till den infrastruktur som krävs för tillhandahållandet av kommersiella tjänster. Befintliga leverantörer av markbundna tjänster bör därför ha tillgång till kommersiella tjänster på transparenta och icke-diskriminerande villkor. Kontrakten bör främja deltagande av uppstartsföretag och små och medelstora företag i hela värdekedjan och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(43)

För genomförandet av programmet bör ett antal nyckelprinciper följas i koncessionsavtal, varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller blandade kontrakt. Sådana kontrakt bör fastställa en tydlig fördelning av uppgifter och ansvar mellan offentliga och privata partner, inbegripet en tydlig riskfördelning mellan dem, i syfte att säkerställa att entreprenörerna tar på sig ansvaret för följderna av de eventuella brister som dessa är ansvariga för. Kontrakten bör säkerställa att entreprenörerna inte får någon överkompensation för tillhandahållandet av statliga tjänster, göra det möjligt för den privata sektorn att tillhandahålla kommersiella tjänster och säkerställa en lämplig prioritering av behoven hos användare med myndighetstillstånd. Kontrakten bör säkerställa att tillhandahållandet av tjänster via kommersiell infrastruktur sker under bevarande av unionens väsentliga intressen och programmets allmänna och specifika mål. Det är därför viktigt att åtgärder införs för att säkerställa att dessa väsentliga intressen och mål bevaras. Kommissionen bör särskilt kunna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa tjänsternas kontinuitet om entreprenören inte kan fullgöra sina skyldigheter.

Kontrakten bör inbegripa lämpliga skyddsåtgärder för att bland annat förhindra intressekonflikter och potentiell snedvridning av konkurrensen till följd av tillhandahållandet av kommersiella tjänster, otillbörlig diskriminering eller alla andra dolda indirekta fördelar. Sådana skyddsåtgärder kan inbegripa särredovisning mellan statliga och kommersiella tjänster, inbegripet inrättande av en enhet som är strukturellt och juridiskt separerad från den vertikalt integrerade operatören för tillhandahållandet av statliga tjänster, samt öppen, rättvis, rimlig och icke-diskriminerande tillgång till den infrastruktur som krävs för tillhandahållandet av kommersiella tjänster. Befintliga leverantörer av markbundna tjänster bör därför ha tillgång till kommersiella tjänster på transparenta och icke-diskriminerande villkor. Kontrakten bör främja deltagande av uppstartsföretag och små och medelstora företag i hela värdekedjan och mellan medlemsstaterna.

| (44) | Ett viktigt mål med programmet är att säkerställa unionens och medlemsstaternas säkerhet och stärka motståndskraften inom central teknik och i värdekedjor och samtidigt bevara en öppen ekonomi. Detta mål förutsätter i särskilda fall att villkor för stödberättigande och deltagande fastställs i syfte att säkerställa skyddet av integriteten, säkerheten och motståndskraften i unionens operativa system. Detta bör inte undergräva behovet av konkurrenskraft och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

(44)

Ett viktigt mål med programmet är att säkerställa unionens och medlemsstaternas säkerhet och stärka motståndskraften inom central teknik och i värdekedjor och samtidigt bevara en öppen ekonomi. Detta mål förutsätter i särskilda fall att villkor för stödberättigande och deltagande fastställs i syfte att säkerställa skyddet av integriteten, säkerheten och motståndskraften i unionens operativa system. Detta bör inte undergräva behovet av konkurrenskraft och kostnadseffektivitet.

| (45) | I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (13) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (14), (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) och (EU) 2017/1939 (16) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.
  I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17).
  I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete – Eppo enligt förordning (EU) 2017/1939 de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. |
| --- | --- |

(45)

I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (13) samt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (14), (Euratom, EG) nr 2185/96 (15) och (EU) 2017/1939 (16) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet åtgärder avseende förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter, inklusive bedrägerier, avseende krav på återbetalning av medel som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, när så är lämpligt, avseende påförande av administrativa sanktioner. I enlighet med förordningarna (Euratom, EG) nr 2185/96 och (EU, Euratom) nr 883/2013 har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) befogenhet att göra administrativa utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägerier, korruption eller annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 har Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) befogenhet att utreda och lagföra brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med vad som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (17).

I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som mottar medel från unionen samarbeta till fullo för att skydda unionens ekonomiska intressen, bevilja kommissionen, Olaf, revisionsrätten och – när det gäller de medlemsstater som deltar i fördjupat samarbete – Eppo enligt förordning (EU) 2017/1939 de rättigheter och den tillgång som krävs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

| (46) | För att säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen bör tredjeländer åläggas att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(46)

För att säkerställa skyddet av unionens ekonomiska intressen bör tredjeländer åläggas att bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt.

| (47) | För att optimera programmets effektivitet och inverkan bör åtgärder vidtas för att främja användningen och utvecklingen av öppna standarder, teknik med öppen källkod och interoperabilitet i arkitekturen för systemet för säker konnektivitet. En öppnare utformning av det systemet skulle kunna möjliggöra bättre synergier med andra delar av unionens rymdprogram eller nationella tjänster och tillämpningar, optimera kostnaderna genom att undvika dubbelarbete i utvecklingen av samma teknik, förbättra tillförlitligheten, främja innovation och dra nytta av fördelarna med bred konkurrens. |
| --- | --- |

(47)

För att optimera programmets effektivitet och inverkan bör åtgärder vidtas för att främja användningen och utvecklingen av öppna standarder, teknik med öppen källkod och interoperabilitet i arkitekturen för systemet för säker konnektivitet. En öppnare utformning av det systemet skulle kunna möjliggöra bättre synergier med andra delar av unionens rymdprogram eller nationella tjänster och tillämpningar, optimera kostnaderna genom att undvika dubbelarbete i utvecklingen av samma teknik, förbättra tillförlitligheten, främja innovation och dra nytta av fördelarna med bred konkurrens.

| (48) | En sund offentlig styrning av programmet kräver en tydlig fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika aktörer som är involverade, för att undvika onödig överlappning och minska kostnadsöverskridanden och förseningar. Alla de aktörer som medverkar i styrningen bör, inom sitt behörighetsområde och i överensstämmelse med sina ansvarsområden, stödja uppnåendet av programmets mål. |
| --- | --- |

(48)

En sund offentlig styrning av programmet kräver en tydlig fördelning av ansvar och uppgifter mellan de olika aktörer som är involverade, för att undvika onödig överlappning och minska kostnadsöverskridanden och förseningar. Alla de aktörer som medverkar i styrningen bör, inom sitt behörighetsområde och i överensstämmelse med sina ansvarsområden, stödja uppnåendet av programmets mål.

| (49) | Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ på det området. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det. De kan samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar och säkerställa samstämmighet mellan relevanta nationella initiativ och programmet. Kommissionen kan utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, få bistånd från dem och, i enlighet med ömsesidigt överenskomna villkor, anförtro medlemsstaterna uppgifter i genomförandet av programmet. Medlemsstaterna bör i förekommande fall sträva efter att säkerställa att deras planer för återhämtning och resiliens är förenliga med och kompletterar programmet. Medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av den markinfrastruktur som är belägen på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna kunna säkerställa att nödvändiga frekvenser för programmet finns tillgängliga och är skyddade på lämplig nivå, så att tillämpningar baserade på de erbjudna tjänsterna kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU (18). De frekvenser som görs tillgängliga bör inte ha någon ekonomisk inverkan på programmet. |
| --- | --- |

(49)

Medlemsstaterna har länge varit aktiva på rymdområdet. De har system, infrastruktur och nationella byråer och organ på det området. De kan därför ge ett stort bidrag till programmet, särskilt genomförandet av det. De kan samarbeta med unionen för att främja programmets tjänster och tillämpningar och säkerställa samstämmighet mellan relevanta nationella initiativ och programmet. Kommissionen kan utnyttja de medel som står till medlemsstaternas förfogande, få bistånd från dem och, i enlighet med ömsesidigt överenskomna villkor, anförtro medlemsstaterna uppgifter i genomförandet av programmet. Medlemsstaterna bör i förekommande fall sträva efter att säkerställa att deras planer för återhämtning och resiliens är förenliga med och kompletterar programmet. Medlemsstaterna bör dessutom vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa skyddet av den markinfrastruktur som är belägen på deras territorier. Vidare bör medlemsstaterna kunna säkerställa att nödvändiga frekvenser för programmet finns tillgängliga och är skyddade på lämplig nivå, så att tillämpningar baserade på de erbjudna tjänsterna kan utvecklas och genomföras till fullo, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU (18). De frekvenser som görs tillgängliga bör inte ha någon ekonomisk inverkan på programmet.

| (50) | I enlighet med artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att genomföra programmet, ta det övergripande ansvaret och främja dess användning. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att när så är motiverat anförtro vissa uppgifter till andra enheter. Kommissionen bör fastställa de viktigaste tekniska och operativa krav som är nödvändiga för att utveckla system och tjänster. Den bör göra detta efter samråd med medlemsstaternas experter, användare och andra berörda offentliga eller privata parter. Slutligen bör, i enlighet med artikel 4.3 i EUF-fördraget, utövandet av unionens befogenhet inte leda till att medlemsstaterna hindras från att utöva sina respektive befogenheter. För att unionens medel ska kunna användas på ett bra sätt är det dock lämpligt att kommissionen så långt som möjligt säkerställer enhetlighet mellan den verksamhet som bedrivs inom ramen för programmet och medlemsstaternas verksamhet, utan att ge upphov till onödigt dubbelarbete. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och som främjare av unionens allmänintresse ankommer det på kommissionen att genomföra programmet, ta det övergripande ansvaret och främja dess användning. I syfte att optimera resurserna och kompetensen hos de olika aktörerna bör kommissionen ha möjlighet att när så är motiverat anförtro vissa uppgifter till andra enheter. Kommissionen bör fastställa de viktigaste tekniska och operativa krav som är nödvändiga för att utveckla system och tjänster. Den bör göra detta efter samråd med medlemsstaternas experter, användare och andra berörda offentliga eller privata parter. Slutligen bör, i enlighet med artikel 4.3 i EUF-fördraget, utövandet av unionens befogenhet inte leda till att medlemsstaterna hindras från att utöva sina respektive befogenheter. För att unionens medel ska kunna användas på ett bra sätt är det dock lämpligt att kommissionen så långt som möjligt säkerställer enhetlighet mellan den verksamhet som bedrivs inom ramen för programmet och medlemsstaternas verksamhet, utan att ge upphov till onödigt dubbelarbete.

| (51) | I artikel 154 i budgetförordningen anges att kommissionen, på grundval av resultaten av en förhandsbedömning, bör kunna förlita sig på de system och förfaranden som inrättats av personer eller enheter som anförtrotts genomförandet av medel från unionen. Vid behov bör särskilda justeringar av dessa system och förfaranden (tillsynsåtgärder) samt arrangemang för befintliga kontrakt fastställas i motsvarande överenskommelse om medverkan. |
| --- | --- |

(51)

I artikel 154 i budgetförordningen anges att kommissionen, på grundval av resultaten av en förhandsbedömning, bör kunna förlita sig på de system och förfaranden som inrättats av personer eller enheter som anförtrotts genomförandet av medel från unionen. Vid behov bör särskilda justeringar av dessa system och förfaranden (tillsynsåtgärder) samt arrangemang för befintliga kontrakt fastställas i motsvarande överenskommelse om medverkan.

| (52) | Med tanke på programmets globala täckning har det en stark internationell dimension. Internationella partner, deras regeringar och medborgare kommer att få ta del av programmets utbud av tjänster med ökade fördelar för unionens och medlemsstaternas internationella samarbete med dessa partner. I frågor som rör programmet kan kommissionen inom sitt behörighetsområde och för unionens räkning samordna verksamheten på det internationella planet. |
| --- | --- |

(52)

Med tanke på programmets globala täckning har det en stark internationell dimension. Internationella partner, deras regeringar och medborgare kommer att få ta del av programmets utbud av tjänster med ökade fördelar för unionens och medlemsstaternas internationella samarbete med dessa partner. I frågor som rör programmet kan kommissionen inom sitt behörighetsområde och för unionens räkning samordna verksamheten på det internationella planet.

| (53) | Med utgångspunkt i den sakkunskap som utvecklats de senaste åren när det gäller förvaltning, drift och tillhandahållande av tjänster i samband med Galileo- och Egnoskomponenterna i unionens rymdprogram är byrån det lämpligaste organet att, under kommissionens överinseende, genomföra uppgifter som rör driften av den statliga infrastrukturen och tillhandahållandet av statliga tjänster. Den bör därför utveckla ytterligare relevant kapacitet för detta ändamål. Byrån bör sedan anförtros tillhandahållandet av statliga tjänster och bör kunna anförtros hela eller delar av den operativa förvaltningen av den statliga infrastrukturen. |
| --- | --- |

(53)

Med utgångspunkt i den sakkunskap som utvecklats de senaste åren när det gäller förvaltning, drift och tillhandahållande av tjänster i samband med Galileo- och Egnoskomponenterna i unionens rymdprogram är byrån det lämpligaste organet att, under kommissionens överinseende, genomföra uppgifter som rör driften av den statliga infrastrukturen och tillhandahållandet av statliga tjänster. Den bör därför utveckla ytterligare relevant kapacitet för detta ändamål. Byrån bör sedan anförtros tillhandahållandet av statliga tjänster och bör kunna anförtros hela eller delar av den operativa förvaltningen av den statliga infrastrukturen.

| (54) | När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av detta område, genom sin styrelse för säkerhetsackreditering vara ansvarig för att säkerställa säkerhetsackrediteringen av statliga tjänster och statlig infrastruktur. Vidare bör byrån, med förbehåll för sin operativa mognadsgrad, särskilt vad gäller tillräckliga personella resurser, utföra de uppgifter som den tilldelats av kommissionen. När så är möjligt bör byrån utnyttja sin sakkunskap, till exempel genom verksamheten i det europeiska globala systemet för satellitnavigering (EGNSS). När byrån anförtros uppgifter bör tillräckliga personella, administrativa och finansiella resurser ställas till förfogande så att byrån fullt ut kan utföra sina uppgifter och uppdrag. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller säkerhet bör byrån, med tanke på dess erfarenhet av detta område, genom sin styrelse för säkerhetsackreditering vara ansvarig för att säkerställa säkerhetsackrediteringen av statliga tjänster och statlig infrastruktur. Vidare bör byrån, med förbehåll för sin operativa mognadsgrad, särskilt vad gäller tillräckliga personella resurser, utföra de uppgifter som den tilldelats av kommissionen. När så är möjligt bör byrån utnyttja sin sakkunskap, till exempel genom verksamheten i det europeiska globala systemet för satellitnavigering (EGNSS). När byrån anförtros uppgifter bör tillräckliga personella, administrativa och finansiella resurser ställas till förfogande så att byrån fullt ut kan utföra sina uppgifter och uppdrag.

| (55) | För att säkerställa driften av den statliga infrastrukturen och underlätta tillhandahållandet av statliga tjänster bör byrån ha tillåtelse att genom överenskommelser om medverkan anförtro särskild verksamhet till andra enheter inom deras respektive behörighetsområden, enligt de villkor för indirekt förvaltning som gäller för kommissionen och som fastställs i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(55)

För att säkerställa driften av den statliga infrastrukturen och underlätta tillhandahållandet av statliga tjänster bör byrån ha tillåtelse att genom överenskommelser om medverkan anförtro särskild verksamhet till andra enheter inom deras respektive behörighetsområden, enligt de villkor för indirekt förvaltning som gäller för kommissionen och som fastställs i budgetförordningen.

| (56) | ESA är en internationell organisation med omfattande sakkunskap på rymdområdet, bland annat inom satellitkommunikation, och är därför en viktig partner i genomförandet av de olika aspekterna av unionens rymdpolitik. I detta avseende bör ESA kunna tillhandahålla kommissionen sakkunskap, inbegripet för förberedelserna av specifikationerna för och genomförandet av programmets tekniska aspekter. I detta syfte bör ESA anförtros tillsynen av utvecklings- och valideringsverksamheten för programmet, och stödja utvärderingen av de kontrakt som ingås i samband med genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

(56)

ESA är en internationell organisation med omfattande sakkunskap på rymdområdet, bland annat inom satellitkommunikation, och är därför en viktig partner i genomförandet av de olika aspekterna av unionens rymdpolitik. I detta avseende bör ESA kunna tillhandahålla kommissionen sakkunskap, inbegripet för förberedelserna av specifikationerna för och genomförandet av programmets tekniska aspekter. I detta syfte bör ESA anförtros tillsynen av utvecklings- och valideringsverksamheten för programmet, och stödja utvärderingen av de kontrakt som ingås i samband med genomförandet av programmet.

| (57) | Med tanke på rymdverksamhetens betydelse för unionens ekonomi och unionsmedborgarnas liv, bör en av programmets huvudprioriteter vara att uppnå och bibehålla en hög grad av säkerhet, särskilt för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen, bland annat när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade och känsliga icke säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

(57)

Med tanke på rymdverksamhetens betydelse för unionens ekonomi och unionsmedborgarnas liv, bör en av programmets huvudprioriteter vara att uppnå och bibehålla en hög grad av säkerhet, särskilt för att skydda unionens och medlemsstaternas intressen, bland annat när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade och känsliga icke säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

| (58) | Eftersom utrikestjänsten besitter särskild sakkunskap och regelbundet har kontakt med myndigheter i tredjeländer och med internationella organisationer, bör den kunna bistå kommissionen vid fullgörandet av vissa uppgifter med anknytning till programmets säkerhet på området yttre förbindelser, i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (19). |
| --- | --- |

(58)

Eftersom utrikestjänsten besitter särskild sakkunskap och regelbundet har kontakt med myndigheter i tredjeländer och med internationella organisationer, bör den kunna bistå kommissionen vid fullgörandet av vissa uppgifter med anknytning till programmets säkerhet på området yttre förbindelser, i enlighet med rådets beslut 2010/427/EU (19).

| (59) | Utan att det påverkar medlemsstaternas eget ansvar för den nationella säkerheten i enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget eller medlemsstaternas rätt att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 346 i EUF-fördraget, bör det inrättas en särskild styrning av säkerhetsfrågor i syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet. Denna styrning bör bygga på följande tre nyckelprinciper: För det första är det av avgörande betydelse att medlemsstaternas omfattande och unika erfarenhet av säkerhetsfrågor beaktas i största möjliga utsträckning. För det andra bör driften vara åtskild från säkerhetsackrediteringen, för att förhindra intressekonflikter och eventuella brister i tillämpningen av säkerhetsbestämmelserna. För det tredje är den enhet som ansvarar för förvaltningen av alla eller vissa delar av programmets infrastruktur också bäst lämpad att förvalta säkerheten för de uppgifter som den anförtrotts. Programmets säkerhet bör bygga på erfarenheterna från de senaste årens genomförande av unionens rymdprogram. En sund säkerhetsstyrning förutsätter också att rollerna fördelas på lämpligt sätt mellan de olika aktörerna. Eftersom kommissionen ansvarar för programmet bör den, utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller den nationella säkerheten, tillsammans med medlemsstaterna fastställa de allmänna säkerhetskrav som är tillämpliga på programmet. I synnerhet när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör programmets säkerhetsstyrning återspegla rådets och medlemsstaternas respektive roller och behörighetsområden i utvärderingen och godkännandet av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. |
| --- | --- |

(59)

Utan att det påverkar medlemsstaternas eget ansvar för den nationella säkerheten i enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget eller medlemsstaternas rätt att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 346 i EUF-fördraget, bör det inrättas en särskild styrning av säkerhetsfrågor i syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av programmet. Denna styrning bör bygga på följande tre nyckelprinciper: För det första är det av avgörande betydelse att medlemsstaternas omfattande och unika erfarenhet av säkerhetsfrågor beaktas i största möjliga utsträckning. För det andra bör driften vara åtskild från säkerhetsackrediteringen, för att förhindra intressekonflikter och eventuella brister i tillämpningen av säkerhetsbestämmelserna. För det tredje är den enhet som ansvarar för förvaltningen av alla eller vissa delar av programmets infrastruktur också bäst lämpad att förvalta säkerheten för de uppgifter som den anförtrotts. Programmets säkerhet bör bygga på erfarenheterna från de senaste årens genomförande av unionens rymdprogram. En sund säkerhetsstyrning förutsätter också att rollerna fördelas på lämpligt sätt mellan de olika aktörerna. Eftersom kommissionen ansvarar för programmet bör den, utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller den nationella säkerheten, tillsammans med medlemsstaterna fastställa de allmänna säkerhetskrav som är tillämpliga på programmet. I synnerhet när det gäller säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter bör programmets säkerhetsstyrning återspegla rådets och medlemsstaternas respektive roller och behörighetsområden i utvärderingen och godkännandet av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

| (60) | Cybersäkerheten och det fysiska skyddet i programmets infrastruktur, såväl på marken som i rymden samt dess fysiska redundans är av avgörande betydelse för att kontinuiteten i tjänsterna och systemdriften ska kunna säkerställas. Behovet av att skydda systemet och dess tjänster mot cyberattacker och hot mot satelliter, inbegripet genom att utnyttja ny teknik och genom att stödja insatser mot och återställning efter dessa cyberattacker, bör därför vederbörligen beaktas vid fastställandet av de allmänna säkerhetskraven. |
| --- | --- |

(60)

Cybersäkerheten och det fysiska skyddet i programmets infrastruktur, såväl på marken som i rymden samt dess fysiska redundans är av avgörande betydelse för att kontinuiteten i tjänsterna och systemdriften ska kunna säkerställas. Behovet av att skydda systemet och dess tjänster mot cyberattacker och hot mot satelliter, inbegripet genom att utnyttja ny teknik och genom att stödja insatser mot och återställning efter dessa cyberattacker, bör därför vederbörligen beaktas vid fastställandet av de allmänna säkerhetskraven.

| (61) | Efter risk- och hotbildsanalysen bör kommissionen när så är lämpligt fastställa en struktur för att övervaka säkerheten. Den säkerhetsövervakningsstrukturen bör vara den enhet som följer de anvisningar som har utarbetats enligt rådets beslut (Gusp) 2021/698 (20). |
| --- | --- |

(61)

Efter risk- och hotbildsanalysen bör kommissionen när så är lämpligt fastställa en struktur för att övervaka säkerheten. Den säkerhetsövervakningsstrukturen bör vara den enhet som följer de anvisningar som har utarbetats enligt rådets beslut (Gusp) 2021/698 (20).

| (62) | Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller den nationella säkerheten bör kommissionen och den höga representanten, var och en inom sitt respektive behörighetsområde, säkerställa programmets säkerhet i enlighet med denna förordning och, i tillämpliga fall, beslut (Gusp) 2021/698. |
| --- | --- |

(62)

Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet när det gäller den nationella säkerheten bör kommissionen och den höga representanten, var och en inom sitt respektive behörighetsområde, säkerställa programmets säkerhet i enlighet med denna förordning och, i tillämpliga fall, beslut (Gusp) 2021/698.

| (63) | De statliga tjänster som tillhandahålls genom programmet kommer att användas av unionens statliga aktörer i säkerhets-, försvars- och trygghetskritiska uppdrag och verksamheter samt skydd av kritisk infrastruktur. Därför bör sådana tjänster och sådan infrastruktur omfattas av säkerhetsackreditering. |
| --- | --- |

(63)

De statliga tjänster som tillhandahålls genom programmet kommer att användas av unionens statliga aktörer i säkerhets-, försvars- och trygghetskritiska uppdrag och verksamheter samt skydd av kritisk infrastruktur. Därför bör sådana tjänster och sådan infrastruktur omfattas av säkerhetsackreditering.

| (64) | Det är nödvändigt att säkerhetsackrediteringen genomförs på grundval av kollektivt ansvar för säkerheten i unionen och dess medlemsstater, genom en strävan efter samförstånd och samverkan med alla parter som berörs av säkerhet, och att ett förfarande för permanent riskövervakning införs. Det är också nödvändigt att den tekniska säkerhetsackrediteringen utförs av branschfolk med betryggande kompetens för ackreditering av komplexa system och med lämpligt säkerhetsgodkännande. |
| --- | --- |

(64)

Det är nödvändigt att säkerhetsackrediteringen genomförs på grundval av kollektivt ansvar för säkerheten i unionen och dess medlemsstater, genom en strävan efter samförstånd och samverkan med alla parter som berörs av säkerhet, och att ett förfarande för permanent riskövervakning införs. Det är också nödvändigt att den tekniska säkerhetsackrediteringen utförs av branschfolk med betryggande kompetens för ackreditering av komplexa system och med lämpligt säkerhetsgodkännande.

| (65) | Enligt artikel 17 i EU-fördraget är kommissionen ansvarig för förvaltningen av program som, i enlighet med reglerna i budgetförordningen, kan vidaredelegeras till tredje part inom ramen för indirekt förvaltning. I detta sammanhang måste kommissionen säkerställa att de uppgifter som utförs av tredje part för att genomföra programmet inom ramen för indirekt förvaltning inte undergräver programmets säkerhet, särskilt när det gäller kontroll av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Det bör därför klargöras att, om kommissionen anförtror ESA att utföra uppgifter inom ramen för programmet, ska motsvarande överenskommelser om medverkan säkerställa att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som genererats av ESA betraktas som säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU (21) och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (22) skapade under kommissionens överinseende. |
| --- | --- |

(65)

Enligt artikel 17 i EU-fördraget är kommissionen ansvarig för förvaltningen av program som, i enlighet med reglerna i budgetförordningen, kan vidaredelegeras till tredje part inom ramen för indirekt förvaltning. I detta sammanhang måste kommissionen säkerställa att de uppgifter som utförs av tredje part för att genomföra programmet inom ramen för indirekt förvaltning inte undergräver programmets säkerhet, särskilt när det gäller kontroll av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Det bör därför klargöras att, om kommissionen anförtror ESA att utföra uppgifter inom ramen för programmet, ska motsvarande överenskommelser om medverkan säkerställa att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som genererats av ESA betraktas som säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU (21) och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (22) skapade under kommissionens överinseende.

| (66) | Programmets statliga tjänster skulle också kunna användas i säkerhets- och trygghetskritiska uppdrag och insatser av aktörer i unionen och medlemsstaterna. För att skydda unionens och medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen behövs därför åtgärder för att säkerställa en nödvändig nivå av oberoende från tredje parter (tredjeländer och enheter från tredjeländer) som omfattar alla inslag i programmet. Sådana åtgärder skulle kunna innefatta rymd- och markteknik på komponent-, delsystems- eller systemnivå, tillverkningsindustrier, ägare och operatörer av rymdsystem samt fysisk lokalisering av komponenter till marksystemet. |
| --- | --- |

(66)

Programmets statliga tjänster skulle också kunna användas i säkerhets- och trygghetskritiska uppdrag och insatser av aktörer i unionen och medlemsstaterna. För att skydda unionens och medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen behövs därför åtgärder för att säkerställa en nödvändig nivå av oberoende från tredje parter (tredjeländer och enheter från tredjeländer) som omfattar alla inslag i programmet. Sådana åtgärder skulle kunna innefatta rymd- och markteknik på komponent-, delsystems- eller systemnivå, tillverkningsindustrier, ägare och operatörer av rymdsystem samt fysisk lokalisering av komponenter till marksystemet.

| (67) | Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer samt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken får tillåtas att delta i programmet på grundval av ett avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(67)

Medlemmar av Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) som är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer samt länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken får tillåtas att delta i programmet på grundval av ett avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget.

| (68) | Enligt rådets beslut (EU) 2021/1764 (23) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet. |
| --- | --- |

(68)

Enligt rådets beslut (EU) 2021/1764 (23) är personer och enheter i utomeuropeiska länder eller territorier berättigade till finansiering i enlighet med programmets regler och mål och eventuella ordningar som gäller för den medlemsstat till vilken det berörda utomeuropeiska landet eller territoriet är knutet.

| (69) | Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (24) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets effekter. Vid utvärderingen av programmet bör hänsyn tas till resultaten av den utvärdering av unionens rymdprogram rörande Govsatcomkomponenten som utförts inom ramen för förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

(69)

Enligt punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (24) bör programmet utvärderas på grundval av information som samlats in i enlighet med särskilda övervakningskrav, samtidigt som en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, och överreglering undviks. Dessa krav bör när så är lämpligt innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för utvärdering av programmets effekter. Vid utvärderingen av programmet bör hänsyn tas till resultaten av den utvärdering av unionens rymdprogram rörande Govsatcomkomponenten som utförts inom ramen för förordning (EU) 2021/696.

| (70) | För att säkerställa indikatorernas fortsatta ändamålsenlighet när det gäller rapporteringen om programmets framsteg och programmets övervaknings- och utvärderingsram, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilagan till denna förordning när det gäller indikatorerna, komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram samt komplettera denna förordning genom att specificera särdragen hos en databas över programmets rymdtillgångar och metoden och processerna för underhåll och uppdateringar av databasen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(70)

För att säkerställa indikatorernas fortsatta ändamålsenlighet när det gäller rapporteringen om programmets framsteg och programmets övervaknings- och utvärderingsram, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra bilagan till denna förordning när det gäller indikatorerna, komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram samt komplettera denna förordning genom att specificera särdragen hos en databas över programmets rymdtillgångar och metoden och processerna för underhåll och uppdateringar av databasen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (71) | För att främja en sund offentlig styrning och med tanke på synergierna mellan programmet och Govsatcomkomponenten, bör den programkommitté som inrättats inom ramen för förordning (EU) 2021/696 i Govsatcomkonstellationen också fungera som kommitté för programmet. I frågor som rör programmets säkerhet bör programkommittén sammanträda i en särskild säkerhetskonstellation. |
| --- | --- |

(71)

För att främja en sund offentlig styrning och med tanke på synergierna mellan programmet och Govsatcomkomponenten, bör den programkommitté som inrättats inom ramen för förordning (EU) 2021/696 i Govsatcomkonstellationen också fungera som kommitté för programmet. I frågor som rör programmets säkerhet bör programkommittén sammanträda i en särskild säkerhetskonstellation.

| (72) | Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av programmet, snabbare beslutsfattande och lika tillgång till information, skulle företrädare för enheter som anförtrotts uppgifter med anknytning till programmet kunna delta som observatörer i arbetet i den programkommitté som inrättats med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (25). Av samma anledning skulle företrädare för tredjeländer och internationella organisationer som har ingått ett internationellt avtal med unionen med anknytning till programmet kunna delta i programkommitténs arbete, med förbehåll för säkerhetsrestriktioner och i enlighet med avtalsvillkoren. Företrädarna för de enheter som anförtrotts uppgifter med anknytning till programmet, tredjeländer och internationella organisationer bör inte ha rätt att delta i programkommitténs röstningsförfaranden. Villkoren för observatörernas och de tillfälliga deltagarnas deltagande bör fastställas i programkommitténs arbetsordning. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom sund offentlig styrning förutsätter en enhetlig förvaltning av programmet, snabbare beslutsfattande och lika tillgång till information, skulle företrädare för enheter som anförtrotts uppgifter med anknytning till programmet kunna delta som observatörer i arbetet i den programkommitté som inrättats med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (25). Av samma anledning skulle företrädare för tredjeländer och internationella organisationer som har ingått ett internationellt avtal med unionen med anknytning till programmet kunna delta i programkommitténs arbete, med förbehåll för säkerhetsrestriktioner och i enlighet med avtalsvillkoren. Företrädarna för de enheter som anförtrotts uppgifter med anknytning till programmet, tredjeländer och internationella organisationer bör inte ha rätt att delta i programkommitténs röstningsförfaranden. Villkoren för observatörernas och de tillfälliga deltagarnas deltagande bör fastställas i programkommitténs arbetsordning.

| (73) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser antagandet av närmare regler om tillhandahållandet av statliga tjänster, de operativa kraven för statliga tjänster, tjänsteportföljen för statliga tjänster, beslut om medverkan rörande överenskommelser om medverkan och arbetsprogrammen, samt fastställandet av ytterligare krav för tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(73)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser antagandet av närmare regler om tillhandahållandet av statliga tjänster, de operativa kraven för statliga tjänster, tjänsteportföljen för statliga tjänster, beslut om medverkan rörande överenskommelser om medverkan och arbetsprogrammen, samt fastställandet av ytterligare krav för tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

| (74) | Statliga tjänster baserade på statlig infrastruktur bör i regel tillhandahållas avgiftsfritt till användare med myndighetstillstånd. Kapaciteten för dessa tjänster är dock begränsad. Om kommissionen efter en analys kommer fram till att det råder brist på kapacitet bör det i vederbörligen motiverade fall där efterfrågan överstiger tillgångskapaciteten vara tillåtet att anta en prispolitik som en del av dessa detaljerade regler för tillhandahållandet av tjänster, i syfte att matcha tillgång och efterfrågan på tjänsterna. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser antagandet av en sådan prispolitik. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(74)

Statliga tjänster baserade på statlig infrastruktur bör i regel tillhandahållas avgiftsfritt till användare med myndighetstillstånd. Kapaciteten för dessa tjänster är dock begränsad. Om kommissionen efter en analys kommer fram till att det råder brist på kapacitet bör det i vederbörligen motiverade fall där efterfrågan överstiger tillgångskapaciteten vara tillåtet att anta en prispolitik som en del av dessa detaljerade regler för tillhandahållandet av tjänster, i syfte att matcha tillgång och efterfrågan på tjänsterna. För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser antagandet av en sådan prispolitik. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

| (75) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser fastställandet av de åtgärder som krävs för att bestämma lokaliseringen av centrumen i den statliga markinfrastrukturen. Kommissionen bör kunna ta hänsyn till operativa krav och säkerhetskrav samt befintlig infrastruktur vid valet av sådana platser. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(75)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter vad avser fastställandet av de åtgärder som krävs för att bestämma lokaliseringen av centrumen i den statliga markinfrastrukturen. Kommissionen bör kunna ta hänsyn till operativa krav och säkerhetskrav samt befintlig infrastruktur vid valet av sådana platser. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011.

| (76) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter avseende fastställandet av allmänna säkerhetskrav. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. Medlemsstaterna bör kunna utöva maximal kontroll över programmets allmänna säkerhetskrav. När kommissionen antar genomförandeakter på programmets säkerhetsområde, bör den biträdas av programkommittén som sammanträder i en särskild säkerhetskonstellation. Med tanke på säkerhetsfrågornas känsliga natur bör programkommitténs ordförande sträva efter att finna lösningar som vinner största möjliga stöd inom programkommittén. Kommissionen bör inte anta genomförandeakter som fastställer de allmänna säkerhetskraven för programmet i de fall då programkommittén inte avger något yttrande. Om det annars föreskrivs att programkommitténs säkerhetskonstellation ska delta bör ett sådant deltagande ske i enlighet med programkommitténs arbetsordning. |
| --- | --- |

(76)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter avseende fastställandet av allmänna säkerhetskrav. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011. Medlemsstaterna bör kunna utöva maximal kontroll över programmets allmänna säkerhetskrav. När kommissionen antar genomförandeakter på programmets säkerhetsområde, bör den biträdas av programkommittén som sammanträder i en särskild säkerhetskonstellation. Med tanke på säkerhetsfrågornas känsliga natur bör programkommitténs ordförande sträva efter att finna lösningar som vinner största möjliga stöd inom programkommittén. Kommissionen bör inte anta genomförandeakter som fastställer de allmänna säkerhetskraven för programmet i de fall då programkommittén inte avger något yttrande. Om det annars föreskrivs att programkommitténs säkerhetskonstellation ska delta bör ett sådant deltagande ske i enlighet med programkommitténs arbetsordning.

| (77) | Programmet kompletterar unionens befintliga rymdprogram genom att integrera och utvidga dess mål och åtgärder för att skapa ett säkert och rymdbaserat konnektivitetssystem för unionen. Utvärderingen av programmet bör ta hänsyn till detta. |
| --- | --- |

(77)

Programmet kompletterar unionens befintliga rymdprogram genom att integrera och utvidga dess mål och åtgärder för att skapa ett säkert och rymdbaserat konnektivitetssystem för unionen. Utvärderingen av programmet bör ta hänsyn till detta.

| (78) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av att åtgärdens omfattning och verkningar överskrider varje enskild medlemsstats ekonomiska och tekniska kapacitet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av att åtgärdens omfattning och verkningar överskrider varje enskild medlemsstats ekonomiska och tekniska kapacitet, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (79) | Programmet bör inrättas för en femårsperiod så att dess löptid anpassas till löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (26). |
| --- | --- |

(79)

Programmet bör inrättas för en femårsperiod så att dess löptid anpassas till löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, som fastställs i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (26).

| (80) | För att denna förordning ska kunna börja genomföras så snart som möjligt med sikte på uppfyllandet av dess mål, bör den träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(80)

För att denna förordning ska kunna börja genomföras så snart som möjligt med sikte på uppfyllandet av dess mål, bör den träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Innehåll

Genom denna förordning inrättas unionens program för säker konnektivitet (programmet) för den återstående löptiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. I denna förordning fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2023–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering samt reglerna för genomförande av programmet, med beaktande av förordning (EU) 2021/696.

programmet

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | rymdfarkost: en rymdfarkost enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

1.

rymdfarkost: en rymdfarkost enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2021/696.

rymdfarkost

| 2. | rymdskrot: rymdskrot enligt definitionen i artikel 2.4 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

2.

rymdskrot: rymdskrot enligt definitionen i artikel 2.4 i förordning (EU) 2021/696.

rymdskrot

| 3. | nyttolast: utrustning som medförs av en rymdfarkost för utförande av ett visst uppdrag i rymden. |
| --- | --- |

3.

nyttolast: utrustning som medförs av en rymdfarkost för utförande av ett visst uppdrag i rymden.

nyttolast

| 4. | rymdekosystem: ett nätverk av samverkande företag som är verksamma i värdekedjor inom rymdsektorn, från de minsta uppstartsföretagen till de största företagen, vilket omfattar rymdmarknadens föregående och efterföljande led. |
| --- | --- |

4.

rymdekosystem: ett nätverk av samverkande företag som är verksamma i värdekedjor inom rymdsektorn, från de minsta uppstartsföretagen till de största företagen, vilket omfattar rymdmarknadens föregående och efterföljande led.

rymdekosystem

| 5. | Europeiska kvantkommunikationsinfrastrukturen eller EuroQCI: en sammanlänkad rymd- och markbaserad och markbunden infrastruktur som är integrerad i systemet för säker konnektivitet och som använder kvantbaserad teknik. |
| --- | --- |

5.

Europeiska kvantkommunikationsinfrastrukturen eller EuroQCI: en sammanlänkad rymd- och markbaserad och markbunden infrastruktur som är integrerad i systemet för säker konnektivitet och som använder kvantbaserad teknik.

Europeiska kvantkommunikationsinfrastrukturen

EuroQCI

| 6. | Govsatcomnav: ett Govsatcomnav enligt definitionen i artikel 2.23 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

6.

Govsatcomnav: ett Govsatcomnav enligt definitionen i artikel 2.23 i förordning (EU) 2021/696.

Govsatcomnav

| 7. | byrån: Europeiska unionens rymdprogrambyrå, inrättad genom förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

7.

byrån: Europeiska unionens rymdprogrambyrå, inrättad genom förordning (EU) 2021/696.

byrån

| 8. | säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 2.25 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

8.

säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter: säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i artikel 2.25 i förordning (EU) 2021/696.

säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter

| 9. | känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter enligt definitionen i artikel 2.26 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

9.

känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter enligt definitionen i artikel 2.26 i förordning (EU) 2021/696.

känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

| 10. | blandfinansieringsinsats: en blandfinansieringsinsats enligt definitionen i artikel 2.27 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

10.

blandfinansieringsinsats: en blandfinansieringsinsats enligt definitionen i artikel 2.27 i förordning (EU) 2021/696.

blandfinansieringsinsats

Artikel 3

Programmets mål

1.   Programmets allmänna mål ska vara att

| a) | på unionens territorium och i hela världen säkerställa tillhandahållande och långsiktig och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, högkvalitativa, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster för användare med myndighetstillstånd, genom att inrätta ett system med flera omloppsbanor för säker konnektivitet under civil kontroll och genom att stödja skydd av kritisk infrastruktur i den mening som avses i rådets direktiv 2008/114/EG (27), lägesbilder, yttre åtgärder, krishantering samt tillämpningar som är avgörande för ekonomin, miljön, säkerhet och försvar, så att unionens och medlemsstaternas motståndskraft och oberoende ökar och deras tekniska och industriella bas för satellitkommunikation stärks, samtidigt som man undviker att i alltför hög grad förlita sig på lösningar baserade utanför unionen, särskilt för kritisk infrastruktur och tillgång till rymden, |
| --- | --- |

a)

på unionens territorium och i hela världen säkerställa tillhandahållande och långsiktig och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, högkvalitativa, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster för användare med myndighetstillstånd, genom att inrätta ett system med flera omloppsbanor för säker konnektivitet under civil kontroll och genom att stödja skydd av kritisk infrastruktur i den mening som avses i rådets direktiv 2008/114/EG (27), lägesbilder, yttre åtgärder, krishantering samt tillämpningar som är avgörande för ekonomin, miljön, säkerhet och försvar, så att unionens och medlemsstaternas motståndskraft och oberoende ökar och deras tekniska och industriella bas för satellitkommunikation stärks, samtidigt som man undviker att i alltför hög grad förlita sig på lösningar baserade utanför unionen, särskilt för kritisk infrastruktur och tillgång till rymden,

| b) | göra det möjligt för den privata sektorn att på marknadsvillkor tillhandahålla kommersiella tjänster eller tjänster som erbjuds användare med myndighetstillstånd via kommersiell infrastruktur i enlighet med unionens tillämpliga konkurrensrätt för att bland annat underlätta ytterligare utveckling av världsomfattande höghastighetsbredband och sömlös konnektivitet samt undanröja döda kommunikationszoner och stärka sammanhållningen mellan medlemsstaternas territorier, och samtidigt överbrygga den digitala klyftan och i tillämpliga fall bidra till de allmänna mål som avses i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/1972. |
| --- | --- |

b)

göra det möjligt för den privata sektorn att på marknadsvillkor tillhandahålla kommersiella tjänster eller tjänster som erbjuds användare med myndighetstillstånd via kommersiell infrastruktur i enlighet med unionens tillämpliga konkurrensrätt för att bland annat underlätta ytterligare utveckling av världsomfattande höghastighetsbredband och sömlös konnektivitet samt undanröja döda kommunikationszoner och stärka sammanhållningen mellan medlemsstaternas territorier, och samtidigt överbrygga den digitala klyftan och i tillämpliga fall bidra till de allmänna mål som avses i artikel 3 i direktiv (EU) 2018/1972.

2.   Programmets specifika mål ska vara att

| a) | komplettera och integrera befintlig och framtida kapacitet inom ramen för Govsatcomkomponenten i systemet för säker konnektivitet, |
| --- | --- |

a)

komplettera och integrera befintlig och framtida kapacitet inom ramen för Govsatcomkomponenten i systemet för säker konnektivitet,

| b) | öka motståndskraften, säkerheten och oberoendet hos unionens och medlemsstaternas kommunikationstjänster, |
| --- | --- |

b)

öka motståndskraften, säkerheten och oberoendet hos unionens och medlemsstaternas kommunikationstjänster,

| c) | vidareutveckla och gradvis integrera EuroQCI i systemet för säker konnektivitet, |
| --- | --- |

c)

vidareutveckla och gradvis integrera EuroQCI i systemet för säker konnektivitet,

| d) | säkerställa nyttjanderätt för banpositioner och relevanta frekvenser, |
| --- | --- |

d)

säkerställa nyttjanderätt för banpositioner och relevanta frekvenser,

| e) | öka stabiliteten hos unionens och medlemsstaternas kommunikationstjänster samt unionens cyberresiliens genom att utveckla redundans, passivt, proaktivt och reaktivt cyberskydd och operativ cybersäkerhet samt skyddsåtgärder mot cyberhot och andra åtgärder mot elektromagnetiska hot, |
| --- | --- |

e)

öka stabiliteten hos unionens och medlemsstaternas kommunikationstjänster samt unionens cyberresiliens genom att utveckla redundans, passivt, proaktivt och reaktivt cyberskydd och operativ cybersäkerhet samt skyddsåtgärder mot cyberhot och andra åtgärder mot elektromagnetiska hot,

| f) | möjliggöra, när så är möjligt, utveckling av kommunikationstjänster och ytterligare andra tjänster än kommunikationstjänster, i synnerhet genom att förbättra komponenterna i unionens rymdprogram, och därmed skapa synergier mellan dem och utöka deras kapacitet och tjänster, liksom utveckling av andra tjänster än kommunikationstjänster som ska tillhandahållas medlemsstaterna, genom att hysa ytterligare satellitdelsystem, inbegripet nyttolaster, |
| --- | --- |

f)

möjliggöra, när så är möjligt, utveckling av kommunikationstjänster och ytterligare andra tjänster än kommunikationstjänster, i synnerhet genom att förbättra komponenterna i unionens rymdprogram, och därmed skapa synergier mellan dem och utöka deras kapacitet och tjänster, liksom utveckling av andra tjänster än kommunikationstjänster som ska tillhandahållas medlemsstaterna, genom att hysa ytterligare satellitdelsystem, inbegripet nyttolaster,

| g) | uppmuntra innovation och effektivitet samt utveckling och användning av disruptiv teknik och innovativa affärsmodeller i hela det europeiska rymdekosystemet, inbegripet den nya rymdens aktörer, nya deltagare, uppstartsföretag och små och medelstora företag, i syfte att stärka konkurrenskraften i unionens rymdsektor, |
| --- | --- |

g)

uppmuntra innovation och effektivitet samt utveckling och användning av disruptiv teknik och innovativa affärsmodeller i hela det europeiska rymdekosystemet, inbegripet den nya rymdens aktörer, nya deltagare, uppstartsföretag och små och medelstora företag, i syfte att stärka konkurrenskraften i unionens rymdsektor,

| h) | förbättra säker konnektivitet över geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis samt Östersjöområdet, Svartahavsområdet, Medelhavsområdet och Atlanten, |
| --- | --- |

h)

förbättra säker konnektivitet över geografiska områden av strategiskt intresse, såsom Afrika och Arktis samt Östersjöområdet, Svartahavsområdet, Medelhavsområdet och Atlanten,

| i) | förbättra säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden genom att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa och främja ansvarsfullt beteende i rymden i samband med programmets genomförande, inbegripet genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar. |
| --- | --- |

i)

förbättra säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden genom att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa och främja ansvarsfullt beteende i rymden i samband med programmets genomförande, inbegripet genom att försöka hindra att mängden rymdskrot ökar.

3.   Prioriteringen och utvecklingen av de ytterligare andra tjänster än kommunikationstjänster som avses i punkt 2 f i denna artikel och deras respektive finansiering ska överensstämma med målen för förordning (EU) 2021/696 och ska granskas av relevant konstellation av programkommittén i enlighet med förordning (EU) 2021/696.

Artikel 4

Programverksamhet

1.   Tillhandahållandet av de statliga tjänster som avses i artikel 10.1 ska säkerställas genom följande gradvisa verksamhet som ska komplettera och integrera Govsatcomkomponenten i systemet för säker konnektivitet:

| a) | Definitions-, utformnings-, utvecklings- och valideringsverksamhet samt därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet för anläggande av den rymd- och markinfrastruktur som krävs för att tillhandahålla de första statliga tjänsterna senast 2024. |
| --- | --- |

a)

Definitions-, utformnings-, utvecklings- och valideringsverksamhet samt därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet för anläggande av den rymd- och markinfrastruktur som krävs för att tillhandahålla de första statliga tjänsterna senast 2024.

| b) | Gradvis utbyggnadsverksamhet för att fullborda den rymd- och markinfrastruktur som krävs för att tillhandahålla avancerade statliga tjänster i syfte att tillgodose behoven hos användare med myndighetstillstånd så snart som möjligt, med sikte på att nå full operativ kapacitet senast 2027. |
| --- | --- |

b)

Gradvis utbyggnadsverksamhet för att fullborda den rymd- och markinfrastruktur som krävs för att tillhandahålla avancerade statliga tjänster i syfte att tillgodose behoven hos användare med myndighetstillstånd så snart som möjligt, med sikte på att nå full operativ kapacitet senast 2027.

| c) | Utveckling och utbyggnad av EuroQCI för gradvis integrering i systemet för säker konnektivitet. |
| --- | --- |

c)

Utveckling och utbyggnad av EuroQCI för gradvis integrering i systemet för säker konnektivitet.

| d) | Utnyttjandeverksamhet för tillhandahållande av statliga tjänster, som omfattar drift, underhåll, löpande förbättring och skydd av rymd- och markinfrastrukturen, inbegripet upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande. |
| --- | --- |

d)

Utnyttjandeverksamhet för tillhandahållande av statliga tjänster, som omfattar drift, underhåll, löpande förbättring och skydd av rymd- och markinfrastrukturen, inbegripet upprustning samt hantering av infrastrukturens åldrande.

| e) | Utveckling av framtida generationer av rymd- och markinfrastruktur och utveckling av statliga tjänster. |
| --- | --- |

e)

Utveckling av framtida generationer av rymd- och markinfrastruktur och utveckling av statliga tjänster.

2.   Tillhandahållande av kommersiella tjänster ska säkerställas av de entreprenörer som avses i artikel 19.

Artikel 5

Infrastruktur i systemet för säker konnektivitet

1.   Systemet för säker konnektivitet ska upprättas genom definition, utformning, utveckling, uppbyggnad och drift av en konnektivitetsinfrastruktur med flera omloppsbanor, vilken är anpassad till utvecklingen av den statliga efterfrågan på satellitkommunikation samt erbjuder låg latens. Den ska vara modulär i syfte att uppnå de mål som avses i artikel 3 och inrätta den tjänsteportfölj för statliga tjänster som fastställs i artikel 10.1. Den ska komplettera och integrera den befintliga och framtida kapacitet som används inom ramen för Govsatcomkomponenten. Den ska bestå av en statlig infrastruktur som avses i punkt 2 i den här artikeln och en kommersiell infrastruktur enligt punkt 4 i den här artikeln.

2.   Den statliga infrastrukturen för systemet för säker konnektivitet ska omfatta alla tillhörande mark- och rymdtillgångar som krävs för att tillhandahålla de statliga tjänsterna enligt artikel 10.1 a och b i denna förordning, inbegripet följande tillgångar:

| a) | Antingen satelliter eller satellitdelsystem, inklusive nyttolaster. |
| --- | --- |

a)

Antingen satelliter eller satellitdelsystem, inklusive nyttolaster.

| b) | EuroQCI. |
| --- | --- |

b)

EuroQCI.

| c) | Infrastruktur för övervakning av säkerheten i statlig infrastruktur och statliga tjänster. |
| --- | --- |

c)

Infrastruktur för övervakning av säkerheten i statlig infrastruktur och statliga tjänster.

| d) | Markinfrastruktur för tillhandahållande av tjänster till användare med myndighetstillstånd, inbegripet den Govsatcom-marksegmentinfrastruktur som ska byggas ut, särskilt de Govsatcomnav som avses i artikel 67 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

d)

Markinfrastruktur för tillhandahållande av tjänster till användare med myndighetstillstånd, inbegripet den Govsatcom-marksegmentinfrastruktur som ska byggas ut, särskilt de Govsatcomnav som avses i artikel 67 i förordning (EU) 2021/696.

Den statliga infrastrukturen ska, där så är lämpligt, hysa ytterligare satellitdelsystem, i synnerhet nyttolaster, som kan användas som en del av den rymdbaserade infrastrukturen för de komponenter i unionens rymdprogram som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2021/696 på de villkor som anges i den förordningen samt satellitdelsystem som används för tillhandahållande av andra tjänster än kommunikationstjänster till medlemsstaterna.

3.   Kommissionen ska genom genomförandeakter vid behov anta de åtgärder som krävs för att bestämma lokaliseringen av centrumen i den statliga markinfrastrukturen, i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3 i denna förordning, genom en öppen och transparent process. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3 i denna förordning.

För att skydda unionens och dess medlemsstaters säkerhetsintressen ska de centrum som avses i första stycket i denna punkt om möjligt vara belägna på medlemsstaternas territorium och regleras av ett värdavtal i form av ett administrativt avtal mellan unionen och den berörda medlemsstaten.

Om det inte är möjligt att förlägga centrumen till medlemsstaternas territorium får kommissionen bestämma lokaliseringen av sådana centrum på territoriet för medlemmar av Efta som är medlemmar i EES eller på ett annat tredjelands territorium, under förutsättning att ett värdavtal mellan unionen och det berörda tredjelandet ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget.

Trots vad som sägs i första stycket i denna punkt ska lokaliseringen av Govsatcomnaven bestämmas i enlighet med artikel 67.2 i förordning (EU) 2021/696.

4.   Den kommersiella infrastrukturen för systemet för säker konnektivitet ska omfatta alla andra rymd- och marktillgångar än de som utgör en del av den statliga infrastrukturen. Den kommersiella infrastrukturen får inte försämra den statliga infrastrukturens prestanda eller säkerhet. Den kommersiella infrastrukturen och eventuella därmed förknippade risker ska i sin helhet finansieras av de entreprenörer som avses i artikel 19 i syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3.1 b.

5.   För att skydda unionens säkerhetsintressen ska rymdtillgångarna i den statliga infrastrukturen skjutas upp av befintliga och framtida tjänsteleverantörer, inbegripet sådana som använder små bärraketer och mikrobärraketer, som uppfyller villkoren för stödberättigande och deltagande i artikel 22 och, endast i motiverade undantagsfall, från ett tredjelands territorium.

Artikel 6

Äganderätt till och användning av tillgångar

1.   Unionen ska vara ägare till samtliga materiella och immateriella tillgångar som ingår i den statliga infrastruktur som utvecklats inom ramen för programmet enligt artiklarna 5.2 och 19.10, med undantag för den markbundna EuroQCI-infrastrukturen, som ska ägas av medlemsstaterna. I detta syfte ska kommissionen säkerställa att kontrakt, avtal och andra arrangemang som rör verksamhet som kan leda till att sådana tillgångar uppstår eller utvecklas innehåller bestämmelser som säkerställer unionens äganderätt till dessa tillgångar.

2.   Kommissionen ska säkerställa att unionen har följande rättigheter:

| a) | Nyttjanderätt till de frekvenser som krävs för överföring av de signaler som genereras av den statliga infrastrukturen, i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar och relevanta licensavtal, som möjliggörs av de relevanta ansökningar om frekvenser som lämnas in av medlemsstaterna och som förblir under medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

a)

Nyttjanderätt till de frekvenser som krävs för överföring av de signaler som genereras av den statliga infrastrukturen, i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar och relevanta licensavtal, som möjliggörs av de relevanta ansökningar om frekvenser som lämnas in av medlemsstaterna och som förblir under medlemsstaternas ansvar.

| b) | Rätt att prioritera tillhandahållandet av de statliga tjänsterna framför kommersiella tjänster, i enlighet med de villkor som ska fastställas i de kontrakt som avses i artikel 19 och genom att beakta behoven hos de användare med myndighetstillstånd som avses i artikel 12.1. |
| --- | --- |

b)

Rätt att prioritera tillhandahållandet av de statliga tjänsterna framför kommersiella tjänster, i enlighet med de villkor som ska fastställas i de kontrakt som avses i artikel 19 och genom att beakta behoven hos de användare med myndighetstillstånd som avses i artikel 12.1.

3.   Kommissionen ska sträva efter att ingå kontrakt, avtal eller andra arrangemang med tredje parter, inbegripet de entreprenörer som avses i artikel 19, vad gäller följande:

| a) | Tidigare äganderätt till materiella och immateriella tillgångar som ingår i den statliga infrastrukturen. |
| --- | --- |

a)

Tidigare äganderätt till materiella och immateriella tillgångar som ingår i den statliga infrastrukturen.

| b) | Förvärv av äganderätt eller licensrättigheter med avseende på andra materiella och immateriella tillgångar som är nödvändiga för genomförandet av den statliga infrastrukturen. |
| --- | --- |

b)

Förvärv av äganderätt eller licensrättigheter med avseende på andra materiella och immateriella tillgångar som är nödvändiga för genomförandet av den statliga infrastrukturen.

4.   När de tillgångar som avses i punkterna 1, 2 och 3 utgörs av immateriella rättigheter, ska kommissionen förvalta dessa rättigheter så effektivt som möjligt, med beaktande av

| a) | behovet av att skydda tillgångarna och ge dem värde, |
| --- | --- |

a)

behovet av att skydda tillgångarna och ge dem värde,

| b) | alla berörda parters legitima intressen, |
| --- | --- |

b)

alla berörda parters legitima intressen,

| c) | behovet av att säkerställa konkurrenskraftiga och välfungerande marknader och att utveckla ny teknik, |
| --- | --- |

c)

behovet av att säkerställa konkurrenskraftiga och välfungerande marknader och att utveckla ny teknik,

| d) | behovet av kontinuiteten i de tjänster som tillhandahålls genom programmet. |
| --- | --- |

d)

behovet av kontinuiteten i de tjänster som tillhandahålls genom programmet.

5.   Kommissionen ska, när så är lämpligt, säkerställa att relevanta kontrakt, avtal och andra arrangemang omfattar möjligheten att överlåta dessa immateriella rättigheter till tredje part eller att bevilja tredje part licenser för dessa rättigheter, inbegripet till den immateriella rättighetens upphovsman, och att en sådan tredje part vid behov fritt kan åtnjuta dessa rättigheter för att utföra sina uppgifter enligt denna förordning.

Artikel 7

Åtgärder till stöd för ett innovativt och konkurrenskraftigt rymdekosystem i unionen

1.   Programmet ska i enlighet med det mål som avses i artikel 3.2 g i denna förordning stödja ett innovativt och konkurrenskraftigt rymdekosystem i unionen, inbegripet den nya rymden, särskilt den verksamhet som anges i artikel 6 i förordning (EU) 2021/696.

2.   Kommissionen ska stimulera innovation i unionens rymdekosystem, inbegripet den nya rymden, under programmets hela löptid genom att

| a) | fastställa kriterier för tilldelning av de kontrakt som avses i artikel 19 för att säkerställa ett så brett deltagande som möjligt av uppstartsföretag och små och medelstora företag från hela unionen och längs hela värdekedjan, |
| --- | --- |

a)

fastställa kriterier för tilldelning av de kontrakt som avses i artikel 19 för att säkerställa ett så brett deltagande som möjligt av uppstartsföretag och små och medelstora företag från hela unionen och längs hela värdekedjan,

| b) | kräva att de entreprenörer som avses i artikel 19 lägger fram en plan för att i enlighet med artikel 21 maximera integreringen av nya aktörer, uppstartsföretag och små och medelstora företag från hela unionen i den verksamhet som omfattas av de kontrakt som avses i artikel 19, |
| --- | --- |

b)

kräva att de entreprenörer som avses i artikel 19 lägger fram en plan för att i enlighet med artikel 21 maximera integreringen av nya aktörer, uppstartsföretag och små och medelstora företag från hela unionen i den verksamhet som omfattas av de kontrakt som avses i artikel 19,

| c) | kräva genom de kontrakt som avses i artikel 19 att nya aktörer, uppstartsföretag, små och medelstora företag och midcap-bolag från hela unionen kan leverera sina egna tjänster till slutanvändare, |
| --- | --- |

c)

kräva genom de kontrakt som avses i artikel 19 att nya aktörer, uppstartsföretag, små och medelstora företag och midcap-bolag från hela unionen kan leverera sina egna tjänster till slutanvändare,

| d) | främja användningen och utvecklingen av öppna standarder, teknik med öppen källkod och driftskompatibilitet i arkitekturen för systemet för säker konnektivitet, i syfte att möjliggöra synergier, optimera kostnader, förbättra tillförlitligheten, främja innovation och dra nytta av fördelarna med bred konkurrens, |
| --- | --- |

d)

främja användningen och utvecklingen av öppna standarder, teknik med öppen källkod och driftskompatibilitet i arkitekturen för systemet för säker konnektivitet, i syfte att möjliggöra synergier, optimera kostnader, förbättra tillförlitligheten, främja innovation och dra nytta av fördelarna med bred konkurrens,

| e) | främja utvecklingen och produktionen i unionen av kritisk teknik som krävs för utnyttjandet av statliga tjänster. |
| --- | --- |

e)

främja utvecklingen och produktionen i unionen av kritisk teknik som krävs för utnyttjandet av statliga tjänster.

3.   Kommissionen ska även

| a) | stödja upphandling och aggregering av tjänstekontrakt för programmets behov i syfte att mobilisera och stimulera privata investeringar på lång sikt, bland annat genom gemensam upphandling, |
| --- | --- |

a)

stödja upphandling och aggregering av tjänstekontrakt för programmets behov i syfte att mobilisera och stimulera privata investeringar på lång sikt, bland annat genom gemensam upphandling,

| b) | främja och uppmuntra ett ökat deltagande av kvinnor och fastställa jämställdhets- och inkluderingsmål i upphandlingsdokumenten, |
| --- | --- |

b)

främja och uppmuntra ett ökat deltagande av kvinnor och fastställa jämställdhets- och inkluderingsmål i upphandlingsdokumenten,

| c) | bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden och till utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

c)

bidra till utvecklingen av avancerade färdigheter på rymdrelaterade områden och till utbildningsverksamhet.

Artikel 8

Miljömässig hållbarhet och hållbarhet i rymden

1.   Programmet ska genomföras i syfte att säkerställa miljömässig hållbarhet och hållbarhet i rymden. Därför ska de kontrakt och förfaranden som avses i artikel 19 innehålla bestämmelser om

| a) | minimering av de växthusgasutsläpp som uppstår till följd av utvecklingen, produktionen och utbyggnaden av infrastrukturen, |
| --- | --- |

a)

minimering av de växthusgasutsläpp som uppstår till följd av utvecklingen, produktionen och utbyggnaden av infrastrukturen,

| b) | upprättande av ett system för att kompensera för de återstående växthusgasutsläppen, |
| --- | --- |

b)

upprättande av ett system för att kompensera för de återstående växthusgasutsläppen,

| c) | lämpliga åtgärder för att minska synlig och osynlig strålningsförorening som rymdfarkoster orsakar och som kan hindra astronomiska observationer eller andra typer av forskning och observationer, |
| --- | --- |

c)

lämpliga åtgärder för att minska synlig och osynlig strålningsförorening som rymdfarkoster orsakar och som kan hindra astronomiska observationer eller andra typer av forskning och observationer,

| d) | användning av lämplig kollisionsförhindrande teknik för rymdfarkoster, |
| --- | --- |

d)

användning av lämplig kollisionsförhindrande teknik för rymdfarkoster,

| e) | framläggande och genomförande av en omfattande plan för minskning av rymdskrot före utbyggnadsfasen, inbegripet data avseende banpositionering, i syfte att säkerställa att satelliterna i konstellationen undviker rymdskrot. |
| --- | --- |

e)

framläggande och genomförande av en omfattande plan för minskning av rymdskrot före utbyggnadsfasen, inbegripet data avseende banpositionering, i syfte att säkerställa att satelliterna i konstellationen undviker rymdskrot.

2.   De kontrakt och förfaranden som avses i artikel 19 i denna förordning ska inbegripa en skyldighet att tillhandahålla data, särskilt data avseende efemerider och planerade manövrer, till de enheter som ansvarar för att ta fram SST-information enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EU) 2021/696 och SST-tjänster som avses i artikel 55 i den förordningen.

3.   Kommissionen ska säkerställa att det upprätthålls en omfattande databas över programmets rymdtillgångar som i synnerhet innehåller data avseende olika aspekter av miljömässig hållbarhet och hållbarhet i rymden.

4.   Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 45 i syfte att komplettera denna förordning genom att specificera särdragen hos, och fastställa metoden och processerna för underhåll och uppdateringar av den databas som avses i punkt 3 i den här artikeln.

5.   Tillämpningsområdet för delegerade akter som antas i enlighet med punkt 4 ska vara begränsade till

| a) | de rymdtillgångar som ägs av unionen och som avses i artiklarna 5.2 och 19.10, |
| --- | --- |

a)

de rymdtillgångar som ägs av unionen och som avses i artiklarna 5.2 och 19.10,

| b) | de rymdtillgångar som ägs av de entreprenörer som avses i artikel 19, i enlighet med artiklarna 5.4 och 19.10. |
| --- | --- |

b)

de rymdtillgångar som ägs av de entreprenörer som avses i artikel 19, i enlighet med artiklarna 5.4 och 19.10.

KAPITEL II

Tjänster och deltagare

Artikel 9

Statliga tjänster

1.   Statliga tjänster ska tillhandahållas de programdeltagare som avses i artikel 11.1, 11.2 och 11.3.

2.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta närmare regler om tillhandahållandet av statliga tjänster, genom att ta hänsyn till artikel 66 i förordning (EU) 2021/696, på grundval av den konsoliderade efterfrågan från nuvarande och förväntade behov för de olika tjänster som identifierats tillsammans med medlemsstaterna, och dynamisk resursfördelning och prioritering av statliga tjänster mellan olika programdeltagare med hänsyn till hur relevanta och kritiska användarnas behov är och, när så är lämpligt, kostnadseffektiviteten.

3.   De statliga tjänster som avses i artikel 10.1 ska tillhandahållas avgiftsfritt till användare med myndighetstillstånd.

4.   Kommissionen ska köpa in de tjänster som avses i artikel 10.2 på marknadsvillkor, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i budgetförordningen i syfte att garantera att dessa tjänster tillhandahålls alla medlemsstater. Den exakta kapaciteten och budgettilldelningen för dessa tjänster ska fastställas i den genomförandeakt som avses i punkt 2 i den här artikeln på grundval av information från medlemsstaterna.

5.   Genom undantag från punkt 3 i denna artikel ska kommissionen, i vederbörligen motiverade fall när detta är absolut nödvändigt för att matcha tillgång och efterfrågan på statliga tjänster, genom genomförandeakter anta en prispolitik som ska vara förenlig med den prispolitik som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) 2021/696.

Genom antagandet av en prispolitik ska kommissionen säkerställa att tillhandahållandet av de statliga tjänsterna inte snedvrider konkurrensen, att det inte råder brist på de statliga tjänsterna och att det fastställda priset inte leder till att de entreprenörer som avses i artikel 19 överkompenseras.

6.   De genomförandeakter som avses i punkterna 2 och 5 i denna artikel ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3.

7.   Det gradvisa tillhandahållandet av statliga tjänster ska säkerställas i enlighet med den tjänsteportfölj som avses i artikel 10.1, under förutsättning att infrastrukturen för systemet för säker konnektivitet är tillgänglig och efter att den verksamhet som anges i artikel 4.1 a och b har genomförts, varvid man ska bygga på och utnyttja befintliga tjänster och befintlig kapacitet på lämpligt sätt.

8.   Likabehandling av medlemsstaterna ska säkerställas vid tillhandahållande av statliga tjänster i enlighet med deras behov som avses i artikel 25.7.

Artikel 10

Tjänsteportfölj för statliga tjänster

1.   Tjänsteportföljen för statliga tjänster ska inrättas i enlighet med punkt 4 i denna artikel. Den ska bestå av åtminstone följande tjänstekategorier och ska komplettera den tjänsteportfölj för Govsatcomtjänster som avses i artikel 63.3 i förordning (EU) 2021/696:

| a) | Tjänster som är förbehållna användare med myndighetstillstånd och som är baserade på den statliga infrastrukturen, vilka kräver en hög säkerhetsnivå och inte lämpar sig för tjänster som avses i punkt 2 i denna artikel, såsom robusta, globala tjänster med låg latens eller robust överföring av rymddata. |
| --- | --- |

a)

Tjänster som är förbehållna användare med myndighetstillstånd och som är baserade på den statliga infrastrukturen, vilka kräver en hög säkerhetsnivå och inte lämpar sig för tjänster som avses i punkt 2 i denna artikel, såsom robusta, globala tjänster med låg latens eller robust överföring av rymddata.

| b) | Kvantkommunikationstjänster, såsom QKD-tjänster. |
| --- | --- |

b)

Kvantkommunikationstjänster, såsom QKD-tjänster.

2.   Tjänsteportföljen för statliga tjänster ska också omfatta tjänster för användare med myndighetstillstånd via den kommersiella infrastrukturen, såsom säkerställda globala tjänster med låg latens eller globala smalbandstjänster.

3.   Tjänsteportföljen för statliga tjänster ska också omfatta de tekniska specifikationerna för varje tjänstekategori, såsom geografisk täckning, frekvens, bandbredd, användarutrustning och säkerhetsegenskaper.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta tjänsteportföljen för statliga tjänster. Dessa genomförandeakter ska bygga på de operativa krav som avses i punkt 5 i denna artikel, på grundval av information från medlemsstaterna och de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3.

5.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta operativa krav för statliga tjänster i form av tekniska specifikationer och genomförandeplaner som i synnerhet avser krishantering, lägesbilder, förvaltning av viktig infrastruktur, inbegripet diplomatiska och försvarsrelaterade kommunikationsnät, och andra behov hos användare med myndighetstillstånd. Dessa operativa krav ska bygga på programanvändarnas krav, vara skräddarsydda för att täcka den bekräftade efterfrågan och ta hänsyn till krav som härrör från befintlig användarutrustning och befintliga nät samt till operativa krav för Govsatcomtjänster som antagits i enlighet med artikel 63.2 i förordning (EU) 2021/696. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3 i den här förordningen.

6.   Villkoren för tillhandahållandet av tjänster, och därmed förknippade risker, som tillhandahålls via den kommersiella infrastrukturen ska fastställas i de kontrakt som avses i artikel 19.

Artikel 11

Programdeltagare och behöriga myndigheter

1.   Medlemsstaterna, rådet, kommissionen och utrikestjänsten ska vara programdeltagare i den utsträckning att de godkänner användarna av statliga tjänster eller tillhandahåller kapacitet, platser eller anläggningar.

2.   Unionens byråer och organ får bli programdeltagare i den utsträckning detta är nödvändigt för att de ska kunna fullgöra sina uppgifter och i enlighet med närmare bestämmelser som anges i en administrativ överenskommelse som har ingåtts mellan den berörda byrån eller det berörda organet och den unionsinstitution som utövar tillsyn över det.

3.   Tredjeländer och internationella organisationer får bli programdeltagare i enlighet med artikel 39.

4.   Varje programdeltagare ska utse en behörig myndighet för säker konnektivitet.

Programdeltagarna ska anses uppfylla det krav som avses i första stycket om de uppfyller följande två kriterier:

| a) | De är också Govsatcomdeltagare i enlighet med artikel 68 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

a)

De är också Govsatcomdeltagare i enlighet med artikel 68 i förordning (EU) 2021/696.

| b) | De har utsett en behörig myndighet i enlighet med artikel 68.4 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

b)

De har utsett en behörig myndighet i enlighet med artikel 68.4 i förordning (EU) 2021/696.

5.   Prioriteringen av statliga tjänster mellan användare som godkänts av respektive programdeltagare ska fastställas och genomföras av den programdeltagaren.

6.   En behörig myndighet för säker konnektivitet som avses i punkt 4 ska säkerställa att

| a) | de statliga tjänsterna används i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3, |
| --- | --- |

a)

de statliga tjänsterna används i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3,

| b) | åtkomsträttigheter till de statliga tjänsterna fastställs och förvaltas, |
| --- | --- |

b)

åtkomsträttigheter till de statliga tjänsterna fastställs och förvaltas,

| c) | den användarutrustning som krävs för användningen av de statliga tjänsterna och tillhörande elektroniska kommunikationsanslutningar och information används och förvaltas i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3, |
| --- | --- |

c)

den användarutrustning som krävs för användningen av de statliga tjänsterna och tillhörande elektroniska kommunikationsanslutningar och information används och förvaltas i enlighet med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3,

| d) | en central kontaktpunkt inrättas för att vid behov bistå med rapportering av säkerhetsrisker och säkerhetshot, särskilt konstaterad potentiellt skadlig elektromagnetisk interferens som påverkar tjänsterna inom ramen för programmet. |
| --- | --- |

d)

en central kontaktpunkt inrättas för att vid behov bistå med rapportering av säkerhetsrisker och säkerhetshot, särskilt konstaterad potentiellt skadlig elektromagnetisk interferens som påverkar tjänsterna inom ramen för programmet.

Artikel 12

Användare av de statliga tjänsterna

1.   Följande enheter får godkännas som användare av statliga tjänster:

| a) | Unionens eller en medlemsstats myndighet eller ett organ som anförtrotts myndighetsutövning. |
| --- | --- |

a)

Unionens eller en medlemsstats myndighet eller ett organ som anförtrotts myndighetsutövning.

| b) | En fysisk eller juridisk person som agerar för och under kontroll av en enhet som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

En fysisk eller juridisk person som agerar för och under kontroll av en enhet som avses i led a.

2.   De användare av statliga tjänster som avses i punkt 1 i denna artikel ska vara vederbörligen godkända av de programdeltagare som avses i artikel 11 att använda de statliga tjänsterna och ska uppfylla de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3.

KAPITEL III

Budgetbidrag och finansieringsmekanismer

Artikel 13

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 1 januari 2023–31 december 2027, och för att täcka de därmed förknippade riskerna, ska vara 1,65 miljarder EUR i löpande priser.

Det belopp som avses i första stycket ska preliminärt fördelas från den fleråriga budgetramen 2021–2027 enligt följande:

| a) | 1 miljarder EUR från rubrik 1 (Inre marknaden, innovation och digitalisering). |
| --- | --- |

a)

1 miljarder EUR från rubrik 1 (Inre marknaden, innovation och digitalisering).

| b) | 0,5 miljarder EUR från rubrik 5 (Säkerhet och försvar). |
| --- | --- |

b)

0,5 miljarder EUR från rubrik 5 (Säkerhet och försvar).

| c) | 0,15 miljarder EUR från rubrik 6 (Grannskapet och omvärlden). |
| --- | --- |

c)

0,15 miljarder EUR från rubrik 6 (Grannskapet och omvärlden).

2.   Programmet ska kompletteras med ett belopp på 0,75 miljarder EUR som genomförs inom ramen för Horisont Europa-programmet, Govsatcomkomponenten och instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete till ett högsta vägledande belopp på 0,38 miljarder EUR, 0,22 miljarder EUR respektive 0,15 miljarder EUR. Den finansieringen ska genomföras i överensstämmelse med de mål, regler och förfaranden som anges i förordning (EU) 2021/695, beslut (EU) 2021/764, förordning (EU) 2021/696 respektive förordning (EU) 2021/947.

3.   Det belopp som avses i punkt 1 första stycket i denna artikel ska användas för att täcka all verksamhet som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 3.1 a och för att täcka inköp av de tjänster som avses i artikel 9.4. Sådana utgifter får också omfatta

| a) | studier och expertmöten, i synnerhet iakttagande av kostnads- och tidsmässiga begränsningar, |
| --- | --- |

a)

studier och expertmöten, i synnerhet iakttagande av kostnads- och tidsmässiga begränsningar,

| b) | informations- och kommunikationsverksamhet, inbegripet gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar i de fall dessa har direkt anknytning till målen för denna förordning, särskilt i syfte att skapa synergier med annan unionspolitik, |
| --- | --- |

b)

informations- och kommunikationsverksamhet, inbegripet gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar i de fall dessa har direkt anknytning till målen för denna förordning, särskilt i syfte att skapa synergier med annan unionspolitik,

| c) | informationstekniska nät vars uppgift är att behandla eller utbyta information, liksom administrativa åtgärder som genomförs av kommissionen, även på säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

c)

informationstekniska nät vars uppgift är att behandla eller utbyta information, liksom administrativa åtgärder som genomförs av kommissionen, även på säkerhetsområdet,

| d) | tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system. |
| --- | --- |

d)

tekniskt och administrativt bistånd för genomförandet av programmet, såsom förberedelse, övervakning, kontroll, revision och utvärdering, inklusive gemensamma it-system.

4.   Åtgärder som får kumulativ finansiering från olika unionsprogram ska granskas endast en gång, varvid alla berörda program och deras respektive tillämpliga regler ska beaktas.

5.   Om den verksamhet som ett budgetmässigt åtagande ska täcka sträcker sig över mer än ett budgetår får åtagandet delas upp över flera år i årliga delåtaganden.

6.   Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på den berörda medlemsstatens begäran överföras till programmet, med förbehåll för de villkor som fastställs i artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (28). Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 första stycket a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i det stycket. Dessa medel ska användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Artikel 14

Kumulativ och alternativ finansiering

En åtgärd som har fått bidrag från ett annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, får också erhålla bidrag genom programmet, förutsatt att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för det relevanta unionsprogrammet ska tillämpas för det motsvarande bidraget till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden. Stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

Artikel 15

Ytterligare bidrag till programmet

1.   Programmet får ta emot ytterligare ekonomiska bidrag eller bidrag in natura från följande:

| a) | Unionens byråer och organ. |
| --- | --- |

a)

Unionens byråer och organ.

| b) | Medlemsstaterna i enlighet med relevanta avtal. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna i enlighet med relevanta avtal.

| c) | Tredjeländer som deltar i programmet i enlighet med relevanta avtal. |
| --- | --- |

c)

Tredjeländer som deltar i programmet i enlighet med relevanta avtal.

| d) | Internationella organisationer i enlighet med relevanta avtal. |
| --- | --- |

d)

Internationella organisationer i enlighet med relevanta avtal.

2.   Det ytterligare ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 i denna artikel och inkomster enligt artikel 9.5 i denna förordning ska behandlas som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen.

Artikel 16

Bidrag från ESA

ESA får, i enlighet med sina egna interna regler och förfaranden, genom frivilliga ESA-program bidra till programmets utvecklings- och valideringsverksamhet som följer av den upphandlingsmetod som avses i artikel 19.1 förutsatt att unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen skyddas.

Artikel 17

Bidrag från den privata sektorn

De entreprenörer som avses i artikel 19 ska finansiera den kommersiella infrastruktur som avses i artikel 5 i sin helhet i syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3.1 b.

Artikel 18

Genomförande av och former för unionsfinansiering

1.   Programmet ska genomföras genom direkt förvaltning i enlighet med budgetförordningen eller indirekt förvaltning med organ som avses i artikel 62.1 första stycket c i budgetförordningen.

2.   Programmet får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. Det får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

KAPITEL IV

Genomförande av programmet

Artikel 19

Genomförandemodell

1.   Programmet ska, enligt vad som är lämpligt, genomföras i steg fram till dess att den verksamhet som anges i artikel 4 har slutförts. Kommissionen ska, i samordning med medlemsstaterna, säkerställa att upphandlingsmetoden möjliggör en så bred konkurrens som möjligt i syfte att främja ett lämpligt deltagande från hela den industriella värdekedjan för kontrakt som rör tillhandahållande av de tjänster som avses i artikel 10.1 och kontrakt som rör inköp av de tjänster som avses i artikel 10.2.

2.   Den verksamhet som anges i artikel 4 i denna förordning ska genomföras genom flera kontrakt som tilldelas i enlighet med budgetförordningen och principerna för upphandling enligt artikel 20 i den här förordningen och som kan ha formen av koncessionskontrakt, varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller blandade kontrakt.

3.   De kontrakt som avses i denna artikel ska upphandlas inom ramen för direkt eller indirekt förvaltning och kan ha formen av en interinstitutionell upphandling enligt artikel 165.1 i budgetförordningen, mellan kommissionen och byrån, varvid kommissionen ska fungera som ansvarig upphandlande myndighet.

4.   Den upphandlingsmetod som avses i punkt 1 i denna artikel och de kontrakt som avses i denna artikel ska vara förenliga med de genomförandeakter som avses i artiklarna 9.2, 10.4 och 10.5.

5.   Om resultatet av den upphandlingsmetod som avses i punkt 1 i denna artikel har formen av koncessionskontrakt ska det i dessa koncessionskontrakt anges hur den statliga infrastrukturen i systemet för säker konnektivitet är uppbyggd samt roller, ansvarsområden, finansieringssystem och riskfördelning mellan unionen och entreprenörerna, varvid ägarförhållandena enligt artikel 6 och finansieringen av programmet enligt kapitel III ska beaktas.

6.   Om ett koncessionskontrakt inte tilldelas ska kommissionen säkerställa ett optimalt genomförande av det mål som avses i artikel 3.1 a genom att, beroende på vad som är lämpligt, upphandla ett varukontrakt, tjänstekontrakt, byggentreprenadkontrakt eller ett blandat kontrakt.

7.   Kommissionen ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa kontinuiteten i de statliga tjänsterna om de entreprenörer som avses i denna artikel inte kan fullgöra sina skyldigheter.

8.   När så är lämpligt får upphandlingsförfarandena för de kontrakt som avses i denna artikel också utformas som gemensamma upphandlingar med medlemsstaterna, i enlighet med artikel 165.2 i budgetförordningen.

9.   De kontrakt som avses i denna artikel ska i synnerhet säkerställa att tillhandahållandet av tjänster via kommersiell infrastruktur sker under bevarande av unionens väsentliga intressen och programmets allmänna och specifika mål enligt artikel 3. Dessa kontrakt ska även innehålla lämpliga skyddsåtgärder för att förhindra överkompensation till den entreprenör som avses i den här artikeln, snedvridning av konkurrensen, intressekonflikter, otillbörlig diskriminering eller andra dolda indirekta fördelar. Sådana skyddsåtgärder kan omfatta krav på särredovisning mellan tillhandahållandet av statliga tjänster och tillhandahållandet av kommersiella tjänster, inbegripet inrättande av en enhet som är strukturellt och juridiskt separerad från den vertikalt integrerade operatören för tillhandahållandet av statliga tjänster, samt tillhandahållandet av öppen, rättvis, skälig och icke-diskriminerande tillgång till den infrastruktur som krävs för tillhandahållandet av kommersiella tjänster. Kontrakten ska också säkerställa att villkoren i artikel 22 förblir uppfyllda under hela deras löptid.

10.   Om de statliga och kommersiella tjänsterna är beroende av gemensamma delsystem eller gränssnitt för att säkerställa synergier, ska det i de kontrakt som avses i denna artikel även fastställas vilka av dessa gränssnitt och gemensamma delsystem som ska ingå i den statliga infrastrukturen för att säkerställa skyddet av unionens och dess medlemsstaters säkerhetsintressen.

Artikel 20

Principer för upphandling

1.   Offentliga upphandlingar inom ramen för programmet ska utföras i enlighet med reglerna om upphandling i budgetförordningen.

2.   I offentliga upphandlingsförfaranden för programmet ska den upphandlande myndigheten handla i överensstämmelse med följande principer, som kompletterar de principer som anges i budgetförordningen:

| a) | Att i alla medlemsstater i hela unionen och genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av alla ekonomiska aktörer, särskilt nya aktörer, uppstartsföretag samt små och medelstora företag, bland annat när anbudsgivarna lägger ut delar på underentreprenad. |
| --- | --- |

a)

Att i alla medlemsstater i hela unionen och genom hela leveranskedjan främja ett så brett och öppet deltagande som möjligt av alla ekonomiska aktörer, särskilt nya aktörer, uppstartsföretag samt små och medelstora företag, bland annat när anbudsgivarna lägger ut delar på underentreprenad.

| b) | Att säkerställa en effektiv konkurrens i anbudsförfarandet och i möjligaste mån undvika ett alltför stort beroende av en enda leverantör, särskilt för kritisk utrustning och kritiska tjänster, med hänsyn tagen till målen om tekniskt oberoende och tjänstekontinuitet. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa en effektiv konkurrens i anbudsförfarandet och i möjligaste mån undvika ett alltför stort beroende av en enda leverantör, särskilt för kritisk utrustning och kritiska tjänster, med hänsyn tagen till målen om tekniskt oberoende och tjänstekontinuitet.

| c) | Att iaktta principerna om öppen tillgång och konkurrens genom upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler och upphandlingsförfaranden, urvals- och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare. |
| --- | --- |

c)

Att iaktta principerna om öppen tillgång och konkurrens genom upphandlingsförfaranden med öppen information i rätt tid, tydlig information om tillämpliga upphandlingsregler och upphandlingsförfaranden, urvals- och tilldelningskriterier samt all annan relevant information som möjliggör likvärdiga förutsättningar för alla potentiella anbudsgivare.

| d) | Att skydda säkerheten och allmänintresset i unionen och dess medlemsstater, inbegripet genom att stärka unionens strategiska oberoende, särskilt i tekniskt hänseende, genom att utföra riskbedömningar och genomföra åtgärder för att minska risken för störningar, till exempel när endast en leverantör är tillgänglig. |
| --- | --- |

d)

Att skydda säkerheten och allmänintresset i unionen och dess medlemsstater, inbegripet genom att stärka unionens strategiska oberoende, särskilt i tekniskt hänseende, genom att utföra riskbedömningar och genomföra åtgärder för att minska risken för störningar, till exempel när endast en leverantör är tillgänglig.

| e) | Att uppfylla de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3 och att bidra till skyddet av unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

e)

Att uppfylla de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3 och att bidra till skyddet av unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen.

| f) | Att, med avvikelse från artikel 167 i budgetförordningen och när så är lämpligt, använda flera leverantörer för att säkerställa bättre övergripande kontroll över programmet, dess kostnader och tidsplanen. |
| --- | --- |

f)

Att, med avvikelse från artikel 167 i budgetförordningen och när så är lämpligt, använda flera leverantörer för att säkerställa bättre övergripande kontroll över programmet, dess kostnader och tidsplanen.

| g) | Att främja tjänsternas tillgänglighet, kontinuitet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

g)

Att främja tjänsternas tillgänglighet, kontinuitet och tillförlitlighet.

| h) | Att stärka säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden genom att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med bestämmelserna i artikel 8. |
| --- | --- |

h)

Att stärka säkerheten och hållbarheten för verksamhet i yttre rymden genom att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.

| i) | Att säkerställa ett verkningsfullt främjande av lika möjligheter för alla, genomförande av jämställdhetsintegrering liksom av genusdimensionen samt sträva efter att åtgärda orsakerna till ojämn könsfördelning, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att säkerställa jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler. |
| --- | --- |

i)

Att säkerställa ett verkningsfullt främjande av lika möjligheter för alla, genomförande av jämställdhetsintegrering liksom av genusdimensionen samt sträva efter att åtgärda orsakerna till ojämn könsfördelning, varvid särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att säkerställa jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler.

Artikel 21

Underentreprenad

1.   För att uppmuntra nya aktörer, uppstartsföretag samt små och medelstora företag i hela unionen och deras gränsöverskridande deltagande och för att erbjuda bredast möjliga geografiska täckning och samtidigt skydda unionens oberoende ska den upphandlande myndigheten begära att anbudsgivaren lägger ut en del av kontraktet genom konkurrensutsatt upphandling till en lämplig grad av underentreprenad på andra företag än dem i anbudsgivarens grupp av företag.

2.   När det gäller kontrakt på över 10 miljoner EUR ska den upphandlande myndigheten säkerställa att minst 30 % av kontraktets värde, genom konkurrensutsatt upphandling på olika underentreprenadsnivåer, läggs ut på företag utanför den huvudsakliga anbudsgivarens grupp av företag, särskilt för att möjliggöra små och medelstora företags gränsöverskridande deltagande i rymdekosystemet.

3.   Anbudsgivaren ska ange skälen till varför en begäran enligt punkt 1 inte har följts eller till att avvikelse skett från den procentandel som anges i punkt 2.

4.   Kommissionen ska informera den programkommitté som avses i artikel 47 om uppfyllandet av de mål som avses i punkterna 1 och 2 i den här artikeln för kontrakt som undertecknats efter den 20 mars 2023.

Artikel 22

Villkor för stödberättigande och deltagande för bevarande av säkerheten, integriteten och motståndskraften hos unionens operativa system

Villkoren för stödberättigande och deltagande ska vara tillämpliga på tilldelningsförfaranden utförda inom ramen för programmets genomförande, när detta är nödvändigt och lämpligt för att bevara de operativa unionssystemens säkerhet, integritet och motståndskraft i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) 2021/696, med beaktande av målet att främja unionens strategiska oberoende, särskilt vad gäller teknik inom central teknik och i värdekedjor, samtidigt som en öppen ekonomi bevaras.

Artikel 23

Skydd av unionens ekonomiska intressen

När ett tredjeland deltar i programmet genom ett beslut antaget enligt ett internationellt avtal eller på grundval av något annat rättsligt instrument ska tredjelandet bevilja de rättigheter och den tillgång som krävs för att den behöriga utanordnaren, Olaf och revisionsrätten ska kunna utöva sina respektive befogenheter på ett heltäckande sätt. När det gäller Olaf ska dessa rättigheter innefatta rätten att göra utredningar, inklusive kontroller och inspektioner på platsen, i enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013.

KAPITEL V

Styrning av programmet

Artikel 24

Principer för styrningen

Styrningen av programmet ska bygga på följande principer:

| a) | En tydlig fördelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som deltar i genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

a)

En tydlig fördelning av uppgifter och ansvar mellan de enheter som deltar i genomförandet av programmet.

| b) | Säkerställande av styrningsstrukturens relevans för programmets och åtgärdernas särskilda behov, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

b)

Säkerställande av styrningsstrukturens relevans för programmets och åtgärdernas särskilda behov, beroende på vad som är lämpligt.

| c) | Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av kostnader, tidsplaner och prestation av alla enheter i enlighet med deras respektive roller och de uppgifter de anförtrotts i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Sträng kontroll av programmet, inbegripet strikt iakttagande av kostnader, tidsplaner och prestation av alla enheter i enlighet med deras respektive roller och de uppgifter de anförtrotts i enlighet med denna förordning.

| d) | Öppen och kostnadseffektiv förvaltning. |
| --- | --- |

d)

Öppen och kostnadseffektiv förvaltning.

| e) | Kontinuitet i tjänster och nödvändig infrastruktur, inbegripet säkerhetsövervakning, säkerhetshantering och skydd mot relevanta hot. |
| --- | --- |

e)

Kontinuitet i tjänster och nödvändig infrastruktur, inbegripet säkerhetsövervakning, säkerhetshantering och skydd mot relevanta hot.

| f) | Systematiskt och strukturerat hänsynstagande till behoven hos dem som använder de data, den information och de tjänster som tillhandahålls genom programmet, samt till den därmed sammanhängande vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

f)

Systematiskt och strukturerat hänsynstagande till behoven hos dem som använder de data, den information och de tjänster som tillhandahålls genom programmet, samt till den därmed sammanhängande vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| g) | Ständiga ansträngningar för att kontrollera och minska riskerna. |
| --- | --- |

g)

Ständiga ansträngningar för att kontrollera och minska riskerna.

Artikel 25

Medlemsstaternas roll

1.   Medlemsstaterna får bidra med sin tekniska kompetens, sin sakkunskap och sitt stöd, särskilt när det gäller trygghet och säkerhet, eller när så är lämpligt och möjligt genom att ge programmet tillgång till data, information, tjänster och infrastruktur som är belägen på deras territorium.

2.   Om möjligt ska medlemsstaterna sträva efter att säkerställa samstämmighet och komplementaritet mellan de relevanta verksamheterna och driftskompatibilitet mellan deras kapaciteter inom ramen för planerna för återhämtning och resiliens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (29) och programmet.

3.   Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att programmet fungerar smidigt.

4.   Medlemsstaterna får på lämplig nivå hjälpa till att trygga och skydda de frekvenser som behövs för programmet.

5.   Medlemsstaterna och kommissionen får samarbeta för att öka upptagningen av de statliga tjänster som tillhandahålls genom programmet.

6.   När det gäller säkerhet ska medlemsstaterna utföra de uppgifter som avses i artikel 42 i förordning (EU) 2021/696.

7.   Medlemsstaterna ska uppge sina operativa behov i syfte att konsolidera kapaciteten och närmare ange specifikationerna för sina statliga tjänster. De ska också ge kommissionen råd i alla frågor inom deras respektive behörighetsområden, särskilt genom att lämna information inför utarbetandet av genomförandeakter.

8.   Kommissionen får genom överenskommelser om medverkan anförtro särskilda uppgifter till medlemsstatsorganisationer, om den berörda medlemsstaten har utsett sådana organisationer. Kommissionen ska anta beslut om medverkan i samband med överenskommelser om medverkan genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 47.2.

Artikel 26

Kommissionens roll

1.   Kommissionen ska ha det övergripande ansvaret för programmets genomförande, inbegripet på säkerhetsområdet, utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter när det gäller den nationella säkerheten. Kommissionen ska i enlighet med denna förordning fastställa programmets prioriteringar och utveckling i överensstämmelse med vederbörligen fastställda användarkrav och ska övervaka programmets genomförande, utan att det påverkar unionens övriga politikområden.

2.   Kommissionen ska säkerställa en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de olika enheter som deltar i programmet och samordna dessa enheters verksamhet. Kommissionen ska även säkerställa att alla anförtrodda enheter som deltar i programmets genomförande skyddar unionens intressen, garanterar en sund förvaltning av unionens medel samt följer budgetförordningen och den här förordningen.

3.   Kommissionen ska upphandla, tilldela och underteckna de kontrakt som avses i artikel 19.

4.   Kommissionen får anförtro uppgifter som rör programmet till byrån och ESA inom ramen för indirekt förvaltning, i enlighet med deras respektive roller och ansvarsområden enligt artiklarna 27 och 28. För att underlätta uppnåendet av de mål som avses i artikel 3 och främja det effektivaste samarbetet mellan kommissionen, byrån och ESA får kommissionen ingå överenskommelser om medverkan med varje anförtrodd enhet.

Kommissionen ska anta beslut om medverkan i samband med överenskommelser om medverkan genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 47.2.

5.   Utan att det påverkar uppgifterna för de entreprenörer som avses i artikel 19, byrån eller andra anförtrodda enheter ska kommissionen säkerställa upptagning och användning av de statliga tjänsterna. Den ska säkerställa komplementaritet, enhetlighet, synergier och kopplingar mellan programmet och unionens övriga åtgärder och program.

6.   När så är lämpligt ska kommissionen säkerställa samstämmighet mellan verksamhet som utförs inom ramen för programmet och den verksamhet som redan bedrivs inom rymdområdet på unionsnivå, nationell nivå eller internationell nivå. Den ska främja samarbetet mellan medlemsstaterna, möjliggöra driftskompatibilitet i deras tekniska kapacitet och utvecklingen på rymdområdet och, när så är relevant för programmet, sträva efter att säkerställa samstämmighet mellan systemet för säker konnektivitet och den relevanta verksamheten och driftskompatibilitet mellan kapaciteter som utvecklats inom ramen för de nationella planerna för återhämtning och resiliens.

7.   Kommissionen ska förse Europaparlamentet och den programkommitté som avses i artikel 47.1 med information om del- och slutresultaten från utvärderingen av alla upphandlingsförfaranden och alla kontrakt med offentliga och privata enheter, inklusive underentreprenörskontrakt.

Artikel 27

Byråns roll

1.   Byråns egen uppgift ska vara att genom sin styrelse för säkerhetsackreditering säkerställa säkerhetsackrediteringen av den statliga infrastrukturen och de statliga tjänsterna i enlighet med avdelning V kapitel II i förordning (EU) 2021/696.

2.   Kommissionen ska genom en eller flera överenskommelser om medverkan, med förbehåll för byråns operativa mognadsgrad, särskilt vad gäller tillräckliga personella resurser, anförtro byrån följande uppgifter:

| a) | Hela eller delar av den operativa förvaltningen av programmets statliga infrastruktur. |
| --- | --- |

a)

Hela eller delar av den operativa förvaltningen av programmets statliga infrastruktur.

| b) | Operativ säkerhet för den statliga infrastrukturen, inbegripet risk- och hotbildsanalys, säkerhetsövervakning, särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervakning av deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3. |
| --- | --- |

b)

Operativ säkerhet för den statliga infrastrukturen, inbegripet risk- och hotbildsanalys, säkerhetsövervakning, särskilt fastställandet av tekniska specifikationer och operativa förfaranden, och övervakning av deras överensstämmelse med de allmänna säkerhetskrav som avses i artikel 30.3.

| c) | Tillhandahållande av de statliga tjänsterna, särskilt genom Govsatcomnavet. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av de statliga tjänsterna, särskilt genom Govsatcomnavet.

| d) | Förvaltning av de kontrakt som avses i artikel 19, efter det att de har tilldelats och undertecknats. |
| --- | --- |

d)

Förvaltning av de kontrakt som avses i artikel 19, efter det att de har tilldelats och undertecknats.

| e) | Övergripande samordning av användarrelaterade aspekter av de statliga tjänsterna i nära samarbete med medlemsstaterna, relevanta unionsorgan, utrikestjänsten och andra enheter. |
| --- | --- |

e)

Övergripande samordning av användarrelaterade aspekter av de statliga tjänsterna i nära samarbete med medlemsstaterna, relevanta unionsorgan, utrikestjänsten och andra enheter.

| f) | Genomförande av verksamhet med anknytning till användarupptagning av de tjänster som erbjuds genom programmet, utan att det påverkar den verksamhet som bedrivs av entreprenörerna enligt de kontrakt som avses i artikel 19. |
| --- | --- |

f)

Genomförande av verksamhet med anknytning till användarupptagning av de tjänster som erbjuds genom programmet, utan att det påverkar den verksamhet som bedrivs av entreprenörerna enligt de kontrakt som avses i artikel 19.

3.   Kommissionen får genom en eller flera överenskommelser om medverkan anförtro byrån andra uppgifter på grundval av programmets behov.

4.   När verksamhet anförtros byrån, ska lämpliga finansiella, personella och administrativa resurser säkerställas för genomförandet av denna. För detta ändamål får kommissionen anslå en del av budgeten för den verksamhet som anförtrotts byrån för att finansiera de personalresurser som krävs för genomförandet av denna verksamhet.

5.   Genom undantag från artikel 62.1 i budgetförordningen och med förbehåll för kommissionens bedömning av skyddet av unionens intressen får byrån genom överenskommelser om medverkan anförtro särskild verksamhet till andra enheter inom deras respektive behörighetsområden, enligt de villkor för indirekt förvaltning som gäller för kommissionen.

Artikel 28

ESA:s roll

1.   Under förutsättning att unionens intressen skyddas ska ESA, inom dess fackområde, anförtros följande uppgifter:

| a) | Övervakning av den utvecklings- och valideringsverksamhet samt därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet som avses i artikel 4.1 a, och av den utveckling som avses i artikel 4.1 e, som bedrivs inom ramen för de kontrakt som avses i artikel 19 i enlighet med de villkor som ska avtalas i de överenskommelser om medverkan som avses i artikel 26.4, för att säkerställa samordningen mellan de uppgifter och den budget som anförtros ESA enligt den här artikeln och eventuella bidrag från ESA som avses i artikel 16. |
| --- | --- |

a)

Övervakning av den utvecklings- och valideringsverksamhet samt därmed sammanhängande utbyggnadsverksamhet som avses i artikel 4.1 a, och av den utveckling som avses i artikel 4.1 e, som bedrivs inom ramen för de kontrakt som avses i artikel 19 i enlighet med de villkor som ska avtalas i de överenskommelser om medverkan som avses i artikel 26.4, för att säkerställa samordningen mellan de uppgifter och den budget som anförtros ESA enligt den här artikeln och eventuella bidrag från ESA som avses i artikel 16.

| b) | Tillhandahållande av teknisk sakkunskap till kommissionen, inbegripet för utarbetandet av specifikationer och genomförandet av programmets tekniska aspekter. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av teknisk sakkunskap till kommissionen, inbegripet för utarbetandet av specifikationer och genomförandet av programmets tekniska aspekter.

| c) | Tillhandahållande av stöd för utvärdering av kontrakt som ingåtts enligt artikel 19. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av stöd för utvärdering av kontrakt som ingåtts enligt artikel 19.

| d) | Uppgifter med anknytning till rymdsegment och tillhörande marksegment i EuroQCI enligt artikel 4.1 c. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter med anknytning till rymdsegment och tillhörande marksegment i EuroQCI enligt artikel 4.1 c.

2.   På grundval av kommissionens bedömning får ESA anförtros andra uppgifter på grundval av programmets behov, förutsatt att dessa uppgifter inte överlappar med verksamhet som bedrivs av en annan enhet inom ramen för programmet och förutsatt att de syftar till att effektivisera genomförandet av programmets verksamhet.

KAPITEL VI

Programmets säkerhet

Artikel 29

Principer för säkerhet

Artikel 33 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på programmet.

Artikel 30

Styrning av säkerhetsfrågor

1.   Kommissionen ska inom sitt befogenhetsområde och med stöd av byrån säkerställa en hög grad av säkerhet för i synnerhet följande:

| a) | Skydd av infrastrukturen, både på marken och i rymden, och av tjänsternas tillhandahållande, särskilt mot fysiska angrepp eller cyberattacker, inbegripet störningar av dataströmmar. |
| --- | --- |

a)

Skydd av infrastrukturen, både på marken och i rymden, och av tjänsternas tillhandahållande, särskilt mot fysiska angrepp eller cyberattacker, inbegripet störningar av dataströmmar.

| b) | Kontroll och hantering av tekniköverföring. |
| --- | --- |

b)

Kontroll och hantering av tekniköverföring.

| c) | Utveckling och upprätthållande av kompetens och kunskap inom unionen. |
| --- | --- |

c)

Utveckling och upprätthållande av kompetens och kunskap inom unionen.

| d) | Skydd av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Skydd av känsliga icke-säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter.

2.   Kommissionen ska samråda med rådet och medlemsstaterna om specificeringen och utformningen av alla aspekter av EuroQCI-infrastrukturen, särskilt den kvantnyckeldistribution som rör skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

Utvärderingen och godkännandet av kryptoprodukter för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska genomföras under iakttagande av rådets och medlemsstaternas respektive roller och befogenhetsområden.

Säkerhetsackrediteringsmyndigheten ska inom ramen för förfarandet för säkerhetsackreditering kontrollera att endast godkända kryptoprodukter används.

3.   Kommissionen ska med avseende på tillämpningen av punkt 1 i denna artikel säkerställa att en risk- och hotbildsanalys utförs för den statliga infrastruktur som avses i artikel 5.2. På grundval av denna analys ska den genom genomförandeakter fastställa de allmänna säkerhetskraven. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till effekterna av dessa krav på den statliga infrastrukturens förmåga att fungera smidigt, särskilt i fråga om kostnader, riskhantering och tidsplan, och ska säkerställa att den allmänna säkerhetsnivån inte sänks, att driften av utrustningen inte påverkas negativt och att hänsyn tas till cybersäkerhetsrisker. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3.

4.   Artikel 34.3–34.7 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på programmet. Vid tillämpning av den här förordningen ska begreppet komponent i artikel 34 i förordning (EU) 2021/696 förstås som statlig infrastruktur, inbegripet statliga tjänster, och alla hänvisningar till artikel 34.2 i förordning (EU) 2021/696 ska anses som hänvisningar till punkt 3 i den här artikeln.

Artikel 31

Säkerhet i systemet och tjänsterna

I samtliga fall där systemens drift eller tillhandahållandet av de statliga tjänsterna kan skada unionens eller dess medlemsstaters säkerhet ska beslut (Gusp) 2021/698 vara tillämpligt.

Artikel 32

Säkerhetsackrediteringsmyndighet

Den styrelse för säkerhetsackreditering som inrättats enligt artikel 72.1 c i förordning (EU) 2021/696 ska vara myndigheten för säkerhetsackreditering för programmets statliga infrastruktur och därtill hörande statliga tjänster.

Artikel 33

Allmänna principer för säkerhetsackreditering

Säkerhetsackrediteringsverksamhet med anknytning till programmet ska genomföras i enlighet med principerna i artikel 37 a–j i förordning (EU) 2021/696. Vid tillämpning av den här förordningen ska begreppet komponent i artikel 37 i förordning (EU) 2021/696 förstås som statlig infrastruktur, och alla hänvisningar till artikel 34.2 i förordning (EU) 2021/696 ska anses som hänvisningar till artikel 27.2 i den här förordningen.

komponent

statlig infrastruktur

Artikel 34

Uppgifter för och sammansättning av styrelsen för säkerhetsackreditering

1.   Artikel 38, med undantag för punkterna 2 c–f och 3 b, samt artikel 39 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämpliga på programmet.

2.   Styrelsen för säkerhetsackreditering ska ha följande uppgifter utöver dem som avses i punkt 1:

| a) | Behandla och, såvida det inte rör sig om dokument som kommissionen ska anta enligt artikel 30.3, godkänna all dokumentation som rör säkerhetsackreditering. |
| --- | --- |

a)

Behandla och, såvida det inte rör sig om dokument som kommissionen ska anta enligt artikel 30.3, godkänna all dokumentation som rör säkerhetsackreditering.

| b) | Inom ramen för sin behörighet ge kommissionen rådgivning vid utarbetandet av utkast till de akter som avses i artikel 30.3, bland annat för fastställande av säkra driftsmetoder, och redovisa sin sammanfattande ståndpunkt. |
| --- | --- |

b)

Inom ramen för sin behörighet ge kommissionen rådgivning vid utarbetandet av utkast till de akter som avses i artikel 30.3, bland annat för fastställande av säkra driftsmetoder, och redovisa sin sammanfattande ståndpunkt.

| c) | Granska och godkänna den säkerhetsriskbedömning som gjorts i enlighet med det övervakningsförfarande som avses i artikel 37 h i förordning (EU) 2021/696 och den risk- och hotbildsanalys som utarbetats i enlighet med artikel 30.3 i den här förordningen, samt samarbeta med kommissionen för att fastställa riskminskningsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

Granska och godkänna den säkerhetsriskbedömning som gjorts i enlighet med det övervakningsförfarande som avses i artikel 37 h i förordning (EU) 2021/696 och den risk- och hotbildsanalys som utarbetats i enlighet med artikel 30.3 i den här förordningen, samt samarbeta med kommissionen för att fastställa riskminskningsåtgärder.

3.   Utöver vad som anges i punkt 1 och i undantagsfall får endast företrädare för de entreprenörer som är involverade i statlig infrastruktur och statliga tjänster bjudas in att delta i möten i styrelsen för säkerhetsackreditering som observatörer i frågor som direkt rör dessa entreprenörer. Arrangemangen och villkoren för deras deltagande ska fastställas i arbetsordningen för styrelsen för säkerhetsackreditering.

Artikel 35

Omröstningsregler för styrelsen för säkerhetsackreditering

Artikel 40 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig med avseende på omröstningsreglerna för styrelsen för säkerhetsackreditering.

Artikel 36

Delgivning och verkan av beslut som fattas av styrelsen för säkerhetsackreditering

1.   Artikel 41.1–41.4 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på beslut som fattas av styrelsen för säkerhetsackreditering. Vid tillämpning av den här förordningen ska begreppet komponent i artikel 41 i förordning (EU) 2021/696 förstås som statlig infrastruktur.

2.   Tidsplanen för arbetet i styrelsen för säkerhetsackreditering får inte ha någon negativ inverkan på tidsplanen för verksamheten i de arbetsprogram som avses i artikel 41.1.

Artikel 37

Medlemsstaternas roll när det gäller säkerhetsackreditering

Artikel 42 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på programmet.

Artikel 38

Skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

1.   Artikel 43 i förordning (EU) 2021/696 ska vara tillämplig på säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som rör programmet.

2.   Om inte annat följer av bestämmelserna i avtalet mellan unionens institutioner och ESA om säkerhet för och utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, får ESA generera säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter avseende de uppgifter som anförtros ESA enligt artikel 28.1 och 28.2.

KAPITEL VII

Internationella förbindelser

Artikel 39

Tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet

1.   I enlighet med de villkor som fastställs i särskilda avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget och som omfattar ett tredjelands deltagande i unionsprogram, ska programmet vara öppet för deltagande för medlemmar av Efta som är medlemmar i EES samt för följande tredjeländer:

| a) | Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut för dessa länders deltagande i unionsprogram eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

a)

Anslutande länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut för dessa länders deltagande i unionsprogram eller liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| b) | Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

b)

Länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i enlighet med de allmänna principer och allmänna villkor för dessa länders deltagande i unionsprogram som fastställs i respektive ramavtal och associeringsrådsbeslut eller i liknande avtal, och i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i avtal mellan unionen och dessa länder.

| c) | Andra tredjeländer än de tredjeländer som omfattas av leden a och b. |
| --- | --- |

c)

Andra tredjeländer än de tredjeländer som omfattas av leden a och b.

2.   Programmet ska vara öppet för en internationell organisations deltagande i enlighet med ett särskilt avtal som ingås i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget.

3.   Det särskilda avtal som avses i punkterna 1 och 2 ska

| a) | säkerställa en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland eller den internationella organisation som deltar i unionsprogrammen, |
| --- | --- |

a)

säkerställa en rättvis balans vad gäller bidrag från och förmåner till det tredjeland eller den internationella organisation som deltar i unionsprogrammen,

| b) | föreskriva villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader, |
| --- | --- |

b)

föreskriva villkoren för deltagande i programmen, inbegripet beräkning av ekonomiska bidrag till enskilda program och deras administrativa kostnader,

| c) | inte ge tredjelandet eller den internationella organisationen beslutanderätt när det gäller unionsprogrammet, |
| --- | --- |

c)

inte ge tredjelandet eller den internationella organisationen beslutanderätt när det gäller unionsprogrammet,

| d) | garantera unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

d)

garantera unionens rätt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att skydda sina ekonomiska intressen.

4.   Utan att det påverkar de villkor som fastställs i punkterna 1, 2 och 3, och i säkerhetens intresse, får kommissionen genom genomförandeakter fastställa ytterligare krav för tredjeländers och internationella organisationers deltagande i programmet, i den mån detta är förenligt med de befintliga avtal som avses i punkterna 1 och 2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3.

Artikel 40

Tredjeländers och internationella organisationers tillgång till de statliga tjänsterna

Tredjeländer och internationella organisationer får ha tillgång till de statliga tjänsterna, under förutsättning att de

| a) | ingår ett avtal, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, om villkoren för tillgång till statliga tjänster, |
| --- | --- |

a)

ingår ett avtal, i enlighet med artikel 218 i EUF-fördraget, om villkoren för tillgång till statliga tjänster,

| b) | uppfyller kraven i artikel 43.1 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

b)

uppfyller kraven i artikel 43.1 i förordning (EU) 2021/696.

Vid tillämpning av denna förordning ska hänvisningarna till programmet i artikel 43.1 i förordning (EU) 2021/696 anses som hänvisningar till programmet som inrättas genom den här förordningen.

programmet

programmet

KAPITEL VIII

Programplanering, övervakning, utvärdering och kontroller

Artikel 41

Programplanering, övervakning och rapportering

1.   Programmet ska genomföras genom sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. I arbetsprogrammen ska det anges de åtgärder och den tillhörande budget som krävs för uppfyllandet av programmets mål samt i förekommande fall det totala belopp som är avsatt för blandfinansieringsinsatser. Arbetsprogrammen ska komplettera de arbetsprogram för Govsatcomkomponenten som avses i artikel 100 i förordning (EU) 2021/696.

Kommissionen ska anta arbetsprogrammen genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 47.3.

2.   I bilagan fastställs indikatorer för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som avses i artikel 3.

3.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 45 i syfte att ändra bilagan med avseende på indikatorerna där det anses nödvändigt och i syfte att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättande av en ram för övervakning och utvärdering.

4.   Om det är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 46 tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.

5.   Systemet för prestationsrapportering ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid.

För detta ändamål ska mottagare av unionsmedel och, när så är lämpligt, medlemsstaterna, omfattas av proportionella rapporteringskrav.

6.   Vid tillämpning av punkt 2 ska mottagarna av unionsmedel lämna lämplig information. De uppgifter som krävs för kontroll av prestationen ska samlas in effektivt, på ett ändamålsenligt sätt och i god tid.

Artikel 42

Utvärdering

1.   Kommissionen ska utvärdera programmet i så god tid att utvärderingen kan användas i beslutsprocessen.

2.   Senast den 21 mars 2024 och därefter årligen ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om de viktigaste resultaten av det inledande genomförandet av programmet, inbegripet slutförandet av definitionsverksamheten, konsolideringen av användarnas behov och genomförandeplanerna, samt synpunkterna från berörda parter på unionsnivå och nationell nivå.

3.   Senast den 30 juni 2026 ska kommissionen utvärdera genomförandet av programmet mot bakgrund av de mål som avses i artikel 3. I detta syfte ska kommissionen bedöma

| a) | prestandan hos systemet för säker konnektivitet och de tjänster som tillhandahålls inom ramen för programmet, särskilt låg latens, tillförlitlighet, oberoende och världsomspännande tillgång, |
| --- | --- |

a)

prestandan hos systemet för säker konnektivitet och de tjänster som tillhandahålls inom ramen för programmet, särskilt låg latens, tillförlitlighet, oberoende och världsomspännande tillgång,

| b) | modellerna för styrning och genomförande och deras effektivitet, |
| --- | --- |

b)

modellerna för styrning och genomförande och deras effektivitet,

| c) | utvecklingen i fråga om programanvändarnas behov, |
| --- | --- |

c)

utvecklingen i fråga om programanvändarnas behov,

| d) | synergier och komplementaritet mellan programmet och andra unionsprogram, särskilt Govsatcom och de övriga komponenterna i unionens rymdprogram, |
| --- | --- |

d)

synergier och komplementaritet mellan programmet och andra unionsprogram, särskilt Govsatcom och de övriga komponenterna i unionens rymdprogram,

| e) | utvecklingen av tillgänglig kapacitet, innovationer och utveckling av ny teknik i rymdekosystemet, |
| --- | --- |

e)

utvecklingen av tillgänglig kapacitet, innovationer och utveckling av ny teknik i rymdekosystemet,

| f) | deltagandet av uppstartsföretag och små och medelstora företag i hela unionen, |
| --- | --- |

f)

deltagandet av uppstartsföretag och små och medelstora företag i hela unionen,

| g) | programmets miljöpåverkan med beaktande av kriterierna i artikel 8, |
| --- | --- |

g)

programmets miljöpåverkan med beaktande av kriterierna i artikel 8,

| h) | eventuella kostnadsöverskridanden, tidsåtgången för att hålla de fastställda projekttidsfristerna och ändamålsenligheten i styrningen och förvaltningen av programmet, |
| --- | --- |

h)

eventuella kostnadsöverskridanden, tidsåtgången för att hålla de fastställda projekttidsfristerna och ändamålsenligheten i styrningen och förvaltningen av programmet,

| i) | ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, samstämmigheten och unionsmervärdet av programmets verksamhet. |
| --- | --- |

i)

ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, samstämmigheten och unionsmervärdet av programmets verksamhet.

Utvärderingen ska om så är lämpligt åtföljas av ett lämpligt förslag.

4.   Utvärderingen av programmet ska ta hänsyn till resultaten av utvärderingen av Govsatcomkomponenten enligt artikel 102 i förordning (EU) 2021/696.

5.   Kommissionen ska överlämna slutsatserna från dessa utvärderingar tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

6.   De enheter som deltar i genomförandet av denna förordning ska förse kommissionen med de data och den information som behövs för den utvärdering som avses i punkt 1.

7.   Två år efter det att full operativ kapacitet har uppnåtts och därefter vartannat år ska byrån efter samråd med berörda parter utfärda en marknadsrapport om programmets inverkan på unionens kommersiella satellitindustri både i föregående och efterföljande led i syfte att säkerställa att påverkan på konkurrensen minimeras och incitamenten till innovation upprätthålls.

Artikel 43

Revisioner

Revisioner av användningen av unionens bidrag som utförs av personer eller enheter, inbegripet andra än de som agerar på uppdrag av unionens institutioner eller organ, ska ligga till grund för den övergripande försäkran enligt artikel 127 i budgetförordningen.

Artikel 44

Skydd av personuppgifter och privatliv

All behandling av personuppgifter i samband med de uppdrag och den verksamhet som avses i denna förordning, även av byrån, ska utföras i enlighet med tillämplig lagstiftning om skydd av personuppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679 (30) och (EU) 2018/1725 (31).

30

31

KAPITEL IX

Delegerade akter och genomförandeakter

Artikel 45

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 8.4 och 41.3 ska ges till kommissionen till och med den 31 december 2028.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 8.4 och 41.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 8.4 eller 41.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 46

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 45.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om att invända.

Artikel 47

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den programkommitté som inrättats genom artikel 107 i förordning (EU) 2021/696, i Govsatcomkonstellationen. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

För antagandet av de genomförandeakter som avses i artiklarna 5.3 och 30.3 i denna förordning ska den programkommitté som avses i första stycket i denna punkt sammanträda i den säkerhetskonstellation som avses i artikel 107.1 e i förordning (EU) 2021/696.

För antagandet av de genomförandeakter som avses i artiklarna 9.2 och 10.4 i denna förordning ska programkommittén i den säkerhetskonstellation som avses i artikel 107.1 e i förordning (EU) 2021/696 delta på vederbörligt sätt.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

4.   Om programkommittén inte avger något yttrande om det utkast till genomförandeakt som avses i artikel 30.3 i denna förordning, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

KAPITEL X

Övergångsbestämmelser och slutbestämmelser

Artikel 48

Information, kommunikation och publicitet

1.   Mottagarna av unionsfinansiering ska framhålla att finansieringen kommer från unionen och säkerställa unionsfinansieringens synlighet, i synnerhet när de främjar åtgärderna och deras resultat, genom att tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten.

2.   Kommissionen ska genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet, åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet och uppnådda resultat.

3.   Finansiella medel som tilldelas programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen om unionens politiska prioriteringar, i den mån dessa prioriteringar har anknytning till de mål som anges i artikel 3.

Artikel 49

Tjänstekontinuitet efter 2027

Vid behov får anslag föras in i unionens budget efter 2027 för att täcka de utgifter som är nödvändiga för uppfyllandet av de mål som avses i artikel 3 i syfte att möjliggöra förvaltning av åtgärder som inte slutförts när programmet avslutas, och för att täcka kostnader för kritisk operativ verksamhet och tillhandahållande av tjänster.

Artikel 50

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 15 mars 2023.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

J. ROSWALL

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 februari 2023 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 7 mars 2023.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013 och (EU) nr 377/2014 samt beslut nr 541/2014/EU (EUT L 170, 12.5.2021, s. 69).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/2481av den 14 december 2022 om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030 (EUT L 323, 19.12.2022, s. 4).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36).

4

(5)  
  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2021/764 av den 10 maj 2021 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation samt om upphävande av beslut 2013/743/EU (EUT L 167I, 12.5.2021, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 av den 29 april 2021 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa och om upphävande av beslut (EU) 2015/2240 (EUT L 166, 11.5.2021, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (EUT L 209, 14.6.2021, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (EUT L 249, 14.7.2021, s. 38).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 149).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

13

(14)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

14

(15)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

15

(16)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 243/2012/EU av den 14 mars 2012 om inrättande av ett flerårigt program för radiospektrumpolitik (EUT L 81, 21.3.2012, s. 7).

18

(19)  Rådets beslut 2010/427/EU av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (EUT L 201, 3.8.2010, s. 30).

19

(20)  Rådets beslut (Gusp) 2021/698 av den 30 april 2021 om säkerheten i de system och tjänster som har byggts ut, tagits i drift och använts inom ramen för unionens rymdprogram som kan påverka säkerheten i unionen och om upphävande av beslut 2014/496/Gusp (EUT L 170, 12.5.2021, s. 178).

20

(21)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

21

(22)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

22

(23)  Rådets beslut (EU) 2021/1764 av den 5 oktober 2021 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (Beslutet om ULT, inbegripet Grönland) (EUT L 355, 7.10.2021, s. 6).

23

(24)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

25

(26)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

26

(27)  Rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (EUT L 345, 23.12.2008, s. 75).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

31

---

BILAGA

INDIKATORER FÖR UTVÄRDERING AV PROGRAMMET

Programmet kommer att övervakas noggrant på grundval av en uppsättning indikatorer som är avsedda att mäta i vilken grad programmets specifika mål har uppnåtts och i syfte att minimera de administrativa bördorna och kostnaderna. Uppgifter kommer därför att samlas in för följande nyckelindikatorer:

| 1. | Allmänt mål som avses i artikel 3.1 a:






  Indikator 1.1: | Medlemsstaternas regeringar och unionens institutioner, organ och byråer kan 2024 få tillgång till en första uppsättning statliga tjänster |
| --- | --- | --- |

1.

Allmänt mål som avses i artikel 3.1 a:

Indikator 1.1:

Medlemsstaternas regeringar och unionens institutioner, organ och byråer kan 2024 få tillgång till en första uppsättning statliga tjänster

| Indikator 1.2: | Medlemsstaternas regeringar och unionens institutioner, organ och byråer kan 2027 få tillgång till full operativ kapacitet som tillgodoser de användarbehov och den efterfrågan som fastställs i tjänsteportföljen |
| --- | --- |

Indikator 1.2:

Medlemsstaternas regeringar och unionens institutioner, organ och byråer kan 2027 få tillgång till full operativ kapacitet som tillgodoser de användarbehov och den efterfrågan som fastställs i tjänsteportföljen

| Indikator 1.3: | Den statliga tjänstens tillgänglighet i procent för varje utbyggd statlig tjänst |
| --- | --- |

Indikator 1.3:

Den statliga tjänstens tillgänglighet i procent för varje utbyggd statlig tjänst

| Indikator 1.4: | Prestanda i fråga om hastighet, bandbredd och latens för varje utbyggd statlig tjänst i hela världen |
| --- | --- |

Indikator 1.4:

Prestanda i fråga om hastighet, bandbredd och latens för varje utbyggd statlig tjänst i hela världen

| Indikator 1.5: | Den geografiska tillgängligheten i procent för alla utbyggda statliga tjänster inom medlemsstaternas territorier |
| --- | --- |

Indikator 1.5:

Den geografiska tillgängligheten i procent för alla utbyggda statliga tjänster inom medlemsstaternas territorier

| Indikator 1.6: | Andelen utbyggda tjänster med anknytning till tjänsteportföljen |
| --- | --- |

Indikator 1.6:

Andelen utbyggda tjänster med anknytning till tjänsteportföljen

| Indikator 1.7: | Tillgänglig kapacitet i procent för varje utbyggd tjänst |
| --- | --- |

Indikator 1.7:

Tillgänglig kapacitet i procent för varje utbyggd tjänst

| Indikator 1.8: | Kostnad för slutförande |
| --- | --- |

Indikator 1.8:

Kostnad för slutförande

| Indikator 1.9: | Programdeltagare och antal tredjeländer och internationella organisationer som deltar i programmet i enlighet med artikel 39 |
| --- | --- |

Indikator 1.9:

Programdeltagare och antal tredjeländer och internationella organisationer som deltar i programmet i enlighet med artikel 39

| Indikator 1.10: | Utveckling av satellitkapacitet som unionens institutioner köpt av tredjelandsaktörer |
| --- | --- |

Indikator 1.10:

Utveckling av satellitkapacitet som unionens institutioner köpt av tredjelandsaktörer

| Indikator 1.11: | Antal uppskjutningar som inte utförs från unionens territorium eller territoriet tillhörande medlemmar av Efta som är medlemmar i EES |
| --- | --- |

Indikator 1.11:

Antal uppskjutningar som inte utförs från unionens territorium eller territoriet tillhörande medlemmar av Efta som är medlemmar i EES

| Indikator 1.12: | Antal användare med myndighetstillstånd i unionen |
| --- | --- |

Indikator 1.12:

Antal användare med myndighetstillstånd i unionen

| 2. | Allmänt mål som avses i artikel 3.1 b:






  Indikator 2.1: | Den kommersiella tjänstens tillgänglighet i procent |
| --- | --- | --- |

2.

Allmänt mål som avses i artikel 3.1 b:

Indikator 2.1:

Den kommersiella tjänstens tillgänglighet i procent

| Indikator 2.2: | Prestanda i fråga om hastighet, bandbredd och latens för den kommersiella satellitbaserade bredbandstjänsten i hela världen |
| --- | --- |

Indikator 2.2:

Prestanda i fråga om hastighet, bandbredd och latens för den kommersiella satellitbaserade bredbandstjänsten i hela världen

| Indikator 2.3: | Döda kommunikationszoner i procent inom medlemsstaternas territorier |
| --- | --- |

Indikator 2.3:

Döda kommunikationszoner i procent inom medlemsstaternas territorier

| Indikator 2.4: | Belopp som investerats av den privata sektorn |
| --- | --- |

Indikator 2.4:

Belopp som investerats av den privata sektorn

| 3. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 a:






  Indikator 3.1: | Govsatcomnav kan tillhandahålla tjänster som härrör från systemet för säker konnektivitet |
| --- | --- | --- |

3.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 a:

Indikator 3.1:

Govsatcomnav kan tillhandahålla tjänster som härrör från systemet för säker konnektivitet

| Indikator 3.2: | Full integrering av befintlig kapacitet från unionens pool genom integrering av Govsatcom-markinfrastruktur |
| --- | --- |

Indikator 3.2:

Full integrering av befintlig kapacitet från unionens pool genom integrering av Govsatcom-markinfrastruktur

| 4. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 b:






  Indikator 4.1: | Antal större avbrott på grund av krissituationer per år i telenäten i medlemsstaterna som mildras av de statliga tjänster som erbjuds genom systemet för säker konnektivitet |
| --- | --- | --- |

4.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 b:

Indikator 4.1:

Antal större avbrott på grund av krissituationer per år i telenäten i medlemsstaterna som mildras av de statliga tjänster som erbjuds genom systemet för säker konnektivitet

| Indikator 4.2: | Tillfredsställelsen med prestandan i systemet för säker konnektivitet hos användare med myndighetstillstånd, enligt årlig enkät |
| --- | --- |

Indikator 4.2:

Tillfredsställelsen med prestandan i systemet för säker konnektivitet hos användare med myndighetstillstånd, enligt årlig enkät

| Indikator 4.3: | Validering och ackreditering av olika tekniker och kommunikationsprotokoll |
| --- | --- |

Indikator 4.3:

Validering och ackreditering av olika tekniker och kommunikationsprotokoll

| 5. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 c:






  Indikator 5.1: | Antal fungerande satelliter i omloppsbana som behövs för att EuroQCI ska fungera |
| --- | --- | --- |

5.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 c:

Indikator 5.1:

Antal fungerande satelliter i omloppsbana som behövs för att EuroQCI ska fungera

| 6. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 d:






  Indikator 6.1: | Antal satelliter per banposition åren 2025, 2026 och 2027 |
| --- | --- | --- |

6.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 d:

Indikator 6.1:

Antal satelliter per banposition åren 2025, 2026 och 2027

| 7. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 e:






  Indikator 7.1: | Statlig infrastruktur och tillhörande statliga tjänster som erhållit säkerhetsackreditering |
| --- | --- | --- |

7.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 e:

Indikator 7.1:

Statlig infrastruktur och tillhörande statliga tjänster som erhållit säkerhetsackreditering

| Indikator 7.2: | Årligt antal cybersäkerhetsincidenter och deras allvarlighetsgrad vad gäller deras inverkan, samt antalet elektromagnetiska störningar med anknytning till systemet för säker konnektivitet (säkerhetsskyddsklassificerat) |
| --- | --- |

Indikator 7.2:

Årligt antal cybersäkerhetsincidenter och deras allvarlighetsgrad vad gäller deras inverkan, samt antalet elektromagnetiska störningar med anknytning till systemet för säker konnektivitet (säkerhetsskyddsklassificerat)

| 8. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 f:






  Indikator 8.1: | Antal satellitdelsystem, inbegripet nyttolaster, som betjänar andra komponenter i unionens rymdprogram |
| --- | --- | --- |

8.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 f:

Indikator 8.1:

Antal satellitdelsystem, inbegripet nyttolaster, som betjänar andra komponenter i unionens rymdprogram

| 9. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 g:






  Indikator 9.1: | Antal uppstartsföretag, små och medelstora företag och midcap-bolag som deltar i programmet och tillhörande procentandelar av kontraktsvärdet |
| --- | --- | --- |

9.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 g:

Indikator 9.1:

Antal uppstartsföretag, små och medelstora företag och midcap-bolag som deltar i programmet och tillhörande procentandelar av kontraktsvärdet

| Indikator 9.2: | Total procentandel av värdet av de kontrakt som de huvudsakliga anbudsgivarna har lagt ut på underentreprenad till andra små och medelstora företag än dem som är knutna till anbudsgivarens grupp av företag samt deras andel av det gränsöverskridande deltagandet |
| --- | --- |

Indikator 9.2:

Total procentandel av värdet av de kontrakt som de huvudsakliga anbudsgivarna har lagt ut på underentreprenad till andra små och medelstora företag än dem som är knutna till anbudsgivarens grupp av företag samt deras andel av det gränsöverskridande deltagandet

| Indikator 9.3: | Antal medlemsstater från vilka uppstartsföretag och små och medelstora företag deltar i programmet |
| --- | --- |

Indikator 9.3:

Antal medlemsstater från vilka uppstartsföretag och små och medelstora företag deltar i programmet

| 10. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 h:






  Indikator 10.1: | Antal nya satellitkommunikationsanvändare i geografiska områden av strategiskt intresse utanför unionen |
| --- | --- | --- |

10.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 h:

Indikator 10.1:

Antal nya satellitkommunikationsanvändare i geografiska områden av strategiskt intresse utanför unionen

| Indikator 10.2: | Geografisk tillgänglighet i procent för efterfrågade tjänster inom områden av strategiskt intresse utanför unionen |
| --- | --- |

Indikator 10.2:

Geografisk tillgänglighet i procent för efterfrågade tjänster inom områden av strategiskt intresse utanför unionen

| Indikator 10.3: | Antal länder där satellitbaserat bredband finns tillgängligt för konsumenter |
| --- | --- |

Indikator 10.3:

Antal länder där satellitbaserat bredband finns tillgängligt för konsumenter

| 11. | Specifikt mål som avses i artikel 3.2 i:






  Indikator 11.1: | Koldioxidavtryck från programmets utveckling, produktion och utbyggnad |
| --- | --- | --- |

11.

Specifikt mål som avses i artikel 3.2 i:

Indikator 11.1:

Koldioxidavtryck från programmets utveckling, produktion och utbyggnad

| Indikator 11.2: | Antal aktiva satelliter, avvecklade och återtagna satelliter |
| --- | --- |

Indikator 11.2:

Antal aktiva satelliter, avvecklade och återtagna satelliter

| Indikator 11.3: | Mängden rymdskrot som genereras av konstellationen |
| --- | --- |

Indikator 11.3:

Mängden rymdskrot som genereras av konstellationen

| Indikator 11.4: | Antal närmöten |
| --- | --- |

Indikator 11.4:

Antal närmöten

| Indikator 11.5: | Efemeriddata för de satelliter som delas med EU:s SST-konsortium |
| --- | --- |

Indikator 11.5:

Efemeriddata för de satelliter som delas med EU:s SST-konsortium

| Indikator 11.6: | Lämpligt mått på ljusreflexionens inverkan på astronomiska observationer |
| --- | --- |

Indikator 11.6:

Lämpligt mått på ljusreflexionens inverkan på astronomiska observationer

Två uttalanden har gjorts om denna akt och återges i EUT C 101, 17.3.2023, s. 1 och på följande webbadress[er]: ....

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/40

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/589

av den 10 januari 2023

om ändring av delegerad förordning (EU) 2016/127 vad gäller proteinkrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/127 (2) fastställs bland annat särskilda sammansättningskrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner. I förordningen föreskrivs att modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner ska uppfylla kraven på proteininnehåll, proteinkälla och proteinberedning samt kraven på essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin i enlighet med punkt 2.3 i bilaga I och punkt 2.3 i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/127 (2) fastställs bland annat särskilda sammansättningskrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner. I förordningen föreskrivs att modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner ska uppfylla kraven på proteininnehåll, proteinkälla och proteinberedning samt kraven på essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin i enlighet med punkt 2.3 i bilaga I och punkt 2.3 i bilaga II till den förordningen.

| (2) | Såsom anges i delegerad förordning (EU) 2016/127 konstaterade Europeiska livsmedelsmyndigheten (livsmedelsmyndigheten) i sitt yttrande av den 24 juli 2014 om den huvudsakliga sammansättningen av modersmjölksersättning och tillskottsnäring (3) att säkerheten och lämpligheten för varje särskild produkt som innehåller hydrolyserade proteiner måste fastställas genom en klinisk utvärdering i målpopulationen. Hittills har livsmedelsmyndigheten genomfört två positiva bedömningar av hydrolyserade proteiner som används i modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Dessa två hydrolyserade proteiner motsvarar till sin sammansättning de krav som för närvarande anges i delegerad förordning (EU) 2016/127. Dessa krav kan emellertid uppdateras för att produkter som framställs av hydrolyserade proteiner med en annan sammansättning än de som redan genomgått en positiv bedömning ska få släppas ut på marknaden, efter det att livsmedelsmyndigheten har gjort en bedömning från fall till fall av deras säkerhet och lämplighet. |
| --- | --- |

(2)

Såsom anges i delegerad förordning (EU) 2016/127 konstaterade Europeiska livsmedelsmyndigheten (livsmedelsmyndigheten) i sitt yttrande av den 24 juli 2014 om den huvudsakliga sammansättningen av modersmjölksersättning och tillskottsnäring (3) att säkerheten och lämpligheten för varje särskild produkt som innehåller hydrolyserade proteiner måste fastställas genom en klinisk utvärdering i målpopulationen. Hittills har livsmedelsmyndigheten genomfört två positiva bedömningar av hydrolyserade proteiner som används i modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Dessa två hydrolyserade proteiner motsvarar till sin sammansättning de krav som för närvarande anges i delegerad förordning (EU) 2016/127. Dessa krav kan emellertid uppdateras för att produkter som framställs av hydrolyserade proteiner med en annan sammansättning än de som redan genomgått en positiv bedömning ska få släppas ut på marknaden, efter det att livsmedelsmyndigheten har gjort en bedömning från fall till fall av deras säkerhet och lämplighet.

| (3) | Den 6 februari 2019 tog kommissionen emot en begäran från meyer.science GmbH för HIPP-Werk Georg Hipp OHG och Arla Foods Ingredients räkning om att livsmedelsmyndigheten skulle utvärdera säkerheten och lämpligheten hos en modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av ett proteinhydrolysat, vars sammansättning inte uppfyller kraven i punkt 2.3 i bilaga I och punkt 2.3 i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2016/127. |
| --- | --- |

(3)

Den 6 februari 2019 tog kommissionen emot en begäran från meyer.science GmbH för HIPP-Werk Georg Hipp OHG och Arla Foods Ingredients räkning om att livsmedelsmyndigheten skulle utvärdera säkerheten och lämpligheten hos en modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av ett proteinhydrolysat, vars sammansättning inte uppfyller kraven i punkt 2.3 i bilaga I och punkt 2.3 i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2016/127.

| (4) | På begäran av kommissionen avgav livsmedelsmyndigheten ett vetenskapligt yttrande den 9 mars 2022 om näringssäkerheten och lämpligheten hos den modersmjölksersättningen och tillskottsnäringen (4). Livsmedelsmyndigheten konstaterade i yttrandet att det aktuella proteinhydrolysatet är en näringssäker och lämplig proteinkälla för modersmjölksersättning och tillskottsnäring, förutsatt att den produkt i vilken den används innehåller minst 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) protein och uppfyller övriga kriterier för sammansättningen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2016/127 och definitionen för aminosyra i avsnitt A i bilaga III till den förordningen. |
| --- | --- |

(4)

På begäran av kommissionen avgav livsmedelsmyndigheten ett vetenskapligt yttrande den 9 mars 2022 om näringssäkerheten och lämpligheten hos den modersmjölksersättningen och tillskottsnäringen (4). Livsmedelsmyndigheten konstaterade i yttrandet att det aktuella proteinhydrolysatet är en näringssäker och lämplig proteinkälla för modersmjölksersättning och tillskottsnäring, förutsatt att den produkt i vilken den används innehåller minst 0,45 g/100 kJ (1,9 g/100 kcal) protein och uppfyller övriga kriterier för sammansättningen i enlighet med delegerad förordning (EU) 2016/127 och definitionen för aminosyra i avsnitt A i bilaga III till den förordningen.

| (5) | Med beaktande av slutsatserna i livsmedelsmyndighetens yttrande är det lämpligt att tillåta att modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av det aktuella proteinhydrolysatet släpps ut på marknaden. Kraven för hydrolyserade proteiner i delegerad förordning (EU) 2016/127 bör därför uppdateras och anpassas så att de även omfattar kraven för detta proteinhydrolysat. |
| --- | --- |

(5)

Med beaktande av slutsatserna i livsmedelsmyndighetens yttrande är det lämpligt att tillåta att modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av det aktuella proteinhydrolysatet släpps ut på marknaden. Kraven för hydrolyserade proteiner i delegerad förordning (EU) 2016/127 bör därför uppdateras och anpassas så att de även omfattar kraven för detta proteinhydrolysat.

| (6) | Bilagorna I, II och III till delegerad förordning (EU) 2016/127 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilagorna I, II och III till delegerad förordning (EU) 2016/127 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Delegerad förordning (EU) 2016/127 avser modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner från och med den 22 februari 2022. För att tillåta utsläppande på marknaden av modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserat protein i enlighet med kraven i denna förordning utan onödigt dröjsmål bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

Delegerad förordning (EU) 2016/127 avser modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner från och med den 22 februari 2022. För att tillåta utsläppande på marknaden av modersmjölksersättning och tillskottsnäring som framställs av hydrolyserat protein i enlighet med kraven i denna förordning utan onödigt dröjsmål bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II och III till delegerad förordning (EU) 2016/127 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 januari 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 181, 29.6.2013, s. 35.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/127 av den 25 september 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 vad gäller särskilda sammansättnings- och informationskrav för modersmjölksersättning och tillskottsnäring och vad gäller informationskrav för uppfödning av spädbarn och småbarn (EUT L 25, 2.2.2016, s. 1).

2

(3)  Panelen för dietprodukter, nutrition och allergier, ”Scientific Opinion on the essential composition of infant and follow-on formulae”, EFSA Journal, vol. 12(2014):7, artikelnr 3760.

3

EFSA Journal

(4)  Efsas panel för nutrition, nya livsmedel och allergener i livsmedel, 2022. ”Nutritional safety and suitability of a specific protein hydrolysate derived from whey protein concentrate and used in an infant and follow-on formula manufactured from hydrolysed protein by HIPP-Werk Georg Hipp OHG (dossier submitted by meyer.science GmbH)”, EFSA Journal vol. 20(2022):3, artikelnr 7141.

4

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagorna I, II och III till delegerad förordning (EU) 2016/127 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I ska punkt 2.3 ersättas med följande:






  ”2.3 | Modersmjölksersättning framställd av hydrolyserade proteiner
  Modersmjölksersättning som framställs av hydrolyserade proteiner ska uppfylla de proteinrelaterade kraven i punkterna 2.3.1, 2.3.2 eller 2.3.3.






  2.3.1 | Proteinrelaterade krav grupp A






  2.3.1.1 | Proteininnehåll






  Lägst | Högst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,44 g/100 kJ | 0,67 g/100 kJ |
| (1,86 g/100 kcal) | (2,8 g/100 kcal) |

1.

I bilaga I ska punkt 2.3 ersättas med följande:

”2.3

Modersmjölksersättning framställd av hydrolyserade proteiner

Modersmjölksersättning som framställs av hydrolyserade proteiner ska uppfylla de proteinrelaterade kraven i punkterna 2.3.1, 2.3.2 eller 2.3.3.

2.3.1

Proteinrelaterade krav grupp A

2.3.1.1

Proteininnehåll

Lägst

Högst

0,44 g/100 kJ

0,67 g/100 kJ

(1,86 g/100 kcal)

(2,8 g/100 kcal)

| 2.3.1.2 | Proteinkälla
  Avmineraliserat protein av söt vassle från komjölk efter en enzymatisk kaseinutfällning med hjälp av kymosin, bestående av






  a) | 63 % kasein-glykomakropeptidfritt vassleproteinisolat med ett proteininnehåll på lägst 95 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3 %, och |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2

Proteinkälla

Avmineraliserat protein av söt vassle från komjölk efter en enzymatisk kaseinutfällning med hjälp av kymosin, bestående av

a)

63 % kasein-glykomakropeptidfritt vassleproteinisolat med ett proteininnehåll på lägst 95 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3 %, och

| b) | 37 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 87 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3,5 %. |
| --- | --- |

b)

37 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 87 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3,5 %.

| 2.3.1.3 | Proteinberedning
  En hydrolysprocess i två steg med hjälp av en trypsinberedning, med en värmebehandling (3–10 minuter vid 80–100 °C) mellan de två hydrolysstegen. |
| --- | --- |

2.3.1.3

Proteinberedning

En hydrolysprocess i två steg med hjälp av en trypsinberedning, med en värmebehandling (3–10 minuter vid 80–100 °C) mellan de två hydrolysstegen.

| 2.3.1.4 | Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin
  Vid samma energiinnehåll ska modersmjölksersättning som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt B i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein sammanräknas om förhållandet metionin/cystein inte är större än 2, och halten av fenylalanin och tyrosin får sammanräknas om förhållandet tyrosin/fenylalanin inte är större än 2. Förhållandet metionin/cystein och tyrosin/fenylalanin får vara större än 2, under förutsättning att produktens lämplighet för spädbarn har visats i enlighet med artikel 3.3.
  Innehållet av L-karnitin ska vara minst lika med 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal). |
| --- | --- |

2.3.1.4

Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin

Vid samma energiinnehåll ska modersmjölksersättning som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt B i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein sammanräknas om förhållandet metionin/cystein inte är större än 2, och halten av fenylalanin och tyrosin får sammanräknas om förhållandet tyrosin/fenylalanin inte är större än 2. Förhållandet metionin/cystein och tyrosin/fenylalanin får vara större än 2, under förutsättning att produktens lämplighet för spädbarn har visats i enlighet med artikel 3.3.

Innehållet av L-karnitin ska vara minst lika med 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).

| 2.3.2 | Proteinrelaterade krav grupp B






  2.3.2.1 | Proteininnehåll






  Lägst | Högst |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,55 g/100 kJ | 0,67 g/100 kJ |
| (2,3 g/100 kcal) | (2,8 g/100 kcal) |

2.3.2

Proteinrelaterade krav grupp B

2.3.2.1

Proteininnehåll

Lägst

Högst

0,55 g/100 kJ

0,67 g/100 kJ

(2,3 g/100 kcal)

(2,8 g/100 kcal)

| 2.3.2.2 | Proteinkälla |
| --- | --- |

2.3.2.2

Proteinkälla

Vassleprotein från komjölk, bestående av

| a) | 77 % syrlig vassle från vassleproteinkoncentrat med ett proteininnehåll på 35–80 %, |
| --- | --- |

a)

77 % syrlig vassle från vassleproteinkoncentrat med ett proteininnehåll på 35–80 %,

| b) | 23 % söt vassle från avmineraliserad söt vassle med ett lägsta proteininnehåll på 12,5 %. |
| --- | --- |

b)

23 % söt vassle från avmineraliserad söt vassle med ett lägsta proteininnehåll på 12,5 %.

| 2.3.2.3 | Proteinberedning
  Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Efter värmebehandlingen utförs hydrolysen vid pH 7,5–8,5 och en temperatur på 55–70 °C med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och ett proteas-/peptidaskomplex. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 120–150 °C) under framställningsprocessen. |
| --- | --- |

2.3.2.3

Proteinberedning

Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Efter värmebehandlingen utförs hydrolysen vid pH 7,5–8,5 och en temperatur på 55–70 °C med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och ett proteas-/peptidaskomplex. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 120–150 °C) under framställningsprocessen.

| 2.3.2.4 | Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin
  Vid samma energiinnehåll ska modersmjölksersättning som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein sammanräknas om förhållandet metionin/cystein inte är större än 2, och halten av fenylalanin och tyrosin får sammanräknas om förhållandet tyrosin/fenylalanin inte är större än 2. Förhållandet metionin/cystein och tyrosin/fenylalanin får vara större än 2, under förutsättning att produktens lämplighet för spädbarn har visats i enlighet med artikel 3.3.
  Innehållet av L-karnitin ska vara minst lika med 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal). |
| --- | --- |

2.3.2.4

Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin

Vid samma energiinnehåll ska modersmjölksersättning som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein sammanräknas om förhållandet metionin/cystein inte är större än 2, och halten av fenylalanin och tyrosin får sammanräknas om förhållandet tyrosin/fenylalanin inte är större än 2. Förhållandet metionin/cystein och tyrosin/fenylalanin får vara större än 2, under förutsättning att produktens lämplighet för spädbarn har visats i enlighet med artikel 3.3.

Innehållet av L-karnitin ska vara minst lika med 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).

| 2.3.3 | Proteinrelaterade krav grupp C






  2.3.3.1 | Proteininnehåll






  Lägst | Högst |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,45 g/100 kJ | 0,67 g/100 kJ |
| (1,9 g/100 kcal) | (2,8 g/100 kcal) |

2.3.3

Proteinrelaterade krav grupp C

2.3.3.1

Proteininnehåll

Lägst

Högst

0,45 g/100 kJ

0,67 g/100 kJ

(1,9 g/100 kcal)

(2,8 g/100 kcal)

| 2.3.3.2 | Proteinkälla
  Vassleprotein från komjölk, bestående av 100 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 80 %. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Proteinkälla

Vassleprotein från komjölk, bestående av 100 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 80 %.

| 2.3.3.3 | Proteinberedning
  Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Före hydrolysen justeras pH till 6,5–7,5 vid en temperatur på 50–65 °C. Hydrolysen utförs med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och metalloproteinas. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 110–140 °C) under framställningsprocessen. |
| --- | --- |

2.3.3.3

Proteinberedning

Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Före hydrolysen justeras pH till 6,5–7,5 vid en temperatur på 50–65 °C. Hydrolysen utförs med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och metalloproteinas. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 110–140 °C) under framställningsprocessen.

| 2.3.3.4 | Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin
  Vid samma energiinnehåll ska modersmjölksersättning som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein sammanräknas om förhållandet metionin/cystein inte är större än 2, och halten av fenylalanin och tyrosin får sammanräknas om förhållandet tyrosin/fenylalanin inte är större än 2. Förhållandet metionin/cystein och tyrosin/fenylalanin får vara större än 2, under förutsättning att produktens lämplighet för spädbarn har visats i enlighet med artikel 3.3.
  Innehållet av L-karnitin ska vara minst lika med 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).” |
| --- | --- |

2.3.3.4

Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror och L-karnitin

Vid samma energiinnehåll ska modersmjölksersättning som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein sammanräknas om förhållandet metionin/cystein inte är större än 2, och halten av fenylalanin och tyrosin får sammanräknas om förhållandet tyrosin/fenylalanin inte är större än 2. Förhållandet metionin/cystein och tyrosin/fenylalanin får vara större än 2, under förutsättning att produktens lämplighet för spädbarn har visats i enlighet med artikel 3.3.

Innehållet av L-karnitin ska vara minst lika med 0,3 mg/100 kJ (1,2 mg/100 kcal).”

| 2. | I bilaga II ska punkt 2.3 ersättas med följande:






  ”2.3 | Tillskottsnäring framställd av hydrolyserade proteiner
  Tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner ska uppfylla de proteinrelaterade kraven i punkterna 2.3.1, 2.3.2 eller 2.3.3.






  2.3.1 | Proteinrelaterade krav grupp A






  2.3.1.1 | Proteininnehåll






  Lägst | Högst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0,44 g/100 kJ | 0,67 g/100 kJ |
| (1,86 g/100 kcal) | (2,8 g/100 kcal) |

2.

I bilaga II ska punkt 2.3 ersättas med följande:

”2.3

Tillskottsnäring framställd av hydrolyserade proteiner

Tillskottsnäring som framställs av hydrolyserade proteiner ska uppfylla de proteinrelaterade kraven i punkterna 2.3.1, 2.3.2 eller 2.3.3.

2.3.1

Proteinrelaterade krav grupp A

2.3.1.1

Proteininnehåll

Lägst

Högst

0,44 g/100 kJ

0,67 g/100 kJ

(1,86 g/100 kcal)

(2,8 g/100 kcal)

| 2.3.1.2 | Proteinkälla
  Avmineraliserat protein av söt vassle från komjölk efter en enzymatisk kaseinutfällning med hjälp av kymosin, bestående av






  a) | 63 % kasein-glykomakropeptidfritt vassleproteinisolat med ett proteininnehåll på lägst 95 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3 %, och |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2

Proteinkälla

Avmineraliserat protein av söt vassle från komjölk efter en enzymatisk kaseinutfällning med hjälp av kymosin, bestående av

a)

63 % kasein-glykomakropeptidfritt vassleproteinisolat med ett proteininnehåll på lägst 95 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3 %, och

| b) | 37 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 87 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3,5 %. |
| --- | --- |

b)

37 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 87 % torrvara, en proteindenaturering lägre än 70 % och ett högsta askinnehåll på 3,5 %.

| 2.3.1.3 | Proteinberedning
  En hydrolysprocess i två steg med hjälp av en trypsinberedning, med en värmebehandling (3–10 minuter vid 80–100 °C) mellan de två hydrolysstegen. |
| --- | --- |

2.3.1.3

Proteinberedning

En hydrolysprocess i två steg med hjälp av en trypsinberedning, med en värmebehandling (3–10 minuter vid 80–100 °C) mellan de två hydrolysstegen.

| 2.3.1.4 | Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror
  Vid samma energiinnehåll ska tillskottsnäring som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt B i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein och halten av fenylalanin och tyrosin sammanräknas. |
| --- | --- |

2.3.1.4

Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror

Vid samma energiinnehåll ska tillskottsnäring som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt B i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein och halten av fenylalanin och tyrosin sammanräknas.

| 2.3.2 | Proteinrelaterade krav grupp B






  2.3.2.1 | Proteininnehåll






  Lägst | Högst |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,55 g/100 kJ | 0,67 g/100 kJ |
| (2,3 g/100 kcal) | (2,8 g/100 kcal) |

2.3.2

Proteinrelaterade krav grupp B

2.3.2.1

Proteininnehåll

Lägst

Högst

0,55 g/100 kJ

0,67 g/100 kJ

(2,3 g/100 kcal)

(2,8 g/100 kcal)

| 2.3.2.2 | Proteinkälla
  Vassleprotein från komjölk, bestående av






  a) | 77 % syrlig vassle från vassleproteinkoncentrat med ett proteininnehåll på 35–80 %, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2

Proteinkälla

Vassleprotein från komjölk, bestående av

a)

77 % syrlig vassle från vassleproteinkoncentrat med ett proteininnehåll på 35–80 %,

| b) | 23 % söt vassle från avmineraliserad söt vassle med ett lägsta proteininnehåll på 12,5 %. |
| --- | --- |

b)

23 % söt vassle från avmineraliserad söt vassle med ett lägsta proteininnehåll på 12,5 %.

| 2.3.2.3 | Proteinberedning
  Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Efter värmebehandlingen utförs hydrolysen vid pH 7,5–8,5 och en temperatur på 55–70 °C med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och ett proteas-/peptidaskomplex. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 120–150 °C) under framställningsprocessen. |
| --- | --- |

2.3.2.3

Proteinberedning

Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Efter värmebehandlingen utförs hydrolysen vid pH 7,5–8,5 och en temperatur på 55–70 °C med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och ett proteas-/peptidaskomplex. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 120–150 °C) under framställningsprocessen.

| 2.3.2.4 | Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror
  Vid samma energiinnehåll ska tillskottsnäring som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein och halten av fenylalanin och tyrosin sammanräknas. |
| --- | --- |

2.3.2.4

Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror

Vid samma energiinnehåll ska tillskottsnäring som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein och halten av fenylalanin och tyrosin sammanräknas.

| 2.3.3 | Proteinrelaterade krav grupp C






  2.3.3.1 | Proteininnehåll






  Lägst | Högst |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,45 g/100 kJ | 0,67 g/100 kJ |
| (1,9 g/100 kcal) | (2,8 g/100 kcal) |

2.3.3

Proteinrelaterade krav grupp C

2.3.3.1

Proteininnehåll

Lägst

Högst

0,45 g/100 kJ

0,67 g/100 kJ

(1,9 g/100 kcal)

(2,8 g/100 kcal)

| 2.3.3.2 | Proteinkälla
  Vassleprotein från komjölk, bestående av 100 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 80 %. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Proteinkälla

Vassleprotein från komjölk, bestående av 100 % proteinkoncentrat av söt vassle med ett proteininnehåll på lägst 80 %.

| 2.3.3.3 | Proteinberedning
  Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Före hydrolysen justeras pH till 6,5–7,5 vid en temperatur på 50–65 °C. Hydrolysen utförs med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och metalloproteinas. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 110–140 °C) under framställningsprocessen. |
| --- | --- |

2.3.3.3

Proteinberedning

Råmaterialet hydratiseras och värms upp. Före hydrolysen justeras pH till 6,5–7,5 vid en temperatur på 50–65 °C. Hydrolysen utförs med hjälp av en enzymblandning av serinendopeptidas och metalloproteinas. Livsmedelsenzymerna inaktiveras genom en värmebehandling (2–10 sekunder vid 110–140 °C) under framställningsprocessen.

| 2.3.3.4 | Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror
  Vid samma energiinnehåll ska tillskottsnäring som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein och halten av fenylalanin och tyrosin sammanräknas.” |
| --- | --- |

2.3.3.4

Essentiella och konditionellt essentiella aminosyror

Vid samma energiinnehåll ska tillskottsnäring som framställts av hydrolyserade proteiner innehålla minst lika stor tillgänglig mängd av varje essentiell och konditionellt essentiell aminosyra som jämförelseproteinet enligt definitionen i avsnitt A i bilaga III. Vid beräkningen får dock halten av metionin och cystein och halten av fenylalanin och tyrosin sammanräknas.”

| 3. | I avsnitt A i bilaga III ska den inledande meningen ersättas med följande:

  ”Vid tillämpning av punkterna 2.1, 2.2, 2.3.2 och 2.3.3 i bilagorna I och II avses med essentiella och konditionellt essentiella aminosyror i bröstmjölk följande, uttryckt i mg per 100 kJ och 100 kcal.” |
| --- | --- |

3.

I avsnitt A i bilaga III ska den inledande meningen ersättas med följande:

”Vid tillämpning av punkterna 2.1, 2.2, 2.3.2 och 2.3.3 i bilagorna I och II avses med essentiella och konditionellt essentiella aminosyror i bröstmjölk följande, uttryckt i mg per 100 kJ och 100 kcal.”

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/46

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/590

av den 12 januari 2023

om rättelse av den lettiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2019/2035 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om anläggningar som håller landlevande djur och kläckerier samt om spårbarhet för vissa hållna landlevande djur och kläckägg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artiklarna 3.5, 87.3, 94.3, 97.2, 101.3, 106.1, 118.1, 118.2, 119.1, 122.2, 271.2 och 279.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den lettiska språkversionen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2035 (2) innehåller fel i titeln och i skäl 1 vad gäller bestämmelser för anläggningar som håller landlevande djur och kläckerier, i skäl 2 vad gäller godkännande av kläckerier, och i skäl 11 vad gäller kläckerier för fåglar i fångenskap och kläckerier för fjäderfä. Den förordningen innehåller också flera fel som påverkar tillämpningsområdet i följande bestämmelser: i artikel 1.3 när det gäller kläckerier för fåglar i fångenskap, i artikel 1.3 andra stycket led b när det gäller kläckägg från kläckerier, i artikel 1.6 b när det gäller den behöriga myndighetens informationsskyldighet när det gäller dess register över kläckerier, i artikel 1.9 när det gäller registrerade eller godkända kläckerier, i del II avdelning I rubriken till kapitel 2 när det gäller kläckerier, i artikel 7 rubriken och inledningsfrasen när det gäller kraven för att bevilja godkännande av kläckerier från vilka kläckägg från fjäderfä eller daggamla kycklingar ska förflyttas till en annan medlemsstat, i artikel 18 rubriken och inledningsfrasen när det gäller register över anläggningar för hållna landlevande djur och kläckerier, i del II avdelning III rubriken till kapitel 2 när det gäller kläckerier, i artikel 33 rubriken, inledningsfrasen och led a när det gäller skyldigheter att föra journal för aktörer som driver kläckerier, i bilaga I del 3 rubriken när det gäller kraven för att bevilja godkännande av kläckerier, i bilaga I del 3 punkt 1 inledningsfrasen och leden a och b när det gäller krav på biosäkerhetsåtgärder för kläckerier, i bilaga I del 3 punkt 2 inledningsfrasen och led b när det gäller kraven på övervakning av kläckerier, i bilaga I, del 3, punkt 3, inledningsfrasen och leden a, c och f när det gäller kraven på kläckeriers faciliteter och utrustning, i bilaga I del 3 punkt 5 inledningsfrasen och led a i) när det gäller kraven på den behöriga myndighetens tillsyn över kläckerier, i bilaga I del 4 punkt 1 a ii när det gäller kraven på biosäkerhetsåtgärder för anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga I del 4 punkt 2 b när det gäller kraven på övervakning av anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga I del 4 punkt 3 b iii och 3 e när det gäller kraven på faciliteter och utrustning för anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga II rubriken när det gäller program för mikrobiologisk kontroll på kläckerier och program för övervakning av sjukdomar på anläggningar som håller fjäderfä och kläckerier, i bilaga II del 1 rubriken när det gäller program för mikrobiologisk kontroll på kläckerier, i bilaga II del 2 rubriken när det gäller program för övervakning av sjukdomar på kläckerier och anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga II del 2 punkt 2.4 b inledningsfrasen och led iv när det gäller kraven på provtagningsmatrisen, i bilaga II del 2 punkt 2.5 b första meningen och leden i och ii när det gäller kraven på tidsram och frekvens för provtagning. |
| --- | --- |

(1)

Den lettiska språkversionen av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2035 (2) innehåller fel i titeln och i skäl 1 vad gäller bestämmelser för anläggningar som håller landlevande djur och kläckerier, i skäl 2 vad gäller godkännande av kläckerier, och i skäl 11 vad gäller kläckerier för fåglar i fångenskap och kläckerier för fjäderfä. Den förordningen innehåller också flera fel som påverkar tillämpningsområdet i följande bestämmelser: i artikel 1.3 när det gäller kläckerier för fåglar i fångenskap, i artikel 1.3 andra stycket led b när det gäller kläckägg från kläckerier, i artikel 1.6 b när det gäller den behöriga myndighetens informationsskyldighet när det gäller dess register över kläckerier, i artikel 1.9 när det gäller registrerade eller godkända kläckerier, i del II avdelning I rubriken till kapitel 2 när det gäller kläckerier, i artikel 7 rubriken och inledningsfrasen när det gäller kraven för att bevilja godkännande av kläckerier från vilka kläckägg från fjäderfä eller daggamla kycklingar ska förflyttas till en annan medlemsstat, i artikel 18 rubriken och inledningsfrasen när det gäller register över anläggningar för hållna landlevande djur och kläckerier, i del II avdelning III rubriken till kapitel 2 när det gäller kläckerier, i artikel 33 rubriken, inledningsfrasen och led a när det gäller skyldigheter att föra journal för aktörer som driver kläckerier, i bilaga I del 3 rubriken när det gäller kraven för att bevilja godkännande av kläckerier, i bilaga I del 3 punkt 1 inledningsfrasen och leden a och b när det gäller krav på biosäkerhetsåtgärder för kläckerier, i bilaga I del 3 punkt 2 inledningsfrasen och led b när det gäller kraven på övervakning av kläckerier, i bilaga I, del 3, punkt 3, inledningsfrasen och leden a, c och f när det gäller kraven på kläckeriers faciliteter och utrustning, i bilaga I del 3 punkt 5 inledningsfrasen och led a i) när det gäller kraven på den behöriga myndighetens tillsyn över kläckerier, i bilaga I del 4 punkt 1 a ii när det gäller kraven på biosäkerhetsåtgärder för anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga I del 4 punkt 2 b när det gäller kraven på övervakning av anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga I del 4 punkt 3 b iii och 3 e när det gäller kraven på faciliteter och utrustning för anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga II rubriken när det gäller program för mikrobiologisk kontroll på kläckerier och program för övervakning av sjukdomar på anläggningar som håller fjäderfä och kläckerier, i bilaga II del 1 rubriken när det gäller program för mikrobiologisk kontroll på kläckerier, i bilaga II del 2 rubriken när det gäller program för övervakning av sjukdomar på kläckerier och anläggningar som håller fjäderfä, i bilaga II del 2 punkt 2.4 b inledningsfrasen och led iv när det gäller kraven på provtagningsmatrisen, i bilaga II del 2 punkt 2.5 b första meningen och leden i och ii när det gäller kraven på tidsram och frekvens för provtagning.

| (2) | Den lettiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2019/2035 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte. |
| --- | --- |

(2)

Den lettiska språkversionen av delegerad förordning (EU) 2019/2035 bör därför rättas i enlighet med detta. Övriga språkversioner berörs inte.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(Berör inte den svenska versionen.)

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/2035 av den 28 juni 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om anläggningar som håller landlevande djur och kläckerier samt om spårbarhet för vissa hållna landlevande djur och kläckägg (EUT L 314, 5.12.2019, s. 115).

2

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/591

av den 16 mars 2023

om godtagande av en ansökan om status som ny exporterande tillverkare med avseende på de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/73

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/73 av den 17 januari 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (2), särskilt artikel 1.6, och

av följande skäl:

1.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Den 17 januari 2019 införde kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2019/73 (den ursprungliga förordningen), en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 januari 2019 införde kommissionen, genom genomförandeförordning (EU) 2019/73 (den ursprungliga förordningen), en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina) (den berörda produkten).

den ursprungliga förordningen

Kina

den berörda produkten

| (2) | Vid den ursprungliga undersökningen tillämpades ett stickprovsförfarande för att undersöka de exporterande tillverkarna i Kina i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(2)

Vid den ursprungliga undersökningen tillämpades ett stickprovsförfarande för att undersöka de exporterande tillverkarna i Kina i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) 2016/1036.

| (3) | För de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet införde kommissionen individuella antidumpningstullsatser på mellan 10,3 % och 62,1 % på import av elcyklar. För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (med undantag för de företag på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/72 (3) är tillämplig) infördes en vägd genomsnittlig tull på 24,2 %. Dessa samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet förtecknas i bilaga I till den ursprungliga förordningen. En vägd genomsnittlig tull på 16,2 % infördes för andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag i genomförandeförordning (EU) 2019/72 är tillämplig). Dessa förtecknas i bilaga II till den ursprungliga förordningen. Dessutom infördes en landsomfattande tullsats på 70,1 % för elcyklar från företag i Kina som antingen inte gav sig till känna eller inte samarbetade i antidumpningsundersökningen, men som samarbetade i den parallella antisubventionsundersökningen (och som förtecknas i bilaga III till den ursprungliga förordningen). |
| --- | --- |

(3)

För de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet införde kommissionen individuella antidumpningstullsatser på mellan 10,3 % och 62,1 % på import av elcyklar. För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet (med undantag för de företag på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/72 (3) är tillämplig) infördes en vägd genomsnittlig tull på 24,2 %. Dessa samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet förtecknas i bilaga I till den ursprungliga förordningen. En vägd genomsnittlig tull på 16,2 % infördes för andra samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag i genomförandeförordning (EU) 2019/72 är tillämplig). Dessa förtecknas i bilaga II till den ursprungliga förordningen. Dessutom infördes en landsomfattande tullsats på 70,1 % för elcyklar från företag i Kina som antingen inte gav sig till känna eller inte samarbetade i antidumpningsundersökningen, men som samarbetade i den parallella antisubventionsundersökningen (och som förtecknas i bilaga III till den ursprungliga förordningen).

3

| (4) | I enlighet med artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen får punkt 2 i den artikeln ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i den relevanta bilagan med de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av den lämpliga vägda genomsnittliga antidumpningstullsatsen, om den nya exporterande tillverkaren i Kina lägger fram tillräcklig bevisning till kommissionen för att






  a) | denne inte exporterade den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, dvs. 1 oktober 2016–30 september 2017 (den ursprungliga undersökningsperioden), |
| --- | --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen får punkt 2 i den artikeln ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i den relevanta bilagan med de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av den lämpliga vägda genomsnittliga antidumpningstullsatsen, om den nya exporterande tillverkaren i Kina lägger fram tillräcklig bevisning till kommissionen för att

a)

denne inte exporterade den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, dvs. 1 oktober 2016–30 september 2017 (den ursprungliga undersökningsperioden),

den ursprungliga undersökningsperioden

| b) | denne inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen, och |
| --- | --- |

b)

denne inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen, och

| c) | denne faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen. |
| --- | --- |

c)

denne faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen.

2.   ANSÖKAN OM STATUS SOM NY EXPORTERANDE TILLVERKARE

ANSÖKAN OM STATUS SOM NY EXPORTERANDE TILLVERKARE

| (5) | Företaget Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd (sökanden) lämnade in en ansökan till kommissionen om att beviljas status som ny exporterande tillverkare och därmed omfattas av den tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag i Kina som inte ingick i urvalet och på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag är tillämplig, dvs. 16,2 %, och hävdade att det uppfyllde samtliga tre villkor i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Företaget Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd (sökanden) lämnade in en ansökan till kommissionen om att beviljas status som ny exporterande tillverkare och därmed omfattas av den tullsats som gäller för de samarbetsvilliga företag i Kina som inte ingick i urvalet och på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag är tillämplig, dvs. 16,2 %, och hävdade att det uppfyllde samtliga tre villkor i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen.

sökanden

| (6) | För att avgöra om sökanden uppfyllde villkoren för att beviljas status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen (villkoren för status som ny exporterande tillverkare) sände kommissionen först ett frågeformulär till sökanden med begäran om bevisning för att sökanden uppfyllde villkoren. Sökanden besvarade frågeformuläret. |
| --- | --- |

(6)

För att avgöra om sökanden uppfyllde villkoren för att beviljas status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen (villkoren för status som ny exporterande tillverkare) sände kommissionen först ett frågeformulär till sökanden med begäran om bevisning för att sökanden uppfyllde villkoren. Sökanden besvarade frågeformuläret.

villkoren för status som ny exporterande tillverkare

| (7) | Kommissionen strävade efter att kontrollera alla uppgifter den ansåg sig behöva för att kunna avgöra om sökanden uppfyllde villkoren för status som ny exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen strävade efter att kontrollera alla uppgifter den ansåg sig behöva för att kunna avgöra om sökanden uppfyllde villkoren för status som ny exporterande tillverkare.

3.   ANALYS AV ANSÖKAN

ANALYS AV ANSÖKAN

| (8) | Vad gäller villkoret i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen att sökanden inte exporterade den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, dvs. 1 oktober 2016–30 september 2017 (den ursprungliga undersökningsperioden), fastställde kommissionen under undersökningen att sökanden inte kunde ha exporterat elcyklar till unionen under undersökningsperioden eftersom sökanden lagt fram bevisning för att företaget bildades 2021. |
| --- | --- |

(8)

Vad gäller villkoret i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen att sökanden inte exporterade den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, dvs. 1 oktober 2016–30 september 2017 (den ursprungliga undersökningsperioden), fastställde kommissionen under undersökningen att sökanden inte kunde ha exporterat elcyklar till unionen under undersökningsperioden eftersom sökanden lagt fram bevisning för att företaget bildades 2021.

den ursprungliga undersökningsperioden

| (9) | Vad gäller villkoret i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen att sökanden inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen fastställde kommissionen under undersökningen att sökanden inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen och som skulle ha kunnat samarbeta i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(9)

Vad gäller villkoret i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen att sökanden inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen fastställde kommissionen under undersökningen att sökanden inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införts genom den ursprungliga förordningen och som skulle ha kunnat samarbeta i den ursprungliga undersökningen.

| (10) | Vad gäller villkoret i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen att sökanden faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen fastställde kommissionen under undersökningen att sökanden enligt de styrkande handlingar som tillhandahållits hade exporterat elcyklar till unionen efter undersökningsperioden. Sökanden tillhandahöll försäljningshandlingar för transaktioner till Spanien (juni 2021) och Italien (augusti 2022). |
| --- | --- |

(10)

Vad gäller villkoret i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen att sökanden faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den ursprungliga undersökningsperioden eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen fastställde kommissionen under undersökningen att sökanden enligt de styrkande handlingar som tillhandahållits hade exporterat elcyklar till unionen efter undersökningsperioden. Sökanden tillhandahöll försäljningshandlingar för transaktioner till Spanien (juni 2021) och Italien (augusti 2022).

| (11) | Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att sökanden uppfyllde villkoren i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen. |
| --- | --- |

(11)

Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att sökanden uppfyllde villkoren i artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen.

| (12) | Sökanden uppfyller därmed samtliga tre villkor för att beviljas status som ny exporterande tillverkare i enlighet med artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen, och ansökan bör därför godtas. Sökanden bör därför omfattas av en antidumpningstull på 16,2 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen och på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag i genomförandeförordning (EU) 2019/72 är tillämplig. |
| --- | --- |

(12)

Sökanden uppfyller därmed samtliga tre villkor för att beviljas status som ny exporterande tillverkare i enlighet med artikel 1.6 i den ursprungliga förordningen, och ansökan bör därför godtas. Sökanden bör därför omfattas av en antidumpningstull på 16,2 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen och på vilka den parallella utjämningstullsatsen för alla övriga företag i genomförandeförordning (EU) 2019/72 är tillämplig.

4.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (13) | Sökanden och unionsindustrin underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ledde fram till bedömningen att det är lämpligt att bevilja Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd den antidumpningstullsats som är tillämplig för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet vid den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

Sökanden och unionsindustrin underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ledde fram till bedömningen att det är lämpligt att bevilja Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd den antidumpningstullsats som är tillämplig för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet vid den ursprungliga undersökningen.

| (14) | Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(14)

Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

| (15) | Förordningen överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(15)

Förordningen överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga II till genomförandeförordning (EU) 2019/73 ska följande företag läggas till i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet:

| Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd | 899A |

Företag

Taric-tilläggsnummer

Zhejiang Jollo Technology Co., Ltd

899A

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT L 16, 18.1.2019, s. 108.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/72 av den 17 januari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av elcyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 16, 18.1.2019, s. 5).

3

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/592

av den 16 mars 2023

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/244 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 24.1, och

av följande skäl:

| (1) | Import av biodiesel med ursprung i Argentina omfattas av slutgiltiga utjämningstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 (2) (den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Import av biodiesel med ursprung i Argentina omfattas av slutgiltiga utjämningstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 (2) (den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A (sökanden), en argentinsk exporterande tillverkare, Taric (3)-tilläggsnummer C497, som omfattas av en individuell utjämningstullsats på 25,0 %, underrättade den 23 maj 2022 kommissionen om att företaget hade bytt namn till Viterra Argentina SA. |
| --- | --- |

(2)

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A (sökanden), en argentinsk exporterande tillverkare, Taric (3)-tilläggsnummer C497, som omfattas av en individuell utjämningstullsats på 25,0 %, underrättade den 23 maj 2022 kommissionen om att företaget hade bytt namn till Viterra Argentina SA.

| (3) | Företaget ansåg att namnändringen inte inverkar på dess rätt att omfattas av den individuella utjämningstullsats som tillämpats på företaget under dess tidigare namn, och bad kommissionen bekräfta detta. |
| --- | --- |

(3)

Företaget ansåg att namnändringen inte inverkar på dess rätt att omfattas av den individuella utjämningstullsats som tillämpats på företaget under dess tidigare namn, och bad kommissionen bekräfta detta.

| (4) | Den europeiska sammanslutningen för biodieseltillverkare EBB höll inte med sökanden utan hävdade att företaget hade genomgått en mer komplex strukturell förändring som inverkar på dess rätt att fortsätta att omfattas av den åtgärdsnivå som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(4)

Den europeiska sammanslutningen för biodieseltillverkare EBB höll inte med sökanden utan hävdade att företaget hade genomgått en mer komplex strukturell förändring som inverkar på dess rätt att fortsätta att omfattas av den åtgärdsnivå som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (5) | Efter att ha inhämtat uppgifter och undersökt den bevisning som sökanden lämnat ansåg kommissionen att namnändringen var korrekt registrerad hos de behöriga myndigheterna och inte ledde till några nya förbindelser med andra företagsgrupper som inte undersökts av kommissionen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

Efter att ha inhämtat uppgifter och undersökt den bevisning som sökanden lämnat ansåg kommissionen att namnändringen var korrekt registrerad hos de behöriga myndigheterna och inte ledde till några nya förbindelser med andra företagsgrupper som inte undersökts av kommissionen i den ursprungliga undersökningen.

| (6) | Bevisningen i ärendehandlingarna bekräftade sökandens påstående att namnändringen hade godkänts av Argentinas offentliga handelsregister den 3 maj 2022 och av den federala skattemyndigheten den 1 juli 2022. Kommissionen drog därför slutsatsen att namnändringen inte påverkar slutsatserna i genomförandeförordning (EU) 2019/244, särskilt inte den tillämpliga utjämningstullsatsen. |
| --- | --- |

(6)

Bevisningen i ärendehandlingarna bekräftade sökandens påstående att namnändringen hade godkänts av Argentinas offentliga handelsregister den 3 maj 2022 och av den federala skattemyndigheten den 1 juli 2022. Kommissionen drog därför slutsatsen att namnändringen inte påverkar slutsatserna i genomförandeförordning (EU) 2019/244, särskilt inte den tillämpliga utjämningstullsatsen.

| (7) | På grundval av ovanstående bör namnändringen få verkan från och med den dag då företaget för första gången officiellt bedrev verksamhet under det nya namnet, dvs. den 1 juli 2022. |
| --- | --- |

(7)

På grundval av ovanstående bör namnändringen få verkan från och med den dag då företaget för första gången officiellt bedrev verksamhet under det nya namnet, dvs. den 1 juli 2022.

| (8) | Unionsindustrin (EBB) upprepade i sina synpunkter på utlämnandet av uppgifter de argument som man ursprungligen framfört beträffande begäran om namnändring. EBB hävdade att det bakom namnändringen dolde sig en mer komplex strukturell förändring samt att sökanden utökat sin biodieselverksamhet genom olika förvärv, bytt vd, blivit ledande inom jordbrukssektorn i Argentina och på något sätt var närstående en annan exporterande tillverkare som hade gått i konkurs. |
| --- | --- |

(8)

Unionsindustrin (EBB) upprepade i sina synpunkter på utlämnandet av uppgifter de argument som man ursprungligen framfört beträffande begäran om namnändring. EBB hävdade att det bakom namnändringen dolde sig en mer komplex strukturell förändring samt att sökanden utökat sin biodieselverksamhet genom olika förvärv, bytt vd, blivit ledande inom jordbrukssektorn i Argentina och på något sätt var närstående en annan exporterande tillverkare som hade gått i konkurs.

| (9) | Det erinras om att alla exporterande tillverkare i Argentina omfattas av ett prisåtagande som innebär att de måste iaktta ett minimiimportpris och exportera sin biodiesel till unionen under ett volymtröskelvärde som ses över årligen för hela landet. |
| --- | --- |

(9)

Det erinras om att alla exporterande tillverkare i Argentina omfattas av ett prisåtagande som innebär att de måste iaktta ett minimiimportpris och exportera sin biodiesel till unionen under ett volymtröskelvärde som ses över årligen för hela landet.

| (10) | Kommissionen undersökte de ovannämnda påståendena och noterade att unionsindustrin inte lagt fram tillräcklig bevisning till stöd för dem. Kommissionen fann ingen bevisning som tydde på att sökandens verksamhet inom jordbrukssektorn eller dess påstådda ökning av produktionskapaciteten skulle påverka de gällande åtgärderna. Enbart namnändringen kommer inte att göra det möjligt för sökanden att exportera en större volym till unionen eller sälja under det minimipris som kommissionen regelbundet fastställer och den kan därför inte påverka eller undergräva de gällande åtgärderna. Unionsindustrins påståenden kunde således inte beaktas och tillbakavisades därför. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen undersökte de ovannämnda påståendena och noterade att unionsindustrin inte lagt fram tillräcklig bevisning till stöd för dem. Kommissionen fann ingen bevisning som tydde på att sökandens verksamhet inom jordbrukssektorn eller dess påstådda ökning av produktionskapaciteten skulle påverka de gällande åtgärderna. Enbart namnändringen kommer inte att göra det möjligt för sökanden att exportera en större volym till unionen eller sälja under det minimipris som kommissionen regelbundet fastställer och den kan därför inte påverka eller undergräva de gällande åtgärderna. Unionsindustrins påståenden kunde således inte beaktas och tillbakavisades därför.

| (11) | Mot bakgrund av övervägandena i skälen ovan ansåg kommissionen det lämpligt att ändra genomförandeförordning (EU) 2019/244 för att återspegla det ändrade namnet på det företag som tidigare tilldelats Taric-tilläggsnummer C497. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av övervägandena i skälen ovan ansåg kommissionen det lämpligt att ändra genomförandeförordning (EU) 2019/244 för att återspegla det ändrade namnet på det företag som tidigare tilldelats Taric-tilläggsnummer C497.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (4). |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2019/244 ska ändras på följande sätt:

| ”Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A | 25,0 % | C497” |
| --- | --- | --- |

”Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A

25,0 %

C497”

ska ersättas med

| ”Viterra Argentina SA. | 25,0 % | C497”. |
| --- | --- | --- |

”Viterra Argentina SA.

25,0 %

C497”.

2.   Taric-tilläggsnummer C497 som tidigare tilldelats Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A ska tillämpas på Viterra Argentina SA från och med den 1 juli 2022. All slutgiltig tull som betalats på import av produkter tillverkade av Viterra Argentina SA och som går utöver den utjämningstullsats som i artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2019/244 fastställs för Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A ska återbetalas eller efterges i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 av den 11 februari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina (EUT L 40, 12.2.2019, s. 1).

2

(3)  Europeiska unionens integrerade tulltaxa.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

4

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/593

av den 16 mars 2023

om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea vad gäller Hansol Group och om ändring av den övriga tullen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 14.1, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Till följd av en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen antog kommissionen den 2 maj 2017 genomförandeförordning (EU) 2017/763 (2) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea (det berörda landet) (den omtvistade förordningen). Åtgärderna infördes i form av fastställda antidumpningstullar på 104,46 euro per ton netto för både Hansol Group och alla övriga företag. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen antog kommissionen den 2 maj 2017 genomförandeförordning (EU) 2017/763 (2) om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import till unionen av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea (det berörda landet) (den omtvistade förordningen). Åtgärderna infördes i form av fastställda antidumpningstullar på 104,46 euro per ton netto för både Hansol Group och alla övriga företag.

grundförordningen

2

det berörda landet

den omtvistade förordningen

1.1   Domarna i målen T-383/17 (3)
  och C-260/20 P (4)

Domarna i målen T-383/17

3

och C-260/20 P

4

| (2) | Hansol Group (Hansol Paper Co. Ltd och Hansol Artone Paper Co. Ltd) (Hansol) överklagade den omtvistade förordningen till tribunalen. Den 2 april 2020 utfärdade tribunalen sin dom i mål T-383/17 där den ogiltigförklarade genomförandeförordning (EU) 2017/763 i den mån den avsåg Hansol. Den 11 juni 2020 överklagade kommissionen tribunalens dom (mål C-260/20 P) och den 12 maj 2022 avslog domstolen överklagandet. |
| --- | --- |

(2)

Hansol Group (Hansol Paper Co. Ltd och Hansol Artone Paper Co. Ltd) (Hansol) överklagade den omtvistade förordningen till tribunalen. Den 2 april 2020 utfärdade tribunalen sin dom i mål T-383/17 där den ogiltigförklarade genomförandeförordning (EU) 2017/763 i den mån den avsåg Hansol. Den 11 juni 2020 överklagade kommissionen tribunalens dom (mål C-260/20 P) och den 12 maj 2022 avslog domstolen överklagandet.

Hansol

| (3) | Tribunalen konstaterade att kommissionen hade begått ett fel när den fastställde normalvärdet för åtminstone en produkttyp som såldes av Hansol Artone Paper Co. Ltd (Artone). Eftersom denna produkttyp inte såldes på hemmamarknaden hade kommissionen, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, konstruerat normalvärdet för Artone på grundval av Artones produktionskostnader. Eftersom Hansol Paper Co. Ltd:s (Hansol Paper) försäljning vid normal handel på hemmamarknaden av den produkttypen var representativ konstaterade tribunalen att kommissionen borde ha använt den partens försäljningspris på hemmamarknaden som ett normalvärde, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Tribunalen konstaterade att kommissionen hade begått ett fel när den fastställde normalvärdet för åtminstone en produkttyp som såldes av Hansol Artone Paper Co. Ltd (Artone). Eftersom denna produkttyp inte såldes på hemmamarknaden hade kommissionen, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, konstruerat normalvärdet för Artone på grundval av Artones produktionskostnader. Eftersom Hansol Paper Co. Ltd:s (Hansol Paper) försäljning vid normal handel på hemmamarknaden av den produkttypen var representativ konstaterade tribunalen att kommissionen borde ha använt den partens försäljningspris på hemmamarknaden som ett normalvärde, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

Artone

Hansol Paper

| (4) | Tribunalen konstaterade också att kommissionen hade gjort en uppenbart felaktig bedömning i viktningen av försäljningen i EU av jumborullar till oberoende kunder jämfört med försäljningen till närstående bearbetningsföretag för omvandling till små rullar. Kommissionen hade tillämpat denna viktning för att återspegla Hansols sammantagna dumpningsbeteende korrekt, samtidigt som Hansol på egen begäran hade beviljats ett undantag för att befria tre av dess närstående bearbetningsföretag från att fylla i ett frågeformulär. Tribunalen konstaterade att kommissionen genom att inte ta hänsyn till en viss vidareförsäljningsvolym för Schades Nordic, en av dessa tre närstående bearbetningsföretag i unionen, hade underskattat vikten av Hansols försäljning av jumborullar till oberoende kunder, som hade en betydligt lägre dumpningsmarginal jämfört med försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till oberoende handlare. Kommissionen hade därför överträtt artikel 2.11 i grundförordningen, eftersom kommissionens beräkningar inte till fullo återspeglade omfattningen av Hansols dumpning. |
| --- | --- |

(4)

Tribunalen konstaterade också att kommissionen hade gjort en uppenbart felaktig bedömning i viktningen av försäljningen i EU av jumborullar till oberoende kunder jämfört med försäljningen till närstående bearbetningsföretag för omvandling till små rullar. Kommissionen hade tillämpat denna viktning för att återspegla Hansols sammantagna dumpningsbeteende korrekt, samtidigt som Hansol på egen begäran hade beviljats ett undantag för att befria tre av dess närstående bearbetningsföretag från att fylla i ett frågeformulär. Tribunalen konstaterade att kommissionen genom att inte ta hänsyn till en viss vidareförsäljningsvolym för Schades Nordic, en av dessa tre närstående bearbetningsföretag i unionen, hade underskattat vikten av Hansols försäljning av jumborullar till oberoende kunder, som hade en betydligt lägre dumpningsmarginal jämfört med försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till oberoende handlare. Kommissionen hade därför överträtt artikel 2.11 i grundförordningen, eftersom kommissionens beräkningar inte till fullo återspeglade omfattningen av Hansols dumpning.

| (5) | Tribunalen konstaterade slutligen att det viktningsfel som beskrivs i skäl 4 även påverkade beräkningen av prisunderskridande- och skademarginalen, eftersom kommissionen hade använt samma viktning för dessa beräkningar. Tribunalen konstaterade därför att kommissionen hade åsidosatt artikel 3.2 och 3.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Tribunalen konstaterade slutligen att det viktningsfel som beskrivs i skäl 4 även påverkade beräkningen av prisunderskridande- och skademarginalen, eftersom kommissionen hade använt samma viktning för dessa beräkningar. Tribunalen konstaterade därför att kommissionen hade åsidosatt artikel 3.2 och 3.3 i grundförordningen.

| (6) | Dessa slutsatser fastställdes av domstolen (5). |
| --- | --- |

(6)

Dessa slutsatser fastställdes av domstolen (5).

5

1.2   Genomförande av domarna

Genomförande av domarna

| (7) | Enligt artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är unionens institutioner skyldiga att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa unionsdomstolarnas domar. I händelse av ett ogiltigförklarande av en rättsakt som antagits av unionsinstitutionerna inom ramen för ett administrativt förfarande, såsom antidumpningsundersökningen i detta fall, består efterlevnaden av tribunalens domar i att ersätta den ogiltigförklarade rättsakten med en ny rättsakt, där den rättsstridighet som tribunalen fastställt undanröjs (6). |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 266 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är unionens institutioner skyldiga att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa unionsdomstolarnas domar. I händelse av ett ogiltigförklarande av en rättsakt som antagits av unionsinstitutionerna inom ramen för ett administrativt förfarande, såsom antidumpningsundersökningen i detta fall, består efterlevnaden av tribunalens domar i att ersätta den ogiltigförklarade rättsakten med en ny rättsakt, där den rättsstridighet som tribunalen fastställt undanröjs (6).

EUF-fördraget)

6

| (8) | Enligt tribunalens och domstolens rättspraxis kan förfarandet för att ersätta en ogiltigförklarad rättsakt återupptas vid exakt den punkt där rättsstridigheten skedde (7). Detta innebär i synnerhet att i en situation, där en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande ogiltigförklaras, påverkar ogiltigförklaringen inte nödvändigtvis de förberedande rättsakterna, såsom inledandet av antidumpningsförfarandet. Till exempel när en förordning om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder ogiltigförklaras, är förfarandet fortfarande öppet efter ogiltigförklarandet, eftersom det endast är den akt som avslutar förfarandet som inte längre ingår i unionens rättsordning (8), med undantag för om rättsstridigheten skedde i den inledande fasen. Ett återupptagande av det administrativa förfarandet och därmed ett återinförande av antidumpningstullar på import som skedde under den ogiltigförklarade förordningens tillämpningsperiod kan inte anses strida mot principen om förbud mot retroaktiv verkan (9). |
| --- | --- |

(8)

Enligt tribunalens och domstolens rättspraxis kan förfarandet för att ersätta en ogiltigförklarad rättsakt återupptas vid exakt den punkt där rättsstridigheten skedde (7). Detta innebär i synnerhet att i en situation, där en rättsakt som avslutar ett administrativt förfarande ogiltigförklaras, påverkar ogiltigförklaringen inte nödvändigtvis de förberedande rättsakterna, såsom inledandet av antidumpningsförfarandet. Till exempel när en förordning om införande av slutgiltiga antidumpningsåtgärder ogiltigförklaras, är förfarandet fortfarande öppet efter ogiltigförklarandet, eftersom det endast är den akt som avslutar förfarandet som inte längre ingår i unionens rättsordning (8), med undantag för om rättsstridigheten skedde i den inledande fasen. Ett återupptagande av det administrativa förfarandet och därmed ett återinförande av antidumpningstullar på import som skedde under den ogiltigförklarade förordningens tillämpningsperiod kan inte anses strida mot principen om förbud mot retroaktiv verkan (9).

7

8

9

| (9) | I detta ärende ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen vad gäller Hansol av de skäl som anges i skälen 3–5. |
| --- | --- |

(9)

I detta ärende ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen vad gäller Hansol av de skäl som anges i skälen 3–5.

| (10) | De undersökningsresultat i den omtvistade förordningen som inte har bestridits, eller som har bestridits men där invändningarna ogillades i tribunalens dom, eller som inte prövades av tribunalen, och som därför inte ledde till att den omtvistade förordningen ogiltigförklarades, är fortfarande till fullo giltiga (10). |
| --- | --- |

(10)

De undersökningsresultat i den omtvistade förordningen som inte har bestridits, eller som har bestridits men där invändningarna ogillades i tribunalens dom, eller som inte prövades av tribunalen, och som därför inte ledde till att den omtvistade förordningen ogiltigförklarades, är fortfarande till fullo giltiga (10).

10

| (11) | Till följd av domstolens dom i mål C-260/20 P beslutade kommissionen att delvis återuppta den antidumpningsundersökning beträffande import av visst lätt termopapper som ledde till antagandet av den omtvistade förordningen och att återuppta undersökningen vid den tidpunkt då oriktigheterna inträffade. Ett tillkännagivande (tillkännagivandet om återupptagande) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 30 juni 2022 (11). Återupptagandet begränsades till genomförandet av domstolens dom med avseende på Hansol. |
| --- | --- |

(11)

Till följd av domstolens dom i mål C-260/20 P beslutade kommissionen att delvis återuppta den antidumpningsundersökning beträffande import av visst lätt termopapper som ledde till antagandet av den omtvistade förordningen och att återuppta undersökningen vid den tidpunkt då oriktigheterna inträffade. Ett tillkännagivande (tillkännagivandet om återupptagande) offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 30 juni 2022 (11). Återupptagandet begränsades till genomförandet av domstolens dom med avseende på Hansol.

tillkännagivandet om återupptagande

Europeiska unionens officiella tidning

11

| (12) | Vid samma tidpunkt beslutade kommissionen att göra import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea (Sydkorea) och tillverkade av Hansol till föremål för registrering, och uppmanade de nationella tullmyndigheterna att vänta in offentliggörandet av kommissionens genomförandeförordning om återinförande av tullar innan de fattade beslut om eventuella ansökningar om återbetalning och eftergift av antidumpningstullar vad gäller import av Hansols produkter (12) (registreringsförordningen). |
| --- | --- |

(12)

Vid samma tidpunkt beslutade kommissionen att göra import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea (Sydkorea) och tillverkade av Hansol till föremål för registrering, och uppmanade de nationella tullmyndigheterna att vänta in offentliggörandet av kommissionens genomförandeförordning om återinförande av tullar innan de fattade beslut om eventuella ansökningar om återbetalning och eftergift av antidumpningstullar vad gäller import av Hansols produkter (12) (registreringsförordningen).

Sydkorea

12

registreringsförordningen

| (13) | Kommissionen informerade de berörda parterna om återupptagandet och uppmanade dem att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen informerade de berörda parterna om återupptagandet och uppmanade dem att lämna synpunkter.

2.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER EFTER ÅTERUPPTAGANDET

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER EFTER ÅTERUPPTAGANDET

| (14) | Kommissionen mottog synpunkter från Hansol och European Thermal Paper Association (ETPA) och dess medlemmar. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen mottog synpunkter från Hansol och European Thermal Paper Association (ETPA) och dess medlemmar.

| (15) | Hansol noterade att kommissionen i registreringsförordningen hade förlitat sig på tribunalens domar i målen T-440/20 och T-441/20 (Jindal Saw) (13) för att dra slutsatsen att registreringen var ett verktyg så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Hansol hävdade att dessa domar ännu inte hade vunnit laga kraft och att de inte var tillämpliga på den föreliggande situationen, eftersom tribunalen i mål T-383/17 hade angett att förordningen var olaglig, men att den inte hade gjort det i målen T-440/20 och T-441/20. Företaget hävdade också att i målet Jindal Saw var det berörda företaget, Jindal Saw, en av flera exporterande tillverkare och att det fanns flera berörda länder, medan Hansol är den enda exporterande tillverkaren i det aktuella ärendet, som endast rör Sydkorea. Mot denna bakgrund hävdade Hansol att kommissionen därför inte kan förlita sig på Jindal Saw-domarna för att retroaktivt utkräva det slutliga ansvaret för betalningen av antidumpningstullarna beträffande importen av den berörda produkt som tillverkas av Hansol. |
| --- | --- |

(15)

Hansol noterade att kommissionen i registreringsförordningen hade förlitat sig på tribunalens domar i målen T-440/20 och T-441/20 (Jindal Saw) (13) för att dra slutsatsen att registreringen var ett verktyg så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Hansol hävdade att dessa domar ännu inte hade vunnit laga kraft och att de inte var tillämpliga på den föreliggande situationen, eftersom tribunalen i mål T-383/17 hade angett att förordningen var olaglig, men att den inte hade gjort det i målen T-440/20 och T-441/20. Företaget hävdade också att i målet Jindal Saw var det berörda företaget, Jindal Saw, en av flera exporterande tillverkare och att det fanns flera berörda länder, medan Hansol är den enda exporterande tillverkaren i det aktuella ärendet, som endast rör Sydkorea. Mot denna bakgrund hävdade Hansol att kommissionen därför inte kan förlita sig på Jindal Saw-domarna för att retroaktivt utkräva det slutliga ansvaret för betalningen av antidumpningstullarna beträffande importen av den berörda produkt som tillverkas av Hansol.

Jindal Saw

13

| (16) | När det gäller det faktum att domen i målet Jindal Saw fortfarande kunde överklagas hävdade ETPA att dessa domar återger sedan länge etablerad rättspraxis. ETPA ifrågasatte också de skillnader som Hansol menade förelåg mellan domarna i målet Jindal Saw och i mål T-383/17, eftersom tribunalen i domsluten i domarna i målen T-300/16 och T-301/16 (de mål som föregick T-440/20 och T-441/20, genom vilka de ursprungliga förordningarna i målet Jindal Saw ogiltigförklarades), liksom i mål T-383/17, ogiltigförklarade den omtvistade förordningen i sin helhet, i den mån den rör sökanden. Enligt ETPA innebär det faktum att den dom som ogiltigförklarade den omtvistade förordningen endast för Hansols räkning också att den, tvärtemot vad Hansol påstår, fortfarande är en del av unionens rättsordning. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller det faktum att domen i målet Jindal Saw fortfarande kunde överklagas hävdade ETPA att dessa domar återger sedan länge etablerad rättspraxis. ETPA ifrågasatte också de skillnader som Hansol menade förelåg mellan domarna i målet Jindal Saw och i mål T-383/17, eftersom tribunalen i domsluten i domarna i målen T-300/16 och T-301/16 (de mål som föregick T-440/20 och T-441/20, genom vilka de ursprungliga förordningarna i målet Jindal Saw ogiltigförklarades), liksom i mål T-383/17, ogiltigförklarade den omtvistade förordningen i sin helhet, i den mån den rör sökanden. Enligt ETPA innebär det faktum att den dom som ogiltigförklarade den omtvistade förordningen endast för Hansols räkning också att den, tvärtemot vad Hansol påstår, fortfarande är en del av unionens rättsordning.

| (17) | I detta avseende noterade kommissionen att det faktum att domen i mål T-440/20 fortfarande inte hade vunnit laga kraft när registreringsförordningen offentliggjordes inte innebär att registrering inte var möjlig i detta ärende. I det målet ställde sig tribunalen bakom kommissionens praxis att registrera import i samband med genomförandet av domar och stödde det faktum att kommissionen faktiskt kan registrera import i sådana situationer. Tribunalen konstaterade att artikel 14 i grundförordningen, som ger kommissionen befogenhet att kräva att nationella myndigheter vidtar lämpliga åtgärder för att registrera import, är allmänt tillämplig. Tribunalen noterade i synnerhet att ”artikel 14.5 i den förordningen inte omfattas av några begränsningar beträffade under vilka omständigheter kommissionen har befogenhet att kräva att de nationella tullmyndigheterna registrerar varor”. Tribunalen konstaterade vidare att ”om kommissionen fråntas rätten att tillgripa registrering som en del av förfarandet för återinförande av en slutgiltig antidumpningstull riskerar detta att undergräva effektiviteten hos förordningar som kan leda till ett sådant återinförande”. Domen vann i vilket fall som helst laga kraft under tiden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(17)

I detta avseende noterade kommissionen att det faktum att domen i mål T-440/20 fortfarande inte hade vunnit laga kraft när registreringsförordningen offentliggjordes inte innebär att registrering inte var möjlig i detta ärende. I det målet ställde sig tribunalen bakom kommissionens praxis att registrera import i samband med genomförandet av domar och stödde det faktum att kommissionen faktiskt kan registrera import i sådana situationer. Tribunalen konstaterade att artikel 14 i grundförordningen, som ger kommissionen befogenhet att kräva att nationella myndigheter vidtar lämpliga åtgärder för att registrera import, är allmänt tillämplig. Tribunalen noterade i synnerhet att ”artikel 14.5 i den förordningen inte omfattas av några begränsningar beträffade under vilka omständigheter kommissionen har befogenhet att kräva att de nationella tullmyndigheterna registrerar varor”. Tribunalen konstaterade vidare att ”om kommissionen fråntas rätten att tillgripa registrering som en del av förfarandet för återinförande av en slutgiltig antidumpningstull riskerar detta att undergräva effektiviteten hos förordningar som kan leda till ett sådant återinförande”. Domen vann i vilket fall som helst laga kraft under tiden. Påståendet avvisades därför.

| (18) | När det gäller Hansols påstående att den omtvistade förordningen inte längre är giltig eftersom Hansol, som den ogiltigförklarades för, var den enda exporterande tillverkare som berörs av den förordningen, noterade kommissionen att påståendet var felaktigt i sak, utan att uttala sig om påståendets rättsliga relevans. Det faktum att inga andra tillverkare från Sydkorea som exporterat till unionen under undersökningsperioden hade identifierats innebär inte att genomförandeförordning (EU) 2017/763 endast är tillämplig på Hansol. I den omtvistade förordningen införde kommissionen även tullar för andra exporterande tillverkare via den övriga tullen (14). Dessutom ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen endast ”i den del den ansåg Hansol Paper Co. Ltd”. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(18)

När det gäller Hansols påstående att den omtvistade förordningen inte längre är giltig eftersom Hansol, som den ogiltigförklarades för, var den enda exporterande tillverkare som berörs av den förordningen, noterade kommissionen att påståendet var felaktigt i sak, utan att uttala sig om påståendets rättsliga relevans. Det faktum att inga andra tillverkare från Sydkorea som exporterat till unionen under undersökningsperioden hade identifierats innebär inte att genomförandeförordning (EU) 2017/763 endast är tillämplig på Hansol. I den omtvistade förordningen införde kommissionen även tullar för andra exporterande tillverkare via den övriga tullen (14). Dessutom ogiltigförklarade tribunalen den omtvistade förordningen endast ”i den del den ansåg Hansol Paper Co. Ltd”. Påståendet avvisades därför.

14

| (19) | Hansol uttryckte vidare farhågor om att kommissionen kanske skulle missförstå hur problemet med viktningen skulle korrigeras på rätt sätt. Hansol hävdade att den procentandel som enligt tribunalens dom utgör Schades Ltd:s vidareförsäljning av jumborullar bland Hansol Papers, Artones och dess närstående handlare Hansol Europes sammanlagda försäljning av jumborullar till dess närstående handlare Schades Ltd, bör tillämpas på den mängd jumborullar som säljs till dess närstående bearbetningsföretag (Schades Nordic, Heipa och R+S) för vidareförsäljning. Den resulterande mängden bör läggas till den mängd jumborullar som såldes (direkt och indirekt) och som användes för beräkningen av dumpningsmarginalen och dras av från den mängd jumborullar som såldes till Schades Nordic, Heipa och R+S för omvandling. På denna grundval tillhandahöll Hansol en ny beräkning av viktningen mellan den direkta och indirekta försäljningen av jumborullar till oberoende kunder jämfört med försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till oberoende kunder. ETPA underströk att det enda bearbetningsföretaget vid sidan av Schades Ltd som under undersökningen var närstående Hansol och som också sålde jumborullar vidare, var Schades Nordic, och att detta tillvägagångssätt därför inte skulle överensstämma med den bevisning som kommissionen hade tillgång till. ETPA betonade också att tribunalen visserligen pekade på vissa fel i kommissionens tillvägagångssätt i den ursprungliga undersökningen, men att den inte fastställde hur en reviderad viktningsberäkning skulle utföras och klargjorde att det är kommissionens sak att besluta vilka åtgärder som är lämpliga för att säkerställa att domen efterlevs. |
| --- | --- |

(19)

Hansol uttryckte vidare farhågor om att kommissionen kanske skulle missförstå hur problemet med viktningen skulle korrigeras på rätt sätt. Hansol hävdade att den procentandel som enligt tribunalens dom utgör Schades Ltd:s vidareförsäljning av jumborullar bland Hansol Papers, Artones och dess närstående handlare Hansol Europes sammanlagda försäljning av jumborullar till dess närstående handlare Schades Ltd, bör tillämpas på den mängd jumborullar som säljs till dess närstående bearbetningsföretag (Schades Nordic, Heipa och R+S) för vidareförsäljning. Den resulterande mängden bör läggas till den mängd jumborullar som såldes (direkt och indirekt) och som användes för beräkningen av dumpningsmarginalen och dras av från den mängd jumborullar som såldes till Schades Nordic, Heipa och R+S för omvandling. På denna grundval tillhandahöll Hansol en ny beräkning av viktningen mellan den direkta och indirekta försäljningen av jumborullar till oberoende kunder jämfört med försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till oberoende kunder. ETPA underströk att det enda bearbetningsföretaget vid sidan av Schades Ltd som under undersökningen var närstående Hansol och som också sålde jumborullar vidare, var Schades Nordic, och att detta tillvägagångssätt därför inte skulle överensstämma med den bevisning som kommissionen hade tillgång till. ETPA betonade också att tribunalen visserligen pekade på vissa fel i kommissionens tillvägagångssätt i den ursprungliga undersökningen, men att den inte fastställde hur en reviderad viktningsberäkning skulle utföras och klargjorde att det är kommissionens sak att besluta vilka åtgärder som är lämpliga för att säkerställa att domen efterlevs.

| (20) | När det gäller denna fråga noterade kommissionen att det tillvägagångssätt som Hansol föreslog i grunden skiljer sig från det tillvägagångssätt som kommissionen använde i sin dumpningsberäkning för den omtvistade förordningen. I den beräkning som fastställde Hansols marginaler kvantifierade kommissionen Hansol Groups sammanlagda direkta och indirekta försäljning av jumborullar till icke-närstående kunder som helhet, enligt vad de olika enheterna i gruppen hade rapporterat i sina försäljningstabeller i svaren på frågeformuläret. Mot denna bakgrund fastställde kommissionen denna försäljnings vikt i förhållande till vikten för jumborullar för omvandling till små rullar. Hansols förslag, att man skulle tillämpa den beräknade andelen av Schades Ltd:s vidareförsäljning av jumborullar i förhållande till Schades Ltd:s sammanlagda inköpsvolymer på de andra tre bearbetningsföretagen, är en helt annorlunda och mindre exakt metod, med tanke på de volymer jumborullar som såldes vidare av de tre närstående bearbetningsföretag som inte besvarade frågeformuläret (enligt vad Hansol rapporterade under förfarandet). |
| --- | --- |

(20)

När det gäller denna fråga noterade kommissionen att det tillvägagångssätt som Hansol föreslog i grunden skiljer sig från det tillvägagångssätt som kommissionen använde i sin dumpningsberäkning för den omtvistade förordningen. I den beräkning som fastställde Hansols marginaler kvantifierade kommissionen Hansol Groups sammanlagda direkta och indirekta försäljning av jumborullar till icke-närstående kunder som helhet, enligt vad de olika enheterna i gruppen hade rapporterat i sina försäljningstabeller i svaren på frågeformuläret. Mot denna bakgrund fastställde kommissionen denna försäljnings vikt i förhållande till vikten för jumborullar för omvandling till små rullar. Hansols förslag, att man skulle tillämpa den beräknade andelen av Schades Ltd:s vidareförsäljning av jumborullar i förhållande till Schades Ltd:s sammanlagda inköpsvolymer på de andra tre bearbetningsföretagen, är en helt annorlunda och mindre exakt metod, med tanke på de volymer jumborullar som såldes vidare av de tre närstående bearbetningsföretag som inte besvarade frågeformuläret (enligt vad Hansol rapporterade under förfarandet).

| (21) | Kommissionen klargjorde vidare att även om tribunalen konstaterade att kommissionen hade gjort fel genom att inte inkludera de volymer jumborullar som Schades Nordic (15) sålde vidare och som rapporterades under förfarandet i beräkningen, hade den inte diskvalificerat kommissionens tillvägagångssätt i sig. Kommissionen följde därför strikt tribunalens dom genom att inte förändra tillvägagångssättet för att fastställa respektive vikt, med undantag för tillägget av de volymer jumborullar som såldes av Schades Nordic, Heipa och R+S, i enlighet med tribunalens krav. Denna beräkning förklarades närmare i det begränsade företagsspecifika utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen klargjorde vidare att även om tribunalen konstaterade att kommissionen hade gjort fel genom att inte inkludera de volymer jumborullar som Schades Nordic (15) sålde vidare och som rapporterades under förfarandet i beräkningen, hade den inte diskvalificerat kommissionens tillvägagångssätt i sig. Kommissionen följde därför strikt tribunalens dom genom att inte förändra tillvägagångssättet för att fastställa respektive vikt, med undantag för tillägget av de volymer jumborullar som såldes av Schades Nordic, Heipa och R+S, i enlighet med tribunalens krav. Denna beräkning förklarades närmare i det begränsade företagsspecifika utlämnandet av uppgifter.

15

3.   OMPRÖVNING AV DE FRÅGOR SOM LYFTS FRAM AV TRIBUNALEN OCH SOM FASTSTÄLLTS AV DOMSTOLEN

OMPRÖVNING AV DE FRÅGOR SOM LYFTS FRAM AV TRIBUNALEN OCH SOM FASTSTÄLLTS AV DOMSTOLEN

3.1   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

3.1.1   Normalvärde

Normalvärde

| (22) | För två produkttyper som Artone exporterade till unionen hade kommissionen i beräkningen av dumpningens omfattning konstruerat normalvärdet utan denna parts representativa försäljning på hemmamarknaden. I punkterna 148 och 152–158 i domen i mål T-383/17 och punkterna 79 och 85 i domen i mål C-260/20 P konstaterade unionsdomstolarna att det enligt både ordalydelsen och systematiken i artikel 2.1 första stycket i grundförordningen var det pris som faktiskt betalats eller ska betalas vid normal handel som i första hand måste beaktas vid fastställandet av normalvärdet. Om exportören inte säljer den likadana produkten på hemmamarknaden ska normalvärdet i första hand fastställas på grundval av andra försäljares eller producenters priser och inte på grundval av det berörda företagets produktionskostnader. |
| --- | --- |

(22)

För två produkttyper som Artone exporterade till unionen hade kommissionen i beräkningen av dumpningens omfattning konstruerat normalvärdet utan denna parts representativa försäljning på hemmamarknaden. I punkterna 148 och 152–158 i domen i mål T-383/17 och punkterna 79 och 85 i domen i mål C-260/20 P konstaterade unionsdomstolarna att det enligt både ordalydelsen och systematiken i artikel 2.1 första stycket i grundförordningen var det pris som faktiskt betalats eller ska betalas vid normal handel som i första hand måste beaktas vid fastställandet av normalvärdet. Om exportören inte säljer den likadana produkten på hemmamarknaden ska normalvärdet i första hand fastställas på grundval av andra försäljares eller producenters priser och inte på grundval av det berörda företagets produktionskostnader.

| (23) | En av de två produkttyper som avses i skäl 22 såldes på hemmamarknaden i representativa mängder och vid normal handel av det närstående företaget Hansol Paper, och tribunalen konstaterade därför att kommissionen hade överträtt artikel 2.1 i grundförordningen i samband med beräkningen av Artones normalvärde. |
| --- | --- |

(23)

En av de två produkttyper som avses i skäl 22 såldes på hemmamarknaden i representativa mängder och vid normal handel av det närstående företaget Hansol Paper, och tribunalen konstaterade därför att kommissionen hade överträtt artikel 2.1 i grundförordningen i samband med beräkningen av Artones normalvärde.

| (24) | Kommissionen ändrade därför beräkningen av normalvärdet för den produkttypen genom att ersätta Artones konstruerade normalvärde med Hansol Papers normalvärde för den produkttypen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen ändrade därför beräkningen av normalvärdet för den produkttypen genom att ersätta Artones konstruerade normalvärde med Hansol Papers normalvärde för den produkttypen.

| (25) | För den andra produkttyp som exporterades av Artone och som normalvärdet konstruerades för hade Hansol Paper inte heller någon representativ försäljning på hemmamarknaden. Hansol Papers försäljningsvolym på hemmamarknaden låg i själva verket långt under tröskelvärdet på 5 % enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Följaktligen, och i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, hade normalvärdet för den produkttypen också konstruerats för Hansol Paper. Eftersom det inte fanns några representativa försäljningspriser vid normal handel för andra säljare eller tillverkare i exportlandet behölls därför konstrueringen av Artones normalvärde för denna produkttyp. |
| --- | --- |

(25)

För den andra produkttyp som exporterades av Artone och som normalvärdet konstruerades för hade Hansol Paper inte heller någon representativ försäljning på hemmamarknaden. Hansol Papers försäljningsvolym på hemmamarknaden låg i själva verket långt under tröskelvärdet på 5 % enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Följaktligen, och i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, hade normalvärdet för den produkttypen också konstruerats för Hansol Paper. Eftersom det inte fanns några representativa försäljningspriser vid normal handel för andra säljare eller tillverkare i exportlandet behölls därför konstrueringen av Artones normalvärde för denna produkttyp.

3.1.2   Viktning

Viktning

| (26) | I den undersökning som ledde fram till den omtvistade förordningen tog kommissionen emot svar på frågeformuläret från Hansol, Artone, Hansol Europe (en närstående handlare i unionen) och Schades UK Ltd, en närstående handlare/ett närstående bearbetningsföretag i unionen. Tre bearbetningsföretag i unionen som var närstående Hansol Group, dvs. Schades Nordic, Heipa och R+S, hade ansökt om att befrias från att fylla i frågeformuläret för företag som är närstående den exporterande tillverkaren (bilaga I till frågeformuläret). Dessa parter omvandlade den berörda produkten för vidareförsäljning i form av små rullar till oberoende kunder. Kommissionen godtog deras begäran om befrielse, som grundades på att dessa parter inte hade någon försäljning av den berörda produkten eller att försäljningen var begränsad. |
| --- | --- |

(26)

I den undersökning som ledde fram till den omtvistade förordningen tog kommissionen emot svar på frågeformuläret från Hansol, Artone, Hansol Europe (en närstående handlare i unionen) och Schades UK Ltd, en närstående handlare/ett närstående bearbetningsföretag i unionen. Tre bearbetningsföretag i unionen som var närstående Hansol Group, dvs. Schades Nordic, Heipa och R+S, hade ansökt om att befrias från att fylla i frågeformuläret för företag som är närstående den exporterande tillverkaren (bilaga I till frågeformuläret). Dessa parter omvandlade den berörda produkten för vidareförsäljning i form av små rullar till oberoende kunder. Kommissionen godtog deras begäran om befrielse, som grundades på att dessa parter inte hade någon försäljning av den berörda produkten eller att försäljningen var begränsad.

| (27) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen är kommissionen skyldig att beakta alla exporttransaktioner till unionen när den beräknar dumpningsmarginalen. För att i beräkningen av dumpningens omfattning inkludera Hansol Groups betydande försäljningsvolym till närstående bearbetningsföretag som hade befriats från att fylla i ett frågeformulär hade kommissionen utvidgat resultaten av dumpningsberäkningen genom att tillämpa en viktning för de dumpningsmarginaler som hade beräknats på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformulären från Hansol Paper, Artone, Hansol Europe och Schades UK Ltd För detta ändamål tilldelade kommissionen en vikt på mellan 15 % och 25 % till den dumpningsmarginal som hade fastställts för direkt försäljning och försäljning av den berörda produkten genom närstående företag och en vikt på mellan 75 % och 85 % till den dumpningsmarginal som hade fastställts för försäljning till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter (16). |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen är kommissionen skyldig att beakta alla exporttransaktioner till unionen när den beräknar dumpningsmarginalen. För att i beräkningen av dumpningens omfattning inkludera Hansol Groups betydande försäljningsvolym till närstående bearbetningsföretag som hade befriats från att fylla i ett frågeformulär hade kommissionen utvidgat resultaten av dumpningsberäkningen genom att tillämpa en viktning för de dumpningsmarginaler som hade beräknats på grundval av de kontrollerade svaren på frågeformulären från Hansol Paper, Artone, Hansol Europe och Schades UK Ltd För detta ändamål tilldelade kommissionen en vikt på mellan 15 % och 25 % till den dumpningsmarginal som hade fastställts för direkt försäljning och försäljning av den berörda produkten genom närstående företag och en vikt på mellan 75 % och 85 % till den dumpningsmarginal som hade fastställts för försäljning till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter (16).

16

| (28) | Tribunalen och domstolen konstaterade att kommissionen hade åsidosatt artiklarna 2.11 och 9.4 i grundförordningen. De slog fast att den viktning som användes var förvrängd på grund av ett uppenbart fel, eftersom kommissionen hade bortsett från en viss volym av den berörda produkten som såldes vidare av Schades Nordic. Volymen av den direkta och indirekta försäljningen för den berörda produkten underskattades därför vid beräkningen av viktningen, och dumpningens fulla omfattning hade därför inte återspeglats i beräkningarna (17). |
| --- | --- |

(28)

Tribunalen och domstolen konstaterade att kommissionen hade åsidosatt artiklarna 2.11 och 9.4 i grundförordningen. De slog fast att den viktning som användes var förvrängd på grund av ett uppenbart fel, eftersom kommissionen hade bortsett från en viss volym av den berörda produkten som såldes vidare av Schades Nordic. Volymen av den direkta och indirekta försäljningen för den berörda produkten underskattades därför vid beräkningen av viktningen, och dumpningens fulla omfattning hade därför inte återspeglats i beräkningarna (17).

17

| (29) | Kommissionen såg över beräkningen av viktningen mot bakgrund av unionsdomstolarnas slutsatser, som sammanfattas i skäl 28. Kommissionen gjorde detta genom att lägga till volymen av Hansols vidareförsäljning av jumborullar via Schades Nordic, enligt vad Hansol rapporterat under undersökningen, till volymen av den direkta och indirekta försäljning av den berörda produkten som hade använts för denna beräkning. Vikten av Hansols direkta och indirekta försäljning av den berörda produkten i förhållande till dess sammanlagda försäljning till unionen ökade följaktligen med 0,7 procentenheter, samtidigt som vikten av försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter minskade med samma procentandel. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen såg över beräkningen av viktningen mot bakgrund av unionsdomstolarnas slutsatser, som sammanfattas i skäl 28. Kommissionen gjorde detta genom att lägga till volymen av Hansols vidareförsäljning av jumborullar via Schades Nordic, enligt vad Hansol rapporterat under undersökningen, till volymen av den direkta och indirekta försäljning av den berörda produkten som hade använts för denna beräkning. Vikten av Hansols direkta och indirekta försäljning av den berörda produkten i förhållande till dess sammanlagda försäljning till unionen ökade följaktligen med 0,7 procentenheter, samtidigt som vikten av försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter minskade med samma procentandel.

3.1.3   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (30) | Kommissionen beräknade om dumpningsmarginalen för Hansol genom att ersätta det konstruerade normalvärdet för en produkttyp som såldes av Artone med ett normalvärde som baserades på Hansol Papers försäljningspris på hemmamarknaden för den produkttypen (se skäl 24) och genom att se över viktningen för de fastställda dumpningsmarginalerna för de två typerna av försäljning (se skäl 29). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen beräknade om dumpningsmarginalen för Hansol genom att ersätta det konstruerade normalvärdet för en produkttyp som såldes av Artone med ett normalvärde som baserades på Hansol Papers försäljningspris på hemmamarknaden för den produkttypen (se skäl 24) och genom att se över viktningen för de fastställda dumpningsmarginalerna för de två typerna av försäljning (se skäl 29).

| (31) | Därmed sänktes Hansol Groups reviderade vägda genomsnittliga och slutgiltiga dumpningsmarginal, uttryckt som en procentandel av priset cif vid unionens gräns, före tull, från 10,3 % till 10,2 %. |
| --- | --- |

(31)

Därmed sänktes Hansol Groups reviderade vägda genomsnittliga och slutgiltiga dumpningsmarginal, uttryckt som en procentandel av priset cif vid unionens gräns, före tull, från 10,3 % till 10,2 %.

3.2   Prisunderskridandemarginal och konsekvensbedömning

Prisunderskridandemarginal och konsekvensbedömning

| (32) | I den omtvistade förordningen hade samma viktning som hade tillämpats på dumpningsmarginalerna för å ena sidan den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten, å andra sidan för försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter, också tillämpats vid beräkningen av Hansols prisunderskridandemarginal. |
| --- | --- |

(32)

I den omtvistade förordningen hade samma viktning som hade tillämpats på dumpningsmarginalerna för å ena sidan den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten, å andra sidan för försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter, också tillämpats vid beräkningen av Hansols prisunderskridandemarginal.

| (33) | Unionsdomstolarna konstaterade att det fel som påverkade beräkningen av försäljningens viktning även påverkade beräkningen av prisunderskridandet och bedömningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrins likadana produkter (18). |
| --- | --- |

(33)

Unionsdomstolarna konstaterade att det fel som påverkade beräkningen av försäljningens viktning även påverkade beräkningen av prisunderskridandet och bedömningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrins likadana produkter (18).

18

| (34) | När det gäller beräkningen av prisunderskridandet genomförde kommissionen domstolens dom genom att tillämpa de reviderade viktningssatserna, såsom förklaras i skäl 29, inklusive på prisunderskridandemarginalerna för å ena sidan den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten, å andra sidan försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter. |
| --- | --- |

(34)

När det gäller beräkningen av prisunderskridandet genomförde kommissionen domstolens dom genom att tillämpa de reviderade viktningssatserna, såsom förklaras i skäl 29, inklusive på prisunderskridandemarginalerna för å ena sidan den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten, å andra sidan försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter.

| (35) | Resultatet av jämförelsen, uttryckt som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet, visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 9,3 %. |
| --- | --- |

(35)

Resultatet av jämförelsen, uttryckt som en procentandel av omsättningen under undersökningsperioden för de unionstillverkare som ingår i urvalet, visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 9,3 %.

| (36) | Den prisunderskridandemarginal som konstaterades under den undersökning som ledde till den omtvistade förordningen uppgick till 9,4 %. Med tanke på den obetydliga skillnaden mellan den marginalen och den reviderade prisunderskridandemarginalen drog kommissionen slutsatsen att denna förändring inte motiverade någon ny bedömning av analysen av skada eller orsakssamband. Kommissionen bekräftade därför undersökningsresultaten i detta avseende såsom de sammanfattas i avsnitten 4 och 5 i förordningen om införande av provisoriska åtgärder (19) och i skäl 102 i den omtvistade förordningen. |
| --- | --- |

(36)

Den prisunderskridandemarginal som konstaterades under den undersökning som ledde till den omtvistade förordningen uppgick till 9,4 %. Med tanke på den obetydliga skillnaden mellan den marginalen och den reviderade prisunderskridandemarginalen drog kommissionen slutsatsen att denna förändring inte motiverade någon ny bedömning av analysen av skada eller orsakssamband. Kommissionen bekräftade därför undersökningsresultaten i detta avseende såsom de sammanfattas i avsnitten 4 och 5 i förordningen om införande av provisoriska åtgärder (19) och i skäl 102 i den omtvistade förordningen.

19

4.   UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (37) | Den 14 november 2022 underrättade kommissionen alla berörda parter om ovanstående undersökningsresultat, på grundval av vilka den avsåg att föreslå ett återinförande av antidumpningstullen på import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea och som tillverkas av Hansol, och att justera den övriga tullen på grundval av de uppgifter som inhämtats och lämnats in i samband med den ursprungliga undersökningen. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom synpunkter från Hansol, ETPA och de sydkoreanska myndigheterna. |
| --- | --- |

(37)

Den 14 november 2022 underrättade kommissionen alla berörda parter om ovanstående undersökningsresultat, på grundval av vilka den avsåg att föreslå ett återinförande av antidumpningstullen på import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea och som tillverkas av Hansol, och att justera den övriga tullen på grundval av de uppgifter som inhämtats och lämnats in i samband med den ursprungliga undersökningen. Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter inkom synpunkter från Hansol, ETPA och de sydkoreanska myndigheterna.

| (38) | De sydkoreanska myndigheterna uttryckte farhågor över hur kommissionen hade genomfört unionsdomstolarnas dom, eftersom de förstod det som att de reviderade dumpningsberäkningarna inte till fullo korrigerade de fel som fastställts i dessa domar. De sydkoreanska myndigheterna specificerade dock inte närmare på vilket sätt kommissionen skulle ha gjort fel. |
| --- | --- |

(38)

De sydkoreanska myndigheterna uttryckte farhågor över hur kommissionen hade genomfört unionsdomstolarnas dom, eftersom de förstod det som att de reviderade dumpningsberäkningarna inte till fullo korrigerade de fel som fastställts i dessa domar. De sydkoreanska myndigheterna specificerade dock inte närmare på vilket sätt kommissionen skulle ha gjort fel.

| (39) | ETPA uttryckte ett starkt stöd för kommissionens planerade tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(39)

ETPA uttryckte ett starkt stöd för kommissionens planerade tillvägagångssätt.

| (40) | Hansol hävdade i sina synpunkter på utlämnandet av uppgifter att kommissionen inte hade korrigerat felet i beräkningen av normalvärdet. Hansol hävdade också att kommissionen inte hade korrigerat det viktningsfel som tribunalen hade konstaterat och som bekräftats av domstolen. |
| --- | --- |

(40)

Hansol hävdade i sina synpunkter på utlämnandet av uppgifter att kommissionen inte hade korrigerat felet i beräkningen av normalvärdet. Hansol hävdade också att kommissionen inte hade korrigerat det viktningsfel som tribunalen hade konstaterat och som bekräftats av domstolen.

4.1   Normalvärde

Normalvärde

| (41) | Hansol framhöll att företaget samtyckte till att kommissionen hade genomfört unionsdomstolarnas domar genom att för jämförelsen med Artones exportpris använda Hansol Papers försäljningspris på hemmamarknaden för en produkttyp som denna part hade sålt i representativa kvantiteter på hemmamarknaden och vid normal handel (se skälen 23–24). Hansol invände dock mot att kommissionen, såsom förklaras i skäl 25, inte hade gjort detta för en annan produkttyp som Artone inte sålde på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(41)

Hansol framhöll att företaget samtyckte till att kommissionen hade genomfört unionsdomstolarnas domar genom att för jämförelsen med Artones exportpris använda Hansol Papers försäljningspris på hemmamarknaden för en produkttyp som denna part hade sålt i representativa kvantiteter på hemmamarknaden och vid normal handel (se skälen 23–24). Hansol invände dock mot att kommissionen, såsom förklaras i skäl 25, inte hade gjort detta för en annan produkttyp som Artone inte sålde på hemmamarknaden.

| (42) | Hansol hävdade att kommissionen ändå borde ha använt Hansol Papers försäljningspriser för den produkttypen (produkttyp X) (det faktiska produkttypsnumret är konfidentiellt). Hansol hävdade att tribunalen hade slagit fast att kommissionen ”i första hand” bör använda andra parters försäljningspriser, om sådana finns tillgängliga. I detta avseende hävdade företaget att Hansols försäljning på hemmamarknaden av produkttyp X var lönsam och att Hansol Papers konstruerade normalvärde för den produkttypen därför var likvärdigt med ett normalvärde som baserades på försäljningspriser. Hansol hävdade att eftersom det konstruerade normalvärdet var likvärdigt med försäljningspriset så var kommissionen skyldig att använda sig av Hansol Papers försäljningspris. |
| --- | --- |

(42)

Hansol hävdade att kommissionen ändå borde ha använt Hansol Papers försäljningspriser för den produkttypen (produkttyp X) (det faktiska produkttypsnumret är konfidentiellt). Hansol hävdade att tribunalen hade slagit fast att kommissionen ”i första hand” bör använda andra parters försäljningspriser, om sådana finns tillgängliga. I detta avseende hävdade företaget att Hansols försäljning på hemmamarknaden av produkttyp X var lönsam och att Hansol Papers konstruerade normalvärde för den produkttypen därför var likvärdigt med ett normalvärde som baserades på försäljningspriser. Hansol hävdade att eftersom det konstruerade normalvärdet var likvärdigt med försäljningspriset så var kommissionen skyldig att använda sig av Hansol Papers försäljningspris.

produkttyp X

| (43) | Kommissionen höll inte med. För det första klargjorde kommissionen att tribunalen hade bekräftat att kommissionen, i enlighet med artikel 2.3 första stycket i grundförordningen, ska göra undantag från principen om att använda försäljningspriser för att fastställa normalvärdet om ingen eller endast otillräcklig försäljning av den likadana produkten förekommer vid vanlig handel, och att normalvärdet ska baseras på andra försäljares eller tillverkares priser eller, om sådana inte finns tillgängliga, normalvärdet ska beräknas på grundval av produktionskostnaden. Kommissionen förtydligade att i punkt 150 i domen i mål T-383/17 avses med otillräcklig försäljning en situation där försäljningen av den likadana produkten i exportlandet utgör mindre än 5 % av försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. Tribunalen bekräftade därför att kommissionen i detta scenario inte ska använda försäljningspriser på hemmamarknaden (20). I detta fall stod Hansol Papers försäljningsvolym på hemmamarknaden av produkttyp X för mindre än 1 % av försäljningen av den produkttypen till unionen, vilket ligger långt under det tröskelvärde på 5 % som anges i artikel 2.2 i grundförordningen, och därför konstruerade kommissionen Hansol Papers normalvärde för den produkttypen. Kommissionen erinrade också om att Hansol under undersökningen aldrig hävdat att kommissionen inte borde ha konstruerat normalvärdet för den produkttypen när det gällde Hansol Paper. Eftersom det inte fanns någon annan samarbetsvillig tillverkare, och i och med att kommissionen hade konstruerat normalvärdet för produkttyp X för Hansol Paper (såsom förklaras ovan) och det därför inte fanns något alternativt försäljningspris på hemmamarknaden för den produkttypen, konstruerade kommissionen normalvärdet för produkttyp X för Artone. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen höll inte med. För det första klargjorde kommissionen att tribunalen hade bekräftat att kommissionen, i enlighet med artikel 2.3 första stycket i grundförordningen, ska göra undantag från principen om att använda försäljningspriser för att fastställa normalvärdet om ingen eller endast otillräcklig försäljning av den likadana produkten förekommer vid vanlig handel, och att normalvärdet ska baseras på andra försäljares eller tillverkares priser eller, om sådana inte finns tillgängliga, normalvärdet ska beräknas på grundval av produktionskostnaden. Kommissionen förtydligade att i punkt 150 i domen i mål T-383/17 avses med otillräcklig försäljning en situation där försäljningen av den likadana produkten i exportlandet utgör mindre än 5 % av försäljningsvolymen av den berörda produkten till unionen. Tribunalen bekräftade därför att kommissionen i detta scenario inte ska använda försäljningspriser på hemmamarknaden (20). I detta fall stod Hansol Papers försäljningsvolym på hemmamarknaden av produkttyp X för mindre än 1 % av försäljningen av den produkttypen till unionen, vilket ligger långt under det tröskelvärde på 5 % som anges i artikel 2.2 i grundförordningen, och därför konstruerade kommissionen Hansol Papers normalvärde för den produkttypen. Kommissionen erinrade också om att Hansol under undersökningen aldrig hävdat att kommissionen inte borde ha konstruerat normalvärdet för den produkttypen när det gällde Hansol Paper. Eftersom det inte fanns någon annan samarbetsvillig tillverkare, och i och med att kommissionen hade konstruerat normalvärdet för produkttyp X för Hansol Paper (såsom förklaras ovan) och det därför inte fanns något alternativt försäljningspris på hemmamarknaden för den produkttypen, konstruerade kommissionen normalvärdet för produkttyp X för Artone.

20

| (44) | För det andra innebär det faktum att det konstruerade normalvärdet för en viss produkttyp är identiskt med försäljningspriset inte att det blir ett normalvärde som baseras på försäljningspriser. Ett normalvärde som fastställts enligt artikel 2.3 i grundförordningen är ett konstruerat normalvärde. Vid beräkningen av dumpning kan därför detta konstruerade normalvärde inte användas för en jämförelse med andra parters exportpriser, eftersom det inte finns några bestämmelser om detta i grundförordningen. Hansols påstående att unionsdomstolarnas domar tvingade kommissionen att använda Hansol Papers försäljningspris på hemmamarknaden i Artones dumpningsberäkning för denna specifika produkttyp avvisades därför. |
| --- | --- |

(44)

För det andra innebär det faktum att det konstruerade normalvärdet för en viss produkttyp är identiskt med försäljningspriset inte att det blir ett normalvärde som baseras på försäljningspriser. Ett normalvärde som fastställts enligt artikel 2.3 i grundförordningen är ett konstruerat normalvärde. Vid beräkningen av dumpning kan därför detta konstruerade normalvärde inte användas för en jämförelse med andra parters exportpriser, eftersom det inte finns några bestämmelser om detta i grundförordningen. Hansols påstående att unionsdomstolarnas domar tvingade kommissionen att använda Hansol Papers försäljningspris på hemmamarknaden i Artones dumpningsberäkning för denna specifika produkttyp avvisades därför.

4.2   Viktning

Viktning

| (45) | Hansol hävdade vidare att kommissionen hade missförstått vilken metod som borde användas för att korrigera viktningsfelet. Hansol åberopade punkt 86 i domen i mål T-383/17 och punkt 64 i domen i mål C-260/20 P för att påpeka att kommissionen borde ha återspeglat andelen av Schades UK Ltd:s försäljning utan omvandling i Hansols försäljning till andra närstående handlare, och inte bara ha lagt till volymen av Schades Nordics försäljning utan omvandling till Hansols direkta och indirekta försäljning till oberoende kunder. Hansol framhöll också att om tribunalen ansåg att kommissionen borde korrigera viktningsfelet (se skäl 29), skulle kommissionen, med tanke på den begränsade inverkan, inte ha dragit slutsatsen att viktningsfelet kunde ha påverkat beräkningen av prisunderskridandet och bedömningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrins likadana produkter. |
| --- | --- |

(45)

Hansol hävdade vidare att kommissionen hade missförstått vilken metod som borde användas för att korrigera viktningsfelet. Hansol åberopade punkt 86 i domen i mål T-383/17 och punkt 64 i domen i mål C-260/20 P för att påpeka att kommissionen borde ha återspeglat andelen av Schades UK Ltd:s försäljning utan omvandling i Hansols försäljning till andra närstående handlare, och inte bara ha lagt till volymen av Schades Nordics försäljning utan omvandling till Hansols direkta och indirekta försäljning till oberoende kunder. Hansol framhöll också att om tribunalen ansåg att kommissionen borde korrigera viktningsfelet (se skäl 29), skulle kommissionen, med tanke på den begränsade inverkan, inte ha dragit slutsatsen att viktningsfelet kunde ha påverkat beräkningen av prisunderskridandet och bedömningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrins likadana produkter.

| (46) | Som en preliminär kommentar verkar Hansols påstående antyda att kommissionen hade använt ett stickprovsförfarande, dvs. tillämpat artikel 17.1 i grundförordningen vid beslutet att använda uppgifter från Schades UK Ltd för att beräkna dumpningsmarginalen för försäljningen av den berörda produkten till närstående bearbetningsföretag. Kommissionen noterade att tribunalen i punkterna 63–69 i domen i mål T-383/17 avvisade samma påstående. Kommissionen beslutade sig nämligen för att beräkna dumpningsmarginalen för Hansols försäljning till de andra tre närstående bearbetningsföretagen på grundval av exportprisuppgifterna från Schades UK Ltd, eftersom detta företag ansågs vara bäst lämpat att tillhandahålla de mest exakta siffrorna för merparten av Hansol Groups försäljning till närstående bearbetningsföretag i unionen för efterföljande vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående kunder (21). När det gäller dumpningsberäkningen för Hansol Group ansåg kommissionen att Schades UK Ltd var det enda bearbetningsföretag som var närstående Hansol Group och som sålde den berörda produkten vidare till oberoende kunder. Unionsdomstolarna ansåg att denna slutsats var felaktig mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen om Schades Nordic. |
| --- | --- |

(46)

Som en preliminär kommentar verkar Hansols påstående antyda att kommissionen hade använt ett stickprovsförfarande, dvs. tillämpat artikel 17.1 i grundförordningen vid beslutet att använda uppgifter från Schades UK Ltd för att beräkna dumpningsmarginalen för försäljningen av den berörda produkten till närstående bearbetningsföretag. Kommissionen noterade att tribunalen i punkterna 63–69 i domen i mål T-383/17 avvisade samma påstående. Kommissionen beslutade sig nämligen för att beräkna dumpningsmarginalen för Hansols försäljning till de andra tre närstående bearbetningsföretagen på grundval av exportprisuppgifterna från Schades UK Ltd, eftersom detta företag ansågs vara bäst lämpat att tillhandahålla de mest exakta siffrorna för merparten av Hansol Groups försäljning till närstående bearbetningsföretag i unionen för efterföljande vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående kunder (21). När det gäller dumpningsberäkningen för Hansol Group ansåg kommissionen att Schades UK Ltd var det enda bearbetningsföretag som var närstående Hansol Group och som sålde den berörda produkten vidare till oberoende kunder. Unionsdomstolarna ansåg att denna slutsats var felaktig mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen om Schades Nordic.

21

| (47) | Kommissionen noterade att Hansol i den ursprungliga undersökningen hade rapporterat till kommissionen att Schades Nordic hade sålt [170–190] ton utan omvandling till oberoende kunder. Hansol rapporterade också att de två andra närstående bearbetningsföretag som hade befriats, Heipa och R+S, inte hade någon vidareförsäljning utan omvandling (22). Hansol lade inte fram några bevis för att vare sig Heipa eller R+S sålde jumborullar. Hansols påstående motsade därmed direkt de upplysningar som företaget hade lämnat under undersökningen. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterade att Hansol i den ursprungliga undersökningen hade rapporterat till kommissionen att Schades Nordic hade sålt [170–190] ton utan omvandling till oberoende kunder. Hansol rapporterade också att de två andra närstående bearbetningsföretag som hade befriats, Heipa och R+S, inte hade någon vidareförsäljning utan omvandling (22). Hansol lade inte fram några bevis för att vare sig Heipa eller R+S sålde jumborullar. Hansols påstående motsade därmed direkt de upplysningar som företaget hade lämnat under undersökningen.

22

| (48) | I domen i mål C-260/20 P angav domstolen tydligt att kommissionen inte kan utesluta uppgifter som lämnats av berörda parter enbart på grund av att de lämnades på annat sätt än genom att besvara antidumpningsfrågeformuläret (23). Efter att ha återupptagit undersökningen instämde kommissionen med denna slutsats, eftersom de uppgifter som Hansol lämnat under undersökningen om Schades Nordic, Heipas och R+S vidareförsäljning av jumborullar hade beaktats. Eftersom Hansol hade rapporterat att Heipa och R+S inte hade någon vidareförsäljning av den berörda produkten, behövde de volymer som fastställts för dessa parter inte korrigeras. |
| --- | --- |

(48)

I domen i mål C-260/20 P angav domstolen tydligt att kommissionen inte kan utesluta uppgifter som lämnats av berörda parter enbart på grund av att de lämnades på annat sätt än genom att besvara antidumpningsfrågeformuläret (23). Efter att ha återupptagit undersökningen instämde kommissionen med denna slutsats, eftersom de uppgifter som Hansol lämnat under undersökningen om Schades Nordic, Heipas och R+S vidareförsäljning av jumborullar hade beaktats. Eftersom Hansol hade rapporterat att Heipa och R+S inte hade någon vidareförsäljning av den berörda produkten, behövde de volymer som fastställts för dessa parter inte korrigeras.

23

| (49) | Hansols påstående om att kommissionen borde tillämpa andelen av Schades UK Ltd:s försäljning utan omvandling på Hansols tre andra närstående handlare grundades särskilt på punkt 86 i domen i mål T-383/17, som har följande lydelse: ”[...] Det bör noteras att kommissionen beslutade att använda uppgifter från Schades [UK Ltd] för att beräkna dumpningsmarginalen för sökandens försäljning till de tre andra närstående bearbetningsföretagen.” I detta avseende hänvisade Hansol också till domstolens förklaring i punkt 64 i domen i mål C-260/20 P, enligt följande: ”Såsom framgår av punkterna 85 och 86 i den överklagade domen hade kommissionen beslutat att använda uppgifter från Schades [UK Ltd] för att beräkna dumpningsmarginalen för Hansols försäljning till de tre andra närstående bearbetningsföretagen. [...] Med tanke på att kommissionen var medveten om att Schades hade sålt vidare vissa kvantiteter av den berörda produkten till oberoende kunder utan bearbetning, bedömde tribunalen att kommissionen borde låtit denna situation återspeglas beträffande försäljningen av de berörda produkterna till andra närstående bearbetningsföretag”. (...)”. |
| --- | --- |

(49)

Hansols påstående om att kommissionen borde tillämpa andelen av Schades UK Ltd:s försäljning utan omvandling på Hansols tre andra närstående handlare grundades särskilt på punkt 86 i domen i mål T-383/17, som har följande lydelse: ”[...] Det bör noteras att kommissionen beslutade att använda uppgifter från Schades [UK Ltd] för att beräkna dumpningsmarginalen för sökandens försäljning till de tre andra närstående bearbetningsföretagen.” I detta avseende hänvisade Hansol också till domstolens förklaring i punkt 64 i domen i mål C-260/20 P, enligt följande: ”Såsom framgår av punkterna 85 och 86 i den överklagade domen hade kommissionen beslutat att använda uppgifter från Schades [UK Ltd] för att beräkna dumpningsmarginalen för Hansols försäljning till de tre andra närstående bearbetningsföretagen. [...] Med tanke på att kommissionen var medveten om att Schades hade sålt vidare vissa kvantiteter av den berörda produkten till oberoende kunder utan bearbetning, bedömde tribunalen att kommissionen borde låtit denna situation återspeglas beträffande försäljningen av de berörda produkterna till andra närstående bearbetningsföretag”. (...)”.

| (50) | Kommissionen ansåg att Hansol misstolkade unionsdomstolarnas förklaring. Uppgifterna från Schades UK Ltd användes nämligen för att beräkna dumpningsmarginalen för Hansols försäljning till de andra tre närstående bearbetningsföretagen, eftersom den dumpningsmarginal som fastställts för Schades UK Ltd:s försäljning av jumborullar som omvandlades till små rullar tillämpades på de tillämpliga volymerna från Sydkorea som var avsedda för omvandling, som såldes till dessa andra tre närstående bearbetningsföretag. I punkt 64 noterade domstolen dock att det faktum att uppgifterna från Schades UK Ltd är representativa inte ”utesluter [...] att den beräkning som bygger på dessa uppgifter är felaktig på grund av att alla relevanta uppgifter i detta avseende inte beaktats”. Domstolen fann med andra ord att användningen av Schades UK Ltd som representant för Hansols försäljning till de andra närstående bearbetningsföretagen inte innebar att kommissionen kunde bortse från bevisningen i ärendet när det gäller den försäljning av jumborullar till oberoende kunder som rapporterats av Schades Nordic. Domstolen krävde inte att kommissionen skulle återspegla eller undanta samma andel av Schades Ltd:s försäljning utan omvandling från Hansols försäljning till övriga närstående handlare. Detta skulle strida mot den faktiska bevisningen i ärendet, som Hansol inte har bestridit. Genom återupptagandet av undersökningen, och till skillnad från vad som tidigare gjordes, beaktade kommissionen till fullo de mängder jumborullar som såldes till Hansols närstående bearbetningsföretag i unionen, som sålde vidare jumborullar utan omvandling. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen ansåg att Hansol misstolkade unionsdomstolarnas förklaring. Uppgifterna från Schades UK Ltd användes nämligen för att beräkna dumpningsmarginalen för Hansols försäljning till de andra tre närstående bearbetningsföretagen, eftersom den dumpningsmarginal som fastställts för Schades UK Ltd:s försäljning av jumborullar som omvandlades till små rullar tillämpades på de tillämpliga volymerna från Sydkorea som var avsedda för omvandling, som såldes till dessa andra tre närstående bearbetningsföretag. I punkt 64 noterade domstolen dock att det faktum att uppgifterna från Schades UK Ltd är representativa inte ”utesluter [...] att den beräkning som bygger på dessa uppgifter är felaktig på grund av att alla relevanta uppgifter i detta avseende inte beaktats”. Domstolen fann med andra ord att användningen av Schades UK Ltd som representant för Hansols försäljning till de andra närstående bearbetningsföretagen inte innebar att kommissionen kunde bortse från bevisningen i ärendet när det gäller den försäljning av jumborullar till oberoende kunder som rapporterats av Schades Nordic. Domstolen krävde inte att kommissionen skulle återspegla eller undanta samma andel av Schades Ltd:s försäljning utan omvandling från Hansols försäljning till övriga närstående handlare. Detta skulle strida mot den faktiska bevisningen i ärendet, som Hansol inte har bestridit. Genom återupptagandet av undersökningen, och till skillnad från vad som tidigare gjordes, beaktade kommissionen till fullo de mängder jumborullar som såldes till Hansols närstående bearbetningsföretag i unionen, som sålde vidare jumborullar utan omvandling.

| (51) | Det gäller Schades Nordics vidareförsäljning av den berörda produkten till oberoende kunder motsvarande [170–190] ton som tribunalen och domstolen hade konstaterat ett fel, eftersom kommissionen inte hade beaktat denna vidareförsäljning, som Hansol hade rapporterat i förfarandet på annat sätt än genom att besvara frågeformuläret. Detta korrigerades, såsom förklaras i skäl 29, genom att lägga till Hansols vidareförsäljning av jumborullar via Schades Nordic, enligt vad Hansol rapporterat under undersökningen, till volymen av den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten. Inga ytterligare justeringar behövde göras, eftersom Hansol hade rapporterat att bearbetningsföretagen Heipa och R+S inte hade sålt vidare den berörda produkten vidare till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(51)

Det gäller Schades Nordics vidareförsäljning av den berörda produkten till oberoende kunder motsvarande [170–190] ton som tribunalen och domstolen hade konstaterat ett fel, eftersom kommissionen inte hade beaktat denna vidareförsäljning, som Hansol hade rapporterat i förfarandet på annat sätt än genom att besvara frågeformuläret. Detta korrigerades, såsom förklaras i skäl 29, genom att lägga till Hansols vidareförsäljning av jumborullar via Schades Nordic, enligt vad Hansol rapporterat under undersökningen, till volymen av den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten. Inga ytterligare justeringar behövde göras, eftersom Hansol hade rapporterat att bearbetningsföretagen Heipa och R+S inte hade sålt vidare den berörda produkten vidare till oberoende kunder.

| (52) | Kommissionen avvisade slutligen att det faktum att korrigeringen enbart påverkar prisunderskridandemarginalen något, och att den uteblivna inverkan på bedömningen av skada och orsakssamband skulle visa att kommissionen hade missförstått unionsdomstolarnas domar. I domen från tribunalen anges att ”det inte kunde uteslutas” att kommissionens fel kunde ha påverkat bedömningen av skada och orsakssamband (24). På samma sätt konstaterade domstolen följande i punkt 62: ”Den omständigheten att det med hänsyn till nämnda uppgifter åtminstone förelåg en risk för att kommissionen hade fäst alltför stor vikt vid försäljningen till de närstående bearbetningsföretagen för omvandling till små rullar och därigenom ökat Hansols faktiska dumpning räckte för att äventyra trovärdigheten och den objektiva karaktären hos kommissionens bedömning av Hansols dumpning.” Det faktum att korrigeringen av viktningen hade en liten inverkan på det reviderade prisunderskridandet visar enbart att det fel som tribunalen pekade på var oväsentligt. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen avvisade slutligen att det faktum att korrigeringen enbart påverkar prisunderskridandemarginalen något, och att den uteblivna inverkan på bedömningen av skada och orsakssamband skulle visa att kommissionen hade missförstått unionsdomstolarnas domar. I domen från tribunalen anges att ”det inte kunde uteslutas” att kommissionens fel kunde ha påverkat bedömningen av skada och orsakssamband (24). På samma sätt konstaterade domstolen följande i punkt 62: ”Den omständigheten att det med hänsyn till nämnda uppgifter åtminstone förelåg en risk för att kommissionen hade fäst alltför stor vikt vid försäljningen till de närstående bearbetningsföretagen för omvandling till små rullar och därigenom ökat Hansols faktiska dumpning räckte för att äventyra trovärdigheten och den objektiva karaktären hos kommissionens bedömning av Hansols dumpning.” Det faktum att korrigeringen av viktningen hade en liten inverkan på det reviderade prisunderskridandet visar enbart att det fel som tribunalen pekade på var oväsentligt. Denna begäran avvisades därför.

kunde ha

24

5.   NIVÅN PÅ ÅTGÄRDERNA

NIVÅN PÅ ÅTGÄRDERNA

| (53) | Det fel som tribunalen pekade på i fråga om viktningen av försäljningen påverkade också beräkningen av skademarginalen. Kommissionen genomförde unionsdomstolarnas domar genom att tillämpa de reviderade viktningssatserna, såsom förklaras i skäl 29, å ena sidan även på skademarginalerna för den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten, å andra sidan på försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter. |
| --- | --- |

(53)

Det fel som tribunalen pekade på i fråga om viktningen av försäljningen påverkade också beräkningen av skademarginalen. Kommissionen genomförde unionsdomstolarnas domar genom att tillämpa de reviderade viktningssatserna, såsom förklaras i skäl 29, å ena sidan även på skademarginalerna för den direkta och indirekta försäljningen av den berörda produkten, å andra sidan på försäljningen till närstående bearbetningsföretag för vidareförsäljning i form av små rullar till icke-närstående parter.

| (54) | Jämförelsen resulterade i en skademarginal för Hansol på 36,9 %, medan den skademarginal som fastställdes under den undersökning som ledde till den omtvistade förordningen uppgick till 37 % (25). Eftersom den på nytt fastställda dumpningsmarginalen är lägre än skademarginalen bör antidumpningstullen, i enlighet med tillämpliga regler, fastställas till en nivå som motsvarar dumpningsnivån. Den återinförda antidumpningstullen för Hansol motsvarar därför 10,2 %. |
| --- | --- |

(54)

Jämförelsen resulterade i en skademarginal för Hansol på 36,9 %, medan den skademarginal som fastställdes under den undersökning som ledde till den omtvistade förordningen uppgick till 37 % (25). Eftersom den på nytt fastställda dumpningsmarginalen är lägre än skademarginalen bör antidumpningstullen, i enlighet med tillämpliga regler, fastställas till en nivå som motsvarar dumpningsnivån. Den återinförda antidumpningstullen för Hansol motsvarar därför 10,2 %.

25

| (55) | Kommissionen erinrade om att antidumpningstullen infördes som ett fast belopp i euro per ton netto. Den reviderade slutgiltiga tullsatsen på 10,2 % motsvarar en fast tullsats på 103,16 euro per ton netto. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen erinrade om att antidumpningstullen infördes som ett fast belopp i euro per ton netto. Den reviderade slutgiltiga tullsatsen på 10,2 % motsvarar en fast tullsats på 103,16 euro per ton netto.

| (56) | Kommissionen erinrade också om att samarbetsviljan i detta fall var hög, eftersom importen från Hansol utgjorde den sammanlagda exporten till unionen under undersökningsperioden. Därför baserades den övriga antidumpningstullen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget. Den övriga slutgiltiga tullsatsen för alla övriga företag ändrades därför till en fast tullsats på 103,16 euro per ton netto. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen erinrade också om att samarbetsviljan i detta fall var hög, eftersom importen från Hansol utgjorde den sammanlagda exporten till unionen under undersökningsperioden. Därför baserades den övriga antidumpningstullen på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget. Den övriga slutgiltiga tullsatsen för alla övriga företag ändrades därför till en fast tullsats på 103,16 euro per ton netto.

| (57) | Den reviderade nivån på antidumpningstullen gäller utan något tillfälligt avbrott sedan ikraftträdandet av den omtvistade förordningen (dvs. från och med den 4 maj 2017). Tullmyndigheterna uppmanas att uppbära de lämpliga beloppen på import av Hansols produkter och återbetala överskjutande belopp som hittills har uppburits i enlighet med tillämplig tullagstiftning. |
| --- | --- |

(57)

Den reviderade nivån på antidumpningstullen gäller utan något tillfälligt avbrott sedan ikraftträdandet av den omtvistade förordningen (dvs. från och med den 4 maj 2017). Tullmyndigheterna uppmanas att uppbära de lämpliga beloppen på import av Hansols produkter och återbetala överskjutande belopp som hittills har uppburits i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

| (58) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (26), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(58)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (26), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

26

Europeiska unionens officiella tidning

6.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (59) | På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att det var lämpligt att återinföra den slutgiltiga antidumpningstullen på import av visst lätt termopapper med en vikt på högst 65 g/m2, i rullar med en bredd av minst 20 cm, en rullvikt (inklusive papper) på minst 50 kg och en rulldiameter (inklusive papper) på minst 40 cm (jumborullar), med eller utan en beläggning på ena eller båda sidorna, belagt med ett värmekänsligt ämne på ena eller båda sidorna, och med eller utan toppbeläggning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 och ex 4823 90 85 (Taric-nummer: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), med ursprung i Sydkorea, till en fast tullsats på 103,16 euro per ton. |
| --- | --- |

(59)

På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att det var lämpligt att återinföra den slutgiltiga antidumpningstullen på import av visst lätt termopapper med en vikt på högst 65 g/m2, i rullar med en bredd av minst 20 cm, en rullvikt (inklusive papper) på minst 50 kg och en rulldiameter (inklusive papper) på minst 40 cm (jumborullar), med eller utan en beläggning på ena eller båda sidorna, belagt med ett värmekänsligt ämne på ena eller båda sidorna, och med eller utan toppbeläggning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 och ex 4823 90 85 (Taric-nummer: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), med ursprung i Sydkorea, till en fast tullsats på 103,16 euro per ton.

| (60) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(60)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av visst lätt termopapper med en vikt på högst 65 g/m2, i rullar med en bredd av minst 20 cm, en rullvikt (inklusive papper) på minst 50 kg och en rulldiameter (inklusive papper) på minst 40 cm (jumborullar), med eller utan en beläggning på ena eller båda sidorna, belagt med ett värmekänsligt ämne på ena eller båda sidorna, och med eller utan toppbeläggning, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 och ex 4823 90 85 (Taric-nummer: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520), med ursprung i Sydkorea, från och med den 4 maj 2017.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstull som ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara ett fast belopp på 103,16 euro per ton netto.

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Eventuella slutgiltiga antidumpningstullar som har betalats när det gäller Hansols produkter i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2017/763 och som går utöver den slutgiltiga antidumpningstull som fastställs i artikel 1 ska återbetalas eller efterges.

2.   Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. Alla återbetalningar som skett efter domstolens dom i mål C-260/20 P Hansol Paper ska återkrävas av de myndigheter som gjorde återbetalningarna upp till det belopp som anges i artikel 1.2.

Artikel 3

Den slutgiltiga antidumpningstull som införs genom artikel 1 ska också tas ut för import som registrerats i enlighet med artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2022/1041 om registrering av import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea till följd av återupptagandet av undersökningen i syfte att genomföra tribunalens dom av den 2 april 2020 i mål T-383/17, fastställd av domstolen i mål C-260/20 P, med avseende på genomförandeförordning (EU) 2017/763.

Artikel 4

Tullmyndigheterna åläggs härmed att upphöra med den registrering av import som infördes genom artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) 2022/1041, som ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/763 av den 2 maj 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av preliminär tull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea (EUT L 114, 3.5.2017, s. 3).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  Domstolen konstaterade att tribunalen har gjort sig skyldig till felaktig rättstillämpning genom att hävda att kommissionen felaktigt hade beslutat att dra av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal för Schades vidareförsäljning av den berörda produkten till oberoende kunder i syfte att fastställa exportpriserna för produkten i samband med fastställandet av skadan.

5

(6)  De förenade målen 97, 193, 99 och 215/86, Asteris AE m.fl. och Grekland/kommissionen, REG 1988, s. 2181, punkterna 27 och 28; mål T-440/20, Jindal Saw/kommissionen, EU:T:2022:318, punkterna 77–81.

6

(7)  Mål C-415/96, Spanien/kommissionen, REG 1998, s. I-6993, punkt 31; mål C-458/98, P Industrie des Poudres Sphériques/rådet, REG 2000, s. I-8147, punkterna 80–85; mål T-301/01, Alitalia/kommissionen, REG 2008, s. II-1753, punkterna 99 och 142; de förenade målen T-267/08 och T-279/08, Région Nord-Pas de Calais/kommissionen, REU 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

7

(8)  Mål C-415/96, Spanien/kommissionen, REG 1998, s. I-6993, punkt 31; mål C-458/98, P Industrie des Poudres Sphériques/rådet, REG 2000, s. I-8147, punkterna 80–85.

8

(9)  Mål C-256/16, Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, REU 2018, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79; mål C-612/16, C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, REU 2019, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 58; och mål T-440/20, Jindal Saw/kommissionen, REU 2022, EU:T:2022:318, punkt 59.

9

(10)  Mål T-650/17, Jinan Meide Casting Co. Ltd, REU 2019, ECLI:EU:T:2019:644, punkterna 333–342.

10

(11)  Tillkännagivande om återupptagande av antidumpningsundersökningen avseende kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/763 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av preliminär tull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea, till följd av tribunalens dom av den 2 april 2020 i mål T-383/17, fastställd av domstolen i mål C-260/20 P (EUT C 248, 30.6.2022, s. 152).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1041 av den 29 juni 2022 om registrering av import av visst lätt termopapper med ursprung i Republiken Korea till följd av återupptagandet av undersökningen i syfte att genomföra tribunalens dom av den 2 april 2020 i mål T-383/17, fastställd av domstolen i mål C-260/20 P, med avseende på kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/763 (EUT L 173, 30.6.2022, s. 64).

12

(13)  Mål T-440/20, Jindal Saw/kommissionen, EU:T:2022:318, punkterna 154–159.

13

(14)  Se genomförandeförordning 2017/763, skäl 129 och 133.

14

(15)  Punkterna 86 och 87 i tribunalens dom i mål T-383/17 och punkterna 62–64 i domstolens dom i mål C-260/20 P.

15

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2005 av den 16 november 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av visst lätt termopapper med ursprung i Sydkorea (EUT L 310, 17.11.2016, s. 1), skälen 45 och 46.

16

(17)  Mål T-383/17, punkterna 83–87 och 92, samt mål C-260/20 P, punkt 63.

17

(18)  Mål T-383/17, punkterna 211 och 212, samt mål C-260/20 P, punkt 112.

18

(19)  Genomförandeförordning (EU) 2016/2005.

19

(20)  Mål T-383/17, punkterna 150 och 152.

20

(21)  Se skäl 32 i förordning (EU) 2017/763.

21

(22)  E-postmeddelande från Hansol som lämnades in den 19 februari 2016, Sherlocknummer t16.002026.

22

(23)  Mål C-260/20, punkterna 50–53.

23

(24)  Mål T-383/17, punkt 212.

24

(25)  Genomförandeförordning (EU) 2017/763.

25

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

26

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/594

av den 16 mars 2023

om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/605

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artiklarna 71.3 och 259.1, och

av följande skäl:

| (1) | Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer.

| (2) | Genom förordning (EU) 2016/429 fastställs en rättslig ram för förebyggande och bekämpning av sjukdomar som kan överföras till djur eller människor. Afrikansk svinpest omfattas av definitionen för en förtecknad sjukdom i den förordningen, och av bestämmelserna om förebyggande och bekämpning av sjukdom som fastställs i samma förordning. Dessutom förtecknas afrikansk svinpest i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (2) som en sjukdom i kategorierna A, D och E som drabbar Suidae, och kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (3) kompletterar de bestämmelser för bekämpning av sjukdomar i kategorierna A, B och C som fastställs i förordning (EU) 2016/429, däribland åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EU) 2016/429 fastställs en rättslig ram för förebyggande och bekämpning av sjukdomar som kan överföras till djur eller människor. Afrikansk svinpest omfattas av definitionen för en förtecknad sjukdom i den förordningen, och av bestämmelserna om förebyggande och bekämpning av sjukdom som fastställs i samma förordning. Dessutom förtecknas afrikansk svinpest i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (2) som en sjukdom i kategorierna A, D och E som drabbar Suidae, och kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (3) kompletterar de bestämmelser för bekämpning av sjukdomar i kategorierna A, B och C som fastställs i förordning (EU) 2016/429, däribland åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) fastställs bestämmelser för djurs hälsa i samband med animaliska biprodukter för att förebygga och minimera riskerna för djurs hälsa av dessa biprodukter. Vidare fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (5) vissa djurhälsobestämmelser för animaliska biprodukter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, däribland bestämmelser om intygskrav vid förflyttning av sändningar av dessa biprodukter i unionen. Dessa förordningar omfattar inte alla specifika detaljer och aspekter när det gäller risken för spridning av afrikansk svinpest genom animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III och animaliska biprodukter som härrör från vilda svin från restriktionszoner I, II och III. Det är därför lämpligt att i den här förordningen fastställa särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning när det gäller dessa animaliska biprodukter och förflyttning av sändningar av dem från restriktionszoner I, II och III. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (4) fastställs bestämmelser för djurs hälsa i samband med animaliska biprodukter för att förebygga och minimera riskerna för djurs hälsa av dessa biprodukter. Vidare fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 (5) vissa djurhälsobestämmelser för animaliska biprodukter som omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009, däribland bestämmelser om intygskrav vid förflyttning av sändningar av dessa biprodukter i unionen. Dessa förordningar omfattar inte alla specifika detaljer och aspekter när det gäller risken för spridning av afrikansk svinpest genom animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III och animaliska biprodukter som härrör från vilda svin från restriktionszoner I, II och III. Det är därför lämpligt att i den här förordningen fastställa särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning när det gäller dessa animaliska biprodukter och förflyttning av sändningar av dem från restriktionszoner I, II och III.

| (4) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (6), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den genomförandeförordningen ska tillämpa under en begränsad tid i de restriktionszoner I, II och III som förtecknas i den bilagan. Bestämmelserna i den genomförandeförordningen anpassades så långt som möjligt till internationella standarder, till exempel dem som fastställs i kapitel 15.1 ”Infection with African Swine fever virus” i Världsorganisationen för djurhälsas (WOAH) Terrestrial Animal Health Code (7). |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (6), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den genomförandeförordningen ska tillämpa under en begränsad tid i de restriktionszoner I, II och III som förtecknas i den bilagan. Bestämmelserna i den genomförandeförordningen anpassades så långt som möjligt till internationella standarder, till exempel dem som fastställs i kapitel 15.1 ”Infection with African Swine fever virus” i Världsorganisationen för djurhälsas (WOAH) Terrestrial Animal Health Code (7).

| (5) | I denna förordning bör det också fastställas en regionaliseringsstrategi, som bör tillämpas utöver de åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/687, samt en förteckning över restriktionszoner i medlemsstater som drabbats av utbrott av afrikansk svinpest eller som riskerar att drabbas på grund av närheten till sådana utbrott (de berörda medlemsstaterna). Dessa restriktionszoner bör särskiljas utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest och risknivån, och klassificeras som restriktionszoner I, II respektive III, där restriktionszon III avser de områden som har högst risk för spridning av sjukdomen och den mest dynamiska sjukdomssituationen för hållna svin. Dessa restriktionszoner bör dessutom förtecknas i bilaga I till denna förordning med beaktande av den information som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna avseende sjukdomssituationen, vetenskapligt grundade principer och kriterier för geografisk avgränsning och regionalisering på grund av afrikansk svinpest samt unionens riktlinjer för afrikansk svinpest som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som offentliggjorts på kommissionens webbplats (8), och risknivån för spridning och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten och i närliggande medlemsstater eller tredjeländer, i tillämpliga fall. Alla eventuella efterföljande ändringar av gränserna för restriktionszoner I, II och III i bilaga I till denna förordning bör dessutom baseras på överväganden liknande dem som användes då förteckningen upprättades, och hänsyn bör tas till internationella standarder, som WOAH:s Terrestrial Animal Health Code. Det bör även anges om zonen eller landet varit fritt från sjukdomen under minst tolv månader. I vissa fall bör den tidsperioden minskas till tre månader, med beaktande av den motivering som den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten lagt fram och de vetenskapligt grundade principer och kriterier för geografisk avgränsning av regionaliseringen på grund av afrikansk svinpest samt de riktlinjer som finns tillgängliga på unionsnivå. |
| --- | --- |

(5)

I denna förordning bör det också fastställas en regionaliseringsstrategi, som bör tillämpas utöver de åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/687, samt en förteckning över restriktionszoner i medlemsstater som drabbats av utbrott av afrikansk svinpest eller som riskerar att drabbas på grund av närheten till sådana utbrott (de berörda medlemsstaterna). Dessa restriktionszoner bör särskiljas utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest och risknivån, och klassificeras som restriktionszoner I, II respektive III, där restriktionszon III avser de områden som har högst risk för spridning av sjukdomen och den mest dynamiska sjukdomssituationen för hållna svin. Dessa restriktionszoner bör dessutom förtecknas i bilaga I till denna förordning med beaktande av den information som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna avseende sjukdomssituationen, vetenskapligt grundade principer och kriterier för geografisk avgränsning och regionalisering på grund av afrikansk svinpest samt unionens riktlinjer för afrikansk svinpest som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som offentliggjorts på kommissionens webbplats (8), och risknivån för spridning och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten och i närliggande medlemsstater eller tredjeländer, i tillämpliga fall. Alla eventuella efterföljande ändringar av gränserna för restriktionszoner I, II och III i bilaga I till denna förordning bör dessutom baseras på överväganden liknande dem som användes då förteckningen upprättades, och hänsyn bör tas till internationella standarder, som WOAH:s Terrestrial Animal Health Code. Det bör även anges om zonen eller landet varit fritt från sjukdomen under minst tolv månader. I vissa fall bör den tidsperioden minskas till tre månader, med beaktande av den motivering som den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten lagt fram och de vetenskapligt grundade principer och kriterier för geografisk avgränsning av regionaliseringen på grund av afrikansk svinpest samt de riktlinjer som finns tillgängliga på unionsnivå.

| (6) | Sedan genomförandeförordning (EU) 2021/605 antogs har den epidemiologiska situationen i unionen utvecklats och nya erfarenheter och ny epidemiologisk kunskap om afrikansk svinpest har samlats in i medlemsstaterna. Med hänsyn till denna utveckling och för att förhindra att sjukdomen sprids i unionen är det därför lämpligt att se över och anpassa de nuvarande särskilda åtgärderna för bekämpning av afrikansk svinpest. När det gäller de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i den här förordningen bör därför erfarenheterna från tillämpningen av genomförandeförordning (EU) 2021/605 beaktas. |
| --- | --- |

(6)

Sedan genomförandeförordning (EU) 2021/605 antogs har den epidemiologiska situationen i unionen utvecklats och nya erfarenheter och ny epidemiologisk kunskap om afrikansk svinpest har samlats in i medlemsstaterna. Med hänsyn till denna utveckling och för att förhindra att sjukdomen sprids i unionen är det därför lämpligt att se över och anpassa de nuvarande särskilda åtgärderna för bekämpning av afrikansk svinpest. När det gäller de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i den här förordningen bör därför erfarenheterna från tillämpningen av genomförandeförordning (EU) 2021/605 beaktas.

| (7) | I genomförandeförordning (EU) 2021/605 fastställs särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som i allmänhet gäller för förflyttning från restriktionszoner I, II och III av sändningar av svin som hålls i dessa restriktionszoner och av produkter från dessa djur. Förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III och av produkter från dessa djur inom restriktionszonerna utgör dock också en risk för spridning av sjukdomen och bidrar till den långvariga förekomsten av sjukdomen i dessa restriktionszoner. Med hänsyn till den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de berörda medlemsstaterna bör det därför fastställas särskilda förbud och riskreducerande åtgärder när det gäller förflyttning av sändningar av hållna svin inom dessa restriktionszoner, och i enlighet med detta utvidga tillämpningsområdet för de nuvarande särskilda åtgärderna för sjukdomsbekämpning i unionsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(7)

I genomförandeförordning (EU) 2021/605 fastställs särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som i allmänhet gäller för förflyttning från restriktionszoner I, II och III av sändningar av svin som hålls i dessa restriktionszoner och av produkter från dessa djur. Förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III och av produkter från dessa djur inom restriktionszonerna utgör dock också en risk för spridning av sjukdomen och bidrar till den långvariga förekomsten av sjukdomen i dessa restriktionszoner. Med hänsyn till den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de berörda medlemsstaterna bör det därför fastställas särskilda förbud och riskreducerande åtgärder när det gäller förflyttning av sändningar av hållna svin inom dessa restriktionszoner, och i enlighet med detta utvidga tillämpningsområdet för de nuvarande särskilda åtgärderna för sjukdomsbekämpning i unionsbestämmelserna.

| (8) | För att säkerställa en verkningsfull och snabb reaktion på nya risker, såsom ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon, har kommissionen tidigare, i förekommande fall, antagit enskilda genomförandebeslut för att på unionsnivå i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 snabbt kunna upprätta en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) vid utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin, eller fastställa en smittad zon vid utbrott av sjukdomen hos vilda svin. För säkerställa tydlighet och insyn i unionsbestämmelserna är det lämpligt att man efter ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon på unionsnivå upprättar skydds- och övervakningszoner eller, när det gäller vilda svin, fastställer smittade zoner, och förtecknar dessa i bilaga II till denna förordning tillsammans med en uppgift om hur länge denna regionalisering ska gälla. För att säkerställa territoriell kontinuitet i restriktionszoner för hållna eller vilda svin bör det i särskilda situationer, och i förekommande fall med beaktande av riskbedömningen, också vara möjligt att efter det att ett utbrott av afrikansk svinpest har bekräftats, förteckna tidigare sjukdomsfria zoner som restriktionszoner II eller III i bilaga I till denna förordning i stället för i bilaga II. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa en verkningsfull och snabb reaktion på nya risker, såsom ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon, har kommissionen tidigare, i förekommande fall, antagit enskilda genomförandebeslut för att på unionsnivå i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 snabbt kunna upprätta en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) vid utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin, eller fastställa en smittad zon vid utbrott av sjukdomen hos vilda svin. För säkerställa tydlighet och insyn i unionsbestämmelserna är det lämpligt att man efter ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon på unionsnivå upprättar skydds- och övervakningszoner eller, när det gäller vilda svin, fastställer smittade zoner, och förtecknar dessa i bilaga II till denna förordning tillsammans med en uppgift om hur länge denna regionalisering ska gälla. För att säkerställa territoriell kontinuitet i restriktionszoner för hållna eller vilda svin bör det i särskilda situationer, och i förekommande fall med beaktande av riskbedömningen, också vara möjligt att efter det att ett utbrott av afrikansk svinpest har bekräftats, förteckna tidigare sjukdomsfria zoner som restriktionszoner II eller III i bilaga I till denna förordning i stället för i bilaga II.

| (9) | Med beaktande av hur den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest hos vilda svin utvecklas i unionen bör, utöver de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 63–66 i delegerad förordning (EU) 2020/687, de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning (inklusive tillämpliga undantag) som fastställs för restriktionszoner II i den här förordningen även gälla de smittade zoner som förtecknas i bilaga II till den här förordningen. På grund av den omedelbara risken för ytterligare spridning av sjukdomen när den påvisats hos vilda svin bör förflyttning av sändningar av hållna svin och produkter från dessa djur till andra medlemsstater och tredjeländer inte godkännas från de smittade zoner som förtecknas i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av hur den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest hos vilda svin utvecklas i unionen bör, utöver de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 63–66 i delegerad förordning (EU) 2020/687, de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning (inklusive tillämpliga undantag) som fastställs för restriktionszoner II i den här förordningen även gälla de smittade zoner som förtecknas i bilaga II till den här förordningen. På grund av den omedelbara risken för ytterligare spridning av sjukdomen när den påvisats hos vilda svin bör förflyttning av sändningar av hållna svin och produkter från dessa djur till andra medlemsstater och tredjeländer inte godkännas från de smittade zoner som förtecknas i bilaga II till den här förordningen.

| (10) | Enligt artikel 16.2 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 medges på vissa villkor ett undantag från kravet på djurstängsel för vissa anläggningar för hållna svin under en period på tre månader efter det att ett första utbrott av afrikansk svinpest bekräftats i medlemsstaten. Med beaktande av den särskilda situationen i medlemsstaterna, då sådana djurstängsel av tekniska och administrativa skäl inte kan byggas inom en kort tidsperiod, bör det i den här förordningen fastställas en utökad period på sex månader för att säkerställa ett korrekt genomförande av de särskilda bestämmelserna för bekämpning av afrikansk svinpest i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 16.2 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 medges på vissa villkor ett undantag från kravet på djurstängsel för vissa anläggningar för hållna svin under en period på tre månader efter det att ett första utbrott av afrikansk svinpest bekräftats i medlemsstaten. Med beaktande av den särskilda situationen i medlemsstaterna, då sådana djurstängsel av tekniska och administrativa skäl inte kan byggas inom en kort tidsperiod, bör det i den här förordningen fastställas en utökad period på sex månader för att säkerställa ett korrekt genomförande av de särskilda bestämmelserna för bekämpning av afrikansk svinpest i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon.

| (11) | Enligt artiklarna 166 och 167 i förordning (EU) 2016/429 ska sändningar av produkter av animaliskt ursprung från landlevande djur som producerats eller bearbetats i anläggningar, livsmedelsföretag eller zoner som omfattas av nödåtgärder eller restriktioner vad gäller förflyttning åtföljas av tillämpliga djurhälsointyg. I artikel 19 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 fastställs aktörernas skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin från restriktionszoner I, II och III och där förtecknas de sändningar för vilka ett kontroll- eller identifieringsmärke får ersätta djurhälsointyget vid förflyttning av vissa sändningar från dessa restriktionszoner. För att säkerställa genomförandet av de särskilda bestämmelserna för bekämpning av afrikansk svinpest måste det i den här förordningen fastställas anpassade bestämmelser avseende förteckningen över anläggningar för vilka den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får ersätta djurhälsointyget med ett kontroll- eller identifieringsmärke vid förflyttning av vissa sändningar. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artiklarna 166 och 167 i förordning (EU) 2016/429 ska sändningar av produkter av animaliskt ursprung från landlevande djur som producerats eller bearbetats i anläggningar, livsmedelsföretag eller zoner som omfattas av nödåtgärder eller restriktioner vad gäller förflyttning åtföljas av tillämpliga djurhälsointyg. I artikel 19 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 fastställs aktörernas skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin från restriktionszoner I, II och III och där förtecknas de sändningar för vilka ett kontroll- eller identifieringsmärke får ersätta djurhälsointyget vid förflyttning av vissa sändningar från dessa restriktionszoner. För att säkerställa genomförandet av de särskilda bestämmelserna för bekämpning av afrikansk svinpest måste det i den här förordningen fastställas anpassade bestämmelser avseende förteckningen över anläggningar för vilka den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får ersätta djurhälsointyget med ett kontroll- eller identifieringsmärke vid förflyttning av vissa sändningar.

| (12) | I artikel 10 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 fastställs särskilda förbud avseende förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner. Dessutom fastställs i artikel 31 i den genomförandeförordningen särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium. Med beaktande av den höga nivån av biosäkerhetsåtgärder vid godkända anläggningar för avelsmaterial bör det i den här förordningen fastställas särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon III, från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium. Bland andra villkor bör sådana förflyttningar endast godkännas av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten om donatordjuren (galtar och suggor) har hållits på godkända anläggningar för avelsmaterial sedan födseln eller under minst tre månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet i enlighet med WOAH:s Terrestrial Animal Health Code. På grundval av WOAH:s Terrestrial Animal Health Code bör det även fastställas en skyldighet att minst en gång per år för afrikansk svinpest testa alla hållna svin på godkända anläggningar för avelsmaterial som har godkänts för förflyttning av sändningar av avelsmaterial från restriktionszon III. |
| --- | --- |

(12)

I artikel 10 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 fastställs särskilda förbud avseende förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner. Dessutom fastställs i artikel 31 i den genomförandeförordningen särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium. Med beaktande av den höga nivån av biosäkerhetsåtgärder vid godkända anläggningar för avelsmaterial bör det i den här förordningen fastställas särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon III, från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium. Bland andra villkor bör sådana förflyttningar endast godkännas av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten om donatordjuren (galtar och suggor) har hållits på godkända anläggningar för avelsmaterial sedan födseln eller under minst tre månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet i enlighet med WOAH:s Terrestrial Animal Health Code. På grundval av WOAH:s Terrestrial Animal Health Code bör det även fastställas en skyldighet att minst en gång per år för afrikansk svinpest testa alla hållna svin på godkända anläggningar för avelsmaterial som har godkänts för förflyttning av sändningar av avelsmaterial från restriktionszon III.

| (13) | I artikel 14 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 föreskrivs allmänna villkor för undantag från särskilda förbud i samband med förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III från dessa zoner. I artikel 14.1 a i den genomförandeförordningen hänvisas till allmänna villkor som fastställs i artikel 28.2 a i delegerad förordning (EU) 2020/687, enligt vilka alla godkända förflyttningar i skyddszonen uteslutande ska genomföras via bestämda rutter. Med beaktande av andra riskreducerande åtgärder som gäller vid förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III och som fastställs i den här förordningen, samt för att undvika onödiga restriktioner, bör hänvisningen till de allmänna villkoren för att bevilja undantag från förbud i skyddszonen i artikel 28 i delegerad förordning (EU) 2020/687 ersättas med en hänvisning till de allmänna villkoren för att bevilja undantag från förbud som är tillämpliga för övervakningszoner i artikel 43 i den delegerade förordningen, enligt vilken det bland annat krävs att all godkänd förflyttning ska genomföras företrädelsevis på huvudleder för motor- och järnvägstrafik. |
| --- | --- |

(13)

I artikel 14 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 föreskrivs allmänna villkor för undantag från särskilda förbud i samband med förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III från dessa zoner. I artikel 14.1 a i den genomförandeförordningen hänvisas till allmänna villkor som fastställs i artikel 28.2 a i delegerad förordning (EU) 2020/687, enligt vilka alla godkända förflyttningar i skyddszonen uteslutande ska genomföras via bestämda rutter. Med beaktande av andra riskreducerande åtgärder som gäller vid förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III och som fastställs i den här förordningen, samt för att undvika onödiga restriktioner, bör hänvisningen till de allmänna villkoren för att bevilja undantag från förbud i skyddszonen i artikel 28 i delegerad förordning (EU) 2020/687 ersättas med en hänvisning till de allmänna villkoren för att bevilja undantag från förbud som är tillämpliga för övervakningszoner i artikel 43 i den delegerade förordningen, enligt vilken det bland annat krävs att all godkänd förflyttning ska genomföras företrädelsevis på huvudleder för motor- och järnvägstrafik.

| (14) | I artikel 35 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 föreskrivs särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II från dessa restriktionszoner inom samma medlemsstat för bearbetning av animaliska biprodukter genom trycksterilisering eller vissa alternativa metoder, tillverkning av sällskapsdjursfoder samt omvandling av animaliska biprodukter och framställda produkter till biogas eller kompost i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. Med beaktande av hur effektiva de tillämpliga bearbetningsmetoderna är för att reducera riskerna för afrikansk svinpest bör det i den här förordningen även fastställas särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III, från den restriktionszonen inom samma medlemsstat för bearbetning av animaliska biprodukter genom trycksterilisering eller vissa alternativa metoder, tillverkning av sällskapsdjursfoder samt omvandling av animaliska biprodukter och framställda produkter till biogas eller kompost. |
| --- | --- |

(14)

I artikel 35 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 föreskrivs särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II från dessa restriktionszoner inom samma medlemsstat för bearbetning av animaliska biprodukter genom trycksterilisering eller vissa alternativa metoder, tillverkning av sällskapsdjursfoder samt omvandling av animaliska biprodukter och framställda produkter till biogas eller kompost i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. Med beaktande av hur effektiva de tillämpliga bearbetningsmetoderna är för att reducera riskerna för afrikansk svinpest bör det i den här förordningen även fastställas särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III, från den restriktionszonen inom samma medlemsstat för bearbetning av animaliska biprodukter genom trycksterilisering eller vissa alternativa metoder, tillverkning av sällskapsdjursfoder samt omvandling av animaliska biprodukter och framställda produkter till biogas eller kompost.

| (15) | I artikel 44 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 föreskrivs särskilda kontrollmärken eller, i förekommande fall, identifieringsmärken för vissa produkter av animaliskt ursprung. Dessa produkter bör märkas med ett särskilt kontrollmärke eller, i förekommande fall, ett identifieringsmärke som inte är ovalt och som inte kan förväxlas med det kontroll- eller identifieringsmärke som föreskrivs i artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (9). Med beaktande av bestämmelserna i den förordningen och för en effektiv tillämpning av de särskilda bestämmelserna för bekämpning av afrikansk svinpest när det gäller förflyttning inom eller från restriktionszoner av vissa sändningar av färskt kött och köttprodukter som härrör från hållna eller vilda svin, och av tydlighetsskäl, bör det i den här förordningen fastställas vilken konkret form dessa särskilda märken ska ha, och därigenom tillhandahålls en omfattande uppsättning tekniska åtgärder för att bekämpa sjukdomen. Dessutom bör det införas en övergångsperiod för en harmoniserad utformning av sådana särskilda märken för att ta hänsyn till den särskilda situationen för de behöriga myndigheter och livsmedelsföretagare i de medlemsstater som drabbas av afrikansk svinpest, eftersom dessa måste vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att den här förordningen efterlevs. |
| --- | --- |

(15)

I artikel 44 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 föreskrivs särskilda kontrollmärken eller, i förekommande fall, identifieringsmärken för vissa produkter av animaliskt ursprung. Dessa produkter bör märkas med ett särskilt kontrollmärke eller, i förekommande fall, ett identifieringsmärke som inte är ovalt och som inte kan förväxlas med det kontroll- eller identifieringsmärke som föreskrivs i artikel 5.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 (9). Med beaktande av bestämmelserna i den förordningen och för en effektiv tillämpning av de särskilda bestämmelserna för bekämpning av afrikansk svinpest när det gäller förflyttning inom eller från restriktionszoner av vissa sändningar av färskt kött och köttprodukter som härrör från hållna eller vilda svin, och av tydlighetsskäl, bör det i den här förordningen fastställas vilken konkret form dessa särskilda märken ska ha, och därigenom tillhandahålls en omfattande uppsättning tekniska åtgärder för att bekämpa sjukdomen. Dessutom bör det införas en övergångsperiod för en harmoniserad utformning av sådana särskilda märken för att ta hänsyn till den särskilda situationen för de behöriga myndigheter och livsmedelsföretagare i de medlemsstater som drabbas av afrikansk svinpest, eftersom dessa måste vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att den här förordningen efterlevs.

| (16) | Erfarenheterna från bekämpningen av afrikansk svinpest i unionen visar att vissa riskreducerande åtgärder och skärpta biosäkerhetsåtgärder är nödvändiga för att förhindra sjukdomens spridning i anläggningar för hållna svin. Dessa åtgärder bör fastställas i bilaga III till denna förordning och avse anläggningar som omfattas av undantag från bestämmelserna för förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III. |
| --- | --- |

(16)

Erfarenheterna från bekämpningen av afrikansk svinpest i unionen visar att vissa riskreducerande åtgärder och skärpta biosäkerhetsåtgärder är nödvändiga för att förhindra sjukdomens spridning i anläggningar för hållna svin. Dessa åtgärder bör fastställas i bilaga III till denna förordning och avse anläggningar som omfattas av undantag från bestämmelserna för förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III.

| (17) | Sedan genomförandeförordning (EU) 2021/605 antogs har den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen utvecklats ytterligare i flera medlemsstater, särskilt i populationer av vilda svin som har spelat en viktig roll för hur viruset spridits och överlevt i unionen. Trots de åtgärder för sjukdomsbekämpning som medlemsstaterna vidtagit i enlighet med unionsbestämmelserna fortsätter vilda svin att vara den främsta orsaken till att viruset sprids och överlever i unionen. Utbrotten av sjukdomen hos svin utgör en risk även för de sjukdomsfria medlemsstaterna på grund av att vilda svin förflyttar sig och på grund av att människor sprider viruset via smittat material. Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen bör medlemsstaterna vidta samordnade och konsekventa bekämpningsåtgärder. Tillämpningen av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning innan afrikansk svinpest introduceras har också rekommenderats i ett vetenskapligt yttrande om afrikansk svinpest hos vilda svin från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 12 juni 2018 (10) och i myndighetens vetenskapliga rapport ”Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union” (11) av den 18 december 2019. |
| --- | --- |

(17)

Sedan genomförandeförordning (EU) 2021/605 antogs har den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen utvecklats ytterligare i flera medlemsstater, särskilt i populationer av vilda svin som har spelat en viktig roll för hur viruset spridits och överlevt i unionen. Trots de åtgärder för sjukdomsbekämpning som medlemsstaterna vidtagit i enlighet med unionsbestämmelserna fortsätter vilda svin att vara den främsta orsaken till att viruset sprids och överlever i unionen. Utbrotten av sjukdomen hos svin utgör en risk även för de sjukdomsfria medlemsstaterna på grund av att vilda svin förflyttar sig och på grund av att människor sprider viruset via smittat material. Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen bör medlemsstaterna vidta samordnade och konsekventa bekämpningsåtgärder. Tillämpningen av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning innan afrikansk svinpest introduceras har också rekommenderats i ett vetenskapligt yttrande om afrikansk svinpest hos vilda svin från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 12 juni 2018 (10) och i myndighetens vetenskapliga rapport ”Epidemiological analyses of African swine fever in the European Union” (11) av den 18 december 2019.

| (18) | För att förhindra att vilda svin sprider afrikansk svinpest är det därför av avgörande betydelse att medlemsstaterna vidtar samordnade åtgärder, så att man undviker dubbelarbete. I denna förordning bör det därför fastställas en skyldighet för medlemsstaterna att upprätta nationella handlingsplaner för vilda svin för att förhindra spridningen av afrikansk svinpest i unionen (nationella handlingsplaner). Detta säkerställer ett samordnat och konsekvent tillvägagångssätt i alla medlemsstaterna. Vid fastställandet av minimikraven för de nationella handlingsplanerna bör hänsyn tas till Efsas vetenskapliga utlåtanden, i synnerhet om förebyggande åtgärder för att minska och stabilisera vildsvinstätheten innan sjukdomen introduceras, passiv övervakning och biosäkerhetsåtgärder under jakt på vilda svin, för att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt i medlemsstaterna. Dessa nationella handlingsplaner och de årliga resultaten av genomförandet bör läggas fram för kommissionen och övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

(18)

För att förhindra att vilda svin sprider afrikansk svinpest är det därför av avgörande betydelse att medlemsstaterna vidtar samordnade åtgärder, så att man undviker dubbelarbete. I denna förordning bör det därför fastställas en skyldighet för medlemsstaterna att upprätta nationella handlingsplaner för vilda svin för att förhindra spridningen av afrikansk svinpest i unionen (nationella handlingsplaner). Detta säkerställer ett samordnat och konsekvent tillvägagångssätt i alla medlemsstaterna. Vid fastställandet av minimikraven för de nationella handlingsplanerna bör hänsyn tas till Efsas vetenskapliga utlåtanden, i synnerhet om förebyggande åtgärder för att minska och stabilisera vildsvinstätheten innan sjukdomen introduceras, passiv övervakning och biosäkerhetsåtgärder under jakt på vilda svin, för att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt i medlemsstaterna. Dessa nationella handlingsplaner och de årliga resultaten av genomförandet bör läggas fram för kommissionen och övriga medlemsstater.

| (19) | De åtgärder som gäller förvaltningen av vilda svin och som vidtas inom ramen för de nationella handlingsplanerna bör, i förekommande fall, vara förenliga med unionens miljöregler, inbegripet naturskyddskraven, i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (12) och rådets direktiv 92/43/EEG (13). |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som gäller förvaltningen av vilda svin och som vidtas inom ramen för de nationella handlingsplanerna bör, i förekommande fall, vara förenliga med unionens miljöregler, inbegripet naturskyddskraven, i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (12) och rådets direktiv 92/43/EEG (13).

| (20) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen, nya erfarenheter och ny kunskap som samlats in i unionen samt för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen bör det i den här förordningen fastställas reviderade och utvidgade särskilda bestämmelser för sjukdomsbekämpning. Genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör därför upphävas och ersättas med den här förordningen. |
| --- | --- |

(20)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen, nya erfarenheter och ny kunskap som samlats in i unionen samt för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen bör det i den här förordningen fastställas reviderade och utvidgade särskilda bestämmelser för sjukdomsbekämpning. Genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör därför upphävas och ersättas med den här förordningen.

| (21) | Genomförandeförordning (EU) 2021/605 är tillämplig till och med den 20 april 2028. Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen är det nödvändigt att bibehålla de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i den här förordningen till och med den dagen. |
| --- | --- |

(21)

Genomförandeförordning (EU) 2021/605 är tillämplig till och med den 20 april 2028. Med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen är det nödvändigt att bibehålla de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i den här förordningen till och med den dagen.

| (22) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INNEHÅLL, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser om följande:

| a) | Särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som ska tillämpas under en begränsad tid av de medlemsstater (14) som förtecknas eller som har områden som förtecknas i bilagorna I och II (de berörda medlemsstaterna).
  Dessa särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning ska tillämpas på hållna och vilda svin samt på produkter som härrör från svin, utöver de åtgärder som tillämpas i de skyddszoner, övervakningszoner, ytterligare restriktionszoner och smittade zoner som de behöriga myndigheterna i de medlemsstaterna har upprättat och fastställt i enlighet med artiklarna 21.1 och 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

Särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som ska tillämpas under en begränsad tid av de medlemsstater (14) som förtecknas eller som har områden som förtecknas i bilagorna I och II (de berörda medlemsstaterna).

Dessa särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning ska tillämpas på hållna och vilda svin samt på produkter som härrör från svin, utöver de åtgärder som tillämpas i de skyddszoner, övervakningszoner, ytterligare restriktionszoner och smittade zoner som de behöriga myndigheterna i de medlemsstaterna har upprättat och fastställt i enlighet med artiklarna 21.1 och 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | Förtecknande på unionsnivå av restriktionszoner I, II och III i bilaga I, efter utbrott av afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

b)

Förtecknande på unionsnivå av restriktionszoner I, II och III i bilaga I, efter utbrott av afrikansk svinpest.

| c) | Förtecknande på unionsnivå i bilaga II, efter ett utbrott av Afrikansk svinpest i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon,






  i) | av restriktionszoner (omfattande skydds- och övervakningszoner), vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin, |
| --- | --- | --- |

c)

Förtecknande på unionsnivå i bilaga II, efter ett utbrott av Afrikansk svinpest i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon,

i)

av restriktionszoner (omfattande skydds- och övervakningszoner), vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin,

| ii) | av smittade zoner, vid ett utbrott av sjukdomen hos vilda svin. |
| --- | --- |

ii)

av smittade zoner, vid ett utbrott av sjukdomen hos vilda svin.

2.   I denna förordning fastställs också bestämmelser om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som ska tillämpas under en begränsad tid av alla medlemsstater.

3.   Denna förordning är tillämplig på följande:

| a) | Förflyttning av sändningar av






  i) | svin som hålls i anläggningar i restriktionszoner I, II och III och i de smittade zoner som avses i punkt 1 c ii, |
| --- | --- | --- |

a)

Förflyttning av sändningar av

i)

svin som hålls i anläggningar i restriktionszoner I, II och III och i de smittade zoner som avses i punkt 1 c ii,

| ii) | avelsmaterial, produkter av animaliskt ursprung och animaliska biprodukter som härrör från de hållna svin som avses i led a i. |
| --- | --- |

ii)

avelsmaterial, produkter av animaliskt ursprung och animaliska biprodukter som härrör från de hållna svin som avses i led a i.

| iii) | färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) från restriktionszoner I, II och III eller de smittade zoner som avses i punkt 1 c ii, om sådant kött eller sådana köttprodukter härrör från svin som hållits i områden utanför dessa restriktionszoner och smittade zoner och som har slaktats






  — | i slakterier i restriktionszoner I, II eller III eller i de smittade zoner som avses i punkt 1 c ii, eller |
| --- | --- | --- |

iii)

färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) från restriktionszoner I, II och III eller de smittade zoner som avses i punkt 1 c ii, om sådant kött eller sådana köttprodukter härrör från svin som hållits i områden utanför dessa restriktionszoner och smittade zoner och som har slaktats

—

i slakterier i restriktionszoner I, II eller III eller i de smittade zoner som avses i punkt 1 c ii, eller

| — | i slakterier utanför dessa restriktionszoner och smittade zoner. |
| --- | --- |

—

i slakterier utanför dessa restriktionszoner och smittade zoner.

| b) | Förflyttning av






  i) | sändningar av vilda svin i alla medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

b)

Förflyttning av

i)

sändningar av vilda svin i alla medlemsstater,

| ii) | sändningar, inklusive för jägares privata bruk, av produkter av animaliskt ursprung och animaliska biprodukter som härrör från vilda svin i restriktionszoner I, II och III eller som har bearbetats i anläggningar i dessa restriktionszoner. |
| --- | --- |

ii)

sändningar, inklusive för jägares privata bruk, av produkter av animaliskt ursprung och animaliska biprodukter som härrör från vilda svin i restriktionszoner I, II och III eller som har bearbetats i anläggningar i dessa restriktionszoner.

| c) | Livsmedelsföretagare som hanterar de sändningar som avses i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

Livsmedelsföretagare som hanterar de sändningar som avses i leden a och b.

| d) | Alla medlemsstater när det gäller att öka medvetenheten om afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

d)

Alla medlemsstater när det gäller att öka medvetenheten om afrikansk svinpest.

| e) | Alla medlemsstater när det gäller att upprätta nationella handlingsplaner för vilda svin för att förhindra spridning av afrikansk svinpest i unionen. |
| --- | --- |

e)

Alla medlemsstater när det gäller att upprätta nationella handlingsplaner för vilda svin för att förhindra spridning av afrikansk svinpest i unionen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i delegerad förordning (EU) 2020/687 gälla.

Dessutom gäller följande definitioner:

| a) | svin: djur av de arter av hov- och klövdjur i familjen Suidae som förtecknas i bilaga III till förordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

a)

svin: djur av de arter av hov- och klövdjur i familjen Suidae som förtecknas i bilaga III till förordning (EU) 2016/429.

svin

| b) | avelsmaterial: sperma, oocyter och embryon som härrör från hållna svin för artificiell reproduktion. |
| --- | --- |

b)

avelsmaterial: sperma, oocyter och embryon som härrör från hållna svin för artificiell reproduktion.

avelsmaterial

| c) | restriktionszon I: geografiskt exakt avgränsat område i en medlemsstat som förtecknas i del I i bilaga I och som omfattas av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning och gränsar till restriktionszoner II eller III. |
| --- | --- |

c)

restriktionszon I: geografiskt exakt avgränsat område i en medlemsstat som förtecknas i del I i bilaga I och som omfattas av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning och gränsar till restriktionszoner II eller III.

restriktionszon I

| d) | restriktionszon II: geografiskt exakt avgränsat område i en medlemsstat som förtecknas i del II i bilaga I på grund av ett utbrott av afrikansk svinpest hos ett vilt svin, och som omfattas av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning. |
| --- | --- |

d)

restriktionszon II: geografiskt exakt avgränsat område i en medlemsstat som förtecknas i del II i bilaga I på grund av ett utbrott av afrikansk svinpest hos ett vilt svin, och som omfattas av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning.

restriktionszon II

| e) | restriktionszon III: geografiskt exakt avgränsat område i en medlemsstat som förtecknas i del III i bilaga I på grund av ett utbrott av afrikansk svinpest hos ett hållet svin, och som omfattas av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning. |
| --- | --- |

e)

restriktionszon III: geografiskt exakt avgränsat område i en medlemsstat som förtecknas i del III i bilaga I på grund av ett utbrott av afrikansk svinpest hos ett hållet svin, och som omfattas av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning.

restriktionszon III

| f) | tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon: medlemsstat eller zon i en medlemsstat där afrikansk svinpest inte har bekräftats, varken hos hållna eller vilda svin under den föregående tolvmånadersperioden. |
| --- | --- |

f)

tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon: medlemsstat eller zon i en medlemsstat där afrikansk svinpest inte har bekräftats, varken hos hållna eller vilda svin under den föregående tolvmånadersperioden.

tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon

| g) | område som förtecknas i bilaga II: område i en medlemsstat som förtecknas i bilaga II






  i) | i dess del A som en smittad zon, efter ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest hos ett vilt svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon, eller |
| --- | --- | --- |

g)

område som förtecknas i bilaga II: område i en medlemsstat som förtecknas i bilaga II

område som förtecknas i bilaga II

i)

i dess del A som en smittad zon, efter ett bekräftat utbrott av afrikansk svinpest hos ett vilt svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon, eller

| ii) | i dess del B som en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner), efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos ett hållet svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon. |
| --- | --- |

ii)

i dess del B som en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner), efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos ett hållet svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon.

| h) | kategori 2-material: animaliska biprodukter enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1069/2009 som härrör från hållna svin. |
| --- | --- |

h)

kategori 2-material: animaliska biprodukter enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1069/2009 som härrör från hållna svin.

kategori 2-material

| i) | kategori 3-material: animaliska biprodukter enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1069/2009 som härrör från hållna svin. |
| --- | --- |

i)

kategori 3-material: animaliska biprodukter enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1069/2009 som härrör från hållna svin.

kategori 3-material

| j) | godkänd anläggning för animaliska biprodukter: anläggning som har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 24 i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

j)

godkänd anläggning för animaliska biprodukter: anläggning som har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 24 i förordning (EG) nr 1069/2009.

godkänd anläggning för animaliska biprodukter

| k) | godkänd anläggning för avelsmaterial: anläggning enligt definitionen i artikel 2.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/686 (15). |
| --- | --- |

k)

godkänd anläggning för avelsmaterial: anläggning enligt definitionen i artikel 2.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/686 (15).

godkänd anläggning för avelsmaterial

15

| l) | registrerad anläggning för avelsmaterial: anläggning enligt definitionen i artikel 2.1 i delegerad förordning (EU) 2020/686. |
| --- | --- |

l)

registrerad anläggning för avelsmaterial: anläggning enligt definitionen i artikel 2.1 i delegerad förordning (EU) 2020/686.

registrerad anläggning för avelsmaterial

KAPITEL II

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR ATT UPPRÄTTA RESTRIKTIONSZONER OCH FASTSTÄLLA SMITTADE ZONER VID ETT UTBROTT AV AFRIKANSK SVINPEST

Artikel 3

Särskilda bestämmelser för att omedelbart upprätta restriktionszoner och fastställa smittade zoner vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin

Vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin ska den behöriga myndigheten i medlemsstaten omedelbart göra något av följande:

| a) | Vid ett utbrott hos hållna svin, upprätta en restriktionszon i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och enligt de villkor som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

a)

Vid ett utbrott hos hållna svin, upprätta en restriktionszon i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och enligt de villkor som anges i den artikeln.

| b) | Vid ett utbrott hos vilda svin, fastställa en smittad zon i enlighet med artikel 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

b)

Vid ett utbrott hos vilda svin, fastställa en smittad zon i enlighet med artikel 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

Artikel 4

Särskilda bestämmelser för att upprätta en ytterligare restriktionszon vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin

1.   Vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin får den behöriga myndigheten i medlemsstaten, på grundval av de kriterier och principer för geografisk avgränsning av restriktionszoner som fastställs i artikel 64.1 i förordning (EU) 2016/429, upprätta en ytterligare restriktionszon som gränsar till den upprättade restriktionszon eller den fastställda smittade zon som avses i artikel 3 i den här förordningen, för att avgränsa restriktionszonen eller den smittade zonen från områden som inte omfattas av restriktioner.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att den ytterligare restriktionszon som avses i punkt 1 i den här artikeln motsvarar den restriktionszon I som förtecknas i del I i bilaga I i enlighet med artikel 5.

Artikel 5

Särskilda bestämmelser för förtecknande av restriktionszoner I vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin i ett område i en medlemsstat som gränsar till ett område där inget utbrott av afrikansk svinpest officiellt har bekräftats

1.   Efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna eller vilda svin i ett område i en medlemsstat som gränsar till ett område där inget utbrott av afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos hållna eller vilda svin, ska det område där inget utbrott har bekräftats vid behov förtecknas som en restriktionszon I i del I i bilaga I.

2.   Efter att ett område förtecknats som en restriktionszon I i del I i bilaga I ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten säkerställa att en ytterligare restriktionszon, upprättad i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EU) 2016/429, utan dröjsmål anpassas så att den omfattar åtminstone den relevanta restriktionszon I som förtecknas i bilaga I till den här förordningen för den berörda medlemsstaten.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska utan dröjsmål upprätta den relevanta ytterligare restriktionszonen i enlighet med artikel 64.1 i förordning (EU) 2016/429, om restriktionszonen I har förtecknats i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 6

Särskilda bestämmelser för förtecknande av restriktionszoner II eller smittade zoner vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i en medlemsstat

1.   Efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i ett område i en medlemsstat ska det området förtecknas som en restriktionszon II i del II i bilaga I till denna förordning, såvida inte området förtecknas i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

2.   Efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon ska det området förtecknas som en smittad zon i del A i bilaga II, såvida inte området förtecknas som en restriktionszon II i enlighet med punkt 1 i denna artikel på grund av dess närhet till en restriktionszon II och för att säkerställa territoriell kontinuitet i den berörda restriktionszonen II.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att den smittade zon som fastställts i enlighet med artikel 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687 utan dröjsmål anpassas så att den, åtminstone för den berörda medlemsstaten, omfattar något av följande:

| a) | Den relevanta restriktionszon II som förtecknas i bilaga I till den här förordningen för den berörda medlemsstaten.
  eller |
| --- | --- |

a)

Den relevanta restriktionszon II som förtecknas i bilaga I till den här förordningen för den berörda medlemsstaten.

eller

| b) | Den relevanta smittade zon som förtecknas i del A i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Den relevanta smittade zon som förtecknas i del A i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 7

Särskilda bestämmelser för förtecknande av restriktionszoner vid ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i en medlemsstat

1.   Efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i ett område i en medlemsstat ska det området förtecknas som en restriktionszon III i del III i bilaga I, såvida inte området förtecknas i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

2.   Efter ett första och enstaka utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon ska det området förtecknas som en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) i del B i bilaga II, såvida inte området förtecknas som en restriktionszon III i enlighet med punkt 1 i denna artikel på grund av dess närhet till en restriktionszon III och för att säkerställa territoriell kontinuitet i den berörda restriktionszonen III.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att den restriktionszon som upprättats i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687 utan dröjsmål anpassas så att den, åtminstone för den berörda medlemsstaten, omfattar något av följande:

| a) | Den relevanta restriktionszon III som förtecknas i bilaga I till den här förordningen för den berörda medlemsstaten.
  eller |
| --- | --- |

a)

Den relevanta restriktionszon III som förtecknas i bilaga I till den här förordningen för den berörda medlemsstaten.

eller

| b) | En restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) som förtecknas i del B i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

En restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) som förtecknas i del B i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 8

Allmän och särskild tillämpning av särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning i restriktionszoner I, II och III och i de smittade zoner som förtecknas i bilaga II

1.   De berörda medlemsstaterna ska vidta de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i den här förordningen i restriktionszoner I, II och III, utöver de åtgärder för sjukdomsbekämpning som ska vidtas i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 i

| a) | de restriktionszoner som upprättats i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687, |
| --- | --- |

a)

de restriktionszoner som upprättats i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687,

| b) | de smittade zoner som fastställts i enlighet med artikel 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

b)

de smittade zoner som fastställts i enlighet med artikel 63 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

2.   Utöver de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 63–66 i delegerad förordning (EU) 2020/687 ska de berörda medlemsstaterna också tillämpa de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som gäller restriktionszoner II och som fastställs i den här förordningen, i de områden som förtecknas som smittade zoner i del A i bilaga II till den här förordningen.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska förbjuda förflyttning av sändningar av hållna svin och produkter från dessa till andra medlemsstater eller till tredjeländer från den berörda medlemsstatens smittade zon som förtecknas i del A i bilaga II.

4.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det förbud som föreskrivs i punkt 3 inte ska tillämpas på förflyttning av sändningar av köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i den smittade zon som förtecknas i del A i bilaga II, och som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling i enlighet med bilaga VII till delegerad förordning (EU) 2020/687.

KAPITEL III

SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR SJUKDOMSBEKÄMPNING SOM SKA TILLÄMPAS PÅ SÄNDNINGAR AV SVIN SOM HÅLLS I RESTRIKTIONSZONER I, II OCH III OCH PRODUKTER SOM HÄRRÖR FRÅN DESSA DJUR I DE BERÖRDA MEDLEMSSTATERNA

Avsnitt 1

Särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av hållna svin och produkter från dessa i de berörda medlemsstaterna

Artikel 9

Särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska förbjuda förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det förbud som föreskrivs i punkt 1 inte ska tillämpas på följande:

| a) | Förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon I till anläggningar i samma eller andra restriktionszoner I, till restriktionszoner II och III eller utanför dessa restriktionszoner, under förutsättning att destinationsanläggningen ligger inom samma berörda medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

a)

Förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon I till anläggningar i samma eller andra restriktionszoner I, till restriktionszoner II och III eller utanför dessa restriktionszoner, under förutsättning att destinationsanläggningen ligger inom samma berörda medlemsstats territorium.

| b) | Förflyttning av sändningar av svin som hålls på avgränsade anläggningar i restriktionszoner I, II och III under förutsättning att






  i) | den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har bedömt riskerna med sådan förflyttning och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar, |
| --- | --- | --- |

b)

Förflyttning av sändningar av svin som hålls på avgränsade anläggningar i restriktionszoner I, II och III under förutsättning att

i)

den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har bedömt riskerna med sådan förflyttning och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar,

| ii) | svinen endast flyttas till en annan avgränsad anläggning i samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

ii)

svinen endast flyttas till en annan avgränsad anläggning i samma berörda medlemsstat.

3.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i punkt 1 i den här artikeln får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner i de fall som omfattas av artiklarna 22–31, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna är uppfyllda.

Artikel 10

Särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska förbjuda förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det förbud som föreskrivs i punkt 1 inte ska tillämpas på förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i avgränsade anläggningar i restriktionszoner II och III under förutsättning att

| a) | den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har bedömt riskerna med sådan förflyttning och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar, |
| --- | --- |

a)

den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har bedömt riskerna med sådan förflyttning och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar,

| b) | avelsmaterialet endast flyttas till en annan avgränsad anläggning i samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

avelsmaterialet endast flyttas till en annan avgränsad anläggning i samma berörda medlemsstat.

3.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i punkt 1 i den här artikeln får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner i de fall som omfattas av artiklarna 32, 33 och 34, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna är uppfyllda.

Artikel 11

Särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska förbjuda förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det förbud som föreskrivs i punkt 1 inte ska tillämpas på förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits utanför restriktionszoner II och III och som slaktats i slakterier i restriktionszoner II och III, under förutsättning att dessa animaliska biprodukter i såväl anläggningarna som under transport hållits tydligt åtskilda från animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III.

3.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i punkt 1 i den här artikeln får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner i de fall som omfattas av artiklarna 35–40, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna är uppfyllda.

Artikel 12

Särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska förbjuda förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det förbud som föreskrivs i punkt 1 i den här artikeln inte ska tillämpas på förflyttning av sändningar av köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III och som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling i enlighet med bilaga VII till delegerad förordning (EU) 2020/687 med avseende på afrikansk svinpest, i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 i den här förordningen.

3.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i punkt 1 i den här artikeln får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner i de fall som omfattas av artiklarna 41, 42 och 43, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna är uppfyllda.

Artikel 13

Allmänna förbud mot förflyttning av sändningar av hållna svin och produkter från dessa som anses utgöra en risk för spridning av afrikansk svinpest

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får inom samma berörda medlemsstats territorium förbjuda förflyttning av sändningar av hållna svin och produkter som härrör från hållna svin, om den behöriga myndigheten anser att det finns en risk för spridning av afrikansk svinpest till, från eller genom dessa hållna svin eller produkter från dessa.

Avsnitt 2

Allmänna och särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III från dessa restriktionszoner

Artikel 14

Allmänna villkor för undantag från särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner

1.   Genom undantag från det särskilda förbud mot förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner, som föreskrivs i artikel 9.1, får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna sådan förflyttning i de fall som omfattas av artiklarna 22–25, 28, 29 och 30, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna samt följande villkor är uppfyllda:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som avser följande:






  i) | Förflyttning av sändningar av hållna svin inom och från restriktionszoner I, II och III enligt artikel 15, i tillämpliga fall. |
| --- | --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som avser följande:

i)

Förflyttning av sändningar av hållna svin inom och från restriktionszoner I, II och III enligt artikel 15, i tillämpliga fall.

| ii) | Anläggningar för hållna svin i restriktionszoner I, II och III enligt artikel 16. |
| --- | --- |

ii)

Anläggningar för hållna svin i restriktionszoner I, II och III enligt artikel 16.

| iii) | De transportmedel som används vid transport av hållna svin från restriktionszoner I, II och III enligt artikel 17. |
| --- | --- |

iii)

De transportmedel som används vid transport av hållna svin från restriktionszoner I, II och III enligt artikel 17.

2.   Innan godkännande beviljas enligt artiklarna 22–25 och 28–31 ska den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedöma riskerna med sådana godkännanden och den bedömningen ska visa att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att de ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15 och 16 inte ska tillämpas på förflyttning av sändningar av svin som hålls i slakterier i restriktionszoner I, II och III under förutsättning att följande gäller:

| a) | De hållna svinen behöver flyttas till ett annat slakteri på grund av exceptionella omständigheter, såsom allvarligare driftstopp i slakteriet. |
| --- | --- |

a)

De hållna svinen behöver flyttas till ett annat slakteri på grund av exceptionella omständigheter, såsom allvarligare driftstopp i slakteriet.

| b) | Det mottagande slakteriet finns






  i) | i restriktionszoner I, II eller III i samma medlemsstat, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Det mottagande slakteriet finns

i)

i restriktionszoner I, II eller III i samma medlemsstat, eller

| ii) | under exceptionella omständigheter, till exempel om sådana slakterier som avses i led b i inte finns, utanför restriktionszoner I, II eller III inom samma medlemsstats territorium. |
| --- | --- |

ii)

under exceptionella omständigheter, till exempel om sådana slakterier som avses i led b i inte finns, utanför restriktionszoner I, II eller III inom samma medlemsstats territorium.

| c) | Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har godkänt förflyttningen. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har godkänt förflyttningen.

Artikel 15

Ytterligare allmänna villkor för förflyttning av sändningar av svin som hålls i och avelsmaterial som samlats i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III eller avelsmaterial från dessa djur som samlats i restriktionszoner II och III inom och från dessa restriktionszoner i de fall som omfattas av artiklarna 22–25 och 28–34, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna samt följande ytterligare allmänna villkor är uppfyllda:

| a) | Svinen har hållits i och inte flyttats från den avsändande anläggningen under minst 30 dagar före dagen för förflyttningen, eller sedan födseln om de är yngre än 30 dagar, och under den perioden har inga andra hållna svin från anläggningar i restriktionszoner II, som inte uppfyller de ytterligare allmänna villkor som fastställs i den här artikeln och i artikel 16, eller från anläggningar i restriktionszoner III satts in,






  i) | i den avsändande anläggningen, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Svinen har hållits i och inte flyttats från den avsändande anläggningen under minst 30 dagar före dagen för förflyttningen, eller sedan födseln om de är yngre än 30 dagar, och under den perioden har inga andra hållna svin från anläggningar i restriktionszoner II, som inte uppfyller de ytterligare allmänna villkor som fastställs i den här artikeln och i artikel 16, eller från anläggningar i restriktionszoner III satts in,

i)

i den avsändande anläggningen, eller

| ii) | i den epidemiologiska enhet där de hållna svin som ska flyttas har hållits fullständigt avskilda. Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska efter en riskbedömning fastställa gränserna för en sådan epidemiologisk enhet, genom vilken det bekräftas att strukturen och storleken på samt avståndet mellan olika epidemiologiska enheter och den verksamhet som utförs säkerställer separata utrymmen för svinens inhysning, hållande och utfodring så att afrikanskt svinpestvirus inte kan spridas från en epidemiologisk enhet till en annan. |
| --- | --- |

ii)

i den epidemiologiska enhet där de hållna svin som ska flyttas har hållits fullständigt avskilda. Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska efter en riskbedömning fastställa gränserna för en sådan epidemiologisk enhet, genom vilken det bekräftas att strukturen och storleken på samt avståndet mellan olika epidemiologiska enheter och den verksamhet som utförs säkerställer separata utrymmen för svinens inhysning, hållande och utfodring så att afrikanskt svinpestvirus inte kan spridas från en epidemiologisk enhet till en annan.

| b) | En klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen, även av de djur som ska flyttas eller användas för samling av avelsmaterial, har utförts med ett gynnsamt resultat med avseende på afrikansk svinpest






  i) | av en officiell veterinär, |
| --- | --- | --- |

b)

En klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen, även av de djur som ska flyttas eller användas för samling av avelsmaterial, har utförts med ett gynnsamt resultat med avseende på afrikansk svinpest

i)

av en officiell veterinär,

| ii) | inom en 24-timmarsperiod före tidpunkten för






  — | förflyttningen av sändningen av svin, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

inom en 24-timmarsperiod före tidpunkten för

—

förflyttningen av sändningen av svin, eller

| — | samlingen av avelsmaterialet, och |
| --- | --- |

—

samlingen av avelsmaterialet, och

| iii) | i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

iii)

i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen.

| c) | Vid behov, i överensstämmelse med den behöriga myndighetens instruktioner, har tester för identifiering av patogener utförts före dagen för förflyttningen av sändningarna från den avsändande anläggningen eller före dagen för samlingen av avelsmaterialet och






  i) | efter den kliniska undersökning som avses i led b av svin som hålls i den avsändande anläggningen, även av de svin som ska flyttas eller användas för samling av avelsmaterial, och |
| --- | --- | --- |

c)

Vid behov, i överensstämmelse med den behöriga myndighetens instruktioner, har tester för identifiering av patogener utförts före dagen för förflyttningen av sändningarna från den avsändande anläggningen eller före dagen för samlingen av avelsmaterialet och

i)

efter den kliniska undersökning som avses i led b av svin som hålls i den avsändande anläggningen, även av de svin som ska flyttas eller användas för samling av avelsmaterial, och

| ii) | i enlighet med punkt A.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

ii)

i enlighet med punkt A.2 i bilaga I till delegerad förordning (EU) 2020/687.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska, om det är relevant, erhålla negativa resultat av de tester för identifiering av patogener som avses i punkt 1 c innan den godkänner förflyttning av sändningar av svin eller före dagen för samlingen av avelsmaterialet.

3.   Vid förflyttning av sändningar av hållna svin från avsändande anläggningar i restriktionszoner I och II inom och från dessa restriktionszoner till anläggningar i samma berörda medlemsstat, får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten besluta att den kliniska undersökning som avses i punkt 1 b

| a) | endast ska utföras på de svin som ska flyttas, eller |
| --- | --- |

a)

endast ska utföras på de svin som ska flyttas, eller

| b) | inte behöver utföras, under förutsättning att






  i) | den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär med den frekvens som anges i artikel 16.1 a i och vid alla de besök som har utförts av en officiell veterinär under en period på minst tolv månader före dagen för förflyttningen av sändningen av svin har ett gynnsamt resultat uppnåtts, vilket visar att






  — | de biosäkerhetskrav som avses i artikel 16.1 b har tillämpats i den avsändande anläggningen, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

inte behöver utföras, under förutsättning att

i)

den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär med den frekvens som anges i artikel 16.1 a i och vid alla de besök som har utförts av en officiell veterinär under en period på minst tolv månader före dagen för förflyttningen av sändningen av svin har ett gynnsamt resultat uppnåtts, vilket visar att

—

de biosäkerhetskrav som avses i artikel 16.1 b har tillämpats i den avsändande anläggningen,

| — | en klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen har med gynnsamt resultat avseende afrikansk svinpest utförts av en officiell veterinär under dessa besök, i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 samt punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

en klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen har med gynnsamt resultat avseende afrikansk svinpest utförts av en officiell veterinär under dessa besök, i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 samt punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen,

| ii) | den kontinuerliga övervakning som avses i artikel 16.1 c har genomförts i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för förflyttningen av sändningen av svin. |
| --- | --- |

ii)

den kontinuerliga övervakning som avses i artikel 16.1 c har genomförts i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för förflyttningen av sändningen av svin.

4.   Vid förflyttning av sändningar av hållna svin från en avsändande anläggning i en restriktionszon III till anläggningar i samma restriktionszon III eller i restriktionszoner I eller II i samma berörda medlemsstat, får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten besluta att den kliniska undersökning som avses i punkt 1 b

| a) | endast ska utföras på de svin som ska flyttas, eller |
| --- | --- |

a)

endast ska utföras på de svin som ska flyttas, eller

| b) | inte behöver utföras, under förutsättning att






  i) | den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär med den frekvens som anges i artikel 16.1 a ii och vid alla de besök som har utförts av en officiell veterinär under en period på minst tolv månader före dagen för förflyttningen har ett gynnsamt resultat uppnåtts, vilket visar att






  — | de biosäkerhetskrav som avses i artikel 16.1 b har tillämpats i den avsändande anläggningen, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

inte behöver utföras, under förutsättning att

i)

den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär med den frekvens som anges i artikel 16.1 a ii och vid alla de besök som har utförts av en officiell veterinär under en period på minst tolv månader före dagen för förflyttningen har ett gynnsamt resultat uppnåtts, vilket visar att

—

de biosäkerhetskrav som avses i artikel 16.1 b har tillämpats i den avsändande anläggningen,

| — | en klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen har med gynnsamt resultat avseende afrikansk svinpest utförts av en officiell veterinär under dessa besök, i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 samt punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

en klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen har med gynnsamt resultat avseende afrikansk svinpest utförts av en officiell veterinär under dessa besök, i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 samt punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen,

| ii) | den kontinuerliga övervakning som avses i artikel 16.1 c har genomförts i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för förflyttningen. |
| --- | --- |

ii)

den kontinuerliga övervakning som avses i artikel 16.1 c har genomförts i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för förflyttningen.

5.   Vid förflyttning av sändningar av avelsmaterial som samlats i restriktionszoner II och III till anläggningar i samma berörda medlemsstat eller i andra medlemsstater, får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten besluta att den kliniska undersökning som avses i punkt 1 b inte behöver utföras, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär med den frekvens som anges i artikel 16.1 a ii och vid alla de besök som har utförts av en officiell veterinär under en period på minst tolv månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet har ett gynnsamt resultat uppnåtts, vilket visar att






  i) | de biosäkerhetskrav som avses i artikel 16.1 b har tillämpats i den avsändande anläggningen, |
| --- | --- | --- |

a)

Den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär med den frekvens som anges i artikel 16.1 a ii och vid alla de besök som har utförts av en officiell veterinär under en period på minst tolv månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet har ett gynnsamt resultat uppnåtts, vilket visar att

i)

de biosäkerhetskrav som avses i artikel 16.1 b har tillämpats i den avsändande anläggningen,

| ii) | en klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen har med gynnsamt resultat avseende afrikansk svinpest utförts av en officiell veterinär under dessa besök, i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 samt punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

ii)

en klinisk undersökning av de svin som hålls i den avsändande anläggningen har med gynnsamt resultat avseende afrikansk svinpest utförts av en officiell veterinär under dessa besök, i enlighet med artikel 3.1 och 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 samt punkt A.1 i bilaga I till den delegerade förordningen,

| iii) | den kontinuerliga övervakning som avses i artikel 16.1 c har genomförts i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för samlingen av avelsmaterial. |
| --- | --- |

iii)

den kontinuerliga övervakning som avses i artikel 16.1 c har genomförts i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för samlingen av avelsmaterial.

Artikel 16

Ytterligare allmänna villkor avseende anläggningar för hållna svin i restriktionszoner I, II och III

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i anläggningar i restriktionszoner I, II eller III eller sändningar av avelsmaterial som samlats i restriktionszoner II eller III inom och från dessa restriktionszoner i de fall som omfattas av artiklarna 22–25 och 28–34, under förutsättning att de särskilda villkor som föreskrivs i de artiklarna samt följande ytterligare allmänna villkor är uppfyllda:

| a) | Den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär vid minst ett tillfälle efter förtecknandet av restriktionszoner I, II och III i bilaga I till den här förordningen eller under de tre månaderna före dagen för förflyttningen av sändningen, och anläggningen är föremål för regelbundna besök av officiella veterinärer i enlighet med artikel 26.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 enligt följande:






  i) | I restriktionszoner I och II: minst två gånger per år, med minst fyra månaders mellanrum mellan dessa besök. |
| --- | --- | --- |

a)

Den avsändande anläggningen har besökts av en officiell veterinär vid minst ett tillfälle efter förtecknandet av restriktionszoner I, II och III i bilaga I till den här förordningen eller under de tre månaderna före dagen för förflyttningen av sändningen, och anläggningen är föremål för regelbundna besök av officiella veterinärer i enlighet med artikel 26.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 enligt följande:

i)

I restriktionszoner I och II: minst två gånger per år, med minst fyra månaders mellanrum mellan dessa besök.

| ii) | I restriktionszon III: minst var tredje månad. |
| --- | --- |

ii)

I restriktionszon III: minst var tredje månad.

| b) | Den avsändande anläggningen tillämpar biosäkerhetskraven för afrikansk svinpest






  i) | i enlighet med de skärpta biosäkerhetsåtgärder som anges i bilaga III, och |
| --- | --- | --- |

b)

Den avsändande anläggningen tillämpar biosäkerhetskraven för afrikansk svinpest

i)

i enlighet med de skärpta biosäkerhetsåtgärder som anges i bilaga III, och

| ii) | på det sätt som fastställts av den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

ii)

på det sätt som fastställts av den berörda medlemsstaten.

| c) | Kontinuerlig övervakning genom tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest utförs i den avsändande anläggningen






  i) | i enlighet med artikel 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och bilaga I till den delegerade förordningen, och |
| --- | --- | --- |

c)

Kontinuerlig övervakning genom tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest utförs i den avsändande anläggningen

i)

i enlighet med artikel 3.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och bilaga I till den delegerade förordningen, och

| ii) | med negativt resultat varje vecka vad gäller åtminstone de två första döda hållna svinen som är äldre än 60 dagar eller, i avsaknad av döda djur äldre än 60 dagar, vad gäller andra döda svin efter avvänjning, i varje epidemiologisk enhet, och |
| --- | --- |

ii)

med negativt resultat varje vecka vad gäller åtminstone de två första döda hållna svinen som är äldre än 60 dagar eller, i avsaknad av döda djur äldre än 60 dagar, vad gäller andra döda svin efter avvänjning, i varje epidemiologisk enhet, och

| iii) | åtminstone under den övervakningsperiod som anges för afrikansk svinpest i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/687 före förflyttning av sändningen från den avsändande anläggningen, eller |
| --- | --- |

iii)

åtminstone under den övervakningsperiod som anges för afrikansk svinpest i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/687 före förflyttning av sändningen från den avsändande anläggningen, eller

| iv) | vid behov, i överensstämmelse med den behöriga myndighetens instruktioner i enlighet med artikel 15.1 c, om det inte finns några döda hållna svin i anläggningen under den övervakningsperiod för afrikansk svinpest som avses i led c iii) i denna punkt. |
| --- | --- |

iv)

vid behov, i överensstämmelse med den behöriga myndighetens instruktioner i enlighet med artikel 15.1 c, om det inte finns några döda hållna svin i anläggningen under den övervakningsperiod för afrikansk svinpest som avses i led c iii) i denna punkt.

2.   Den behöriga myndigheten får besluta att besöka den avsändande anläggning i en restriktionszon III som avses i punkt 1 a ii, med den frekvens som anges i punkt 1 a i, förutsatt att ett gynnsamt resultat uppnåddes vid det senaste besöket efter förtecknandet av restriktionszoner I, II och III i bilaga I, eller under de tre månaderna före dagen för förflyttningen av sändningen, vilket visar

| a) | att de biosäkerhetskrav som avses i punkt 1 b har tillämpats, och |
| --- | --- |

a)

att de biosäkerhetskrav som avses i punkt 1 b har tillämpats, och

| b) | att den kontinuerliga övervakning som avses i punkt 1 c har utförts i anläggningen. |
| --- | --- |

b)

att den kontinuerliga övervakning som avses i punkt 1 c har utförts i anläggningen.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det djurstängsel som fastställs i punkt 2 h i bilaga III och som avses i punkt 1 b i) i den här artikeln inte ska krävas i något av följande fall:

| a) | När det gäller anläggningar för hållna svin, under sex månader från och med den dag då det första utbrottet av afrikansk svinpest bekräftades i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon, under förutsättning att






  i) | den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har bedömt riskerna med ett sådant beslut och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar, |
| --- | --- | --- |

a)

När det gäller anläggningar för hållna svin, under sex månader från och med den dag då det första utbrottet av afrikansk svinpest bekräftades i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon, under förutsättning att

i)

den behöriga myndigheten i den medlemsstaten har bedömt riskerna med ett sådant beslut och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar,

| ii) | ett alternativt system har införts som säkerställer att svin som hålls i anläggningar är avskilda från vilda svin i medlemsstater som har en population av vilda svin, |
| --- | --- |

ii)

ett alternativt system har införts som säkerställer att svin som hålls i anläggningar är avskilda från vilda svin i medlemsstater som har en population av vilda svin,

| iii) | hållna svin från dessa anläggningar inte flyttas till andra medlemsstater, |
| --- | --- |

iii)

hållna svin från dessa anläggningar inte flyttas till andra medlemsstater,

| iv) | svin inte hålls tillfälligt eller permanent utomhus i dessa anläggningar. |
| --- | --- |

iv)

svin inte hålls tillfälligt eller permanent utomhus i dessa anläggningar.

| b) | Om den lämpliga och kontinuerliga övervakningen inte har visat några belägg för att vilda svin förekommer permanent i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Om den lämpliga och kontinuerliga övervakningen inte har visat några belägg för att vilda svin förekommer permanent i den medlemsstaten.

| c) | När det gäller anläggningar för hållna svin, under sex månader efter offentliggörandet av denna förordning, om sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III och produkter från dessa djur endast flyttas inom dessa restriktionszoner i enlighet med artikel 22, 23, 24, 28 eller 30 i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

När det gäller anläggningar för hållna svin, under sex månader efter offentliggörandet av denna förordning, om sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III och produkter från dessa djur endast flyttas inom dessa restriktionszoner i enlighet med artikel 22, 23, 24, 28 eller 30 i denna förordning.

Artikel 17

Ytterligare allmänna villkor avseende de transportmedel som används vid transport av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III inom och från dessa restriktionszoner om de transportmedel som används vid transport av dessa sändningar

| a) | uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 24.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687, och |
| --- | --- |

a)

uppfyller de krav som föreskrivs i artikel 24.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687, och

| b) | är rengjorda och desinficerade i enlighet med artikel 24.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 under tillsyn eller övervakning av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

är rengjorda och desinficerade i enlighet med artikel 24.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 under tillsyn eller övervakning av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.

Avsnitt 3

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg

Artikel 18

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III från dessa restriktionszoner

Aktörer får endast flytta sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III från dessa restriktionszoner inom den berörda medlemsstaten eller till en annan medlemsstat i de fall som omfattas av artiklarna 22–25 och 28–31 i den här förordningen, om dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 143.2 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller minst ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

| a) | ”Svin som hålls i en restriktionszon I i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

a)

”Svin som hålls i en restriktionszon I i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| b) | ”Svin som hålls i en restriktionszon II i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

b)

”Svin som hålls i en restriktionszon II i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| c) | ”Svin som hålls i en restriktionszon III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

c)

”Svin som hålls i en restriktionszon III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

Vid förflyttning av sådana sändningar inom samma berörda medlemsstat får dock den behöriga myndigheten besluta att ett djurhälsointyg inte behöver utfärdas i enlighet med artikel 143.2 andra stycket i förordning (EU) 2016/429.

Artikel 19

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin från restriktionszoner I, II och III

1.   Aktörer får endast flytta sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I eller II, från restriktionszoner I och II inom samma berörda medlemsstat eller till en annan medlemsstat i de fall som omfattas av artiklarna 41 och 42 i den här förordningen, om dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller

| a) | de uppgifter som krävs enligt artikel 3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2154 (16), och |
| --- | --- |

a)

de uppgifter som krävs enligt artikel 3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2154 (16), och

| b) | ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:






  i) | ”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon I i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- | --- |

b)

ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

i)

”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon I i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| ii) | ”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

ii)

”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

2.   Aktörer får endast flytta sändningar av köttprodukter (inbegripet fjälster) som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I, II eller III, från restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstat eller till en annan medlemsstat om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Köttprodukterna (inbegripet fjälster) har genomgått tillämplig riskreducerande behandling som anges i bilaga VII till delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

Köttprodukterna (inbegripet fjälster) har genomgått tillämplig riskreducerande behandling som anges i bilaga VII till delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | Dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller






  i) | de uppgifter som krävs enligt artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2020/2154, och |
| --- | --- | --- |

b)

Dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller

i)

de uppgifter som krävs enligt artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2020/2154, och

| ii) | följande intygande om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

  ”Köttprodukter (inbegripet fjälster) som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

ii)

följande intygande om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

”Köttprodukter (inbegripet fjälster) som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

3.   Aktörer får, från restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstat eller till en annan medlemsstat, endast flytta sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och II och som slaktats antingen i slakterier i restriktionszoner I, II eller III eller i slakterier som ligger utanför dessa restriktionszoner, om dessa sändningar åtföljs av

| a) | ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller de uppgifter som krävs enligt artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2020/2154, och |
| --- | --- |

a)

ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller de uppgifter som krävs enligt artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2020/2154, och

| b) | ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:






  i) | ”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och III men som slaktats i restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- | --- |

b)

ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

i)

”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och III men som slaktats i restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| ii) | ”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits och slaktats i områden utanför restriktionszoner I, II och III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

ii)

”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits och slaktats i områden utanför restriktionszoner I, II och III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| iii) | ”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits och slaktats i områden utanför restriktionszoner I, II och III men som producerats eller bearbetats i restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning ((EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

iii)

”Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits och slaktats i områden utanför restriktionszoner I, II och III men som producerats eller bearbetats i restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning ((EU) 2023/594”.

4.   Vid förflyttning av de sändningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln inom samma berörda medlemsstat får den behöriga myndigheten besluta att ett djurhälsointyg enligt artikel 167.1 första stycket i förordning (EU) 2016/429 inte behöver utfärdas.

5.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att i de fall som inte omfattas av artikel 167.1 första stycket i förordning (EU) 2016/429 får ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke enligt artikel 5.1 b i förordning (EG) nr 853/2004 som anbringas på färskt kött eller köttprodukter (inbegripet fjälster) ersätta djurhälsointyget vid förflyttning av sändningar till andra medlemsstater, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke anbringas på färskt kött eller köttprodukter (inbegripet fjälster),






  i) | i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 i denna förordning, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke anbringas på färskt kött eller köttprodukter (inbegripet fjälster),

i)

i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 i denna förordning, eller

| ii) | i anläggningar som endast hanterar färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon I eller i områden utanför restriktionszoner I, II och III och som förtecknas i den förteckning över anläggningar som avses i punkt 6 i denna artikel. |
| --- | --- |

ii)

i anläggningar som endast hanterar färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon I eller i områden utanför restriktionszoner I, II och III och som förtecknas i den förteckning över anläggningar som avses i punkt 6 i denna artikel.

| b) | Djurhälsointyget ersätts endast vid förflyttning av följande sändningar:






  i) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I eller II, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- | --- |

b)

Djurhälsointyget ersätts endast vid förflyttning av följande sändningar:

i)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I eller II, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 1.

| ii) | Köttprodukter (inbegripet fjälster) som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I eller II, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

ii)

Köttprodukter (inbegripet fjälster) som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från svin som hållits i restriktionszoner I eller II, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 2.

| iii) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och III och som antingen slaktats i dessa områden eller i slakterier i restriktionszoner I, II eller III, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

iii)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och III och som antingen slaktats i dessa områden eller i slakterier i restriktionszoner I, II eller III, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 3.

| iv) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och III och som producerats och bearbetats i restriktionszoner I, II eller III, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

iv)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i områden utanför restriktionszoner I, II och III och som producerats och bearbetats i restriktionszoner I, II eller III, från dessa restriktionszoner till en annan medlemsstat, i enlighet med punkt 3.

| c) | Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten säkerställer att det finns ett alternativt system som säkerställer att de sändningar som avses i led b är spårbara och att de uppfyller de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten säkerställer att det finns ett alternativt system som säkerställer att de sändningar som avses i led b är spårbara och att de uppfyller de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i denna förordning.

6.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska göra följande:

| a) | Till kommissionen och övriga medlemsstater tillhandahålla en länk till den behöriga myndighetens webbplats med en förteckning över de anläggningar i restriktionszoner I, II och III,






  i) | som endast hanterar färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon I eller i områden utanför restriktionszoner I, II och III, och |
| --- | --- | --- |

a)

Till kommissionen och övriga medlemsstater tillhandahålla en länk till den behöriga myndighetens webbplats med en förteckning över de anläggningar i restriktionszoner I, II och III,

i)

som endast hanterar färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon I eller i områden utanför restriktionszoner I, II och III, och

| ii) | för vilka den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har beviljat en möjlighet att ersätta djurhälsointyget vid förflyttning av sändningar till andra medlemsstater med ett sådant kontrollmärke eller, om det är relevant, identifieringsmärke som avses i punkt 5. |
| --- | --- |

ii)

för vilka den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har beviljat en möjlighet att ersätta djurhälsointyget vid förflyttning av sändningar till andra medlemsstater med ett sådant kontrollmärke eller, om det är relevant, identifieringsmärke som avses i punkt 5.

| b) | Se till att den förteckning som föreskrivs i led a är uppdaterad. |
| --- | --- |

b)

Se till att den förteckning som föreskrivs i led a är uppdaterad.

Artikel 20

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i anläggningar i restriktionszoner II eller III från dessa restriktionszoner

Aktörer får endast flytta sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II eller III från dessa restriktionszoner inom samma berörda medlemsstat eller till en annan medlemsstat i de fall som omfattas av artiklarna 32, 33 och 34 i den här förordningen, om dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 161.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller åtminstone ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

| a) | ”Avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

a)

”Avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| b) | ”Avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

b)

”Avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon III i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

Vid förflyttning av sändningar inom samma berörda medlemsstat får dock den behöriga myndigheten besluta att ett djurhälsointyg inte behöver utfärdas i enlighet med artikel 161.2 andra stycket i förordning (EU) 2016/429.

Artikel 21

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av kategori 2-material och kategori 3-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II eller III från dessa restriktionszoner

Aktörer får endast flytta sändningar av kategori 2-material och kategori 3-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II eller III från dessa restriktionszoner inom samma berörda medlemsstat eller till en annan medlemsstat i de fall som omfattas av artiklarna 35–40 om dessa sändningar åtföljs av

| a) | det handelsdokument som avses i kapitel III i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011, och |
| --- | --- |

a)

det handelsdokument som avses i kapitel III i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011, och

| b) | det djurhälsointyg som avses i artikel 22.5 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och som fastställs i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

b)

det djurhälsointyg som avses i artikel 22.5 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och som fastställs i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011.

Vid förflyttning inom samma berörda medlemsstat får dock den behöriga myndigheten besluta att ett djurhälsointyg inte ska utfärdas i enlighet med artikel 22.6 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

Avsnitt 4

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon I inom och från den restriktionszonen

Artikel 22

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon I inom och från den restriktionszonen

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon I inom och från den restriktionszonen till

| a) | en anläggning som ligger inom samma berörda medlemsstats territorium






  i) | i samma eller en annan restriktionszon I, |
| --- | --- | --- |

a)

en anläggning som ligger inom samma berörda medlemsstats territorium

i)

i samma eller en annan restriktionszon I,

| ii) | i restriktionszoner II eller III, |
| --- | --- |

ii)

i restriktionszoner II eller III,

| iii) | utanför restriktionszonerna I, II och III, |
| --- | --- |

iii)

utanför restriktionszonerna I, II och III,

| b) | en anläggning som ligger inom en annan medlemsstats territorium, |
| --- | --- |

b)

en anläggning som ligger inom en annan medlemsstats territorium,

| c) | tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

tredjeländer.

2.   Den behöriga myndigheten får endast bevilja de godkännanden som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.3, 16 och 17. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.3, 16 och 17.

Avsnitt 5

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II inom och från den restriktionszonen

Artikel 23

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II inom och från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II inom och från den restriktionszonen till en anläggning som ligger inom samma berörda medlemsstats territorium

| a) | i samma eller en annan restriktionszon II, |
| --- | --- |

a)

i samma eller en annan restriktionszon II,

| b) | i restriktionszoner I eller III, |
| --- | --- |

b)

i restriktionszoner I eller III,

| c) | utanför restriktionszonerna I, II och III. |
| --- | --- |

c)

utanför restriktionszonerna I, II och III.

2.   Den behöriga myndigheten får endast bevilja de godkännanden som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15, 16 och 17. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15, 16 och 17.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att svin som är föremål för en sådan godkänd förflyttning som avses i punkt 1 i denna artikel stannar kvar i destinationsanläggningen under åtminstone den övervakningsperiod som anges för afrikansk svinpest i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/687.

Artikel 24

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II inom och från den restriktionszonen till ett slakteri som ligger inom samma berörda medlemsstats territorium för omedelbar slakt

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II inom och från den restriktionszonen till ett slakteri som ligger inom samma berörda medlemsstats territorium under förutsättning att

| a) | de hållna svinen flyttas för omedelbar slakt, |
| --- | --- |

a)

de hållna svinen flyttas för omedelbar slakt,

| b) | det mottagande slakteriet har utsetts i enlighet med artikel 44.1. |
| --- | --- |

b)

det mottagande slakteriet har utsetts i enlighet med artikel 44.1.

2.   Den behöriga myndigheten får endast bevilja de godkännanden som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.3, 16 och 17. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.3, 16 och 17.

3.   Om den förflyttning som avses i punkt 1 i den här artikeln inte uppfyller de villkor som föreskrivs i punkt 2 i samma artikel får den behöriga myndigheten, genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1, godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II inom eller från den restriktionszonen, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Innan godkännande beviljas har den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedömt riskerna med ett sådant godkännande och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar. |
| --- | --- |

a)

Innan godkännande beviljas har den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedömt riskerna med ett sådant godkännande och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar.

| b) | De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt och i enlighet med artiklarna 28.2, 29.2 a och 29.2 b i–v i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

b)

De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt och i enlighet med artiklarna 28.2, 29.2 a och 29.2 b i–v i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| c) | Det mottagande slakteriet har utsetts i enlighet med artikel 44.1 och ligger






  i) | i samma eller i en annan restriktionszon II, så nära den avsändande anläggningen som möjligt, |
| --- | --- | --- |

c)

Det mottagande slakteriet har utsetts i enlighet med artikel 44.1 och ligger

i)

i samma eller i en annan restriktionszon II, så nära den avsändande anläggningen som möjligt,

| ii) | i restriktionszoner I eller III inom samma berörda medlemsstats territorium, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszon II, |
| --- | --- |

ii)

i restriktionszoner I eller III inom samma berörda medlemsstats territorium, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszon II,

| iii) | i områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstats territorium, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszonerna I, II eller III. |
| --- | --- |

iii)

i områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstats territorium, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszonerna I, II eller III.

| d) | Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35 och 39. |
| --- | --- |

d)

Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35 och 39.

| e) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör svin som hållits i en restriktionszon II flyttas endast från ett slakteri inom samma medlemsstat i enlighet med artikel 41.2 b. |
| --- | --- |

e)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör svin som hållits i en restriktionszon II flyttas endast från ett slakteri inom samma medlemsstat i enlighet med artikel 41.2 b.

Artikel 25

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen till restriktionszoner II eller III i en annan medlemsstat

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen till en anläggning i restriktionszoner II eller III i en annan medlemsstat.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast bevilja de godkännanden som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15, 16 och 17 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15, 16 och 17 är uppfyllda.

| c) | Ett övervakningsförfarande har inrättats i enlighet med artikel 26. |
| --- | --- |

c)

Ett övervakningsförfarande har inrättats i enlighet med artikel 26.

| d) | De hållna svinen uppfyller alla ytterligare tillämpliga garantier med avseende på afrikansk svinpest, på grundval av ett gynnsamt resultat av en riskbedömning av de åtgärder mot spridning av sjukdomen som






  i) | krävs av den avsändande anläggningens behöriga myndighet, |
| --- | --- | --- |

d)

De hållna svinen uppfyller alla ytterligare tillämpliga garantier med avseende på afrikansk svinpest, på grundval av ett gynnsamt resultat av en riskbedömning av de åtgärder mot spridning av sjukdomen som

i)

krävs av den avsändande anläggningens behöriga myndighet,

| ii) | har godkänts av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater genom vilka sändningen passerar och av destinationsanläggningen före förflyttningen av sändningen av de hållna svinen. |
| --- | --- |

ii)

har godkänts av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater genom vilka sändningen passerar och av destinationsanläggningen före förflyttningen av sändningen av de hållna svinen.

| e) | Inget utbrott av afrikansk svinpest har i enlighet med artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2020/687 officiellt bekräftats hos hållna svin i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för förflyttningen av sändningen av hållna svin. |
| --- | --- |

e)

Inget utbrott av afrikansk svinpest har i enlighet med artikel 11 i delegerad förordning (EU) 2020/687 officiellt bekräftats hos hållna svin i den avsändande anläggningen under minst tolv månader före dagen för förflyttningen av sändningen av hållna svin.

| f) | Aktören har i förväg underrättat den behöriga myndigheten om sin avsikt att flytta sändningen av hållna svin i enlighet med artikel 152 b i förordning (EU) 2016/429 och artikel 96 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/688 (17). |
| --- | --- |

f)

Aktören har i förväg underrättat den behöriga myndigheten om sin avsikt att flytta sändningen av hållna svin i enlighet med artikel 152 b i förordning (EU) 2016/429 och artikel 96 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/688 (17).

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska göra följande:

| a) | Upprätta en förteckning över anläggningar som uppfyller de garantier som avses i punkt 2 d. |
| --- | --- |

a)

Upprätta en förteckning över anläggningar som uppfyller de garantier som avses i punkt 2 d.

| b) | Inom ramen för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de garantier som lämnats i enlighet med punkt 2 d och om de behöriga myndigheternas godkännande i enlighet med punkt 2 d ii. |
| --- | --- |

b)

Inom ramen för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, underrätta kommissionen och övriga medlemsstater om de garantier som lämnats i enlighet med punkt 2 d och om de behöriga myndigheternas godkännande i enlighet med punkt 2 d ii.

4.   Det godkännande som föreskrivs i punkt 2 d ii och den underrättelse som föreskrivs i punkt 3 b i den här artikeln krävs inte när den avsändande anläggningen, de orter som passeras och destinationsanläggningen alla ligger i restriktionszoner I, II eller III och dessa restriktionszoner är sammanhängande, vilket säkerställer att sändningen av hållna svin endast flyttas genom dessa restriktionszoner I, II eller III i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i artikel 22.4 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

Artikel 26

Särskilt övervakningsförfarande för beviljande av undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen till restriktionszoner II eller III i en annan medlemsstat

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska i enlighet med artikel 25.2 c inrätta ett övervakningsförfarande för förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen till en anläggning i restriktionszoner II eller III i en annan medlemsstat under tillsyn av de behöriga myndigheterna

| a) | för den avsändande anläggningen, |
| --- | --- |

a)

för den avsändande anläggningen,

| b) | i de medlemsstater som passeras, |
| --- | --- |

b)

i de medlemsstater som passeras,

| c) | för destinationsanläggningen. |
| --- | --- |

c)

för destinationsanläggningen.

2.   Den behöriga myndigheten för den avsändande anläggningen ska göra följande:

| a) | Säkerställa att varje transportmedel som används för den förflyttning av sändningar av hållna svin som avses i punkt 1






  i) | är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid, |
| --- | --- | --- |

a)

Säkerställa att varje transportmedel som används för den förflyttning av sändningar av hållna svin som avses i punkt 1

i)

är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid,

| ii) | har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av sändningen av hållna svin. Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i den berörda medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny. |
| --- | --- |

ii)

har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av sändningen av hållna svin. Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i den berörda medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny.

| b) | I förväg underrätta den behöriga myndigheten på orten för destinationsanläggningen och, om det är relevant, den behöriga myndigheten i den medlemsstat som passeras, om avsikten att förflytta sändningen av hållna svin. |
| --- | --- |

b)

I förväg underrätta den behöriga myndigheten på orten för destinationsanläggningen och, om det är relevant, den behöriga myndigheten i den medlemsstat som passeras, om avsikten att förflytta sändningen av hållna svin.

| c) | Inrätta ett system som aktörerna ska använda för att till den avsändande anläggningens behöriga myndighet omedelbart anmäla eventuella olyckor eller fel på de transportmedel som används vid transporten av sändningen av hållna svin. |
| --- | --- |

c)

Inrätta ett system som aktörerna ska använda för att till den avsändande anläggningens behöriga myndighet omedelbart anmäla eventuella olyckor eller fel på de transportmedel som används vid transporten av sändningen av hållna svin.

| d) | Säkerställa inrättandet av en beredskapsplan, en beslutskedja och nödvändiga arrangemang för samarbete mellan de behöriga myndigheter som avses i punkt 1 a, b och c i händelse av olyckor under transporten, större fel på transportmedlet eller bedrägliga handlingar från aktörernas sida. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa inrättandet av en beredskapsplan, en beslutskedja och nödvändiga arrangemang för samarbete mellan de behöriga myndigheter som avses i punkt 1 a, b och c i händelse av olyckor under transporten, större fel på transportmedlet eller bedrägliga handlingar från aktörernas sida.

Artikel 27

Skyldigheter för den behöriga medlemsstaten för destinationsanläggningen i den berörda medlemsstaten avseende sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II i en annan medlemsstat

Den behöriga myndigheten för destinationsanläggningen i den berörda medlemsstaten ska för sändningar av svin som hålls i en restriktionszon II i en annan medlemsstat göra följande:

| a) | Utan onödigt dröjsmål underrätta den avsändande anläggningens behöriga myndighet om sändningens ankomst. |
| --- | --- |

a)

Utan onödigt dröjsmål underrätta den avsändande anläggningens behöriga myndighet om sändningens ankomst.

| b) | Säkerställa att hållna svin






  i) | stannar kvar i destinationsanläggningen under åtminstone den övervakningsperiod som anges för afrikansk svinpest i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/687, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Säkerställa att hållna svin

i)

stannar kvar i destinationsanläggningen under åtminstone den övervakningsperiod som anges för afrikansk svinpest i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/687, eller

| ii) | flyttas direkt till ett slakteri som utsetts i enlighet med artikel 44.1. |
| --- | --- |

ii)

flyttas direkt till ett slakteri som utsetts i enlighet med artikel 44.1.

Avsnitt 6

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III inom och från den restriktionszonen

Artikel 28

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III inom och från den restriktionszonen till en restriktionszon I eller II i samma berörda medlemsstat

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten under exceptionella omständigheter, om förbudet leder till att det uppstår djurskyddsproblem i en anläggning för hållna svin, godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III från den restriktionszonen till en anläggning i en restriktionszon II eller, om det inte finns någon restriktionszon II i den medlemsstaten, i en restriktionszon I inom samma berörda medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1, 15.2, 15.4, 16 och 17 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1, 15.2, 15.4, 16 och 17 är uppfyllda.

| c) | Destinationsanläggningen ingår i samma distributionskedja och de hållna svinen ska flyttas för att slutföra produktionscykeln. |
| --- | --- |

c)

Destinationsanläggningen ingår i samma distributionskedja och de hållna svinen ska flyttas för att slutföra produktionscykeln.

2.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III till en anläggning i samma restriktionszon inom samma berörda medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1, 15.2, 15.4, 16 och 17 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1, 15.2, 15.4, 16 och 17 är uppfyllda.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att hållna svin inte flyttas från destinationsanläggningen i restriktionszon I, II eller III under åtminstone den övervakningsperiod som anges för afrikansk svinpest i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/687.

Artikel 29

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III från den restriktionszonen för omedelbar slakt i samma berörda medlemsstat

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten under exceptionella omständigheter, om förbudet leder till att det uppstår djurskyddsproblem i en anläggning för hållna svin och om det finns logistiska begränsningar i slaktkapaciteten i de slakterier i restriktionszon III som utsetts i enlighet med artikel 44.1, eller om det inte finns ett utsett slakteri i restriktionszon III, godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III från den restriktionszonen för omedelbar slakt i ett slakteri som utsetts i enlighet med artikel 44.1 och som ligger i samma medlemsstat, så nära den avsändande anläggningen som möjligt,

| a) | i en restriktionszon II, |
| --- | --- |

a)

i en restriktionszon II,

| b) | i en restriktionszon I om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszon II, |
| --- | --- |

b)

i en restriktionszon I om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszon II,

| c) | utanför restriktionszoner I, II och III om det inte är möjligt att slakta djuren i de restriktionszonerna. |
| --- | --- |

c)

utanför restriktionszoner I, II och III om det inte är möjligt att slakta djuren i de restriktionszonerna.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast bevilja det godkännande som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 16 och 17 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 16 och 17 är uppfyllda.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att följande gäller:

| a) | De hållna svinen skickas för omedelbar slakt direkt till ett slakteri som utsetts i enlighet med artikel 44.1. |
| --- | --- |

a)

De hållna svinen skickas för omedelbar slakt direkt till ett slakteri som utsetts i enlighet med artikel 44.1.

| b) | Vid ankomsten till det utsedda slakteriet hålls svinen från restriktionszon III åtskilda från andra svin och slaktas






  i) | en viss dag då endast svin från restriktionszon III slaktas, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Vid ankomsten till det utsedda slakteriet hålls svinen från restriktionszon III åtskilda från andra svin och slaktas

i)

en viss dag då endast svin från restriktionszon III slaktas, eller

| ii) | vid slutet av en slaktdag, för att säkerställa att inga andra hållna svin slaktas därefter. |
| --- | --- |

ii)

vid slutet av en slaktdag, för att säkerställa att inga andra hållna svin slaktas därefter.

| c) | Efter slakt av svin från restriktionszon III och före slakt av andra hållna svin rengörs och desinficeras slakteriet i enlighet med instruktionerna från den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Efter slakt av svin från restriktionszon III och före slakt av andra hållna svin rengörs och desinficeras slakteriet i enlighet med instruktionerna från den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.

4.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att följande gäller:

| a) | Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszon III och som flyttats från den restriktionszonen bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35 och 40. |
| --- | --- |

a)

Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszon III och som flyttats från den restriktionszonen bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35 och 40.

| b) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszon III och som flyttats från den restriktionszonen bearbetas och lagras i enlighet med artikel 43 d. |
| --- | --- |

b)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszon III och som flyttats från den restriktionszonen bearbetas och lagras i enlighet med artikel 43 d.

5.   Om den förflyttning som avses i punkt 1 i den här artikeln inte uppfyller de villkor som föreskrivs i punkt 2 i samma artikel får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, genom undantag från de förbud som föreskrivs i artikel 9.1, godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III från den restriktionszonen, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Innan godkännande beviljas har den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedömt riskerna med ett sådant godkännande och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar. |
| --- | --- |

a)

Innan godkännande beviljas har den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedömt riskerna med ett sådant godkännande och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar.

| b) | De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt på de villkor som föreskrivs i artikel 29.3 b och c och i enlighet med artiklarna 28.2 och 29.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

b)

De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt på de villkor som föreskrivs i artikel 29.3 b och c och i enlighet med artiklarna 28.2 och 29.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| c) | Det mottagande slakteriet har utsetts i enlighet med artikel 44.1 och ligger






  i) | i en annan restriktionszon III inom samma berörda medlemsstats territorium, så nära den avsändande anläggningen som möjligt, |
| --- | --- | --- |

c)

Det mottagande slakteriet har utsetts i enlighet med artikel 44.1 och ligger

i)

i en annan restriktionszon III inom samma berörda medlemsstats territorium, så nära den avsändande anläggningen som möjligt,

| ii) | i restriktionszoner II eller I inom samma berörda medlemsstats territorium, så nära den avsändande anläggningen som möjligt, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszon III. |
| --- | --- |

ii)

i restriktionszoner II eller I inom samma berörda medlemsstats territorium, så nära den avsändande anläggningen som möjligt, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszon III.

| iii) | i områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstats territorium, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszonerna I, II eller III. |
| --- | --- |

iii)

i områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstats territorium, om det inte är möjligt att slakta djuren i restriktionszonerna I, II eller III.

| d) | Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35, 38 och 40. |
| --- | --- |

d)

Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35, 38 och 40.

| e) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III flyttas endast från ett slakteri inom samma medlemsstat i enlighet med artikel 41.2 b i. |
| --- | --- |

e)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III flyttas endast från ett slakteri inom samma medlemsstat i enlighet med artikel 41.2 b i.

Artikel 30

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III inom den restriktionszonen till ett slakteri som ligger inom samma berörda medlemsstats territorium för omedelbar slakt

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i en restriktionszon III till ett slakteri i samma restriktionszon inom samma berörda medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt. |
| --- | --- |

a)

De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt.

| b) | Det mottagande slakteriet






  i) | har utsetts i enlighet med artikel 44.1, och |
| --- | --- | --- |

b)

Det mottagande slakteriet

i)

har utsetts i enlighet med artikel 44.1, och

| ii) | ligger i samma restriktionszon III. |
| --- | --- |

ii)

ligger i samma restriktionszon III.

| c) | Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35, 38 och 40. |
| --- | --- |

c)

Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35, 38 och 40.

| d) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör svin som hållits i en restriktionszon III flyttas endast från ett slakteri inom samma medlemsstat i enlighet med artikel 43 d. |
| --- | --- |

d)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör svin som hållits i en restriktionszon III flyttas endast från ett slakteri inom samma medlemsstat i enlighet med artikel 43 d.

2.   Den behöriga myndigheten får endast bevilja de godkännanden som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.4, 16 och 17. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.4, 16 och 17.

3.   Om den förflyttning av sändningar av hållna svin som avses i punkt 1 i den här artikeln inte uppfyller de villkor som föreskrivs i punkt 2 i samma artikel får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1, godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszon III till ett slakteri inom den restriktionszonen, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Innan godkännande beviljas har den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedömt riskerna med ett sådant godkännande och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar. |
| --- | --- |

a)

Innan godkännande beviljas har den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bedömt riskerna med ett sådant godkännande och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar.

| b) | De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt. |
| --- | --- |

b)

De hållna svinen flyttas för omedelbar slakt.

| c) | Det mottagande slakteriet






  i) | har utsetts i enlighet med artikel 44.1, och |
| --- | --- | --- |

c)

Det mottagande slakteriet

i)

har utsetts i enlighet med artikel 44.1, och

| ii) | ligger i samma restriktionszon III, så nära den avsändande anläggningen som möjligt. |
| --- | --- |

ii)

ligger i samma restriktionszon III, så nära den avsändande anläggningen som möjligt.

| d) | Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35, 38 och 40. |
| --- | --- |

d)

Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artiklarna 35, 38 och 40.

| e) | Färskt kött som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III har märkts och flyttats i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött som härrör från hållna djur av förtecknade arter från vissa anläggningar till en bearbetningsanläggning för att genomgå någon av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

e)

Färskt kött som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III har märkts och flyttats i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött som härrör från hållna djur av förtecknade arter från vissa anläggningar till en bearbetningsanläggning för att genomgå någon av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen,

Avsnitt 7

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II och III från dessa restriktionszoner till en anläggning som har godkänts för animaliska biprodukter

Artikel 31

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II eller III till en anläggning som har godkänts för animaliska biprodukter och som ligger inom eller utanför restriktionszoner I, II och III i samma berörda medlemsstat

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 9.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av svin som hålls i restriktionszoner I, II eller III till en anläggning som har godkänts för animaliska biprodukter och som ligger inom eller utanför restriktionszoner I, II och III i samma berörda medlemsstat, där

| a) | de hållna svinen omedelbart slaktas, och |
| --- | --- |

a)

de hållna svinen omedelbart slaktas, och

| b) | de animaliska biprodukterna bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

b)

de animaliska biprodukterna bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast bevilja det godkännande som föreskrivs i punkt 1 under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2 och 17 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2 och 17 är uppfyllda.

Avsnitt 8

Särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen

Artikel 32

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium

Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 10.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av avelsmaterial från en registrerad eller godkänd anläggning för avelsmaterial i en restriktionszon II till en annan restriktionszon II eller till restriktionszoner I eller III, eller till områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Avelsmaterialet har samlats eller producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar och härrör från hållna svin, i enlighet med villkoren i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.5 samt 16. |
| --- | --- |

a)

Avelsmaterialet har samlats eller producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar och härrör från hållna svin, i enlighet med villkoren i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.5 samt 16.

| b) | Donatordjuren (galtar och suggor) har hållits i anläggningar för avelsmaterial där inga andra hållna svin har förts in från anläggningar i restriktionszoner II som inte uppfyller de ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15 och 16 eller från anläggningar i restriktionszoner III under minst 30 dagar före dagen för samlingen eller produktionen av avelsmaterialet. |
| --- | --- |

b)

Donatordjuren (galtar och suggor) har hållits i anläggningar för avelsmaterial där inga andra hållna svin har förts in från anläggningar i restriktionszoner II som inte uppfyller de ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15 och 16 eller från anläggningar i restriktionszoner III under minst 30 dagar före dagen för samlingen eller produktionen av avelsmaterialet.

Artikel 33

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon III från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium

Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 10.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av avelsmaterial från en godkänd anläggning för avelsmaterial i en restriktionszon III till en annan restriktionszon III eller till restriktionszoner I eller II, eller till områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Avelsmaterialet har samlats eller producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar och härrör från hållna svin, i enlighet med villkoren i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.5 samt 16. |
| --- | --- |

a)

Avelsmaterialet har samlats eller producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar och härrör från hållna svin, i enlighet med villkoren i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.5 samt 16.

| b) | Donatordjuren (galtar och suggor) har hållits på godkända anläggningar för avelsmaterial






  i) | sedan födseln eller under minst tre månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet, |
| --- | --- | --- |

b)

Donatordjuren (galtar och suggor) har hållits på godkända anläggningar för avelsmaterial

i)

sedan födseln eller under minst tre månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet,

| ii) | där inga andra hållna svin har förts in från anläggningar i restriktionszoner II som inte uppfyller de ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15 och 16 eller från anläggningar i restriktionszoner III under minst 30 dagar före dagen för samlingen eller produktionen av avelsmaterialet. |
| --- | --- |

ii)

där inga andra hållna svin har förts in från anläggningar i restriktionszoner II som inte uppfyller de ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15 och 16 eller från anläggningar i restriktionszoner III under minst 30 dagar före dagen för samlingen eller produktionen av avelsmaterialet.

| c) | Alla hållna svin på den godkända anläggningen för avelsmaterial har med gynnsamt resultat genomgått en laboratorieundersökning avseende afrikansk svinpest minst en gång per år. |
| --- | --- |

c)

Alla hållna svin på den godkända anläggningen för avelsmaterial har med gynnsamt resultat genomgått en laboratorieundersökning avseende afrikansk svinpest minst en gång per år.

Artikel 34

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II från den restriktionszonen till restriktionszoner II eller III i en annan medlemsstat

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 10.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II från en godkänd anläggning för avelsmaterial i en restriktionszon II till restriktionszoner II eller III inom en annan medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Avelsmaterialet har samlats eller producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar för avelsmaterial, i enlighet med villkoren i artiklarna 15.1 b och c, 15.2 samt 16. |
| --- | --- |

a)

Avelsmaterialet har samlats eller producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar för avelsmaterial, i enlighet med villkoren i artiklarna 15.1 b och c, 15.2 samt 16.

| b) | Donatordjuren (galtar och suggor) har hållits på godkända anläggningar för avelsmaterial






  i) | sedan födseln eller under minst tre månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet, |
| --- | --- | --- |

b)

Donatordjuren (galtar och suggor) har hållits på godkända anläggningar för avelsmaterial

i)

sedan födseln eller under minst tre månader före dagen för samlingen av avelsmaterialet,

| ii) | där inga andra hållna svin har förts in från restriktionszoner II och III under minst 30 dagar före dagen för samlingen eller produktionen av avelsmaterialet. |
| --- | --- |

ii)

där inga andra hållna svin har förts in från restriktionszoner II och III under minst 30 dagar före dagen för samlingen eller produktionen av avelsmaterialet.

| c) | Sändningarna av avelsmaterial uppfyller alla andra tillämpliga djurhälsogarantier på grundval av ett gynnsamt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av afrikansk svinpest






  i) | som krävs av den avsändande anläggningens behöriga myndighet, |
| --- | --- | --- |

c)

Sändningarna av avelsmaterial uppfyller alla andra tillämpliga djurhälsogarantier på grundval av ett gynnsamt resultat av en riskbedömning av åtgärder mot spridning av afrikansk svinpest

i)

som krävs av den avsändande anläggningens behöriga myndighet,

| ii) | som har godkänts av den behöriga myndigheten för destinationsanläggningen i medlemsstaten före dagen för förflyttningen av sändningarna av avelsmaterialet. |
| --- | --- |

ii)

som har godkänts av den behöriga myndigheten för destinationsanläggningen i medlemsstaten före dagen för förflyttningen av sändningarna av avelsmaterialet.

| d) | Alla hållna svin på den godkända avsändande anläggningen för avelsmaterial ska med gynnsamt resultat genomgå en laboratorieundersökning avseende afrikansk svinpest minst en gång per år. |
| --- | --- |

d)

Alla hållna svin på den godkända avsändande anläggningen för avelsmaterial ska med gynnsamt resultat genomgå en laboratorieundersökning avseende afrikansk svinpest minst en gång per år.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska göra följande:

| a) | Upprätta en förteckning över godkända anläggningar för avelsmaterial som uppfyller villkoren i punkt 1 i den här artikeln och som är godkända för förflyttning av sändningar av avelsmaterial från en restriktionszon II i den berörda medlemsstaten till restriktionszoner II och III i en annan berörd medlemsstat. Förteckningen ska innehålla de uppgifter som den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska föra vad gäller godkända anläggningar för avelsmaterial från svin enligt artikel 7 i delegerad förordning (EU) 2020/686. |
| --- | --- |

a)

Upprätta en förteckning över godkända anläggningar för avelsmaterial som uppfyller villkoren i punkt 1 i den här artikeln och som är godkända för förflyttning av sändningar av avelsmaterial från en restriktionszon II i den berörda medlemsstaten till restriktionszoner II och III i en annan berörd medlemsstat. Förteckningen ska innehålla de uppgifter som den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska föra vad gäller godkända anläggningar för avelsmaterial från svin enligt artikel 7 i delegerad förordning (EU) 2020/686.

| b) | Se till att den förteckning som avses i led a blir tillgänglig för allmänheten på myndighetens webbplats och att förteckningen hålls uppdaterad. |
| --- | --- |

b)

Se till att den förteckning som avses i led a blir tillgänglig för allmänheten på myndighetens webbplats och att förteckningen hålls uppdaterad.

| c) | Till kommissionen och övriga medlemsstater tillhandahålla länken till den webbplats som avses i led b. |
| --- | --- |

c)

Till kommissionen och övriga medlemsstater tillhandahålla länken till den webbplats som avses i led b.

Avsnitt 9

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner

Artikel 35

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner inom samma medlemsstat i syfte att bearbetas eller bortskaffas

1.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner till en anläggning som är godkänd av den behöriga myndigheten för bearbetning, bortskaffande som avfall genom förbränning eller bortskaffande eller återvinning genom samförbränning av animaliska biprodukter enligt artikel 24.1 a, b och c i förordning (EG) nr 1069/2009, och som ligger utanför restriktionszoner II eller III i samma medlemsstat, förutsatt att varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid.

2.   Den transportör som ansvarar för förflyttning av de sändningar av animaliska biprodukter som avses i punkt 1 ska

| a) | göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid,

| b) | spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

3.   Den behöriga myndigheten får besluta att det system för satellitnavigering som avses i punkt 1 ska ersättas av en individuell försegling av transportmedlet förutsatt att

| a) | sändningarna av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III endast flyttas inom samma medlemsstat för de ändamål som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

sändningarna av animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III endast flyttas inom samma medlemsstat för de ändamål som avses i punkt 1,

| b) | varje transportmedel har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av sändningen av animaliska biprodukter. Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny. |
| --- | --- |

b)

varje transportmedel har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av sändningen av animaliska biprodukter. Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny.

4.   Genom undantag från artikel 11.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten besluta att tillåta förflyttning av de sändningar av animaliska biprodukter som avses i punkt 1 i den här artikeln via en tillfällig uppsamlingsanläggning som godkänts i enlighet med artikel 24.1 i) i förordning (EG) nr 1069/2009, förutsatt att

| a) | den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har bedömt riskerna med sådan förflyttning och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar, |
| --- | --- |

a)

den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har bedömt riskerna med sådan förflyttning och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar,

| b) | de animaliska biprodukterna endast flyttas till en godkänd tillfällig uppsamlingsanläggning som ligger så nära den avsändande anläggningen som möjligt i samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

de animaliska biprodukterna endast flyttas till en godkänd tillfällig uppsamlingsanläggning som ligger så nära den avsändande anläggningen som möjligt i samma berörda medlemsstat.

Artikel 36

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av naturgödsel som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner inom samma medlemsstat

1.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som härrör från svin som hålls i restriktionszoner II och III till en deponi utanför dessa restriktionszoner i samma medlemsstat, i enlighet med de särskilda villkor som föreskrivs i artikel 51 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

2.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II, för bearbetning eller bortskaffande i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009 på en anläggning som är godkänd för dessa ändamål, inom samma berörda medlemsstats territorium.

3.   Den transportör som ansvarar för den förflyttning av sändningar av naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som avses i punkterna 1 och 2 ska

| a) | göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid,

| b) | spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

4.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det system för satellitnavigering som avses i punkt 3 a ska ersättas av en individuell försegling av transportmedlen, förutsatt att varje transportmedel förseglas av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av den sändning av naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som avses i punkterna 1 och 2.

Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i den berörda medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny.

Artikel 37

Särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II från dessa restriktionszoner inom samma medlemsstat för den bearbetning av animaliska biprodukter som avses i artikel 24.1 a, e och g i förordning (EG) nr 1069/2009

1.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II från den restriktionszonen till en anläggning som är godkänd av den behöriga myndigheten för vidare bearbetning till bearbetat foder, för tillverkning av bearbetat sällskapsdjursfoder och framställda produkter som är avsedda för användning utanför foderkedjan, eller för omvandling av animaliska biprodukter till biogas eller kompost enligt artikel 24.1 a, e och g i förordning (EG) nr 1069/2009, och som ligger utanför restriktionszon II i samma medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda.

| c) | Kategori 3-materialet härrör från hållna svin och anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16. |
| --- | --- |

c)

Kategori 3-materialet härrör från hållna svin och anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16.

| d) | Kategori 3-materialet härrör från svin som hållits i en restriktionszon II och som slaktats






  i) | i en restriktionszon II






  — | i samma berörda medlemsstat eller |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Kategori 3-materialet härrör från svin som hållits i en restriktionszon II och som slaktats

i)

i en restriktionszon II

—

i samma berörda medlemsstat eller

| — | i en annan berörd medlemsstat i enlighet med artikel 25,
  eller |
| --- | --- |

—

i en annan berörd medlemsstat i enlighet med artikel 25,

eller

| ii) | utanför en restriktionszon II i samma berörda medlemsstat i enlighet med artikel 24. |
| --- | --- |

ii)

utanför en restriktionszon II i samma berörda medlemsstat i enlighet med artikel 24.

| e) | Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid. |
| --- | --- |

e)

Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid.

| f) | Sändningarna av kategori 3-material flyttas från det slakteri eller de andra livsmedelsanläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 direkt till






  i) | en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- | --- |

f)

Sändningarna av kategori 3-material flyttas från det slakteri eller de andra livsmedelsanläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 direkt till

i)

en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilaga X till förordning (EU) nr 142/2011,

| ii) | en anläggning för tillverkning av sällskapsdjursfoder som är godkänd för framställning av bearbetat sällskapsdjursfoder enligt kapitel II punkt 3 a och 3 b i, ii och iii) i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- |

ii)

en anläggning för tillverkning av sällskapsdjursfoder som är godkänd för framställning av bearbetat sällskapsdjursfoder enligt kapitel II punkt 3 a och 3 b i, ii och iii) i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011,

| iii) | en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som är godkänd för omvandling av animaliska biprodukter till kompost eller biogas i enlighet med de standardparametrar för omvandling som avses i kapitel III avsnitt 1 i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011, eller |
| --- | --- |

iii)

en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som är godkänd för omvandling av animaliska biprodukter till kompost eller biogas i enlighet med de standardparametrar för omvandling som avses i kapitel III avsnitt 1 i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011, eller

| iv) | en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

iv)

en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011.

2.   Den transportör som ansvarar för förflyttning av de sändningar av kategori 3-material som avses i punkt 1 ska

| a) | göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid,

| b) | spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det system för satellitnavigering som avses i punkt 1 e ska ersättas med en individuell försegling av transportmedlet under förutsättning att följande gäller:

| a) | Kategori 3-materialet






  i) | härrör från svin som hållits i restriktionszoner II, |
| --- | --- | --- |

a)

Kategori 3-materialet

i)

härrör från svin som hållits i restriktionszoner II,

| ii) | flyttas endast inom samma medlemsstat för de ändamål som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

ii)

flyttas endast inom samma medlemsstat för de ändamål som avses i punkt 1.

| b) | Varje transportmedel har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av den sändning av kategori 3-material som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Varje transportmedel har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av den sändning av kategori 3-material som avses i punkt 1.

Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i den berörda medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten i den medlemsstaten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny.

Artikel 38

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av kategori 2-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III från dessa restriktionszoner för bearbetning och bortskaffning i en annan medlemsstat

1.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av andra animaliska biprodukter av kategori 2-material än naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som avses i artikel 36 i den här förordningen, som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III till en bearbetningsanläggning för att bearbetas med metoderna 1–5 enligt kapitel III i bilaga IV till förordning (EU) nr 142/2011, eller till en anläggning för förbränning eller samförbränning enligt artikel 24.1 a, b och c i förordning (EG) nr 1069/2009 som ligger i en annan medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda.

| c) | Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid. |
| --- | --- |

c)

Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid.

2.   Den transportör som ansvarar för förflyttning av de sändningar av kategori 2-material som avses i punkt 1 i den här artikeln, utom naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som avses i artikel 36 ska

| a) | göra det möjligt för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlens förflyttning i realtid, och |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlens förflyttning i realtid, och

| b) | spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

3.   De behöriga myndigheterna i de avsändande medlemsstaterna och i destinationsmedlemsstaterna för den sändning av kategori 2-material som avses i punkt 1 i den här artikeln, utom naturgödsel, inklusive strö och använda ströbäddar, som avses i artikel 36 i den här förordningen, ska säkerställa att sändningen kontrolleras i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr 1069/2009.

Artikel 39

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II från den restriktionszonen för vidare bearbetning eller omvandling i en annan medlemsstat

1.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II från den restriktionszonen till en anläggning som är godkänd av den behöriga myndigheten för bearbetning av kategori 3-material till bearbetat foder, bearbetat sällskapsdjursfoder, framställda produkter som är avsedda för användning utanför foderkedjan, eller för omvandling av kategori 3-material till biogas eller kompost enligt artikel 24.1 a, e och g i förordning (EG) nr 1069/2009, och som ligger i en annan medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda.

| c) | Kategori 3-materialet härrör från hållna svin och anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16. |
| --- | --- |

c)

Kategori 3-materialet härrör från hållna svin och anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16.

| d) | Det kategori 3-material som avses i punkt 1 härrör från svin som hållits i en restriktionszon II och som slaktats






  i) | i en restriktionszon II






  — | i samma berörda medlemsstat eller |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Det kategori 3-material som avses i punkt 1 härrör från svin som hållits i en restriktionszon II och som slaktats

i)

i en restriktionszon II

—

i samma berörda medlemsstat eller

| — | i en annan berörd medlemsstat i enlighet med artikel 25, |
| --- | --- |

—

i en annan berörd medlemsstat i enlighet med artikel 25,

eller

| ii) | utanför en restriktionszon II i samma berörda medlemsstat i enlighet med artikel 24. |
| --- | --- |

ii)

utanför en restriktionszon II i samma berörda medlemsstat i enlighet med artikel 24.

| e) | Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid. |
| --- | --- |

e)

Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid.

| f) | De animaliska biprodukterna flyttas direkt från slakteriet eller de andra livsmedelsanläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 till






  i) | en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilagorna X och XIII till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- | --- |

f)

De animaliska biprodukterna flyttas direkt från slakteriet eller de andra livsmedelsanläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 till

i)

en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilagorna X och XIII till förordning (EU) nr 142/2011,

| ii) | en anläggning för tillverkning av sällskapsdjursfoder som är godkänd för framställning av bearbetat sällskapsdjursfoder enligt kapitel II punkt 3 b i, ii och iii) i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- |

ii)

en anläggning för tillverkning av sällskapsdjursfoder som är godkänd för framställning av bearbetat sällskapsdjursfoder enligt kapitel II punkt 3 b i, ii och iii) i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011,

| iii) | en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som är godkänd för omvandling av animaliska biprodukter till kompost eller biogas i enlighet med de standardparametrar för omvandling som avses i kapitel III avsnitt 1 i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

iii)

en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som är godkänd för omvandling av animaliska biprodukter till kompost eller biogas i enlighet med de standardparametrar för omvandling som avses i kapitel III avsnitt 1 i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011.

2.   Den transportör som ansvarar för förflyttning av sändningar av kategori 3-material ska

| a) | göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid, och |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid, och

| b) | spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

Artikel 40

Särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i restriktionszoner III från dessa restriktionszoner inom samma medlemsstat för den bearbetning av animaliska biprodukter som avses i artikel 24.1 a, e och g i förordning (EG) nr 1069/2009

1.   Genom undantag från artikel 11.1 i den här förordningen får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av kategori 3-material som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III från den restriktionszonen till en anläggning som är godkänd av den behöriga myndigheten för tillverkning av bearbetat sällskapsdjursfoder, framställda produkter som är avsedda för användning utanför foderkedjan, eller för omvandling av kategori 3-produkter till biogas eller kompost enligt artikel 24.1 a, e och g i förordning (EG) nr 1069/2009, och som ligger utanför restriktionszon III i samma medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda.

| c) | Kategori 3-materialet härrör från hållna svin och anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16. |
| --- | --- |

c)

Kategori 3-materialet härrör från hållna svin och anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16.

| d) | Kategori 3-materialet härrör från svin som hållits i en restriktionszon III och som slaktats i enlighet med artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

d)

Kategori 3-materialet härrör från svin som hållits i en restriktionszon III och som slaktats i enlighet med artikel 29 eller 30.

| e) | Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid. |
| --- | --- |

e)

Varje transportmedel är utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid.

| f) | Sändningarna av kategori 3-material flyttas direkt från slakteriet eller de andra livsmedelsanläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 till






  i) | en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilagorna X och XIII till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- | --- |

f)

Sändningarna av kategori 3-material flyttas direkt från slakteriet eller de andra livsmedelsanläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1 till

i)

en bearbetningsanläggning för bearbetning av de framställda produkter som avses i bilagorna X och XIII till förordning (EU) nr 142/2011,

| ii) | en anläggning för tillverkning av sällskapsdjursfoder som är godkänd av den behöriga myndigheten för framställning av bearbetat sällskapsdjursfoder enligt kapitel II punkt 3 a och 3 b i, ii och iii) i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011, |
| --- | --- |

ii)

en anläggning för tillverkning av sällskapsdjursfoder som är godkänd av den behöriga myndigheten för framställning av bearbetat sällskapsdjursfoder enligt kapitel II punkt 3 a och 3 b i, ii och iii) i bilaga XIII till förordning (EU) nr 142/2011,

| iii) | en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som är godkänd av den behöriga myndigheten för omvandling av animaliska biprodukter till kompost eller biogas i enlighet med de standardparametrar för omvandling som avses i kapitel III avsnitt 1 i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011. |
| --- | --- |

iii)

en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som är godkänd av den behöriga myndigheten för omvandling av animaliska biprodukter till kompost eller biogas i enlighet med de standardparametrar för omvandling som avses i kapitel III avsnitt 1 i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011.

2.   Den transportör som ansvarar för förflyttning av de sändningar av kategori 3-material som avses i punkt 1 ska

| a) | göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlens förflyttning i realtid, |
| --- | --- |

a)

göra det möjligt för den behöriga myndigheten att genom ett system för satellitnavigering kontrollera transportmedlens förflyttning i realtid,

| b) | spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att det system för satellitnavigering som avses i punkt 1 e ska ersättas med en individuell försegling av transportmedlet under förutsättning att följande gäller:

| a) | Kategori 3-materialet flyttas endast inom samma medlemsstat för de ändamål som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

Kategori 3-materialet flyttas endast inom samma medlemsstat för de ändamål som avses i punkt 1.

| b) | Varje transportmedel har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av den sändning av kategori 3-material som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

Varje transportmedel har förseglats av en officiell veterinär omedelbart efter lastningen av den sändning av kategori 3-material som avses i punkt 1.

Endast en officiell veterinär eller en tillsynsmyndighet i den berörda medlemsstaten får, om det är relevant och efter överenskommelse med den behöriga myndigheten i den medlemsstaten, bryta förseglingen och ersätta den med en ny.

Avsnitt 10

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III, från dessa restriktionszoner

Artikel 41

Särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 12.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) härrör från svin som hållits i anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16. |
| --- | --- |

b)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) härrör från svin som hållits i anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i artiklarna 14.2, 15.1 b och c, 15.2, 15.3 samt 16.

| c) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1. |
| --- | --- |

c)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1.

2.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 12.1, om de villkor som fastställs i punkt 1 i den här artikeln inte är uppfyllda, får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den restriktionszonen inom samma berörda medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1. |
| --- | --- |

a)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1.

| b) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster)






  i) | har, om det endast rör färskt kött, märkts och flyttats i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött som härrör från hållna djur av förtecknade arter från vissa anläggningar till en bearbetningsanläggning för att genomgå någon av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen,
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster)

i)

har, om det endast rör färskt kött, märkts och flyttats i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött som härrör från hållna djur av förtecknade arter från vissa anläggningar till en bearbetningsanläggning för att genomgå någon av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen,

eller

| ii) | har märkts i enlighet med artikel 47, och |
| --- | --- |

ii)

har märkts i enlighet med artikel 47, och

| iii) | är endast avsedda för förflyttning inom samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

iii)

är endast avsedda för förflyttning inom samma berörda medlemsstat.

Artikel 42

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den restriktionszonen till andra medlemsstater och till tredjeländer

Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 12.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den restriktionszonen till andra medlemsstater och till tredjeländer, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda.

| c) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) härrör från svin som hållits i anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i






  i) | artikel 15.1 b och c, 15.2 samt 15.3, och |
| --- | --- | --- |

c)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) härrör från svin som hållits i anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i

i)

artikel 15.1 b och c, 15.2 samt 15.3, och

| ii) | artikel 15.1 a, utom när de hållna svinen flyttas till anläggningar i enlighet med artikel 24, och |
| --- | --- |

ii)

artikel 15.1 a, utom när de hållna svinen flyttas till anläggningar i enlighet med artikel 24, och

| iii) | artikel 16. |
| --- | --- |

iii)

artikel 16.

| d) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1. |
| --- | --- |

d)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1.

Artikel 43

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III till andra restriktionszoner I, II och III eller till områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma medlemsstats territorium

Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 12.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III till andra restriktionszoner I, II och III eller till områden utanför restriktionszoner I, II och III inom samma medlemsstats territorium, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda. |
| --- | --- |

a)

De allmänna villkor som fastställs i artikel 43.2–43.7 i delegerad förordning (EU) 2020/687 är uppfyllda.

| b) | De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

De ytterligare allmänna villkor som fastställs i artikel 14.2 är uppfyllda.

| c) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) härrör från svin som har






  i) | hållits i anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i






  — | artikel 15.1 b och c samt 15.2, och |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) härrör från svin som har

i)

hållits i anläggningar som uppfyller de allmänna villkor som fastställs i

—

artikel 15.1 b och c samt 15.2, och

| — | artikel 15.1 a, utom när de hållna svinen flyttas till anläggningar i enlighet med artikel 29, och |
| --- | --- |

—

artikel 15.1 a, utom när de hållna svinen flyttas till anläggningar i enlighet med artikel 29, och

| — | artikel 16. |
| --- | --- |

—

artikel 16.

| ii) | slaktats






  — | inom samma restriktionszon III, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

slaktats

—

inom samma restriktionszon III, eller

| — | utanför samma restriktionszon III, efter en förflyttning som har godkänts i enlighet med artikel 29. |
| --- | --- |

—

utanför samma restriktionszon III, efter en förflyttning som har godkänts i enlighet med artikel 29.

| d) | Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1. och






  i) | har, om det endast rör färskt kött, märkts och flyttats i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött som härrör från hållna djur av förtecknade arter från vissa anläggningar till en bearbetningsanläggning för att genomgå någon av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen,
  eller |
| --- | --- | --- |

d)

Det färska köttet och köttprodukterna (inbegripet fjälster) har producerats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1. och

i)

har, om det endast rör färskt kött, märkts och flyttats i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 för godkännande av förflyttning av sändningar av färskt kött som härrör från hållna djur av förtecknade arter från vissa anläggningar till en bearbetningsanläggning för att genomgå någon av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen,

eller

| ii) | har märkts i enlighet med artikel 47, och |
| --- | --- |

ii)

har märkts i enlighet med artikel 47, och

| iii) | är endast avsedda för förflyttning inom samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

iii)

är endast avsedda för förflyttning inom samma berörda medlemsstat.

KAPITEL IV

SÄRSKILDA RISKREDUCERANDE ÅTGÄRDER MOT AFRIKANSK SVINPEST FÖR LIVSMEDELSFÖRETAG I DE BERÖRDA MEDLEMSSTATERNA

Artikel 44

Särskilt utseende av slakterier, styckningsanläggningar, kylanläggningar samt anläggningar för köttbearbetning och hantering av viltkött

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska, efter en ansökan från en livsmedelsföretagare, utse anläggningar för

| a) | omedelbar slakt av hållna svin från restriktionszoner II och III






  i) | inom dessa restriktionszoner II och III, enligt artiklarna 24 och 30, |
| --- | --- | --- |

a)

omedelbar slakt av hållna svin från restriktionszoner II och III

i)

inom dessa restriktionszoner II och III, enligt artiklarna 24 och 30,

| ii) | utanför dessa restriktionszoner II och III, enligt artiklarna 24 och 29, |
| --- | --- |

ii)

utanför dessa restriktionszoner II och III, enligt artiklarna 24 och 29,

| b) | styckning, bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) från svin som hållits i restriktionszoner II eller III, enligt artiklarna 41, 42 och 43, |
| --- | --- |

b)

styckning, bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) från svin som hållits i restriktionszoner II eller III, enligt artiklarna 41, 42 och 43,

| c) | beredning av viltkött enligt punkt 1.1.18 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 samt för bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter som härrör från vilda svin från restriktionszoner I, II eller III, enligt artiklarna 51 och 52 i den här förordningen, |
| --- | --- |

c)

beredning av viltkött enligt punkt 1.1.18 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 samt för bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter som härrör från vilda svin från restriktionszoner I, II eller III, enligt artiklarna 51 och 52 i den här förordningen,

| d) | beredning av viltkött enligt punkt 1.1.18 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 samt för bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter som härrör från vilda svin när dessa anläggningar ligger i restriktionszoner I, II eller III, enligt artiklarna 51 och 52 i den här förordningen. |
| --- | --- |

d)

beredning av viltkött enligt punkt 1.1.18 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 samt för bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter som härrör från vilda svin när dessa anläggningar ligger i restriktionszoner I, II eller III, enligt artiklarna 51 och 52 i den här förordningen.

2.   Den behöriga myndigheten får besluta att det utseende som avses i punkt 1 inte ska krävas för anläggningar som bearbetar, styckar och lagrar färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II eller III och från vilda svin från restriktionszoner I, II eller III, och för de anläggningar som avses i punkt 1 d, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin är märkta på dessa anläggningar med ett särskilt kontrollmärke eller, om det är relevant, med ett identifieringsmärke enligt artikel 47. |
| --- | --- |

a)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin är märkta på dessa anläggningar med ett särskilt kontrollmärke eller, om det är relevant, med ett identifieringsmärke enligt artikel 47.

| b) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin från dessa anläggningar är endast avsedda för samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin från dessa anläggningar är endast avsedda för samma berörda medlemsstat.

| c) | Animaliska biprodukter som härrör från svin från dessa anläggningar bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artikel 35 endast inom samma medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Animaliska biprodukter som härrör från svin från dessa anläggningar bearbetas eller bortskaffas i enlighet med artikel 35 endast inom samma medlemsstat.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska

| a) | till kommissionen och övriga medlemsstater tillhandahålla en länk till den behöriga myndighetens webbplats med en förteckning över de anläggningar som utsetts och deras verksamhet enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

till kommissionen och övriga medlemsstater tillhandahålla en länk till den behöriga myndighetens webbplats med en förteckning över de anläggningar som utsetts och deras verksamhet enligt punkt 1,

| b) | se till att den förteckning som föreskrivs i led a är uppdaterad. |
| --- | --- |

b)

se till att den förteckning som föreskrivs i led a är uppdaterad.

Artikel 45

Särskilda villkor för utseende av anläggningar för omedelbar slakt av svin som hålls i restriktionszoner II eller III

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast utse anläggningar för omedelbar slakt av svin som hålls i restriktionszoner II eller III om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Slakten av svin som hålls utanför restriktionszoner II eller III samt av svin som hålls i restriktionszoner II eller III och som är föremål för godkänd förflyttning i enlighet med artiklarna 24, 29 och 30, samt produktion och lagring av produkter från dessa svin, utförs avskilt från slakten av svin som hålls i restriktionszoner I, II eller III och från produktion och lagring av produkter från dessa svin som inte uppfyller de tillämpliga






  i) | ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15, 16 och 17, och |
| --- | --- | --- |

a)

Slakten av svin som hålls utanför restriktionszoner II eller III samt av svin som hålls i restriktionszoner II eller III och som är föremål för godkänd förflyttning i enlighet med artiklarna 24, 29 och 30, samt produktion och lagring av produkter från dessa svin, utförs avskilt från slakten av svin som hålls i restriktionszoner I, II eller III och från produktion och lagring av produkter från dessa svin som inte uppfyller de tillämpliga

i)

ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15, 16 och 17, och

| ii) | särskilda villkor som fastställs i artiklarna 24, 29 och 30. |
| --- | --- |

ii)

särskilda villkor som fastställs i artiklarna 24, 29 och 30.

| b) | Den aktör som driver anläggningen har infört dokumenterade instruktioner eller förfaranden som är godkända av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten för att säkerställa att de villkor som fastställs i led a är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Den aktör som driver anläggningen har infört dokumenterade instruktioner eller förfaranden som är godkända av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten för att säkerställa att de villkor som fastställs i led a är uppfyllda.

Artikel 46

Särskilda villkor för utseende av anläggningar för styckning, bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast utse anläggningar för styckning, bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Styckning, bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits utanför restriktionszoner II och III samt från svin som hållits i restriktionszoner II och III utförs avskilt från färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III som inte uppfyller de tillämpliga






  i) | ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15, 16 och 17, och |
| --- | --- | --- |

a)

Styckning, bearbetning och lagring av färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits utanför restriktionszoner II och III samt från svin som hållits i restriktionszoner II och III utförs avskilt från färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III som inte uppfyller de tillämpliga

i)

ytterligare allmänna villkor som fastställs i artiklarna 15, 16 och 17, och

| ii) | särskilda villkor som fastställs i artiklarna 41, 42 och 43. |
| --- | --- |

ii)

särskilda villkor som fastställs i artiklarna 41, 42 och 43.

| b) | Den aktör som driver anläggningen har infört dokumenterade instruktioner eller förfaranden som är godkända av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten för att säkerställa att de villkor som fastställs i led a är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Den aktör som driver anläggningen har infört dokumenterade instruktioner eller förfaranden som är godkända av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten för att säkerställa att de villkor som fastställs i led a är uppfyllda.

Artikel 47

Särskilda kontroll- eller identifieringsmärken

1.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska säkerställa att följande produkter av animaliskt ursprung är märkta i enlighet med punkt 2:

| a) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III, enligt artikel 43 d ii. |
| --- | --- |

a)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon III, enligt artikel 43 d ii.

| b) | Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, om de särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av dessa varor från en restriktionszon II som föreskrivs i artikel 41.1 inte är uppfyllda, enligt artiklarna 24.3 e och 41.2 b ii. |
| --- | --- |

b)

Färskt kött och köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, om de särskilda villkor för godkännande av förflyttning av sändningar av dessa varor från en restriktionszon II som föreskrivs i artikel 41.1 inte är uppfyllda, enligt artiklarna 24.3 e och 41.2 b ii.

| c) | Färskt kött och köttprodukter som härrör från vilda svin som flyttats inom en restriktionszon I eller från den restriktionszonen från en anläggning som utsetts i enlighet med artikel 44.1, enligt artikel 52.1 c iii första strecksatsen. |
| --- | --- |

c)

Färskt kött och köttprodukter som härrör från vilda svin som flyttats inom en restriktionszon I eller från den restriktionszonen från en anläggning som utsetts i enlighet med artikel 44.1, enligt artikel 52.1 c iii första strecksatsen.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten och, i förekommande fall, livsmedelsföretagarna ska säkerställa följande:

| a) | Ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke som föreskrivs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 853/2004, med ytterligare två diagonala parallella linjer, anbringas på sådana produkter av animaliskt ursprung som avses i punkt 1 i den här artikeln och som är avsedda för förflyttning endast inom samma berörda medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke som föreskrivs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 853/2004, med ytterligare två diagonala parallella linjer, anbringas på sådana produkter av animaliskt ursprung som avses i punkt 1 i den här artikeln och som är avsedda för förflyttning endast inom samma berörda medlemsstat.

| b) | Efter det att de produkter av animaliskt ursprung som föreskrivs i punkt 2 a i den här artikeln har märkts, ska den information som krävs för ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 853/2004 fortfarande vara fullt läslig. |
| --- | --- |

b)

Efter det att de produkter av animaliskt ursprung som föreskrivs i punkt 2 a i den här artikeln har märkts, ska den information som krävs för ett kontrollmärke eller, om det är relevant, ett identifieringsmärke enligt artikel 5.1 i förordning (EG) nr 853/2004 fortfarande vara fullt läslig.

3.   Genom undantag från punkt 2 i den här artikeln får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten under tolv månader efter offentliggörandet av den här förordningen tillåta användningen av en annan form av särskilt kontrollmärke eller, om det är relevant, identifieringsmärke som inte är ovalt och som inte kan förväxlas med det kontrollmärke eller identifieringsmärke som föreskrivs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 853/2004.

KAPITEL V

SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR SJUKDOMSBEKÄMPNING SOM SKA TILLÄMPAS PÅ VILDA SVIN I MEDLEMSSTATERNA

Artikel 48

Särskilda förbud mot att aktörer förflyttar sändningar av vilda svin

De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska förbjuda att aktörer förflyttar vilda svin i enlighet med artikel 101 i delegerad förordning (EU) 2020/688

| a) | inom hela medlemsstatens territorium, |
| --- | --- |

a)

inom hela medlemsstatens territorium,

| b) | från hela medlemsstatens territorium till






  i) | andra medlemsstater, och |
| --- | --- | --- |

b)

från hela medlemsstatens territorium till

i)

andra medlemsstater, och

| ii) | tredjeländer. |
| --- | --- |

ii)

tredjeländer.

Artikel 49

Särskilda förbud mot förflyttning inom restriktionszoner I, II och III och från dessa restriktionszoner av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung, animaliska biprodukter, framställda produkter som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel

1.   De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ska förbjuda förflyttning inom och från restriktionszoner I, II och III av sändningar av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung, animaliska biprodukter, framställda produkter som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel.

2.   De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna ska förbjuda förflyttning inom och från restriktionszoner I, II och III av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung, animaliska biprodukter, framställda produkter som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel

| a) | för privat enskilt bruk, |
| --- | --- |

a)

för privat enskilt bruk,

| b) | av jägare som levererar små mängder av vilda svin eller kött som härrör från vilda svin direkt till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till slutkonsumenter, i enlighet med artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 853/2004. |
| --- | --- |

b)

av jägare som levererar små mängder av vilda svin eller kött som härrör från vilda svin direkt till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till slutkonsumenter, i enlighet med artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 853/2004.

Artikel 50

Allmänna förbud mot förflyttning av sändningar av produkter som härrör från vilda svin samt av kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, och anses utgöra en risk för spridning av afrikansk svinpest

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får inom den berörda medlemsstatens territorium förbjuda förflyttning av sändningar av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter som härrör från vilda svin samt av kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, om den behöriga myndigheten anser att det finns en risk för spridning av afrikansk svinpest till, från eller genom dessa vilda svin eller produkter från dessa.

Artikel 51

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning inom restriktionszoner I, II och III och från dessa restriktionszoner av sändningar av köttprodukter som härrör från vilda svin

1.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 49.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning inom och från restriktionszoner I, II eller III av sändningar av köttprodukter som härrör från vilda svin från anläggningar i restriktionszoner I, II eller III till

| a) | andra restriktionszoner I, II eller III i samma berörda medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

andra restriktionszoner I, II eller III i samma berörda medlemsstat,

| b) | områden utanför restriktionszoner I, II och III i samma berörda medlemsstat, och |
| --- | --- |

b)

områden utanför restriktionszoner I, II och III i samma berörda medlemsstat, och

| c) | andra medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

andra medlemsstater och tredjeländer.

2.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får endast godkänna förflyttning av sändningar av köttprodukter som härrör från vilda svin från de anläggningar i restriktionszoner I, II eller III som avses i punkt 1 om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest har utförts på varje vilt svin som använts för produktion och bearbetning av köttprodukter i restriktionszonerna I, II och III. |
| --- | --- |

a)

Tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest har utförts på varje vilt svin som använts för produktion och bearbetning av köttprodukter i restriktionszonerna I, II och III.

| b) | Den behöriga myndigheten har erhållit negativa resultat på de tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest som avses i led a före den behandling som avses i led c ii. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten har erhållit negativa resultat på de tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest som avses i led a före den behandling som avses i led c ii.

| c) | Köttprodukterna från vilda svin






  i) | har producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1, och |
| --- | --- | --- |

c)

Köttprodukterna från vilda svin

i)

har producerats, bearbetats och lagrats i anläggningar som utsetts i enlighet med artikel 44.1, och

| ii) | har genomgått tillämplig riskreducerande behandling för produkter av animaliskt ursprung från restriktionszoner enligt bilaga VII till delegerad förordning (EU) 2020/687 med avseende på afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

ii)

har genomgått tillämplig riskreducerande behandling för produkter av animaliskt ursprung från restriktionszoner enligt bilaga VII till delegerad förordning (EU) 2020/687 med avseende på afrikansk svinpest.

Artikel 52

Särskilda villkor för undantag som medger förflyttning inom restriktionszoner I, II och III och från en restriktionszon I av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel

1.   Genom undantag från de förbud som föreskrivs i artikel 49.1 och 49.2 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning inom en restriktionszon I och från den restriktionszonen av sändningar av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, till andra restriktionszoner I, II och III eller till områden utanför restriktionszoner I, II och III i samma medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest har utförts på alla vilda svin före förflyttningen av sändningen av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung från dessa vilda svin. |
| --- | --- |

a)

Tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest har utförts på alla vilda svin före förflyttningen av sändningen av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung från dessa vilda svin.

| b) | Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har erhållit negativa resultat på de tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest som avses i led a före förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har erhållit negativa resultat på de tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest som avses i led a före förflyttningen av sändningen.

| c) | Färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, flyttas inom eller från en restriktionszon I inom samma medlemsstat






  i) | för privat enskilt bruk, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, flyttas inom eller från en restriktionszon I inom samma medlemsstat

i)

för privat enskilt bruk, eller

| ii) | av jägare som levererar små mängder av vilda svin eller kött som härrör från vilda svin direkt till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till slutkonsumenter, i enlighet med artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 853/2004, eller |
| --- | --- |

ii)

av jägare som levererar små mängder av vilda svin eller kött som härrör från vilda svin direkt till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar direkt till slutkonsumenter, i enlighet med artikel 1.3 e i förordning (EG) nr 853/2004, eller

| iii) | från en anläggning som utsetts i enlighet med artikel 44.1 där det färska köttet och köttprodukterna har märkts






  — | med ett särskilt kontroll- eller identifieringsmärke i enlighet med artikel 47.1 c, eller |
| --- | --- | --- |

iii)

från en anläggning som utsetts i enlighet med artikel 44.1 där det färska köttet och köttprodukterna har märkts

—

med ett särskilt kontroll- eller identifieringsmärke i enlighet med artikel 47.1 c, eller

| — | i enlighet med artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och flyttas till en bearbetningsanläggning för att genomgå en av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

—

i enlighet med artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och flyttas till en bearbetningsanläggning för att genomgå en av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen.

2.   Genom undantag från de förbud som föreskrivs i artikel 49.1 och 49.2 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning av sändningar av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, inom restriktionszoner II och III i samma medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest har utförts på alla vilda svin före förflyttningen av sändningen av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från dessa vilda svin eller kroppar av dessa vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

a)

Tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest har utförts på alla vilda svin före förflyttningen av sändningen av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från dessa vilda svin eller kroppar av dessa vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel.

| b) | Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har erhållit negativa resultat på de tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest som avses i led a före förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har erhållit negativa resultat på de tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest som avses i led a före förflyttningen av sändningen.

| c) | Färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, flyttas inom restriktionszoner II och III inom samma medlemsstat






  i) | för privat enskilt bruk,
  eller |
| --- | --- | --- |

c)

Färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, flyttas inom restriktionszoner II och III inom samma medlemsstat

i)

för privat enskilt bruk,

eller

| ii) | i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och till en bearbetningsanläggning för att genomgå en av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

ii)

i enlighet med de särskilda villkoren i artikel 33.2 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och till en bearbetningsanläggning för att genomgå en av de tillämpliga riskreducerande behandlingar som anges i bilaga VII till den delegerade förordningen.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får besluta att de tester för identifiering av patogener som avses i punkterna 1 a och 2 a inte ska krävas i restriktionszoner I, II eller III, under förutsättning att följande gäller:

| a) | Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har på grundval av lämplig och kontinuerlig övervakning bedömt den särskilda epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest och de sammanhängande riskerna i den berörda restriktionszonen eller i den delen av den restriktionszonen, och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten har på grundval av lämplig och kontinuerlig övervakning bedömt den särskilda epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest och de sammanhängande riskerna i den berörda restriktionszonen eller i den delen av den restriktionszonen, och kommit fram till att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar.

| b) | Den bedömning som avses i led a ses regelbundet över






  i) | med beaktande av utvecklingen av den särskilda epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda restriktionszonen, och |
| --- | --- | --- |

b)

Den bedömning som avses i led a ses regelbundet över

i)

med beaktande av utvecklingen av den särskilda epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda restriktionszonen, och

| ii) | den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten anser att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar. |
| --- | --- |

ii)

den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten anser att risken för spridning av afrikansk svinpest är försumbar.

| c) | Sändningen av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, flyttas endast






  i) | inom restriktionszoner I, II och III i samma berörda medlemsstat och så nära den plats där det vilda svinet jagades som möjligt, och |
| --- | --- | --- |

c)

Sändningen av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, flyttas endast

i)

inom restriktionszoner I, II och III i samma berörda medlemsstat och så nära den plats där det vilda svinet jagades som möjligt, och

| ii) | för privat enskilt bruk. |
| --- | --- |

ii)

för privat enskilt bruk.

Artikel 53

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, från restriktionszoner I, II och III

Aktörers får endast flytta sändningar av färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung som härrör från vilda svin samt kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, från restriktionszoner I, II och III i följande fall:

| a) | I de fall som omfattas av artiklarna 51 och 52. |
| --- | --- |

a)

I de fall som omfattas av artiklarna 51 och 52.

| b) | Om dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller






  i) | de uppgifter som krävs i enlighet med artikel 168.1 i förordning (EU) 2016/429 och de uppgifter som anges i bilagan till delegerad förordning (EU) 2020/2154, och |
| --- | --- | --- |

b)

Om dessa sändningar åtföljs av ett djurhälsointyg, enligt artikel 167.1 i förordning (EU) 2016/429, som innehåller

i)

de uppgifter som krävs i enlighet med artikel 168.1 i förordning (EU) 2016/429 och de uppgifter som anges i bilagan till delegerad förordning (EU) 2020/2154, och

| ii) | minst ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:






  — | ”Färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung från en restriktionszon I som härrör från vilda svin i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- | --- |

ii)

minst ett av följande intyganden om att de krav som föreskrivs i den här förordningen är uppfyllda:

—

”Färskt kött, köttprodukter och alla andra produkter av animaliskt ursprung från en restriktionszon I som härrör från vilda svin i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| — | ”Kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, från en restriktionszon I i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

—

”Kroppar av vilda svin, som är avsedda att användas som livsmedel, från en restriktionszon I i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

| — | ”Köttprodukter från restriktionszoner I, II och III som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från vilda svin i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”. |
| --- | --- |

—

”Köttprodukter från restriktionszoner I, II och III som har genomgått tillämplig riskreducerande behandling och som härrör från vilda svin i enlighet med de särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594”.

Vid förflyttning av sådana sändningar inom samma berörda medlemsstat får dock den behöriga myndigheten besluta att ett djurhälsointyg enligt artikel 167.1 första stycket i förordning (EU) 2016/429 inte behöver utfärdas.

Artikel 54

Särskilda villkor för godkännande av förflyttning inom restriktionszoner I, II och III och från dessa restriktionszoner av sändningar av animaliska biprodukter och framställda produkter från vilda svin

1.   Genom undantag från de förbud som föreskrivs i artikel 49.1 och 49.2 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning inom restriktionszoner I, II och III och från dessa restriktionszoner av sändningar av framställda produkter som härrör från vilda svin, till andra restriktionszoner I, II och III eller till områden utanför restriktionszoner I, II och III i samma medlemsstat samt till andra medlemsstater, under förutsättning att de har genomgått en riskreducerande behandling som säkerställer att de framställda produkterna inte utgör någon risk för spridning av afrikansk svinpest.

2.   Genom undantag från det förbud som föreskrivs i artikel 49.1 får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten godkänna förflyttning inom restriktionszoner I, II och III och från dessa restriktionszoner, av sändningar av animaliska biprodukter från vilda svin till andra restriktionszoner I, II och III och till områden utanför restriktionszoner I, II och III i samma medlemsstat, under förutsättning att följande gäller:

| a) | De animaliska biprodukterna samlas in, transporteras och bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

a)

De animaliska biprodukterna samlas in, transporteras och bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009.

| b) | Vid förflyttning från restriktionszoner I, II och III är varje transportmedel utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid. Transportören ska göra det möjligt för den behöriga myndigheten att kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid och spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen. |
| --- | --- |

b)

Vid förflyttning från restriktionszoner I, II och III är varje transportmedel utrustat med ett system för satellitnavigering för att fastställa, överföra och registrera dess position i realtid. Transportören ska göra det möjligt för den behöriga myndigheten att kontrollera transportmedlets förflyttning i realtid och spara den elektroniska dokumentationen över förflyttningen i minst två månader från dagen för förflyttningen av sändningen.

Artikel 55

Aktörers skyldigheter avseende djurhälsointyg vid förflyttning av sändningar av animaliska biprodukter från vilda svin från restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstats territorium

Aktörer får endast förflytta sändningar av animaliska biprodukter från vilda svin från restriktionszoner I, II och III inom samma berörda medlemsstat i det fall som avses i artikel 54.2 om dessa sändningar åtföljs av

| a) | ett handelsdokument som avses i kapitel III i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011, och |
| --- | --- |

a)

ett handelsdokument som avses i kapitel III i bilaga VIII till förordning (EU) nr 142/2011, och

| b) | ett djurhälsointyg som avses i artikel 22.5 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

b)

ett djurhälsointyg som avses i artikel 22.5 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten får dock besluta att ett djurhälsointyg inte ska utfärdas i enlighet med artikel 22.6 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

Artikel 56

Nationella handlingsplaner för vilda svin för att förhindra spridning av afrikansk svinpest i unionen

1.   För att förhindra spridning av afrikansk svinpest i unionen ska alla medlemsstater upprätta nationella handlingsplaner för populationer av vilda svin inom deras territorium (nationella handlingsplaner) inom sex månader från offentliggörandet av denna förordning i Europeiska unionens officiella tidning, i syfte att säkerställa följande:

| a) | En hög nivå av medvetenhet om och beredskap inför sjukdomen när det gäller riskerna för spridningen av afrikansk svinpest via vilda svin. |
| --- | --- |

a)

En hög nivå av medvetenhet om och beredskap inför sjukdomen när det gäller riskerna för spridningen av afrikansk svinpest via vilda svin.

| b) | Att afrikansk svinpest förebyggs, innesluts, bekämpas och utrotas. |
| --- | --- |

b)

Att afrikansk svinpest förebyggs, innesluts, bekämpas och utrotas.

| c) | Att samordnade åtgärder som omfattar vilda svin vidtas för att ta hänsyn till de risker som dessa djur utgör när det gäller spridningen av afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

c)

Att samordnade åtgärder som omfattar vilda svin vidtas för att ta hänsyn till de risker som dessa djur utgör när det gäller spridningen av afrikansk svinpest.

2.   De nationella handlingsplanerna ska upprättas i enlighet med de minimikrav som fastställs i bilaga IV.

3.   En medlemsstat får besluta att inte utarbeta en nationell handlingsplan om lämplig och kontinuerlig övervakning inte har visat några belägg för att vilda svin förekommer permanent i den medlemsstaten.

4.   De åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom ramen för de nationella handlingsplanerna ska, i förekommande fall, vara förenliga med unionens miljöregler, inbegripet naturskyddskraven, i direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG.

5.   Medlemsstaterna ska lägga fram sina nationella handlingsplaner och de årliga resultaten av deras genomförande för kommissionen och övriga medlemsstater.

KAPITEL VI

SÄRSKILDA INFORMATIONS- OCH UTBILDNINGSSKYLDIGHETER I MEDLEMSSTATERNA

Artikel 57

Särskilda informationsskyldigheter för de berörda medlemsstaterna

1.   De berörda medlemsstaterna ska säkerställa att åtminstone tåg-, buss-, flygplats- och hamnoperatörer samt researrangörer, arrangörer av jaktresor och företag som tillhandahåller posttjänster är skyldiga att uppmärksamma sina kunder på de särskilda åtgärderna för sjukdomsbekämpning i denna förordning, genom att på ett lämpligt sätt tillhandahålla information om åtminstone de huvudsakliga förbuden i artiklarna 9, 11, 12, 48 och 49 till resenärer som förflyttar sig från restriktionszoner I, II och III och till kunder hos företag som tillhandahåller posttjänster.

För detta ändamål ska de berörda medlemsstaterna organisera och genomföra regelbundna informationskampanjer för att främja och sprida information om de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i denna förordning.

2.   De berörda medlemsstaterna ska informera kommissionen och övriga medlemsstater inom ramen för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder om följande:

| a) | Förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest inom deras territorium. |
| --- | --- |

a)

Förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest inom deras territorium.

| b) | Resultaten av den övervakning av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin som genomförs i restriktionszoner I, II och III och i områden utanför dessa restriktionszoner. |
| --- | --- |

b)

Resultaten av den övervakning av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin som genomförs i restriktionszoner I, II och III och i områden utanför dessa restriktionszoner.

| c) | Resultaten av den övervakning av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin som genomförs i de områden som förtecknas i bilaga II. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av den övervakning av afrikansk svinpest hos hållna och vilda svin som genomförs i de områden som förtecknas i bilaga II.

| d) | Andra åtgärder och initiativ som vidtagits för att förebygga, bekämpa och utrota afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

d)

Andra åtgärder och initiativ som vidtagits för att förebygga, bekämpa och utrota afrikansk svinpest.

Artikel 58

Särskilda utbildningsskyldigheter för de berörda medlemsstaterna

De berörda medlemsstaterna ska regelbundet eller med lämpliga mellanrum organisera och genomföra särskild utbildning om riskerna för afrikansk svinpest och om möjliga åtgärder för att förebygga, bekämpa och utrota sjukdomen för åtminstone följande målgrupper:

| a) | Veterinärer. |
| --- | --- |

a)

Veterinärer.

| b) | Lantbrukare som håller svin och andra relevanta aktörer samt transportörer. |
| --- | --- |

b)

Lantbrukare som håller svin och andra relevanta aktörer samt transportörer.

| c) | Jägare. |
| --- | --- |

c)

Jägare.

Artikel 59

Särskilda informationsskyldigheter för alla medlemsstater

1.   Alla medlemsstater ska säkerställa följande:

| a) | Att resenärer på huvudvägar, såsom internationella vägar och järnvägar, samt därmed förbundna transportnätverk, får information om riskerna för överföring av afrikansk svinpest och om de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i denna förordning






  i) | på ett framträdande och tydligt sätt, |
| --- | --- | --- |

a)

Att resenärer på huvudvägar, såsom internationella vägar och järnvägar, samt därmed förbundna transportnätverk, får information om riskerna för överföring av afrikansk svinpest och om de särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i denna förordning

i)

på ett framträdande och tydligt sätt,

| ii) | på ett sätt som är lätt att förstå för resenärer som kommer från eller åker till






  — | restriktionszoner I, II och III, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

på ett sätt som är lätt att förstå för resenärer som kommer från eller åker till

—

restriktionszoner I, II och III, eller

| — | tredjeländer från vilka afrikansk svinpest riskerar att spridas. |
| --- | --- |

—

tredjeländer från vilka afrikansk svinpest riskerar att spridas.

| b) | Att nödvändiga åtgärder har vidtagits för att öka medvetenheten hos berörda parter som är verksamma inom sektorn för hållna svin (inbegripet småskaliga anläggningar) om riskerna för att afrikanskt svinpestvirus introduceras och sprids, och för att ge dem så ändamålsenlig information som möjligt om de skärpta biosäkerhetsåtgärderna för anläggningar som håller svin i restriktionszoner I, II eller III enligt bilaga III, särskilt om de åtgärder som ska tillämpas i restriktionszoner I, II och III, på bästa möjliga sätt för att uppmärksamma dem på informationen. |
| --- | --- |

b)

Att nödvändiga åtgärder har vidtagits för att öka medvetenheten hos berörda parter som är verksamma inom sektorn för hållna svin (inbegripet småskaliga anläggningar) om riskerna för att afrikanskt svinpestvirus introduceras och sprids, och för att ge dem så ändamålsenlig information som möjligt om de skärpta biosäkerhetsåtgärderna för anläggningar som håller svin i restriktionszoner I, II eller III enligt bilaga III, särskilt om de åtgärder som ska tillämpas i restriktionszoner I, II och III, på bästa möjliga sätt för att uppmärksamma dem på informationen.

2.   Alla medlemsstater ska öka medvetenheten om afrikansk svinpest hos

| a) | allmänheten, i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) 2016/429, |
| --- | --- |

a)

allmänheten, i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) 2016/429,

| b) | veterinärer, lantbrukare, andra berörda aktörer samt transportörer och jägare. |
| --- | --- |

b)

veterinärer, lantbrukare, andra berörda aktörer samt transportörer och jägare.

3.   Alla medlemsstater ska förse den allmänhet och de yrkesverksamma som förtecknas i punkt 2 med så ändamålsenlig information som möjligt om riskreducerande åtgärder och skärpta biosäkerhetsåtgärder i enlighet med

| a) | bilaga III, |
| --- | --- |

a)

bilaga III,

| b) | unionens riktlinjer för afrikansk svinpest som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, |
| --- | --- |

b)

unionens riktlinjer för afrikansk svinpest som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder,

| c) | tillgängliga vetenskapliga belägg från den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

c)

tillgängliga vetenskapliga belägg från den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet,

| d) | Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa. |
| --- | --- |

d)

Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 60

Upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/605

Genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska upphöra att gälla den 21 april 2023.

Artikel 61

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 21 april 2023 till och med den 20 april 2028.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2023.F

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 av den 3 december 2018 om tillämpningen av vissa bestämmelser om förebyggande och bekämpning av sjukdom för kategorier av förtecknade sjukdomar och om fastställande av en förteckning över djurarter och grupper av djurarter som utgör en betydande risk för spridning av dessa förtecknade sjukdomar (EUT L 308, 4.12.2018, s. 21).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av förtecknade sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 64).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 av den 7 april 2021 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 129, 15.4.2021, s. 1).

6

(7)  
  Terrestrial Animal Health Code från Världsorganisationen för djurhälsa (2022).

7

Terrestrial Animal Health Code

(8)  https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_sv

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (EUT L 139, 30.4.2004, s. 55).

9

(10)  
  EFSA Journal, vol. 16(2018):7, artikelnr 5344.

10

EFSA Journal

(11)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):1, artikelnr 5996.

11

EFSA Journal

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

12

(13)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  I enlighet med avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 5.4 i protokollet om Irland/Nordirland jämförd med bilaga 2 till det protokollet, ska hänvisningar till medlemsstaterna vid tillämpningen av denna förordning omfatta Förenade kungariket med avseende på Nordirland.

14

(15)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/686 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller godkännande av anläggningar för avelsmaterial och spårbarhets- och djurhälsokrav för förflyttning av avelsmaterial från vissa hållna landlevande djur inom unionen (EUT L 174, 3.6.2020, s. 1).

15

(16)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2154 av den 14 oktober 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller krav på djurhälsa, utfärdande av intyg och anmälan vid förflyttning av produkter av animaliskt ursprung från landlevande djur inom unionen (EUT L 431, 21.12.2020, s. 5).

16

(17)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/688 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller djurhälsokrav för förflyttningar av landlevande djur och kläckägg inom unionen (EUT L 174, 3.6.2020, s. 140).

17

---

BILAGA I

RESTRICTED ZONES I, II AND III

PART I

1.   Germany

The following restricted zones I in Germany:

| | Bundesland Brandenburg:






  — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Brandenburg:

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

| | Bundesland Sachsen:






  — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Sachsen:

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:






  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| | Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:






  — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estonia

The following restricted zones I in Estonia:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Greece

The following restricted zones I in Greece:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Latvia

The following restricted zones I in Latvia:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Lithuania

The following restricted zones I in Lithuania:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Hungary

The following restricted zones I in Hungary:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Poland

The following restricted zones I in Poland:

| | w województwie kujawsko - pomorskim:






  — | powiat rypiński, |
| --- | --- | --- |

w województwie kujawsko - pomorskim:

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

| | w województwie warmińsko-mazurskim:






  — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| | w województwie podlaskim:






  — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie podlaskim:

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| — | gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Grabowo, Kolno i miasto Kolno, Turośl w powiecie kolneńskim,

| | w województwie mazowieckim:






  — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- | --- |

w województwie mazowieckim:

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

| | w województwie podkarpackim:






  — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie podkarpackim:

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

| | w województwie świętokrzyskim:






  — | gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie świętokrzyskim:

—

gminy Nowy Korczyn, Solec–Zdrój, Wiślica, Stopnica, Tuczępy, Busko Zdrój w powiecie buskim,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogoria, Osiek, Staszów i część gminy Rytwiany położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, część gminy Raków położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na północ od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Działoszyce, Michałów, Pińczów, Złota w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

| | w województwie łódzkim:






  — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- | --- |

w województwie łódzkim:

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:






  — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- | --- |

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, w województwie pomorskim:

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | powiat kwidzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kwidzyński,

| | w województwie lubuskim:






  — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubuskim:

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| | w województwie dolnośląskim:






  — | gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- | --- |

w województwie dolnośląskim:

—

gminy Dziadowa Kłoda, Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

miasto Świeradów - Zdrój w powiecie lubańskim,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Mirsk w powiecie lwóweckim, |
| --- | --- |

—

gmina Mirsk w powiecie lwóweckim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Męcinka, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

| | w województwie wielkopolskim:






  — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie wielkopolskim:

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | powiat pleszewski, |
| --- | --- |

—

powiat pleszewski,

| — | gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- | --- |

—

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| — | gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| — | gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| — | powiat ostrowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowski,

| — | powiat miejski Kalisz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kalisz,

| — | powiat kaliski, |
| --- | --- |

—

powiat kaliski,

| — | powiat turecki, |
| --- | --- |

—

powiat turecki,

| — | gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rzgów, Grodziec, Krzymów, Stare Miasto, Rychwał w powiecie konińskim,

| — | powiat kępiński, |
| --- | --- |

—

powiat kępiński,

| — | powiat ostrzeszowski, |
| --- | --- |

—

powiat ostrzeszowski,

| | w województwie opolskim:






  — | gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie opolskim:

—

gminy Domaszowice, Pokój, część gminy Namysłów położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodkóww powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodkóww powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

| | w województwie zachodniopomorskim:






  — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie zachodniopomorskim:

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

| | w województwie małopolskim:






  — | powiat brzeski, |
| --- | --- | --- |

w województwie małopolskim:

—

powiat brzeski,

| — | powiat orlicki, |
| --- | --- |

—

powiat orlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu dąbrowskiego niewymieniona w części III załącznika I.

8.   Slovakia

The following restricted zones I in Slovakia:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre, |
| --- | --- |

—

in the district of Žarnovica, the municipalities of Rudno nad Hronom, Voznica, Hodruša-Hámre,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italy

The following restricted zones I in Italy:

| | Piedmont Region:






  — | in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- | --- |

Piedmont Region:

—

in the province of Alessandria, the municipalities of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

| | Liguria Region:






  — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata; |
| --- | --- | --- |

Liguria Region:

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata;

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

| | Emilia-Romagna Region:






  — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- | --- |

Emilia-Romagna Region:

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

| | Lombardia Region:






  — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- | --- |

Lombardia Region:

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

| | Lazio Region:






  — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;
  West: the municipality of Fiumicino;
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- | --- |

Lazio Region:

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara;

West: the municipality of Fiumicino;

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio;

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

10.   Czech Republic

The following restricted zones I in the Czech Republic:

| | Region of Liberec:






  — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, olní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- | --- |

Region of Liberec:

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, olní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

PART II

1.   Bulgaria

The following restricted zones II in Bulgaria:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Germany

The following restricted zones II in Germany:

| | Bundesland Brandenburg:






  — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Brandenburg:

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

| | Bundesland Sachsen:






  — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- | --- |

Bundesland Sachsen:

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

| | Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:






  — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- | --- |

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estonia

The following restricted zones II in Estonia:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Latvia

The following restricted zones II in Latvia:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Lithuania

The following restricted zones II in Lithuania:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Hungary

The following restricted zones II in Hungary:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Poland

The following restricted zones II in Poland:

| | w województwie warmińsko-mazurskim:






  — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kisielice, Susz, Zalewo w powiecie iławskim,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Iłowo – Osada, część gminy wiejskiej Działdowo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Płośnica położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wchodniej do zachodniej granicy gminy, część gminy Lidzbark położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| | w województwie podlaskim:






  — | powiat bielski, |
| --- | --- | --- |

w województwie podlaskim:

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| — | gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mały Płock i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

| | w województwie mazowieckim:






  — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie mazowieckim:

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

| | w województwie lubelskim:






  — | powiat bialski, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubelskim:

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

| | w województwie podkarpackim:






  — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- | --- |

w województwie podkarpackim:

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat jarosławski, |
| --- | --- |

—

powiat jarosławski,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | część powiatu mieleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu mieleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| | w województwie małopolskim:






  — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie małopolskim:

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

| | w województwie pomorskim:






  — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie pomorskim:

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| | w województwie świętokrzyskim:






  — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie świętokrzyskim:

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

| | w województwie lubuskim:






  — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubuskim:

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

| | w województwie dolnośląskim:






  — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- | --- |

w województwie dolnośląskim:

—

powiat zgorzelecki,

| — | gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Gaworzyce, Grębocice, Polkowice i Radwanice w powiecie polkowickim,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Leśna, Lubań i miasto Lubań, Olszyna, Platerówka, Siekierczyn w powiecie lubańskim,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

gmina Cieszków, Krośnice, część gminy Milicz położona na wschód od linii łączącej miejscowości Poradów – Piotrkosice – Sulimierz – Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| — | część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu bolesławieckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Niechlów w powiecie górowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Niechlów w powiecie górowskim,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gryfów Śląski, Lubomierz, Lwówek Śląski, Wleń w powiecie lwóweckim,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

| | w województwie wielkopolskim:






  — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie wielkopolskim:

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| — | gminy |
| --- | --- |

—

gminy

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gmina Pępowo w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pępowo w powiecie gostyńskim,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

| | w województwie łódzkim:






  — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie łódzkim:

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| | w województwie zachodniopomorskim:






  — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie zachodniopomorskim:

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

| | w województwie opolskim:






  — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie opolskim:

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Świerczów, Wilków, część gminy Namysłów położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie namysłowskim.

8.   Slovakia

The following restricted zones II in Slovakia:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov’. |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’.

9.   Italy

The following restricted zones II in Italy:

| | Piedmont Region:






  — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice, |
| --- | --- | --- |

Piedmont Region:

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D'orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant'Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D'orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D'orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d'Acqui, Castelletto d'Erro, Ponti, Denice,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

| | Liguria Region:






  — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;
  in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- | --- |

Liguria Region:

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant'Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia;

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

| | Lazio Region:






  — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”. |
| --- | --- | --- |

Lazio Region:

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”.

10.   Czech Republic

The following restricted zones II in the Czech Republic:

| | Region of Liberec:






  — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- | --- |

Region of Liberec:

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

PART III

1.   Bulgaria

The following restricted zones III in Bulgaria:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italy

The following restricted zones III in Italy:

| — | Sardinia Region: the whole territory. |
| --- | --- |

—

Sardinia Region: the whole territory.

3.   Latvia

The following restricted zones III in Latvia:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Lithuania

The following restricted zones III in Lithuania:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Poland

The following restricted zones III in Poland:

| | w województwie zachodniopomorskim:






  — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie zachodniopomorskim:

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| | w województwie warmińsko-mazurskim:






  — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- | --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat nowomiejski, |
| --- | --- |

—

powiat nowomiejski,

| — | gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody – Bałupiany – Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody – Bałupiany – Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbiadnki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbiadnki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

| | w województwie podkarpackim:






  — | gminy Borowa, Czermin, Radomyśl Wielki, Wadowice Górne w powiecie mieleckim, |
| --- | --- | --- |

w województwie podkarpackim:

—

gminy Borowa, Czermin, Radomyśl Wielki, Wadowice Górne w powiecie mieleckim,

| | w województwie lubuskim:






  — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie lubuskim:

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

| | w województwie wielkopolskim:






  — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie wielkopolskim:

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gostyń, Krobia i Poniec w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny – Grzebienisko – Wierzeja – Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pniewy, część gminy Duszniki położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy, łączącą miejscowości Ceradz Kościelny – Grzebienisko – Wierzeja – Wilkowo, biegnącą do skrzyżowania z autostradą A2, część gminy Kaźmierz położona zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna, część gminy Ostroróg położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 184 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 116 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 116 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 184 do zachodniej granicy gminy, część gminy Szamotuły położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Sarna biegnącą od południowej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 184 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogęn r 184 biegnącą od przecięcia z rzeką Sarna do północnej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| | w województwie dolnośląskim:






  — | część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- | --- |

w województwie dolnośląskim:

—

część powiatu górowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice – Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice – Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim

| — | gmina Gromadka w powiecie bolesławieckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gromadka w powiecie bolesławieckim,

| — | gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chocianów i Przemków w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

| — | część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Milicz położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Poradów – Piotrkosice - Sulimierz-Sułów - Gruszeczka w powiecie milickim,

| | w województwie świętokrzyskim:






  — | gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim, |
| --- | --- | --- |

w województwie świętokrzyskim:

—

gminy Gnojno, Pacanów w powiecie buskim,

| — | gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Łubnice, Oleśnica, Połaniec, część gminy Rytwiany położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 764, część gminy Szydłów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 756 w powiecie staszowskim,

| — | gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Chmielnik, Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Pierzchnica, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Raków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 756 i 764, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy, część gminy Daleszyce położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 764 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Daleszyce – Słopiec – Borków, dalej na południe od linii wyznaczonej przez tę drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 764 do przecięcia z linią rzeki Belnianka, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzeki Belnianka i Czarna Nida biegnącej do zachodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny – Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gmina Kije w powiecie pińczowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kije w powiecie pińczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim,

| | w województwie małopolskim:






  — | gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim. |
| --- | --- | --- |

w województwie małopolskim:

—

gminy Dąbrowa Tarnowska, Radgoszcz, Szczucin w powiecie dąbrowskim.

6.   Romania

The following restricted zones III in Romania:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakia

The following restricted zones III in Slovakia:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

BILAGA II

OMRÅDEN SOM PÅ UNIONSNIVÅ FASTSTÄLLTS SOM SMITTADE ZONER ELLER SOM UPPRÄTTATS SOM RESTRIKTIONSZONER (OMFATTANDE SKYDDS- OCH ÖVERVAKNINGSZONER)

(enligt artiklarna 6.2 och 7.2)

Del A – Områden som fastställts som smittade zoner efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon

Medlemsstat

| Adis (1)-referensnummer för utbrottet | Område | Tillämpas till och med |
| --- | --- | --- |
| | | |

Adis (1)-referensnummer för utbrottet

Område

Tillämpas till och med

Del B – Områden som upprättats som restriktionszoner (omfattande skydds- och övervakningszoner) efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i en tidigare sjukdomsfri medlemsstat eller zon

Medlemsstat

| Adis-referensnummer för utbrottet | Område | Tillämpas till och med |
| --- | --- | --- |
| | Skyddszon


  Övervakningszon | |

Adis-referensnummer för utbrottet

Område

Tillämpas till och med

Skyddszon

Övervakningszon

---

(1)  EU:s system för information om djursjukdomar.

---

BILAGA III

SKÄRPTA BIOSÄKERHETSÅTGÄRDER FÖR ANLÄGGNINGAR FÖR HÅLLNA SVIN I RESTRIKTIONSZONER I, II OCH III

(enligt artikel 16.1 b i)

| 1. | Följande skärpta biosäkerhetsåtgärder, som avses i artikel 16.1 b i, ska tillämpas i anläggningar för hållna svin i restriktionszoner I, II och III i de berörda medlemsstaterna vid förflyttning av följande sändningar, som godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med denna förordning:






  a) | Svin som hålls i restriktionszoner I, II och III, inom och från dessa zoner, i enlighet med artiklarna 22–25, 28 och 29. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Svin som hålls i restriktionszoner I, II och III, inom och från dessa zoner, i enlighet med artiklarna 22–25, 28 och 29.

| b) | Avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II, från den zonen, i enlighet med artiklarna 32, 33 och 34. |
| --- | --- |

b)

Avelsmaterial som härrör från svin som hålls i en restriktionszon II, från den zonen, i enlighet med artiklarna 32, 33 och 34.

| c) | Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den zonen, i enlighet med artiklarna 37 och 39. |
| --- | --- |

c)

Animaliska biprodukter som härrör från svin som hållits i en restriktionszon II, från den zonen, i enlighet med artiklarna 37 och 39.

| d) | Färskt kött, köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III, från dessa zoner, i enlighet med artiklarna 41, 42 och 43. |
| --- | --- |

d)

Färskt kött, köttprodukter (inbegripet fjälster) som härrör från svin som hållits i restriktionszoner II och III, från dessa zoner, i enlighet med artiklarna 41, 42 och 43.

| 2. | Aktörer som driver anläggningar för hållna svin i restriktionszoner I, II och III i de berörda medlemsstaterna ska, vid sådana godkända förflyttningar som avses i punkt 1 inom och från dessa zoner, säkerställa att följande skärpta biosäkerhetsåtgärder tillämpas i anläggningar för hållna svin:






  a) | Det får inte förekomma någon direkt eller indirekt kontakt mellan hållna svin i anläggningen och






  i) | andra hållna svin från andra anläggningar, med undantag för hållna svin som en aktör får flytta till anläggningen och som, när så krävs enligt denna förordning, har godkänts för sådan förflyttning av den behöriga myndigheten, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

Det får inte förekomma någon direkt eller indirekt kontakt mellan hållna svin i anläggningen och

i)

andra hållna svin från andra anläggningar, med undantag för hållna svin som en aktör får flytta till anläggningen och som, när så krävs enligt denna förordning, har godkänts för sådan förflyttning av den behöriga myndigheten,

| ii) | vilda svin. |
| --- | --- |

ii)

vilda svin.

| b) | Lämpliga hygienåtgärder, såsom byte av kläder och skor vid inträde i och utträde ur de utrymmen där svinen hålls. |
| --- | --- |

b)

Lämpliga hygienåtgärder, såsom byte av kläder och skor vid inträde i och utträde ur de utrymmen där svinen hålls.

| c) | Tvätt och desinfektion av händer samt desinfektion av skor vid ingången till de utrymmen där svinen hålls. |
| --- | --- |

c)

Tvätt och desinfektion av händer samt desinfektion av skor vid ingången till de utrymmen där svinen hålls.

| d) | Ingen kontakt med hållna svin under minst 48 timmar efter det att alla former av jakt av vilda svin eller någon annan kontakt med vilda svin har avslutats. |
| --- | --- |

d)

Ingen kontakt med hållna svin under minst 48 timmar efter det att alla former av jakt av vilda svin eller någon annan kontakt med vilda svin har avslutats.

| e) | Ett förbud mot att obehöriga personer eller transportmedel får tillträde till den anläggning där svinen hålls, inbegripet utrymmen och byggnader. |
| --- | --- |

e)

Ett förbud mot att obehöriga personer eller transportmedel får tillträde till den anläggning där svinen hålls, inbegripet utrymmen och byggnader.

| f) | Lämplig journalföring över personer och transportmedel som får tillträde till den anläggning där svinens hålls. |
| --- | --- |

f)

Lämplig journalföring över personer och transportmedel som får tillträde till den anläggning där svinens hålls.

| g) | De utrymmen och byggnader i anläggningen där svinen hålls ska uppfylla följande krav:






  i) | De ska vara byggda på ett sådant sätt att inga andra djur som kan sprida afrikansk svinpest kan ta sig in i utrymmena och byggnaderna eller komma i kontakt med de hållna svinen eller deras foder och strö. I synnerhet ska anläggningens struktur och byggnader säkerställa att hållna svin inte har någon kontakt med vilda svin. |
| --- | --- | --- |

g)

De utrymmen och byggnader i anläggningen där svinen hålls ska uppfylla följande krav:

i)

De ska vara byggda på ett sådant sätt att inga andra djur som kan sprida afrikansk svinpest kan ta sig in i utrymmena och byggnaderna eller komma i kontakt med de hållna svinen eller deras foder och strö. I synnerhet ska anläggningens struktur och byggnader säkerställa att hållna svin inte har någon kontakt med vilda svin.

| ii) | Det ska vara möjligt att tvätta och desinficera händer. |
| --- | --- |

ii)

Det ska vara möjligt att tvätta och desinficera händer.

| iii) | Det ska vara möjligt att i tillämpliga fall rengöra och desinficera utrymmen och byggnader, utom när det gäller mark nära byggnaderna i en anläggning där svin hålls utomhus och där sådan rengöring och desinfektion inte skulle vara möjlig, |
| --- | --- |

iii)

Det ska vara möjligt att i tillämpliga fall rengöra och desinficera utrymmen och byggnader, utom när det gäller mark nära byggnaderna i en anläggning där svin hålls utomhus och där sådan rengöring och desinfektion inte skulle vara möjlig,

| iv) | Det ska finnas ett lämpligt utrymme för byte av skor och kläder vid ingången till de utrymmen och byggnader där svinen hålls. |
| --- | --- |

iv)

Det ska finnas ett lämpligt utrymme för byte av skor och kläder vid ingången till de utrymmen och byggnader där svinen hålls.

| v) | Det ska finnas lämpligt skydd mot insekter och fästingar, om så krävs av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten på grundval av en riskbedömning som är anpassad till den specifika epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

v)

Det ska finnas lämpligt skydd mot insekter och fästingar, om så krävs av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten på grundval av en riskbedömning som är anpassad till den specifika epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den medlemsstaten.

| h) | Det ska finnas djurstängsel åtminstone runt de utrymmen där svinen hålls och de byggnader där foder och strö förvaras, för att säkerställa att hållna svin och deras foder och strö inte kommer i kontakt med obehöriga personer och, i förekommande fall, med andra svin. |
| --- | --- |

h)

Det ska finnas djurstängsel åtminstone runt de utrymmen där svinen hålls och de byggnader där foder och strö förvaras, för att säkerställa att hållna svin och deras foder och strö inte kommer i kontakt med obehöriga personer och, i förekommande fall, med andra svin.

| i) | Det ska finnas en biosäkerhetsplan som är godkänd av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten i vilken hänsyn tas till anläggningens profil och nationell lagstiftning. Denna biosäkerhetsplan ska, i förekommande fall, åtminstone omfatta






  i) | fastställande av ”rena” respektive ”smutsiga” personalutrymmen som är lämpliga för denna typ av anläggning, som omklädningsrum, duschar och lunchrum, |
| --- | --- | --- |

i)

Det ska finnas en biosäkerhetsplan som är godkänd av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten i vilken hänsyn tas till anläggningens profil och nationell lagstiftning. Denna biosäkerhetsplan ska, i förekommande fall, åtminstone omfatta

i)

fastställande av ”rena” respektive ”smutsiga” personalutrymmen som är lämpliga för denna typ av anläggning, som omklädningsrum, duschar och lunchrum,

| ii) | inrättande och översyn, när det är tillämpligt, av logistikarrangemangen för att sätta in nya hållna svin i anläggningen, |
| --- | --- |

ii)

inrättande och översyn, när det är tillämpligt, av logistikarrangemangen för att sätta in nya hållna svin i anläggningen,

| iii) | förfaranden för rengöring och desinfektion av lokaler, transportmedel och utrustning samt för personlig hygien, |
| --- | --- |

iii)

förfaranden för rengöring och desinfektion av lokaler, transportmedel och utrustning samt för personlig hygien,

| iv) | regler för personalens mat på anläggningen och ett förbud mot att personalen håller svin, i de fall det är relevant och tillämpligt på grundval av den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning, |
| --- | --- |

iv)

regler för personalens mat på anläggningen och ett förbud mot att personalen håller svin, i de fall det är relevant och tillämpligt på grundval av den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning,

| v) | ett återkommande specifikt informationsprogram för anläggningens personal, |
| --- | --- |

v)

ett återkommande specifikt informationsprogram för anläggningens personal,

| vi) | inrättande och översyn, när det är tillämpligt, av logistikarrangemang för att säkerställa en tydlig åtskillnad mellan olika epidemiologiska enheter och för att förhindra att svinen direkt eller indirekt kommer i kontakt med animaliska biprodukter och andra enheter i anläggningen, |
| --- | --- |

vi)

inrättande och översyn, när det är tillämpligt, av logistikarrangemang för att säkerställa en tydlig åtskillnad mellan olika epidemiologiska enheter och för att förhindra att svinen direkt eller indirekt kommer i kontakt med animaliska biprodukter och andra enheter i anläggningen,

| vii) | förfaranden och instruktioner för att biosäkerhetskraven efterlevs vid konstruktion av eller reparation i utrymmen eller byggnader, |
| --- | --- |

vii)

förfaranden och instruktioner för att biosäkerhetskraven efterlevs vid konstruktion av eller reparation i utrymmen eller byggnader,

| viii) | internrevision eller självutvärdering för att se till att biosäkerhetsåtgärderna efterlevs, |
| --- | --- |

viii)

internrevision eller självutvärdering för att se till att biosäkerhetsåtgärderna efterlevs,

| ix) | bedömning av specifika biosäkerhetsrisker och förfaranden vid tillämpningen av relevanta riskreducerande åtgärder när det gäller anläggningar där svin hålls tillfälligt eller permanent utomhus. |
| --- | --- |

ix)

bedömning av specifika biosäkerhetsrisker och förfaranden vid tillämpningen av relevanta riskreducerande åtgärder när det gäller anläggningar där svin hålls tillfälligt eller permanent utomhus.

---

BILAGA IV

MINIMIKRAV FÖR NATIONELLA HANDLINGSPLANER FÖR VILDA SVIN FÖR ATT FÖRHINDRA SPRIDNING AV AFRIKANSK SVINPEST I UNIONEN

(enligt artikel 56)

Nationella handlingsplaner för vilda svin för att förhindra spridning av afrikansk svinpest i unionen ska åtminstone innehålla följande:

| a) | Den nationella handlingsplanens strategiska mål och prioriteringar. |
| --- | --- |

a)

Den nationella handlingsplanens strategiska mål och prioriteringar.

| b) | Planens tillämpningsområde, inbegripet det territorium som omfattas av den nationella handlingsplanen. |
| --- | --- |

b)

Planens tillämpningsområde, inbegripet det territorium som omfattas av den nationella handlingsplanen.

| c) | En beskrivning av de vetenskapliga uppgifter som ligger till grund för åtgärderna i den nationella handlingsplanen, i förekommande fall, eller en hänvisning till unionens riktlinjer för afrikansk svinpest som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (1). |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de vetenskapliga uppgifter som ligger till grund för åtgärderna i den nationella handlingsplanen, i förekommande fall, eller en hänvisning till unionens riktlinjer för afrikansk svinpest som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (1).

| d) | En beskrivning av relevanta institutioners och berörda parters roller och funktioner. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av relevanta institutioners och berörda parters roller och funktioner.

| e) | En uppskattning av storleken på populationen av vilda svin inom medlemsstaten eller regioner i medlemsstaten och en beskrivning av uppskattningsmetoden. |
| --- | --- |

e)

En uppskattning av storleken på populationen av vilda svin inom medlemsstaten eller regioner i medlemsstaten och en beskrivning av uppskattningsmetoden.

| f) | En beskrivning av jaktförvaltningen i medlemsstaten, inbegripet en översikt över jaktområden, jaktföreningar, jaktsäsonger, särskilda jaktmetoder och jaktverktyg. |
| --- | --- |

f)

En beskrivning av jaktförvaltningen i medlemsstaten, inbegripet en översikt över jaktområden, jaktföreningar, jaktsäsonger, särskilda jaktmetoder och jaktverktyg.

| g) | En beskrivning av kvalitativa och/eller kvantitativa årliga delmål och långsiktiga mål samt medlen för en lämplig kontroll och, vid behov, en minskning av populationen av vilda svin, inbegripet i förekommande fall mål för årliga jaktkvoter. |
| --- | --- |

g)

En beskrivning av kvalitativa och/eller kvantitativa årliga delmål och långsiktiga mål samt medlen för en lämplig kontroll och, vid behov, en minskning av populationen av vilda svin, inbegripet i förekommande fall mål för årliga jaktkvoter.

| h) | En beskrivning av eller länkar till nationella biosäkerhetskrav i samband med jakt på vilda svin. |
| --- | --- |

h)

En beskrivning av eller länkar till nationella biosäkerhetskrav i samband med jakt på vilda svin.

| i) | En beskrivning av och länkar till relevanta biosäkerhetsåtgärder på unionsnivå eller nationell nivå för anläggningar för hållna svin, vilka syftar till att skydda sådana djur från vilda svin. |
| --- | --- |

i)

En beskrivning av och länkar till relevanta biosäkerhetsåtgärder på unionsnivå eller nationell nivå för anläggningar för hållna svin, vilka syftar till att skydda sådana djur från vilda svin.

| j) | Arrangemang för genomförandet, inbegripet en tidsplan för olika åtgärder. |
| --- | --- |

j)

Arrangemang för genomförandet, inbegripet en tidsplan för olika åtgärder.

| k) | En kommunikationsstrategi för jägare, en beskrivning av riktade informations- och utbildningskampanjer om afrikansk svinpest och länkar till sådana kampanjer för jägare för att förhindra att de introducerar och sprider sjukdomen. |
| --- | --- |

k)

En kommunikationsstrategi för jägare, en beskrivning av riktade informations- och utbildningskampanjer om afrikansk svinpest och länkar till sådana kampanjer för jägare för att förhindra att de introducerar och sprider sjukdomen.

| l) | Gemensamma program för samarbete mellan jordbruks- och miljösektorerna för att säkerställa en hållbar jaktförvaltning, genomförandet av ett förbud mot kompletterande utfodring samt jordbruksmetoder som syftar till att underlätta förebyggande, bekämpning och utrotning av afrikansk svinpest, i förekommande fall. |
| --- | --- |

l)

Gemensamma program för samarbete mellan jordbruks- och miljösektorerna för att säkerställa en hållbar jaktförvaltning, genomförandet av ett förbud mot kompletterande utfodring samt jordbruksmetoder som syftar till att underlätta förebyggande, bekämpning och utrotning av afrikansk svinpest, i förekommande fall.

| m) | En beskrivning av det gränsöverskridande samarbetet med andra medlemsstater och tredjeländer, i förekommande fall, när det gäller förvaltningen av vilda svin. |
| --- | --- |

m)

En beskrivning av det gränsöverskridande samarbetet med andra medlemsstater och tredjeländer, i förekommande fall, när det gäller förvaltningen av vilda svin.

| n) | En beskrivning av den obligatoriska kontinuerliga övervakning som omfattar testning av döda vilda svin på medlemsstatens hela territorium med tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest. |
| --- | --- |

n)

En beskrivning av den obligatoriska kontinuerliga övervakning som omfattar testning av döda vilda svin på medlemsstatens hela territorium med tester för identifiering av patogener med avseende på afrikansk svinpest.

| o) | En bedömning av möjliga betydande negativa effekter av jaktverksamhet på arter och livsmiljöer som skyddas enligt unionens tillämpliga miljöregler, inbegripet naturskyddskraven, i direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG, och vid behov en beskrivning av förebyggande och begränsande åtgärder som minskar den negativa effekten på miljön. |
| --- | --- |

o)

En bedömning av möjliga betydande negativa effekter av jaktverksamhet på arter och livsmiljöer som skyddas enligt unionens tillämpliga miljöregler, inbegripet naturskyddskraven, i direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG, och vid behov en beskrivning av förebyggande och begränsande åtgärder som minskar den negativa effekten på miljön.

---

(1)  https://food.ec.europa.eu/animals/animal-diseases/diseases-and-control-measures/african-swine-fever_sv

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/151 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/151

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/595

av den 16 mars 2023

om fastställande av formuläret för översikt över egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns i enlighet med rådets förordning (EU, Euratom) 2021/770

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/770 av den 30 april 2021 om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (1), särskilt artikel 5.6,

efter att ha hört den kommitté som inrättades genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EU, Euratom) 2021/770 bör medlemsstaterna till kommissionen överlämna statistiska uppgifter om vikten (i kilogram) av plastförpackningsavfall som genererats och som materialåtervunnits samt en beräkning av beloppet av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.5 i förordning (EU, Euratom) 2021/770 bör medlemsstaterna till kommissionen överlämna statistiska uppgifter om vikten (i kilogram) av plastförpackningsavfall som genererats och som materialåtervunnits samt en beräkning av beloppet av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns.

| (2) | För att begränsa den administrativa bördan bör medlemsstaterna kunna överföra de statistiska uppgifterna och beloppet av egna medel i en enda översikt. |
| --- | --- |

(2)

För att begränsa den administrativa bördan bör medlemsstaterna kunna överföra de statistiska uppgifterna och beloppet av egna medel i en enda översikt.

| (3) | Uppgifter om plastförpackningsavfall som genererats och som materialåtervunnits utgör grunden för att beräkna de nationella bidragen till unionens allmänna budget. Det är därför nödvändigt att förbättra uppgifternas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet. |
| --- | --- |

(3)

Uppgifter om plastförpackningsavfall som genererats och som materialåtervunnits utgör grunden för att beräkna de nationella bidragen till unionens allmänna budget. Det är därför nödvändigt att förbättra uppgifternas jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet.

| (4) | För att kunna garantera att medlemsstaternas uppgifter är jämförbara, tillförlitliga och fullständiga är det lämpligt att fastställa detaljerade bestämmelser om de uppgifter som ska finnas med i den översikt som lämnas in till kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

För att kunna garantera att medlemsstaternas uppgifter är jämförbara, tillförlitliga och fullständiga är det lämpligt att fastställa detaljerade bestämmelser om de uppgifter som ska finnas med i den översikt som lämnas in till kommissionen.

| (5) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG (3) är det möjligt att rapportera uppgifter om utsläppande på marknaden som förpackningsavfall som genererats. Denna metod för att rapportera uppgifter kan dock leda till olika beräkningar av mängden avfall i medlemsstaterna, och kan därmed leda till mindre jämförbara uppgifter mellan de medlemsstater som använder metoden för utsläppande på marknaden och de medlemsstater som använder metoden för avfallsanalys. |
| --- | --- |

(5)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG (3) är det möjligt att rapportera uppgifter om utsläppande på marknaden som förpackningsavfall som genererats. Denna metod för att rapportera uppgifter kan dock leda till olika beräkningar av mängden avfall i medlemsstaterna, och kan därmed leda till mindre jämförbara uppgifter mellan de medlemsstater som använder metoden för utsläppande på marknaden och de medlemsstater som använder metoden för avfallsanalys.

| (6) | Det är nödvändigt att fastställa enhetliga villkor för rapportering av uppgifter så att alla medlemsstaterna rapporterar informationen om plastförpackningsavfall på jämförbara villkor, i syfte att kunna säkerställa likvärdig behandling vid kontroll av uppgifterna och tydliggöra tillämplig metod med avseende på egna medel från plastförpackningsavfall. Den beräkningsmetod som anges i kommissionens beslut 2005/270/EG (4) bör därför preciseras. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att fastställa enhetliga villkor för rapportering av uppgifter så att alla medlemsstaterna rapporterar informationen om plastförpackningsavfall på jämförbara villkor, i syfte att kunna säkerställa likvärdig behandling vid kontroll av uppgifterna och tydliggöra tillämplig metod med avseende på egna medel från plastförpackningsavfall. Den beräkningsmetod som anges i kommissionens beslut 2005/270/EG (4) bör därför preciseras.

| (7) | Vid användning av metoden för utsläppande på marknaden för att skatta mängden plastförpackningsavfall som genererats bör uppgifterna för utsläppande på marknaden kompletteras med korrigeringsfaktorer så att de omfattar allt plastförpackningsavfall som genererats i en medlemsstat, i syfte att säkerställa de rapporterade uppgifternas tillförlitlighet och exakthet. |
| --- | --- |

(7)

Vid användning av metoden för utsläppande på marknaden för att skatta mängden plastförpackningsavfall som genererats bör uppgifterna för utsläppande på marknaden kompletteras med korrigeringsfaktorer så att de omfattar allt plastförpackningsavfall som genererats i en medlemsstat, i syfte att säkerställa de rapporterade uppgifternas tillförlitlighet och exakthet.

| (8) | Mängden plastförpackningsavfall som genererats bör fastställas utifrån de två tillgängliga metoderna i syfte att få en välgrundad skattning, beräknad på ett jämförbart sätt för alla medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(8)

Mängden plastförpackningsavfall som genererats bör fastställas utifrån de två tillgängliga metoderna i syfte att få en välgrundad skattning, beräknad på ett jämförbart sätt för alla medlemsstaterna.

| (9) | För att kunna övervaka förändringar av de inlämnade uppgifterna är det av största vikt att medlemsstaterna, när de granskar en tidigare översikt, anger vilka uppgifter som har ändrats och förklarar skälen till skillnaderna i samband med att de granskade uppgifterna lämnas in. |
| --- | --- |

(9)

För att kunna övervaka förändringar av de inlämnade uppgifterna är det av största vikt att medlemsstaterna, när de granskar en tidigare översikt, anger vilka uppgifter som har ändrats och förklarar skälen till skillnaderna i samband med att de granskade uppgifterna lämnas in.

| (10) | Om det finns skillnader i de rapporterade uppgifterna om plastförpackningsavfall i enlighet med direktiv 94/62/EG bör medlemsstaterna också förklara skälen till skillnaderna. |
| --- | --- |

(10)

Om det finns skillnader i de rapporterade uppgifterna om plastförpackningsavfall i enlighet med direktiv 94/62/EG bör medlemsstaterna också förklara skälen till skillnaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs formuläret för översikt över egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | avfall: avfall enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(1)

avfall: avfall enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG.

avfall

| (2) | separat insamling: den mängd avfall som samlas in genom separat insamling enligt definitionen i artikel 3.11 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(2)

separat insamling: den mängd avfall som samlas in genom separat insamling enligt definitionen i artikel 3.11 i direktiv 2008/98/EG.

separat insamling

| (3) | materialåtervinning: den mängd avfall som behandlas genom materialåtervinning enligt definitionen i artikel 3.17 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(3)

materialåtervinning: den mängd avfall som behandlas genom materialåtervinning enligt definitionen i artikel 3.17 i direktiv 2008/98/EG.

materialåtervinning

| (4) | plast: plast enligt definitionen i artikel 3.1a i direktiv 94/62/EG. |
| --- | --- |

(4)

plast: plast enligt definitionen i artikel 3.1a i direktiv 94/62/EG.

plast

| (5) | förpackningar: förpackningar enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG. |
| --- | --- |

(5)

förpackningar: förpackningar enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG.

förpackningar

| (6) | återanvändbar förpackning: återanvändbar förpackning enligt definitionen i artikel 3.2a i direktiv 94/62/EG. |
| --- | --- |

(6)

återanvändbar förpackning: återanvändbar förpackning enligt definitionen i artikel 3.2a i direktiv 94/62/EG.

återanvändbar förpackning

| (7) | förpackningsavfall: förpackningsavfall enligt definitionen i artikel 3.2 i direktiv 94/62/EG. |
| --- | --- |

(7)

förpackningsavfall: förpackningsavfall enligt definitionen i artikel 3.2 i direktiv 94/62/EG.

förpackningsavfall

| (8) | beräkningspunkt: beräkningspunkt enligt definitionen i artikel 2.1 d i och i bilaga II till beslut 2005/270/EG. |
| --- | --- |

(8)

beräkningspunkt: beräkningspunkt enligt definitionen i artikel 2.1 d i och i bilaga II till beslut 2005/270/EG.

beräkningspunkt

| (9) | marknadsplats online: marknadsplats online enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU (5). |
| --- | --- |

(9)

marknadsplats online: marknadsplats online enligt definitionen i artikel 2.17 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU (5).

marknadsplats online

5

| (10) | plastförpackningsavfall som genererats: mängden plastförpackningsavfall, inbegripet plastkomponenter i kompositförpackningar och andra förpackningar, som blir avfall i en medlemsstat under ett kalenderår, uttryckt i kilogram. |
| --- | --- |

(10)

plastförpackningsavfall som genererats: mängden plastförpackningsavfall, inbegripet plastkomponenter i kompositförpackningar och andra förpackningar, som blir avfall i en medlemsstat under ett kalenderår, uttryckt i kilogram.

plastförpackningsavfall som genererats

| (11) | plastförpackningsavfall som materialåtervunnits: mängden plastförpackningsavfall, inbegripet plastkomponenter i kompositförpackningar och andra förpackningar, vid beräkningspunkten för plast, uttryckt i kilogram. |
| --- | --- |

(11)

plastförpackningsavfall som materialåtervunnits: mängden plastförpackningsavfall, inbegripet plastkomponenter i kompositförpackningar och andra förpackningar, vid beräkningspunkten för plast, uttryckt i kilogram.

plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

| (12) | producentansvarsorganisation: en organisation som genomför skyldigheter avseende utökat producentansvar för produktproducenternas räkning. |
| --- | --- |

(12)

producentansvarsorganisation: en organisation som genomför skyldigheter avseende utökat producentansvar för produktproducenternas räkning.

producentansvarsorganisation

| (13) | utsläppande på marknaden: tillhandahållande av en produkt för första gången för distribution, förbrukning eller användning på marknaden i en medlemsstat i samband med kommersiell verksamhet, mot betalning eller gratis. |
| --- | --- |

(13)

utsläppande på marknaden: tillhandahållande av en produkt för första gången för distribution, förbrukning eller användning på marknaden i en medlemsstat i samband med kommersiell verksamhet, mot betalning eller gratis.

utsläppande på marknaden

| (14) | metod för utsläppande på marknaden: en metod för att skatta det plastförpackningsavfall som genererats baserat uppgifter om utsläppande på marknaden från producentansvarsorganisationer och/eller andra källor. Uppgifterna ska, i relevanta och tillämpliga fall, kompletteras med de skattade mängderna för följande:






  a) | Friåkare. |
| --- | --- | --- |

(14)

metod för utsläppande på marknaden: en metod för att skatta det plastförpackningsavfall som genererats baserat uppgifter om utsläppande på marknaden från producentansvarsorganisationer och/eller andra källor. Uppgifterna ska, i relevanta och tillämpliga fall, kompletteras med de skattade mängderna för följande:

metod för utsläppande på marknaden

a)

Friåkare.

| b) | Producenter under tröskelvärdet (de minimis). |
| --- | --- |

b)

Producenter under tröskelvärdet (de minimis).

de minimis

| c) | Egenansvariga producenter. |
| --- | --- |

c)

Egenansvariga producenter.

| d) | Export efter utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

d)

Export efter utsläppande på marknaden.

| e) | Näthandel. |
| --- | --- |

e)

Näthandel.

| f) | Privat import. |
| --- | --- |

f)

Privat import.

| g) | Privat export. |
| --- | --- |

g)

Privat export.

| h) | Återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången. |
| --- | --- |

h)

Återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången.

| i) | Återanvändbara förpackningar som blivit avfall. |
| --- | --- |

i)

Återanvändbara förpackningar som blivit avfall.

| j) | Eventuella andra skattningar. |
| --- | --- |

j)

Eventuella andra skattningar.

| (15) | metod för avfallsanalys: en metod för att skatta den totala årliga mängden plastförpackningsavfall som genererats genom att kombinera uppgifter från separat insamling av (plast)förpackningsavfall med uppgifter om blandat kommunalt avfall baserat på analys (högst fyra år gammal) av avfallets sammansättning, och med eventuella andra relevanta uppgifter om avfall, inbegripet industriellt och kommersiellt plastförpackningsavfall. |
| --- | --- |

(15)

metod för avfallsanalys: en metod för att skatta den totala årliga mängden plastförpackningsavfall som genererats genom att kombinera uppgifter från separat insamling av (plast)förpackningsavfall med uppgifter om blandat kommunalt avfall baserat på analys (högst fyra år gammal) av avfallets sammansättning, och med eventuella andra relevanta uppgifter om avfall, inbegripet industriellt och kommersiellt plastförpackningsavfall.

metod för avfallsanalys

| (16) | friåkare: en producent eller distributör som släpper ut plastförpackningar eller förpackade produkter på marknaden, men som inte rapporterar till en producentansvarsorganisation eller offentlig myndighet, eller på annat sätt tar finansiellt ansvar eller finansiellt och organisatoriskt ansvar för hanteringen av platsförpackningsavfallet, eller som rapporterar en mindre mängd än den som faktiskt släppts ut på marknaden. |
| --- | --- |

(16)

friåkare: en producent eller distributör som släpper ut plastförpackningar eller förpackade produkter på marknaden, men som inte rapporterar till en producentansvarsorganisation eller offentlig myndighet, eller på annat sätt tar finansiellt ansvar eller finansiellt och organisatoriskt ansvar för hanteringen av platsförpackningsavfallet, eller som rapporterar en mindre mängd än den som faktiskt släppts ut på marknaden.

friåkare

| (17) | de minimis: ett lägsta tröskelvärde som kan definieras av medlemsstaterna, under vilket det inte är nödvändigt att rapportera till en producentansvarsorganisation eller en myndighet. |
| --- | --- |

(17)

de minimis: ett lägsta tröskelvärde som kan definieras av medlemsstaterna, under vilket det inte är nödvändigt att rapportera till en producentansvarsorganisation eller en myndighet.

de minimis

| (18) | egenansvarig producent: en producent som tar finansiellt ansvar eller finansiellt och organisatoriskt ansvar för hanteringen av plastförpackningsavfallet, och som därför inte måste rapportera till en producentansvarsorganisation. |
| --- | --- |

(18)

egenansvarig producent: en producent som tar finansiellt ansvar eller finansiellt och organisatoriskt ansvar för hanteringen av plastförpackningsavfallet, och som därför inte måste rapportera till en producentansvarsorganisation.

egenansvarig producent

| (19) | export efter utsläppande på marknaden: förpackade produkter och/eller förpackningar som exporteras till en annan medlemsstat eller till ett tredjeland efter att de har släppts ut på marknaden i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(19)

export efter utsläppande på marknaden: förpackade produkter och/eller förpackningar som exporteras till en annan medlemsstat eller till ett tredjeland efter att de har släppts ut på marknaden i en medlemsstat.

export efter utsläppande på marknaden

| (20) | näthandel: handel med varor som genomförs med elektroniska medel inom unionen. |
| --- | --- |

(20)

näthandel: handel med varor som genomförs med elektroniska medel inom unionen.

näthandel

| (21) | privat import: förpackning för produkter som importerats av en fysisk person för egen slutanvändning från en fysisk butik i en annan medlemsstat eller från en fysisk butik i ett tredjeland eller via en marknadsplats online. |
| --- | --- |

(21)

privat import: förpackning för produkter som importerats av en fysisk person för egen slutanvändning från en fysisk butik i en annan medlemsstat eller från en fysisk butik i ett tredjeland eller via en marknadsplats online.

privat import

| (22) | privat export: förpackning för produkter som exporterats av en fysisk person för egen slutanvändning från en fysisk butik till en annan medlemsstat eller till ett tredjeland. |
| --- | --- |

(22)

privat export: förpackning för produkter som exporterats av en fysisk person för egen slutanvändning från en fysisk butik till en annan medlemsstat eller till ett tredjeland.

privat export

| (23) | återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången: tillhandahållande för första gången av en produkt med en återanvändbar förpackning för distribution, förbrukning eller användning på marknaden i en medlemsstat i samband med kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

(23)

återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången: tillhandahållande för första gången av en produkt med en återanvändbar förpackning för distribution, förbrukning eller användning på marknaden i en medlemsstat i samband med kommersiell verksamhet.

återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången

Artikel 3

Årlig översikt

1.   Den årliga översikt som avses i artikel 5.5 i förordning (EU, Euratom) 2021/770 ska innehålla statistiska uppgifter om vikten av plastförpackningsavfall som genererats och som materialåtervunnits samt en beräkning av beloppet av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns. Den årliga översikten ska fungera som en styrkande handling vid kommissionens kontroll och övervakning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns.

2.   Följande metoder ska vara godtagbara för att skatta det plastförpackningsavfall som genererats:

| a) | Metod för utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

a)

Metod för utsläppande på marknaden.

| b) | Metod för avfallsanalys. |
| --- | --- |

b)

Metod för avfallsanalys.

3.   Beräkningar som baseras på de två metoder som avses i led a och b ska justeras för att säkerställa resultatens jämförbarhet, tillförlitlighet och fullständighet.

4.   Medlemsstaterna ska fastställa skattningar utifrån de två metoder som avses i punkt 2 a och b, och tillhandahålla en enda skattning av det avfall som genererats genom att väga samman de tillgängliga resultaten, i syfte att använda alla tillgängliga grundläggande källuppgifter som ligger till grund för de olika metoderna för att sammanställa avfallsgenereringen på ett ändamålsenligt sätt.

5.   Eventuella skillnader mellan de uppgifter som erhålls från de två metoder som avses i punkt 2 a och b ska tydligt förklaras i enlighet med det format som fastställs i tabell 3 i bilaga I.

6.   Utöver statistiska uppgifter ska den årliga översikten, i tillämpliga fall, innehålla förklaringar av följande:

| a) | Metodändringar. |
| --- | --- |

a)

Metodändringar.

| b) | Revideringar av tidigare rapporterade statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Revideringar av tidigare rapporterade statistiska uppgifter.

| c) | Eventuella skillnader mellan uppgifter om plastförpackningsavfall som rapporterats senast den 30 juni i enlighet med direktiv 94/62/EG och de statistiska uppgifter som rapporterats senast den 31 juli samma år i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2021/770, utom skillnader i omvandlingen från kilogram till ton. |
| --- | --- |

c)

Eventuella skillnader mellan uppgifter om plastförpackningsavfall som rapporterats senast den 30 juni i enlighet med direktiv 94/62/EG och de statistiska uppgifter som rapporterats senast den 31 juli samma år i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2021/770, utom skillnader i omvandlingen från kilogram till ton.

Förklaringarna ska tillhandahållas utifrån det format som anges i bilaga II.

Artikel 4

Datastruktur

1.   De statistiska uppgifterna i den årliga översikten ska följa den struktur som fastställs i tabell 1 i bilaga I.

2.   Beräkningen av beloppet av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns i den årliga översikten ska inbegripas i tabell 2 i bilaga I.

3.   En detaljerad översikt över de statistiska uppgifterna ska tillhandahållas i enlighet med tabell 3 i bilaga I.

4.   Översikten för det första rapporteringsåret ska innehålla uppgifter för 2021.

Artikel 5

Överföring av översikt och revideringar

1.   Medlemsstaterna ska på elektroniskt sätt överföra den årliga översikten för året två år före innevarande år (n-2) till kommissionen (Eurostat).

2.   Överföringen av den årliga översikt som avses i stycke 1 ska göras senast den 31 juli varje år.

3.   Eventuella revideringar av uppgifterna för föregående år ska meddelas till kommissionen (Eurostat) genom en ny överföring av den årliga översikten, tillsammans med förklaringar av de ändringar som gjorts.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 11.5.2021, s. 15.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).

3

(4)  Kommissionens beslut 2005/270/EG av den 22 mars 2005 om fastställande av tabellformat för databassystemet enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (EUT L 86, 5.4.2005, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

5

---

BILAGA I

Översikter över egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns

| Tabell 1. Mängd (i kilogram) plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns |
| --- |
| Referensår: | | |
| A. | Total mängd plastförpackningsavfall som genererats |

Tabell 1. Mängd (i kilogram) plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns

Referensår:

A.

Total mängd plastförpackningsavfall som genererats

| B. | Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits |
| --- | --- |

B.

Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

| C. | Total mängd plastförpackningsavfall som inte materialåtervunnits (A–B) |
| --- | --- |

C.

Total mängd plastförpackningsavfall som inte materialåtervunnits (A–B)

| Tabell 2. Belopp (i euro) av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns
   (1) |
| --- |
| Referensår: | | |
| D. | Totala egna medel från plastförpackningsavfall (C×0,8) |

Tabell 2. Belopp (i euro) av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns
   (1)

Referensår:

D.

Totala egna medel från plastförpackningsavfall (C×0,8)

| E. | Schablonbeloppsminskning |
| --- | --- |

E.

Schablonbeloppsminskning

| F. | Totala egna medel från plastförpackningsavfall efter minskningar (D–E) |
| --- | --- |

F.

Totala egna medel från plastförpackningsavfall efter minskningar (D–E)

| Tabell 3. Skattningarnas omfattning, kontroll- och verifieringsmetoder |
| --- |
| Referensår: | | |
| Plastförpackningsavfall som genererats |
| Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer | kg | Förklaring (om tillämpligt) |
| Utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering | | |
| Producenter under tröskelvärdet (de minimis) | | |
| Egenansvariga producenter | | |
| Friåkare | | |
| Export efter utsläppande på marknaden | | |
| Näthandel | | |
| Privat import | | |
| Privat export | | |
| Återanvändbar förpackning som släpps ut på marknaden för första gången (2) | | |
| Återanvändbar förpackning som blivit avfall (3) | | |
| Andra genomförda justeringar | | |
| | Förteckning över justeringar | | |
| | | | |
| Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer | kg | Förklaring (om tillämpligt) |
| Utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering | | |
| Produktionsstatistik | | |
| Utrikeshandelsstatistik | | |
| Särskilda undersökningar | | |
| Elektroniskt register och administrativ datakommunikation | | |
| Privat import | | |
| Privat export | | |
| Andra genomförda justeringar | | |
| | Förteckning över justeringar | | |
| | | | |
| Total mängd plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden | kg | |
| | | |
| Plastförpackningsavfall som genererats – metod för avfallsanalys | kg | Förklaring (om tillämpligt) |
| Separat insamling | | |
| Kommunalt avfall | | |
| Industriellt och kommersiellt avfall | | |
| Andra genomförda justeringar | | |
| | Förteckning över justeringar | | |
| | | | |
| Total mängd plastförpackningsavfall som genererats – metod för avfallsanalys | kg | |
| | | |
| Skillnad mellan uppgifterna för utsläppande på marknaden och skattningen enligt metoden för avfallsanalys | kg | |
| | | |
| Beslut om sammanvägning | Förklaring |
| | |
| Sammanvägd mängd (i enlighet med tabell 1) Total mängd plastförpackningsavfall som genererats | kg | |
| | | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits | kg | Förklaring (om tillämpligt) |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i medlemsstaten | | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i annan medlemsstat | | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits utanför EU | | |
| Förteckning över genomförda justeringar | Förklaring |
| | |
| Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits | kg | |
| | | |

Tabell 3. Skattningarnas omfattning, kontroll- och verifieringsmetoder

Referensår:

Plastförpackningsavfall som genererats

Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer

kg

Förklaring (om tillämpligt)

Utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering

Producenter under tröskelvärdet (de minimis)

Egenansvariga producenter

Friåkare

Export efter utsläppande på marknaden

Näthandel

Privat import

Privat export

Återanvändbar förpackning som släpps ut på marknaden för första gången (2)

Återanvändbar förpackning som blivit avfall (3)

Andra genomförda justeringar

Förteckning över justeringar

Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer

kg

Förklaring (om tillämpligt)

Utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering

Produktionsstatistik

Utrikeshandelsstatistik

Särskilda undersökningar

Elektroniskt register och administrativ datakommunikation

Privat import

Privat export

Andra genomförda justeringar

Förteckning över justeringar

Total mängd plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden

kg

Plastförpackningsavfall som genererats – metod för avfallsanalys

kg

Förklaring (om tillämpligt)

Separat insamling

Kommunalt avfall

Industriellt och kommersiellt avfall

Andra genomförda justeringar

Förteckning över justeringar

Total mängd plastförpackningsavfall som genererats – metod för avfallsanalys

kg

Skillnad mellan uppgifterna för utsläppande på marknaden och skattningen enligt metoden för avfallsanalys

kg

Beslut om sammanvägning

Förklaring

Sammanvägd mängd (i enlighet med tabell 1) Total mängd plastförpackningsavfall som genererats

kg

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

kg

Förklaring (om tillämpligt)

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i medlemsstaten

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i annan medlemsstat

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits utanför EU

Förteckning över genomförda justeringar

Förklaring

Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

kg

---

(1)  I enlighet med artikel 2.1 c och artikel 2.2 tredje stycket i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053.

(2)  Avdrag får göras om återanvändbara förpackningar inkluderas i den totala mängden förpackningar som släpps ut på marknaden eller i en korrigering av denna förteckning.

(3)  Inbegriper återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången samt sådana från föregående perioder som blivit avfall under den här perioden.

---

BILAGA II

Förklaring av skillnader

| Tabell 1. Förklaring av skillnader vad gäller uppgifter som rapporterats i enlighet med direktiv 94/62/EG (rapportera endast i tillämpliga fall) |
| --- |
| Post | Skillnad i kg (1) | Förklaring |
| A. | Total mängd plastförpackningsavfall som genererats |

Tabell 1. Förklaring av skillnader vad gäller uppgifter som rapporterats i enlighet med direktiv 94/62/EG (rapportera endast i tillämpliga fall)

Post

Skillnad i kg (1)

Förklaring

A.

Total mängd plastförpackningsavfall som genererats

| B. | Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits |
| --- | --- |

B.

Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

| C. | Total mängd plastförpackningsavfall som inte materialåtervunnits (A–B) |
| --- | --- |

C.

Total mängd plastförpackningsavfall som inte materialåtervunnits (A–B)

| Tabell 2. Förklaring av metodändringar jämfört med föregående år (rapportera endast i tillämpliga fall) |
| --- |
| Post | Förklaring av metodändringar (om tillämpligt) |
| Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer | |
| Utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering | |
| Producenter under tröskelvärdet (de minimis) | |
| Egenansvariga producenter | |
| Friåkare | |
| Export efter utsläppande på marknaden | |
| Näthandel | |
| Privat import | |
| Privat export | |
| Återanvändbar förpackning som släpps ut på marknaden för första gången (2) | |
| Återanvändbar förpackning som blivit avfall (3) | |
| Andra genomförda justeringar | |
| | Förteckning över justeringar | |
| | | |
| Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer | |
| Utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering | |
| Produktionsstatistik | |
| Utrikeshandelsstatistik | |
| Särskilda undersökningar | |
| Elektroniskt register och administrativ datakommunikation | |
| Privat import | |
| Privat export | |
| Andra genomförda justeringar | |
| | Förteckning över justeringar | |
| | | |
| Avfall som genererats – metod för avfallsanalys | |
| Förteckning över genomförda justeringar | |
| | |
| Total mängd plastförpackningsavfall som genererats | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i medlemsstaten | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i annan medlemsstat | |
| Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits utanför EU | |
| Förteckning över genomförda justeringar | |
| | |
| Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits | |

Tabell 2. Förklaring av metodändringar jämfört med föregående år (rapportera endast i tillämpliga fall)

Post

Förklaring av metodändringar (om tillämpligt)

Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer

Utsläppande på marknaden baserat på uppgifter från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering

Producenter under tröskelvärdet (de minimis)

Egenansvariga producenter

Friåkare

Export efter utsläppande på marknaden

Näthandel

Privat import

Privat export

Återanvändbar förpackning som släpps ut på marknaden för första gången (2)

Återanvändbar förpackning som blivit avfall (3)

Andra genomförda justeringar

Förteckning över justeringar

Plastförpackningsavfall som genererats – metod för utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer

Utsläppande på marknaden baserat på andra uppgifter än från producentansvarsorganisationer – före eventuell justering

Produktionsstatistik

Utrikeshandelsstatistik

Särskilda undersökningar

Elektroniskt register och administrativ datakommunikation

Privat import

Privat export

Andra genomförda justeringar

Förteckning över justeringar

Avfall som genererats – metod för avfallsanalys

Förteckning över genomförda justeringar

Total mängd plastförpackningsavfall som genererats

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i medlemsstaten

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits i annan medlemsstat

Plastförpackningsavfall som materialåtervunnits utanför EU

Förteckning över genomförda justeringar

Total mängd plastförpackningsavfall som materialåtervunnits

---

(1)  Uppgifter som rapporterats i denna översikt minus de uppgifter som rapporterats i enlighet med direktiv 94/62/EG.

(2)  Avdrag får endast göras om återanvändbara förpackningar inkluderas i den totala mängden förpackningar som släpps ut på marknaden eller i en korrigering av denna förteckning. I så fall ska det beräknas som nettovärde av in- och utflödena.

(3)  Inbegriper återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden för första gången samt sådana från föregående perioder som blivit avfall under den här perioden.

---

BESLUT

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/161 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/161

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/596

av den 13 mars 2023

om utnämning av en suppleant i Regionkommittén på förslag av Konungariket Belgien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305, med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/852 av den 21 maj 2019 om Regionkommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den belgiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.3 i fördraget ska Regionkommittén bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling.

| (2) | Den 20 januari 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/102 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 januari 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/102 (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025.

| (3) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Alexia BERTRAND föreslogs för utnämning har upphört. |
| --- | --- |

(3)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att det nationella mandat på grundval av vilket Alexia BERTRAND föreslogs för utnämning har upphört.

| (4) | Den belgiska regeringen har föreslagit Pierre-Yves JEHOLET, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles (ministerpresident i Belgiens franskspråkiga gemenskap), som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025. |
| --- | --- |

(4)

Den belgiska regeringen har föreslagit Pierre-Yves JEHOLET, som är företrädare för ett regionalt organ och har valts till ett regionalt organ, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles (ministerpresident i Belgiens franskspråkiga gemenskap), som ledamot i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Pierre-Yves JEHOLET, som är företrädare för ett regionalt organ och har ett folkvalt mandat, Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles (ministerpresident i Belgiens franskspråkiga gemenskap), utnämns härmed till suppleant i Regionkommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2023.

På rådets vägnar

J. PEHRSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/102 av den 20 januari 2020 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2020–25 januari 2025 (EUT L 20, 24.1.2020, s. 2).

2

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/163 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/163

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/597

av den 13 mars 2023

om utnämning av en ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Portugal

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/853 av den 21 maj 2019 om fastställande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs sammansättning (1),

med beaktande av den portugisiska regeringens förslag, och

efter att ha hört kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 300.2 i fördraget ska Ekonomiska och sociala kommittén bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 300.2 i fördraget ska Ekonomiska och sociala kommittén bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden.

| (2) | Den 2 oktober 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/1392 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020 – 20 september 2025. |
| --- | --- |

(2)

Den 2 oktober 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/1392 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020 – 20 september 2025.

| (3) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Carlos Alberto MINEIRO AIRES har avgått. |
| --- | --- |

(3)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att Carlos Alberto MINEIRO AIRES har avgått.

| (4) | Den portugisiska regeringen har föreslagit António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (ordförande för den portugisiska ekonomorganisationen, nationella rådet för yrkesorganisationer) som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025. |
| --- | --- |

(4)

Den portugisiska regeringen har föreslagit António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (ordförande för den portugisiska ekonomorganisationen, nationella rådet för yrkesorganisationer) som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

António Augusto DA ASCENÇÃO MENDONÇA, Bastonário da Ordem dos Economistas, Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP) (ordförande för den portugisiska ekonomorganisationen, nationella rådet för yrkesorganisationer) utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2025.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2023.

På rådets vägnar

J. PEHRSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 139, 27.5.2019, s. 15.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2020/1392 av den 2 oktober 2020 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020 – 20 september 2025 och om upphävande och ersättande av rådets beslut om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2020–20 september 2025 som antogs den 18 september 2020 (EUT L 322, 5.10.2020, s. 1).

2

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/165 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/165

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/598

av den 14 mars 2023

om ändring av beslut (Gusp) 2021/698 i syfte att inkludera unionens program för säker konnektivitet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 28,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | En rad potentiella hot mot unionens och medlemsstaternas säkerhet och väsentliga intressen kan följa av utbyggnaden, driften eller användningen av system och tjänster inrättade inom ramen för unionens program för säker konnektivitet, såsom det inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 (1). |
| --- | --- |

(1)

En rad potentiella hot mot unionens och medlemsstaternas säkerhet och väsentliga intressen kan följa av utbyggnaden, driften eller användningen av system och tjänster inrättade inom ramen för unionens program för säker konnektivitet, såsom det inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 (1).

| (2) | Det är därför lämpligt att utvidga tillämpningsområdet för rådets beslut (Gusp) 2021/698 (2) till att omfatta de system och tjänster som inrättats inom ramen för unionens program för säker konnektivitet. |
| --- | --- |

(2)

Det är därför lämpligt att utvidga tillämpningsområdet för rådets beslut (Gusp) 2021/698 (2) till att omfatta de system och tjänster som inrättats inom ramen för unionens program för säker konnektivitet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut (Gusp) 2021/698 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Rådets beslut (Gusp) 2021/698 av den 30 april 2021 om säkerheten i de system och tjänster som har byggts ut, tagits i drift och använts inom ramen för unionens rymdprogram och unionens program för säker konnektivitet som kan påverka säkerheten i unionen och om upphävande av beslut 2014/496/Gusp”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Rådets beslut (Gusp) 2021/698 av den 30 april 2021 om säkerheten i de system och tjänster som har byggts ut, tagits i drift och använts inom ramen för unionens rymdprogram och unionens program för säker konnektivitet som kan påverka säkerheten i unionen och om upphävande av beslut 2014/496/Gusp”.

| 2. | I artikel 1.1 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | avvärja ett hot mot säkerheten i unionen eller en eller flera medlemsstater eller att begränsa allvarlig skada för unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen som följer av utbyggnaden, driften eller användningen av de system som inrättats och de tjänster som tillhandahålls i enlighet med komponenterna i unionens rymdprogram eller unionens program för säker konnektivitet (programmen), eller”. |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 1.1 ska led a ersättas med följande:

”a)

avvärja ett hot mot säkerheten i unionen eller en eller flera medlemsstater eller att begränsa allvarlig skada för unionens eller en eller flera medlemsstaters väsentliga intressen som följer av utbyggnaden, driften eller användningen av de system som inrättats och de tjänster som tillhandahålls i enlighet med komponenterna i unionens rymdprogram eller unionens program för säker konnektivitet (programmen), eller”.

| 3. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Vid genomförandet av detta beslut ska vederbörlig hänsyn tas till skillnaderna mellan komponenterna i programmen, särskilt vad gäller medlemsstaternas befogenhet och kontroll över sensorer, system eller annan kapacitet av relevans för programmen.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   Vid genomförandet av detta beslut ska vederbörlig hänsyn tas till skillnaderna mellan komponenterna i programmen, särskilt vad gäller medlemsstaternas befogenhet och kontroll över sensorer, system eller annan kapacitet av relevans för programmen.”

| 4. | Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Byrån eller den behöriga utsedda strukturen för säkerhetsövervakning och kommissionen ska bistå den höga representanten med rådgivning om vilka eventuella ytterligare konsekvenser de anvisningar som den höga representanten avser att föreslå för rådet i enlighet med punkt 1 kan få för de system som inrättats och de tjänster som tillhandahålls inom ramen för komponenterna i programmen.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 3.2 ska ersättas med följande:

”2.   Byrån eller den behöriga utsedda strukturen för säkerhetsövervakning och kommissionen ska bistå den höga representanten med rådgivning om vilka eventuella ytterligare konsekvenser de anvisningar som den höga representanten avser att föreslå för rådet i enlighet med punkt 1 kan få för de system som inrättats och de tjänster som tillhandahålls inom ramen för komponenterna i programmen.”

| 5. | Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Inom ett år från det att säkerhetskonstellationen inom den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 107.1 e i förordning (EU) 2021/696 har fastställt – på grundval av den risk- och hotanalys som kommissionen utfört i enlighet med artikel 34.2 i förordning (EU) 2021/696, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 107.3 – huruvida ett system som inrättats eller en tjänst som tillhandahålls, eller båda, inom ramen för en särskild komponent inom programmen är säkerhetskänslig, ska den höga representanten utarbeta nödvändiga operativa förfaranden för det praktiska genomförandet av de bestämmelser som fastställs i detta beslut för berört system eller berörd tjänst, eller båda, och lägga fram dem för Kusp för godkännande. I detta syfte ska den höga representanten bistås av experter från medlemsstaterna, kommissionen, byrån och den behöriga utsedda strukturen för säkerhetsövervakning, beroende på vad som är lämpligt.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

”1.   Inom ett år från det att säkerhetskonstellationen inom den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 107.1 e i förordning (EU) 2021/696 har fastställt – på grundval av den risk- och hotanalys som kommissionen utfört i enlighet med artikel 34.2 i förordning (EU) 2021/696, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 107.3 – huruvida ett system som inrättats eller en tjänst som tillhandahålls, eller båda, inom ramen för en särskild komponent inom programmen är säkerhetskänslig, ska den höga representanten utarbeta nödvändiga operativa förfaranden för det praktiska genomförandet av de bestämmelser som fastställs i detta beslut för berört system eller berörd tjänst, eller båda, och lägga fram dem för Kusp för godkännande. I detta syfte ska den höga representanten bistås av experter från medlemsstaterna, kommissionen, byrån och den behöriga utsedda strukturen för säkerhetsövervakning, beroende på vad som är lämpligt.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2023.

På rådets vägnar

E. SVANTESSON

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 av den 15 mars 2023 om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2021/698 av den 30 april 2021 om säkerheten i de system och tjänster som har byggts ut, tagits i drift och använts inom ramen för unionens rymdprogram som kan påverka säkerheten i unionen och om upphävande av beslut 2014/496/Gusp (EUT L 170, 12.5.2021, s. 178).

2

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/167 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/167

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/599

av den 16 mars 2023

om en stödåtgärd inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att stärka kapaciteten hos Republiken Nordmakedoniens armé

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 41.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut (Gusp) 2021/509 (1) inrättades den europeiska fredsfaciliteten för medlemsstaternas finansiering av unionsåtgärder inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet i enlighet med artikel 21.2 c i fördraget. Den europeiska fredsfaciliteten ska i enlighet med artikel 1.2 i beslut (Gusp) 2021/509 i synnerhet användas för finansiering av stödåtgärder såsom åtgärder för att stärka tredjestaters och regionala och internationella organisationers kapacitet när det gäller militära och försvarsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut (Gusp) 2021/509 (1) inrättades den europeiska fredsfaciliteten för medlemsstaternas finansiering av unionsåtgärder inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet i enlighet med artikel 21.2 c i fördraget. Den europeiska fredsfaciliteten ska i enlighet med artikel 1.2 i beslut (Gusp) 2021/509 i synnerhet användas för finansiering av stödåtgärder såsom åtgärder för att stärka tredjestaters och regionala och internationella organisationers kapacitet när det gäller militära och försvarsrelaterade frågor.

| (2) | Den 21 mars 2022 godkände unionen den strategiska kompassen med målet att EU ska bli en starkare säkerhetsgarant med större förmåga, bland annat genom ökad användning av den europeiska fredsfaciliteten till stöd för partnernas försvarsförmåga. |
| --- | --- |

(2)

Den 21 mars 2022 godkände unionen den strategiska kompassen med målet att EU ska bli en starkare säkerhetsgarant med större förmåga, bland annat genom ökad användning av den europeiska fredsfaciliteten till stöd för partnernas försvarsförmåga.

| (3) | I Brdoförklaringen av den 6 oktober 2021 uppmanade ledarna för unionen och dess medlemsstater i samråd med västra Balkans ledare till en vidareutveckling av västra Balkanpartnernas kapacitet genom den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

(3)

I Brdoförklaringen av den 6 oktober 2021 uppmanade ledarna för unionen och dess medlemsstater i samråd med västra Balkans ledare till en vidareutveckling av västra Balkanpartnernas kapacitet genom den europeiska fredsfaciliteten.

| (4) | I Tiranaförklaringen av den 6 december 2022 förpliktade sig unionen att fortsätta samarbetet med regionen i syfte att vidareutveckla dess försvarsförmåga och försvarskapacitet, inbegripet genom den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

(4)

I Tiranaförklaringen av den 6 december 2022 förpliktade sig unionen att fortsätta samarbetet med regionen i syfte att vidareutveckla dess försvarsförmåga och försvarskapacitet, inbegripet genom den europeiska fredsfaciliteten.

| (5) | I slutsatserna av den 26 oktober 2022 från kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) om strategiska riktlinjer för den europeiska fredsfaciliteten för 2023 bibehölls stödåtgärder för bilateralt stöd till ett flertal länder på västra Balkan som en central prioritering för denna period. |
| --- | --- |

(5)

I slutsatserna av den 26 oktober 2022 från kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) om strategiska riktlinjer för den europeiska fredsfaciliteten för 2023 bibehölls stödåtgärder för bilateralt stöd till ett flertal länder på västra Balkan som en central prioritering för denna period.

| (6) | Den 7 december 2022 mottog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en begäran om att unionen ska bistå Nordmakedoniens försvarsmakt med upphandling av särskilt viktig utrustning för att stärka landets operativa förmåga, särskilt med avseende på logistisk, medicinsk, kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) förmåga och teknisk förmåga samt försvarsförmåga och förmåga till tidig varning. |
| --- | --- |

(6)

Den 7 december 2022 mottog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en begäran om att unionen ska bistå Nordmakedoniens försvarsmakt med upphandling av särskilt viktig utrustning för att stärka landets operativa förmåga, särskilt med avseende på logistisk, medicinsk, kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (CBRN) förmåga och teknisk förmåga samt försvarsförmåga och förmåga till tidig varning.

| (7) | När stödåtgärden har avslutats kommer den höga representanten att göra en utvärdering av dess effekter samt av förvaltningen och användningen av den tillhandahållna utrustningen. Denna övning kommer att bidra till en erfarenhetsåterföring varssyfte är att bedöma stödåtgärdens ändamålsenlighet och dess förenlighet med unionens övergripande strategi och politik i Nordmakedonien. |
| --- | --- |

(7)

När stödåtgärden har avslutats kommer den höga representanten att göra en utvärdering av dess effekter samt av förvaltningen och användningen av den tillhandahållna utrustningen. Denna övning kommer att bidra till en erfarenhetsåterföring varssyfte är att bedöma stödåtgärdens ändamålsenlighet och dess förenlighet med unionens övergripande strategi och politik i Nordmakedonien.

| (8) | Stödåtgärder ska genomföras med beaktande av de principer och krav som anges i beslut (Gusp) 2021/509, särskilt i överensstämmelse med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (2), i enlighet med reglerna för verkställande av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

(8)

Stödåtgärder ska genomföras med beaktande av de principer och krav som anges i beslut (Gusp) 2021/509, särskilt i överensstämmelse med rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp (2), i enlighet med reglerna för verkställande av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten.

| (9) | Rådet bekräftar sin beslutsamhet att skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de demokratiska principerna och att stärka rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning i enlighet med Förenta nationernas stadga, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna samt internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

(9)

Rådet bekräftar sin beslutsamhet att skydda, främja och förverkliga de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de demokratiska principerna och att stärka rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning i enlighet med Förenta nationernas stadga, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna samt internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande, mål, tillämpningsområde och varaktighet

1.   Härmed inrättas en stödåtgärd till förmån för Nordmakedonien (mottagaren), som ska finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten (stödåtgärden).

2.   Målet med stödåtgärden är att stärka kapaciteten hos Nordmakedoniens försvarsmakt genom förbättring och uppgradering av den utrustning som innehas av det lätta infanteriets bataljonsgrupp. Genom tillhandahållandet av adekvat utrustning kommer stödåtgärden att bidra till en förstärkning av kapaciteten hos Nordmakedoniens försvarsmakt att bidra till den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens uppdrag och insatser, som ett komplement till stöd som tillhandahålls bilateralt av andra internationella partner.

3.   För att man ska uppnå det mål som anges i punkt 2 ska stödåtgärden finansiera följande typer av utrustning som inte har utformats för att åstadkomma dödligt våld:

| a) | Logistik. |
| --- | --- |

a)

Logistik.

| b) | Medicinsk utrustning. |
| --- | --- |

b)

Medicinsk utrustning.

| c) | Kommunikations- och informationssystem. |
| --- | --- |

c)

Kommunikations- och informationssystem.

| d) | Underrättelsekapacitet. |
| --- | --- |

d)

Underrättelsekapacitet.

| e) | CBRN-utrustning. |
| --- | --- |

e)

CBRN-utrustning.

| f) | Teknisk utrustning. |
| --- | --- |

f)

Teknisk utrustning.

| g) | Utrustning i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

g)

Utrustning i utbildningssyfte.

4.   Stödåtgärdens varaktighet ska vara 36 månader från och med dagen för ingående av det avtal som undertecknats av stödåtgärdsförvaltaren i egenskap av utanordnare och den enhet som avses i artikel 4.2 i det här beslutet i enlighet med artikel 32.2 a i beslut (Gusp) 2021/509.

Artikel 2

Finansiella arrangemang

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna för stödåtgärden ska vara 9 000 000 EUR.

2.   Alla utgifter ska förvaltas i enlighet med beslut (Gusp) 2021/509 samt reglerna för verkställande av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten.

Artikel 3

Arrangemang med mottagaren

1.   Den höga representanten ska ingå alla nödvändiga arrangemang med mottagaren för att säkerställa att mottagaren efterlever de krav och villkor som har fastställts genom detta beslut som ett villkor för tillhandahållande av stöd inom ramen för stödåtgärden.

2.   De arrangemang som avses i punkt 1 ska inbegripa bestämmelser som förpliktar mottagaren att säkerställa att

| a) | de enheter inom Nordmakedoniens försvarsmakt som får stöd inom ramen för stödåtgärden efterlever tillämplig internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

a)

de enheter inom Nordmakedoniens försvarsmakt som får stöd inom ramen för stödåtgärden efterlever tillämplig internationell rätt, särskilt internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt,

| b) | de tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden används korrekt och effektivt för de ändamål för vilka de tillhandahållits, |
| --- | --- |

b)

de tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden används korrekt och effektivt för de ändamål för vilka de tillhandahållits,

| c) | underhållet av de tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden är tillräckligt för att säkerställa att tillgångarna är användbara och tillgängliga i operativt hänseende under sin livscykel, |
| --- | --- |

c)

underhållet av de tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden är tillräckligt för att säkerställa att tillgångarna är användbara och tillgängliga i operativt hänseende under sin livscykel,

| d) | tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden inte kommer att gå förlorade eller utan godkännande från den facilitetskommitté som inrättats enligt beslut (Gusp) 2021/509 överföras till andra personer eller enheter än de som identifieras i de arrangemangen vid slutet av sin livscykel. |
| --- | --- |

d)

tillgångar som tillhandahålls inom ramen för stödåtgärden inte kommer att gå förlorade eller utan godkännande från den facilitetskommitté som inrättats enligt beslut (Gusp) 2021/509 överföras till andra personer eller enheter än de som identifieras i de arrangemangen vid slutet av sin livscykel.

3.   De arrangemang som avses i punkt 1 ska inkludera bestämmelser om tillfälligt upphävande och avslutande av stöd inom ramen för stödåtgärden om det konstateras att mottagaren har åsidosatt de förpliktelser som anges i punkt 2.

Artikel 4

Genomförande

1.   Den höga representanten ska vara ansvarig för att säkerställa genomförandet av detta beslut i enlighet med beslut (Gusp) 2021/509 och med reglerna för verkställande av inkomster och utgifter som finansieras inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten, i enlighet med den integrerade metodiska ramen för bedömning och identifiering av vilka åtgärder och kontroller som krävs vad gäller stödåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten.

2.   De verksamheter som avses i artikel 1.3 ska genomföras av ITF – Enhancing Human Security.

Artikel 5

Övervakning, kontroll och utvärdering

1.   Den höga representanten ska övervaka att mottagaren uppfyller de förpliktelser som anges i artikel 3. Denna övervakning ska användas för att öka medvetenheten om sammanhanget och riskerna för åsidosättande av de förpliktelser som anges i artikel 3 samt bidra till att förebygga sådana åsidosättanden, inbegripet kränkningar av internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt som begås av enheter som får stöd inom ramen för stödåtgärden.

2.   Kontroll av utrustning och varor efter leverans ska organiseras på följande sätt:

| a) | Verifiering av leverans, varigenom leveransintyg från den europeiska fredsfaciliteten ska undertecknas av slutanvändarstyrkorna när äganderätten överförs. |
| --- | --- |

a)

Verifiering av leverans, varigenom leveransintyg från den europeiska fredsfaciliteten ska undertecknas av slutanvändarstyrkorna när äganderätten överförs.

| b) | Rapportering om verksamheten, varigenom mottagaren årligen ska rapportera om användningen av avgivna poster till dess att Kusp anser att sådan rapportering inte längre är nödvändig. |
| --- | --- |

b)

Rapportering om verksamheten, varigenom mottagaren årligen ska rapportera om användningen av avgivna poster till dess att Kusp anser att sådan rapportering inte längre är nödvändig.

| c) | Inspektioner, varigenom mottagaren på begäran ska ge den höga representanten tillträde för att genomföra besök på plats. |
| --- | --- |

c)

Inspektioner, varigenom mottagaren på begäran ska ge den höga representanten tillträde för att genomföra besök på plats.

3.   Den höga representanten ska göra en slutlig utvärdering när stödåtgärden har avslutats i syfte att bedöma huruvida stödåtgärden har bidragit till uppnåendet av de mål som anges i artikel 1.2.

Artikel 6

Rapportering

Under genomförandeperioden ska den höga representanten i enlighet med artikel 63 i beslut (Gusp) 2021/509 förelägga Kusp halvårsrapporter om genomförandet av stödåtgärden. Stödåtgärdsförvaltaren ska regelbundet informera den facilitetskommitté som inrättats genom beslut (Gusp) 2021/509 om verkställandet av inkomster och utgifter i enlighet med artikel 38 i det beslutet, inbegripet genom att tillhandahålla information om berörda leverantörer och underleverantörer.

Artikel 7

Tillfälligt upphävande och avslutande

1.   Kusp får besluta att helt eller delvis tillfälligt upphäva genomförandet av stödåtgärden i enlighet med artikel 64 i beslut (Gusp) 2021/509.

2.   Kusp får rekommendera att rådet avslutar stödåtgärden.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2023.

På rådets vägnar

R. POURMOKHTARI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (EUT L 102, 24.3.2021, s. 14).

1

(2)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

2

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/171 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/171

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/600

av den 13 mars 2023

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/1956 vad gäller harmoniserade standarder för rumsuppvärmningsapparater, akvariebelysning, jordfelsbrytare och torktumlare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (1), särskilt artikel 10.6, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (2) ska elektrisk utrustning som överensstämmer med harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningarna har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de säkerhetskrav som avses i artikel 3 i det direktivet och anges i bilaga I till samma direktiv, och som omfattas av dessa harmoniserade standarder eller delar av dem. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (2) ska elektrisk utrustning som överensstämmer med harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningarna har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de säkerhetskrav som avses i artikel 3 i det direktivet och anges i bilaga I till samma direktiv, och som omfattas av dessa harmoniserade standarder eller delar av dem.

| (2) | Genom skrivelse M/511 av den 8 november 2012 bad kommissionen Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi) att tillhandahålla den första fullständiga förteckningen över titlar på harmoniserade standarder och att utarbeta, omarbeta och färdigställa harmoniserade standarder för elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser till stöd för direktiv 2014/35/EU (begäran). De säkerhetskrav som avses i artikel 3 i direktiv 2014/35/EU och anges i bilaga I till det direktivet har inte ändrats sedan begäran gjordes till CEN, Cenelec och Etsi. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse M/511 av den 8 november 2012 bad kommissionen Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi) att tillhandahålla den första fullständiga förteckningen över titlar på harmoniserade standarder och att utarbeta, omarbeta och färdigställa harmoniserade standarder för elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser till stöd för direktiv 2014/35/EU (begäran). De säkerhetskrav som avses i artikel 3 i direktiv 2014/35/EU och anges i bilaga I till det direktivet har inte ändrats sedan begäran gjordes till CEN, Cenelec och Etsi.

| (3) | På grundval av denna begäran reviderade CEN och Cenelec den harmoniserade standarden EN 60335-2-11:2010, ändrad genom EN 60335-2-11:2010/A1:2015 och EN 60335-2-11:2010/A11:2012, för torktumlare, till vilka hänvisningar offentliggjordes genom kommissionens meddelande 2018/C 326/02 (3). Detta resulterade i antagandet av den harmoniserade standarden EN IEC 60335-2-11:2022 och tillhörande ändring EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av denna begäran reviderade CEN och Cenelec den harmoniserade standarden EN 60335-2-11:2010, ändrad genom EN 60335-2-11:2010/A1:2015 och EN 60335-2-11:2010/A11:2012, för torktumlare, till vilka hänvisningar offentliggjordes genom kommissionens meddelande 2018/C 326/02 (3). Detta resulterade i antagandet av den harmoniserade standarden EN IEC 60335-2-11:2022 och tillhörande ändring EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022.

| (4) | På grundval av begäran ändrade CEN och Cenelec följande harmoniserade standarder, till vilka hänvisningar offentliggjordes genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1956 (4): EN 60335-2-30:2009, ändrad genom EN 60335-2-30:2009/A11:2012, EN 60335-2-30:2009/A1:2020 och EN 60335-2-30:2009/A12:2020 och rättad genom EN 60335-2-30:2009/AC:2010 och EN 60335-2-30:2009/AC:2014, för rumsuppvärmningsapparater, och EN 62423:2012, ändrad genom EN 62423:2012/A11:2021, för jordfelsbrytare. Detta resulterade i antagandet av följande ändringar: EN 60335-2-30:2009/A2:2022 och EN 60335-2-30:2009/A13:2002 och EN 62423:2012/A12:2022. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av begäran ändrade CEN och Cenelec följande harmoniserade standarder, till vilka hänvisningar offentliggjordes genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1956 (4): EN 60335-2-30:2009, ändrad genom EN 60335-2-30:2009/A11:2012, EN 60335-2-30:2009/A1:2020 och EN 60335-2-30:2009/A12:2020 och rättad genom EN 60335-2-30:2009/AC:2010 och EN 60335-2-30:2009/AC:2014, för rumsuppvärmningsapparater, och EN 62423:2012, ändrad genom EN 62423:2012/A11:2021, för jordfelsbrytare. Detta resulterade i antagandet av följande ändringar: EN 60335-2-30:2009/A2:2022 och EN 60335-2-30:2009/A13:2002 och EN 62423:2012/A12:2022.

| (5) | På grundval av begäran ändrade CEN och Cenelec den harmoniserade standarden EN 60598-2-11:2013 för akvariebelysning, till vilka hänvisningar offentliggjordes genom kommissionens meddelande 2018/C 326/02. Detta resulterade i antagandet av den ändrade harmoniserade standarden EN 60598-2-11:2013/A1:2022. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av begäran ändrade CEN och Cenelec den harmoniserade standarden EN 60598-2-11:2013 för akvariebelysning, till vilka hänvisningar offentliggjordes genom kommissionens meddelande 2018/C 326/02. Detta resulterade i antagandet av den ändrade harmoniserade standarden EN 60598-2-11:2013/A1:2022.

| (6) | Kommissionen har tillsammans med CEN och Cenelec bedömt om dessa harmoniserade standarder och ändringarna av dem överensstämmer med begäran. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har tillsammans med CEN och Cenelec bedömt om dessa harmoniserade standarder och ändringarna av dem överensstämmer med begäran.

| (7) | Följande harmoniserade standarder uppfyller de säkerhetsmål som de syftar till att omfatta och som anges i direktiv 2014/35/EU: EN IEC 60335-2-11:2022, ändrad genom EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022, EN 60335-2-30:2009, ändrad genom EN 60335-2-30:2009/A11:2012, EN 60335-2-30:2009/A1:2020, EN 60335-2-30:2009/A12:2020, EN 60335-2-30:2009/A2:2022 och EN 60335-2-30:2009/A13:2022 och rättad genom EN 60335-2-30:2009/AC:2010 och EN 60335-2-30:2009/AC:2014, EN 62423:2012, ändrad genom EN 62423:2012/A11:2021 och EN 62423:2012/A12:2022, samt 60598-2-11:2013, ändrad genom EN 60598-2-11:2013/A1:2022. Det är därför lämpligt att offentliggöra hänvisningarna till dessa standarder samt ändringarna av dem i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(7)

Följande harmoniserade standarder uppfyller de säkerhetsmål som de syftar till att omfatta och som anges i direktiv 2014/35/EU: EN IEC 60335-2-11:2022, ändrad genom EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022, EN 60335-2-30:2009, ändrad genom EN 60335-2-30:2009/A11:2012, EN 60335-2-30:2009/A1:2020, EN 60335-2-30:2009/A12:2020, EN 60335-2-30:2009/A2:2022 och EN 60335-2-30:2009/A13:2022 och rättad genom EN 60335-2-30:2009/AC:2010 och EN 60335-2-30:2009/AC:2014, EN 62423:2012, ändrad genom EN 62423:2012/A11:2021 och EN 62423:2012/A12:2022, samt 60598-2-11:2013, ändrad genom EN 60598-2-11:2013/A1:2022. Det är därför lämpligt att offentliggöra hänvisningarna till dessa standarder samt ändringarna av dem i Europeiska unionens officiella tidning.

| (8) | I bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2019/1956 förtecknas hänvisningar till harmoniserade standarder som ger presumtion om överensstämmelse med direktiv 2014/35/EU. För att säkerställa att hänvisningarna till harmoniserade standarder som utarbetats för att stödja direktiv 2014/35/EU förtecknas i en enda rättsakt bör hänvisningarna till dessa standarder och ändringarna av dem införas i den bilagan. |
| --- | --- |

(8)

I bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2019/1956 förtecknas hänvisningar till harmoniserade standarder som ger presumtion om överensstämmelse med direktiv 2014/35/EU. För att säkerställa att hänvisningarna till harmoniserade standarder som utarbetats för att stödja direktiv 2014/35/EU förtecknas i en enda rättsakt bör hänvisningarna till dessa standarder och ändringarna av dem införas i den bilagan.

| (9) | Det är därför nödvändigt att från L-serien av Europeiska unionens officiella tidning återkalla hänvisningarna till de harmoniserade standarderna EN 60335-2-30:2009 och EN 62423:2012 tillsammans med hänvisningarna till eventuella ändrade eller rättade standarder till dem, eftersom de har reviderats eller ändrats. Dessa hänvisningar bör därför strykas från bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2019/1956. |
| --- | --- |

(9)

Det är därför nödvändigt att från L-serien av Europeiska unionens officiella tidning återkalla hänvisningarna till de harmoniserade standarderna EN 60335-2-30:2009 och EN 62423:2012 tillsammans med hänvisningarna till eventuella ändrade eller rättade standarder till dem, eftersom de har reviderats eller ändrats. Dessa hänvisningar bör därför strykas från bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2019/1956.

| (10) | Det är också nödvändigt att från C-serien av Europeiska unionens officiella tidning återkalla hänvisningarna till de harmoniserade standarderna EN 60335-2-11:2010 och EN 60598-2-11:2013 tillsammans med hänvisningarna till eventuella ändrade eller rättade standarder till dem, eftersom de har reviderats eller ändrats. I bilaga II till genomförandebeslut (EU) 2019/1956 förtecknas hänvisningar till harmoniserade standarder som utarbetats till stöd för direktiv 2014/35/EU och som återkallas från C-serien av Europeiska unionens officiella tidning. Dessa hänvisningar bör därför tas upp i den bilagan. |
| --- | --- |

(10)

Det är också nödvändigt att från C-serien av Europeiska unionens officiella tidning återkalla hänvisningarna till de harmoniserade standarderna EN 60335-2-11:2010 och EN 60598-2-11:2013 tillsammans med hänvisningarna till eventuella ändrade eller rättade standarder till dem, eftersom de har reviderats eller ändrats. I bilaga II till genomförandebeslut (EU) 2019/1956 förtecknas hänvisningar till harmoniserade standarder som utarbetats till stöd för direktiv 2014/35/EU och som återkallas från C-serien av Europeiska unionens officiella tidning. Dessa hänvisningar bör därför tas upp i den bilagan.

| (11) | För att ge tillverkarna tillräckligt med tid för att anpassa den elektriska utrustning som omfattas av den harmoniserade standarden EN 60335-2-11:2010, ändrad genom EN 60335-2-11:2010/A1:2015 och EN 60335-2-11:2010/A11:2012, EN 60335-2-30:2009, ändrad genom EN 60335-2-30:2009/A1:2020, EN 60335-2-30:2009/A11:2012 och EN 60335-2-30:2009/A12:2020 och rättad genom EN 60335-2-30:2009/AC:2010 och EN 60335-2-30:2009/AC:2014, EN 62423:2012, ändrad genom EN 62423:2012/A11:2021 eller EN 60598-2-11:2013 är det nödvändigt att skjuta upp återkallandet av hänvisningarna till dessa harmoniserade standarder. |
| --- | --- |

(11)

För att ge tillverkarna tillräckligt med tid för att anpassa den elektriska utrustning som omfattas av den harmoniserade standarden EN 60335-2-11:2010, ändrad genom EN 60335-2-11:2010/A1:2015 och EN 60335-2-11:2010/A11:2012, EN 60335-2-30:2009, ändrad genom EN 60335-2-30:2009/A1:2020, EN 60335-2-30:2009/A11:2012 och EN 60335-2-30:2009/A12:2020 och rättad genom EN 60335-2-30:2009/AC:2010 och EN 60335-2-30:2009/AC:2014, EN 62423:2012, ändrad genom EN 62423:2012/A11:2021 eller EN 60598-2-11:2013 är det nödvändigt att skjuta upp återkallandet av hänvisningarna till dessa harmoniserade standarder.

| (12) | Genomförandebeslut (EU) 2019/1956 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Genomförandebeslut (EU) 2019/1956 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | Överensstämmelse med en harmoniserad standard ger en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav, inbegripet säkerhetskrav, i unionens harmoniseringslagstiftning från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till denna standard i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs. |
| --- | --- |

(13)

Överensstämmelse med en harmoniserad standard ger en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav, inbegripet säkerhetskrav, i unionens harmoniseringslagstiftning från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till denna standard i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2019/1956 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till det här beslutet.

| 2. | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt 1 i bilaga I ska tillämpas från och med den 17 september 2024.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU av den 26 februari 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (EUT L 96, 29.3.2014, s. 357).

2

(3)  Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av elektrisk utrustning (2018/C 326/02) (EUT C 326, 14.9.2018, s. 4).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1956 av den 26 november 2019 om de harmoniserade standarder för elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser som utarbetats till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU (EUT L 306, 27.11.2019, s. 26).

4

---

BILAGA I

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

| 1. | Raderna 78 och 92 ska utgå. |
| --- | --- |

1.

Raderna 78 och 92 ska utgå.

| 2. | Följande rader ska införas i ordningsföljd:






  Nr | Hänvisning till standard |
| --- | --- | --- |
| ”78a. | EN 60335-2-30:2009
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-30: Särskilda fordringar på rumsuppvärmningsapparater
  EN 60335-2-30:2009/A1:2020
  EN 60335-2-30:2009/A11:2012
  EN 60335-2-30:2009/A12:2020
  EN 60335-2-30:2009/A13:2022
  EN 60335-2-30:2009/A2:2022
  EN 60335-2-30:2009/AC:2010
  EN 60335-2-30:2009/AC:2014”. |
| ”92a. | EN 62423:2012
  Jordfelsbrytare av typ F och B med eller utan inbyggt överströmsskydd för bostadsinstallationer och liknande
  EN 62423:2012/A11:2021
  EN 62423:2012/A12:2022”. |

2.

Följande rader ska införas i ordningsföljd:

Nr

Hänvisning till standard

”78a.

EN 60335-2-30:2009

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-30: Särskilda fordringar på rumsuppvärmningsapparater

EN 60335-2-30:2009/A1:2020

EN 60335-2-30:2009/A11:2012

EN 60335-2-30:2009/A12:2020

EN 60335-2-30:2009/A13:2022

EN 60335-2-30:2009/A2:2022

EN 60335-2-30:2009/AC:2010

EN 60335-2-30:2009/AC:2014”.

”92a.

EN 62423:2012

Jordfelsbrytare av typ F och B med eller utan inbyggt överströmsskydd för bostadsinstallationer och liknande

EN 62423:2012/A11:2021

EN 62423:2012/A12:2022”.

| 3. | Följande rader ska läggas till:






  Nr | Hänvisning till standard |
| --- | --- | --- |
| ”131. | EN IEC 60335-2-11:2022
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på torktumlare
  EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022 |
| ”132. | EN 60598-2-11:2013
  Ljusarmatur – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på akvariebelysning
  EN 60598-2-11:2013/A1:2022”. |

3.

Följande rader ska läggas till:

Nr

Hänvisning till standard

”131.

EN IEC 60335-2-11:2022

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på torktumlare

EN IEC 60335-2-11:2022/A11:2022

”132.

EN 60598-2-11:2013

Ljusarmatur – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på akvariebelysning

EN 60598-2-11:2013/A1:2022”.

---

BILAGA II

I bilaga II ska följande rader läggas till:

| Nr | Hänvisning till standard | Datum för återkallande |
| --- | --- | --- |
| ”120. | EN 60335-2-11:2010
  Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på torktumlare
  EN 60335-2-11:2010/A11:2012
  EN 60335-2-11:2010/A1:2015 | 17.9.2024” |
| ”121. | EN 60598-2-11:2013
  Ljusarmatur – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på akvariebelysning | 17.9.2024” |

Nr

Hänvisning till standard

Datum för återkallande

”120.

EN 60335-2-11:2010

Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på torktumlare

EN 60335-2-11:2010/A11:2012

EN 60335-2-11:2010/A1:2015

17.9.2024”

”121.

EN 60598-2-11:2013

Ljusarmatur – Säkerhet – Del 2-11: Särskilda fordringar på akvariebelysning

17.9.2024”

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/176 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/176

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/601

av den 13 mars 2023

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2022/1668 vad gäller harmoniserade standarder för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i potentiellt explosiva atmosfärer och prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG, särskilt artikel 10.6 (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/34/EU (2) ska produkter som överensstämmer med harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i bilaga II till det direktivet som omfattas av dessa standarder eller delar av dem. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/34/EU (2) ska produkter som överensstämmer med harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de grundläggande hälso- och säkerhetskrav i bilaga II till det direktivet som omfattas av dessa standarder eller delar av dem.

| (2) | Kommissionen begärde genom skrivelse BC/CEN/46–92 – BC/CLC/05–92 av den 12 december 1994 att Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) skulle utarbeta och se över harmoniserade standarder till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG (3) (begäran). Det direktivet ersattes av direktiv 2014/34/EU utan att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga II till direktiv 94/9/EG ändrades. Dessa krav fastställs för närvarande i bilaga II till direktiv 2014/34/EU. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen begärde genom skrivelse BC/CEN/46–92 – BC/CLC/05–92 av den 12 december 1994 att Europeiska standardiseringskommittén (CEN) och Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) skulle utarbeta och se över harmoniserade standarder till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG (3) (begäran). Det direktivet ersattes av direktiv 2014/34/EU utan att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga II till direktiv 94/9/EG ändrades. Dessa krav fastställs för närvarande i bilaga II till direktiv 2014/34/EU.

| (3) | CEN och Cenelec ombads särskilt att utarbeta nya standarder för konstruktion och provning av utrustning för användning i potentiellt explosiva atmosfärer, i enlighet med kapitel I i det standardiseringsprogram som CEN, Cenelec och kommissionen kommit överens om och som bifogas begäran. CEN och Cenelec ombads också att se över de befintliga standarderna för att anpassa dem till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 94/9/EG. |
| --- | --- |

(3)

CEN och Cenelec ombads särskilt att utarbeta nya standarder för konstruktion och provning av utrustning för användning i potentiellt explosiva atmosfärer, i enlighet med kapitel I i det standardiseringsprogram som CEN, Cenelec och kommissionen kommit överens om och som bifogas begäran. CEN och Cenelec ombads också att se över de befintliga standarderna för att anpassa dem till de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i direktiv 94/9/EG.

| (4) | På grundval av begäran utarbetade CEN den harmoniserade standarden EN 17348:2022 – Krav för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i explosiv atmosfär. CEN ändrade också följande harmoniserade standard, till vilken hänvisning offentliggjorts genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1668 (4): EN 60079-29-1:2016 – Explosiv atmosfär – Del 29–1: Gasdetektorer (gasvarnare) – Prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser. Detta resulterade i antagandet av följande två ändringar: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av begäran utarbetade CEN den harmoniserade standarden EN 17348:2022 – Krav för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i explosiv atmosfär. CEN ändrade också följande harmoniserade standard, till vilken hänvisning offentliggjorts genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1668 (4): EN 60079-29-1:2016 – Explosiv atmosfär – Del 29–1: Gasdetektorer (gasvarnare) – Prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser. Detta resulterade i antagandet av följande två ändringar: EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022.

| (5) | Kommissionen har tillsammans med CEN bedömt huruvida standarderna EN 17348:2022 och EN 60079-29-1:2016, ändrade genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, överensstämmer med begäran. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har tillsammans med CEN bedömt huruvida standarderna EN 17348:2022 och EN 60079-29-1:2016, ändrade genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, överensstämmer med begäran.

| (6) | De harmoniserade standarderna EN 17348:2022 och EN 60079-29-1:2016, ändrade genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, uppfyller de krav som de syftar till att omfatta och som fastställs i direktiv 2014/34/EU. Det är därför lämpligt att offentliggöra hänvisningen till dessa standarder samt ändringarna av standarden EN 60079-29-1:2016 i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(6)

De harmoniserade standarderna EN 17348:2022 och EN 60079-29-1:2016, ändrade genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, uppfyller de krav som de syftar till att omfatta och som fastställs i direktiv 2014/34/EU. Det är därför lämpligt att offentliggöra hänvisningen till dessa standarder samt ändringarna av standarden EN 60079-29-1:2016 i Europeiska unionens officiella tidning.

| (7) | I bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/1668 förtecknas hänvisningar till harmoniserade standarder som ger presumtion om överensstämmelse med direktiv 2014/34/EU. För att säkerställa att hänvisningarna till de harmoniserade standarder som utarbetats till stöd för direktiv 2014/34/EU förtecknas i en enda rättsakt bör hänvisningarna till de harmoniserade standarderna EN 17348:2022 och EN 60079-29-1:2016, ändrade genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, införas i den bilagan. |
| --- | --- |

(7)

I bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/1668 förtecknas hänvisningar till harmoniserade standarder som ger presumtion om överensstämmelse med direktiv 2014/34/EU. För att säkerställa att hänvisningarna till de harmoniserade standarder som utarbetats till stöd för direktiv 2014/34/EU förtecknas i en enda rättsakt bör hänvisningarna till de harmoniserade standarderna EN 17348:2022 och EN 60079-29-1:2016, ändrade genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, införas i den bilagan.

| (8) | Det är nödvändigt att återkalla hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 60079-29-1:2016 som offentliggjorts i L-serien av Europeiska unionens officiella tidning, eftersom den har ändrats. Den hänvisningen bör därför strykas från bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/1668. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att återkalla hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 60079-29-1:2016 som offentliggjorts i L-serien av Europeiska unionens officiella tidning, eftersom den har ändrats. Den hänvisningen bör därför strykas från bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/1668.

| (9) | För att tillverkarna ska få tillräckligt med tid att förbereda sig för tillämpningen av den harmoniserade standarden EN 60079-29-1:2016, ändrad genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, är det nödvändigt att skjuta upp återkallandet av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 60079-29-1:2016. |
| --- | --- |

(9)

För att tillverkarna ska få tillräckligt med tid att förbereda sig för tillämpningen av den harmoniserade standarden EN 60079-29-1:2016, ändrad genom EN 60079-29-1:2016/A1:2022 och EN 60079-29-1:2016/A11:2022, är det nödvändigt att skjuta upp återkallandet av hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 60079-29-1:2016.

| (10) | Genomförandebeslut (EU) 2022/1668 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Genomförandebeslut (EU) 2022/1668 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Uppfyllandet av en harmoniserad standard ger en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav i unionslagstiftningen om harmonisering från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till en sådan standard i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs. |
| --- | --- |

(11)

Uppfyllandet av en harmoniserad standard ger en presumtion om överensstämmelse med motsvarande väsentliga krav i unionslagstiftningen om harmonisering från och med dagen för offentliggörande av hänvisningen till en sådan standard i Europeiska unionens officiella tidning. Detta beslut bör därför träda i kraft samma dag som det offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2022/1668 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt 1 i bilaga I ska tillämpas från och med den 17 september 2024.

Utfärdat i Bryssel den 13 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/34/EU av den 26 februari 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om utrustning och skyddssystem som är avsedda för användning i potentiellt explosiva atmosfärer (EUT L 96, 29.3.2014, s. 309).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG av den 23 mars 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utrustning och säkerhetssystem som är avsedda för användning i explosionsfarliga omgivningar (EGT L 100, 19.4.1994, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1668 av den 28 september 2022 om harmoniserade standarder för utrustning och skyddssystem som är avsedda för användning i potentiellt explosiva atmosfärer, utarbetade till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/34/EU (EUT L 251, 29.9.2022, s. 6).

4

---

BILAGA

Bilaga I till genomförandebeslut (EU) 2023/1688 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Rad 82 ska utgå. |
| --- | --- |

(1)

Rad 82 ska utgå.

| (2) | Följande rad ska införas:






  ”82a. | EN 60079-29-1:2016
  Explosiv atmosfär – Del 29–1: Gasdetektorer (gasvarnare) – Prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser
  EN 60079-29-1:2016/A1:2022
  EN 60079-29-1:2016/A11:2022” |
| --- | --- | --- |

(2)

Följande rad ska införas:

”82a.

EN 60079-29-1:2016

Explosiv atmosfär – Del 29–1: Gasdetektorer (gasvarnare) – Prestandafordringar för utrustning för detektering av brännbara gaser

EN 60079-29-1:2016/A1:2022

EN 60079-29-1:2016/A11:2022”

| (3) | Följande rad ska läggas till:






  ”92. | EN 17348:2022
  Krav för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i explosiv atmosfär” |
| --- | --- | --- |

(3)

Följande rad ska läggas till:

”92.

EN 17348:2022

Krav för konstruktion och provning av dammsugare avsedda för användning i explosiv atmosfär”

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/179 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/179

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/602

av den 16 mars 2023

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2019/245 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artiklarna 13, 15 och 24,

efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 (3) införde kommissionen en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina (den ursprungliga undersökningen). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 (3) införde kommissionen en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina (den ursprungliga undersökningen).

| (2) | Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/245 (4) godtogs de åtaganden som gjorts av de åtta exporterande tillverkarna tillsammans med den argentinska handelskammaren för biodrivmedel (CARBIO). |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/245 (4) godtogs de åtaganden som gjorts av de åtta exporterande tillverkarna tillsammans med den argentinska handelskammaren för biodrivmedel (CARBIO).

| (3) | Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A., Taric-tilläggsnummer C497, ett företag som omfattas av en individuell utjämningstullsats på 25,0 % och ett åtagande, underrättade den 23 maj 2022 kommissionen om att det hade bytt namn till Viterra Argentina SA. |
| --- | --- |

(3)

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A., Taric-tilläggsnummer C497, ett företag som omfattas av en individuell utjämningstullsats på 25,0 % och ett åtagande, underrättade den 23 maj 2022 kommissionen om att det hade bytt namn till Viterra Argentina SA.

| (4) | Kommissionen undersökte inlämnade uppgifter och drog slutsatsen att namnändringen var korrekt registrerad hos de behöriga myndigheterna och inte ledde till några nya förbindelser med andra företagsgrupper som inte undersökts av kommissionen i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen undersökte inlämnade uppgifter och drog slutsatsen att namnändringen var korrekt registrerad hos de behöriga myndigheterna och inte ledde till några nya förbindelser med andra företagsgrupper som inte undersökts av kommissionen i den ursprungliga undersökningen.

| (5) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/592 (5) ändrades genomförandeförordning (EU) 2019/244 för att återspegla det ändrade namnet på det företag som tidigare tilldelats Taric-tilläggsnummer C497 från och med den 1 juli 2022. |
| --- | --- |

(5)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/592 (5) ändrades genomförandeförordning (EU) 2019/244 för att återspegla det ändrade namnet på det företag som tidigare tilldelats Taric-tilläggsnummer C497 från och med den 1 juli 2022.

| (6) | Med beaktande av att namnändringen trädde i kraft den 1 juli 2022 bör alla varor som övergått till fri omsättning med befrielse från utjämningstullen i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) 2019/244 och vars tulldeklaration åtföljts av en åtagandefaktura som företaget utfärdat under sitt tidigare namn före dagen för namnändringen förbli giltiga och befriade från utjämningstullarna. |
| --- | --- |

(6)

Med beaktande av att namnändringen trädde i kraft den 1 juli 2022 bör alla varor som övergått till fri omsättning med befrielse från utjämningstullen i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) 2019/244 och vars tulldeklaration åtföljts av en åtagandefaktura som företaget utfärdat under sitt tidigare namn före dagen för namnändringen förbli giltiga och befriade från utjämningstullarna.

| (7) | Kommissionen har dragit slutsatsen att namnändringen inte påverkar det åtagande som kommissionen godtagit. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har dragit slutsatsen att namnändringen inte påverkar det åtagande som kommissionen godtagit.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Artikel 1 i genomförandebeslut (EU) 2019/245 ska ändras på följande sätt:

| ”Argentina | Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A | Tillverkad och såld av Oleaginosa Moreno Hnos. SACIFI y A till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C497” |
| --- | --- | --- | --- |

”Argentina

Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A

Tillverkad och såld av Oleaginosa Moreno Hnos. SACIFI y A till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C497”

ska ersättas med

| ”Argentina | Viterra Argentina SA. | Tillverkad och såld av Viterra Argentina SA till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör. | C497”. |
| --- | --- | --- | --- |

”Argentina

Viterra Argentina SA.

Tillverkad och såld av Viterra Argentina SA till den första oberoende kund i unionen som agerar som importör.

C497”.

2.   Taric-tilläggsnummer C497 som tidigare tilldelats Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A ska tillämpas på Viterra Argentina SA från och med den 1 juli 2022. All slutgiltig tull som betalats på import av produkter tillverkade och sålda av Viterra Argentina SA inom ramen för det åtagande som gjorts av företaget och som genom genomförandeförordning (EU) 2019/245 godtagits för Oleaginosa Moreno Hermanos SACIFI y A ska återbetalas eller efterges i enlighet med tillämplig tulllagstiftning.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 16 mars 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/244 av den 11 februari 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina (EUT L 40, 12.2.2019, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/245 av den 11 februari 2019 om godtagande av åtaganden som erbjudits efter införandet av slutgiltiga utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i Argentina (EUT L 40, 12.2.2019, s. 71).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/592 av den 16 mars 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/244 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Argentina (Se sidan 51 i detta nummer av EUT).

5

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/181 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/181

---

BESLUT nr 1/2022 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH REPUBLIKEN MOLDAVIEN OM GODSTRANSPORT PÅ VÄG

av den 15 december 2022

om antagande av dess arbetsordning[2023/603]

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg (1), särskilt artikel 6.6, och

av följande skäl:

I enlighet med artikel 6.6. i avtalet ska gemensamma kommittén själv anta sin arbetsordning. Arbetsordningen i bilagan till detta beslut bör därför antas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arbetsordning

Gemensamma kommitténs arbetsordning, såsom den framgår av bilagan till detta beslut, antas härmed.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2022.

På gemensamma kommitténs vägnar

Mircea PĂSCĂLUȚĂ

Kristian SCHMIDT

Medordförande

---

(1)  
  EUT L 181, 7.7.2022, s. 4.

1

---

BILAGA

GEMENSAMMA KOMMITTÉNS ARBETSORDNING

Artikel 1

Delegationschefer

1.   Den gemensamma kommittén ska bestå av företrädare för parterna. Varje part ska utse en chef, och vid behov en ställföreträdande chef, för sin delegation. Delegationschefen får ersättas av den ställföreträdande delegationschefen eller av en person som utsetts för ett visst möte.

2.   Ordförandeskapet i den gemensamma kommittén ska innehas växelvis av en företrädare för Europeiska unionen och en företrädare för Republiken Moldavien. Ordförandeskapet ska utövas av den berörda delegationens chef, eller vid dennes frånvaro den ställföreträdande delegationschefen eller den person som utsetts som ersättare.

Artikel 2

Sammanträden

1.   Gemensamma kommittén ska sammanträda vid behov. Endera parten får begära att det kallas till sammanträde. Den gemensamma kommittén ska även sammankallas senast tre månader innan avtalet löper ut för att bedöma och besluta om behovet av att avtalet fortsätter att gälla i enlighet med artikel 5.2 i avtalet.

2.   Gemensamma kommittén ska hålla fysiska sammanträden eller andra typer av sammanträden (t.ex. konferenssamtal eller videokonferenser).

3.   Sammanträdena ska i största möjliga utsträckning äga rum ömsom i en av Europeiska unionens medlemsstater, ömsom i Republiken Moldavien, om inte partnerna kommer överens om något annat.

4.   Arbetsspråket ska vara engelska.

5.   När parterna har kommit överens om datum och plats för sammanträdet ska kallelse utfärdas av Europeiska kommissionen på Europeiska unionens vägnar respektive av vägtransportministeriet på Republiken Moldaviens vägnar.

6.   Om inte parterna kommer överens om något annat ska gemensamma kommitténs sammanträden inte vara offentliga. Vid behov kan parterna ömsesidigt enas om att utarbeta ett pressmeddelande i slutet av sammanträdet.

Artikel 3

Delegationer

1.   Inför varje sammanträde ska delegationscheferna meddela varandra den planerade sammansättningen av delegationerna.

2.   Företrädare för vägtransportsektorns aktörer får bjudas in för att delta under hela sammanträdet eller delar av det som observatörer, om gemensamma kommittén beslutat detta genom konsensus.

3.   Gemensamma kommittén får, om den beslutat detta genom konsensus, bjuda in andra berörda parter eller sakkunniga att delta under hela sammanträdet eller delar av det för att informera om särskilda ämnen.

4.   Observatörerna ska inte delta i gemensamma kommitténs beslut.

Artikel 4

Sekretariat

En tjänsteman från Europeiska kommissionen och en tjänsteman från Republiken Moldaviens vägtransportministerium ska tillsammans fungera som gemensamma kommitténs sekreterare.

Artikel 5

Dagordning för sammanträdena

1.   Delegationscheferna ska upprätta en preliminär dagordning för varje sammanträde genom ömsesidig överenskommelse. Sekreterarna ska översända denna preliminära dagordning till delegationsmedlemmarna senast femton dagar före sammanträdesdagen.

2.   Dagordningen ska antas av gemensamma kommittén i början av varje sammanträde. Även andra punkter än de som står på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om gemensamma kommittén godkänner det.

3.   Delegationscheferna får förkorta den tidsfrist som anges i punkt 1 med hänsyn till kraven eller de brådskande behoven i ett enskilt ärende.

Artikel 6

Protokoll

1.   Utkast till protokoll ska upprättas efter varje sammanträde i gemensamma kommittén. De ska innehålla de punkter som diskuterats och beslut som antagits.

2.   Senast en månad efter sammanträdet ska den delegationschef som är värd för sammanträdet via gemensamma kommitténs sekreterare överlämna protokollutkastet till den andra delegationschefen för godkännande genom skriftligt förfarande.

3.   När protokollet har godkänts ska det utfärdas i två exemplar som ska undertecknas av delegationscheferna, och vardera parten ska arkivera ett originalexemplar. Delegationscheferna får besluta att undertecknande och utbyte av elektroniska kopior uppfyller detta krav.

4.   Om inte annat begärs av endera parten ska protokollen från gemensamma kommitténs sammanträden vara offentliga.

Delegationscheferna får förkorta den tidsfrist som anges i punkt 2 och enas om ett datum för det godkännande som krävs enligt punkt 3 med hänsyn till kraven eller de brådskande behoven i ett enskilt ärende.

Artikel 7

Skriftligt förfarande

Vid behov och i vederbörligen motiverade fall får gemensamma kommitténs beslut antas genom skriftligt förfarande. I sådana fall ska delegationscheferna meddela varandra de förslag till åtgärder som gemensamma kommittén ska yttra sig om, vilka sedan kan bekräftas genom skriftväxling. En part får även begära att gemensamma kommittén ska sammankallas för att diskutera ärendet i fråga.

Artikel 8

Överläggningar

1.   Gemensamma kommittén ska fatta sina beslut genom konsensus mellan parterna.

2.   Gemensamma kommitténs beslut ska benämnas ”beslut” med angivande av löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet.

3.   Gemensamma kommitténs beslut ska undertecknas av delegationscheferna och fogas till sammanträdesprotokollet.

4.   De beslut som antas av gemensamma kommittén ska genomföras av parterna i enlighet med deras egna interna förfaranden.

5.   De beslut som antas av gemensamma kommittén får offentliggöras av parterna i deras respektive officiella tidning. Vardera parten ska arkivera varsitt originalexemplar av besluten.

Artikel 9

Arbetsgrupper

1.   Gemensamma kommittén får inrätta arbetsgrupper som ska bistå gemensamma kommittén i dess arbete. Arbetsgruppernas uppdrag ska godkännas av gemensamma kommittén i enlighet med artikel 6.5 i avtalet och ska i form av en bilaga fogas till beslutet om inrättande av respektive arbetsgrupp.

2.   Arbetsgrupperna ska bestå av företrädare för parterna.

3.   Arbetsgrupperna ska arbeta under ledning av gemensamma kommittén, till vilken de ska avlägga rapport efter vart och ett av sina sammanträden. De ska inte ha befogenhet att fatta beslut men får avge rekommendationer till gemensamma kommittén.

4.   Gemensamma kommittén får när som helst besluta att upplösa befintliga arbetsgrupper, ändra deras uppdrag eller inrätta nya arbetsgrupper som ska biträda kommittén i dess arbete.

Artikel 10

Utgifter

1.   Parterna ska var för sig stå för sina kostnader för deltagande i gemensamma kommitténs eller arbetsgruppernas sammanträden, såväl vad gäller kostnader för personal, resor och uppehälle som vad gäller porto- och telekommunikationskostnader.

2.   Övriga kostnader för de praktiska arrangemangen i samband med sammanträden ska bäras av den part som är värd för sammanträdet.

Artikel 11

Ändring av arbetsordningen

Gemensamma kommittén får när som helst ändra denna arbetsordning genom ett beslut som fattas i enlighet med artikel 6.5 i avtalet.

---

| 17.3.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/185 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/185

---

BESLUT nr 2/2022 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH REPUBLIKEN MOLDAVIEN OM GODSTRANSPORT PÅ VÄG

av den 15 december 2022

med avseende på förlängning av avtalet [2023/604]

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg (1), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Gemensamma kommittén har antagit sin arbetsordning genom beslut nr 1/2022 av den 15 december 2022. |
| --- | --- |

(1)

Gemensamma kommittén har antagit sin arbetsordning genom beslut nr 1/2022 av den 15 december 2022.

| (2) | Enligt artikel 5.1 i avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg (avtalet) ska avtalet tillämpas till och med den 31 mars 2023. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.1 i avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransport på väg (avtalet) ska avtalet tillämpas till och med den 31 mars 2023.

| (3) | Enligt artikel 6.2 i avtalet ska gemensamma kommittén sammankallas senast tre månader innan avtalet löper ut i syfte att bedöma och besluta om behovet av förlängning av avtalet samt om förlängningens varaktighet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 6.2 i avtalet ska gemensamma kommittén sammankallas senast tre månader innan avtalet löper ut i syfte att bedöma och besluta om behovet av förlängning av avtalet samt om förlängningens varaktighet.

| (4) | Kontrollerna av avtalet visar att det medfört handelsfördelar för både Europeiska unionen och Republiken Moldavien och att de ökade vägtransporterna även gynnat båda parters vägtransportoperatörer. |
| --- | --- |

(4)

Kontrollerna av avtalet visar att det medfört handelsfördelar för både Europeiska unionen och Republiken Moldavien och att de ökade vägtransporterna även gynnat båda parters vägtransportoperatörer.

| (5) | Avtalet har gett Republiken Moldavien möjlighet att omdirigera sin handel till Europeiska unionen, vilket därmed bidragit till att gradvis integrera Moldaviens ekonomi med den västerländska ekonomin. Tillsammans med ett liknande avtal om godstransporter på väg som undertecknats med Ukraina har avtalet även underlättat export av ukrainska varor, vilket därmed bidragit till solidaritetskorridorerna. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet har gett Republiken Moldavien möjlighet att omdirigera sin handel till Europeiska unionen, vilket därmed bidragit till att gradvis integrera Moldaviens ekonomi med den västerländska ekonomin. Tillsammans med ett liknande avtal om godstransporter på väg som undertecknats med Ukraina har avtalet även underlättat export av ukrainska varor, vilket därmed bidragit till solidaritetskorridorerna.

| (6) | Förlängningen av avtalet kan även bidra till återuppbyggnaden av Ukraina efter Rysslands anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

(6)

Förlängningen av avtalet kan även bidra till återuppbyggnaden av Ukraina efter Rysslands anfallskrig mot Ukraina.

| (7) | Det är därför lämpligt att förlänga avtalet till och med den 30 juni 2024. |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att förlänga avtalet till och med den 30 juni 2024.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förlängning av avtalet

Avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om godstransporter på väg förlängs härmed till och med den 30 juni 2024.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 2022.

På gemensamma kommitténs vägnar

Mircea PĂSCĂLUȚĂ

Kristian SCHMIDT

Medordförande

---

(1)  
  EUT L 181, 7.7.2022, s. 4.

1

---