# Eiropas Savienības L 91/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 91 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 29. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 91

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 29. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/689 (2023. gada 20. marts) ar ko attiecībā uz darbīgo vielu Bacillus subtilis (Cohn 1872) celma QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmu ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celma AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmu ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un GHA, klodinafopa, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinila, dihlorpropa-P, fenpiroksimāta, fozetila, malationa, mepanipirīma, metkonazola, metrafenona, pirimikarba, piridabēna, pirimetanila, rimsulfurona, spinosada, Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmu ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celma T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celma ICC080, Trichoderma harzianum celmu T-22 un ITEM 908, triklopira, trineksapaka, tritikonazola un cirama apstiprinājuma periodu pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/690 (2023. gada 22. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kangra tea (AĢIN)) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/691 (2023. gada 22. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Komiški rogač (AĢIN)) | 8 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/692 (2023. gada 28. marts), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia | 9 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2023/693 (2023. gada 27. marts), ar ko attiecībā uz ES ekomarķējuma kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņu groza Lēmumus (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1886)

   (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/694 (2023. gada 22. marts) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu End The Horse Slaughter Age (Izbeigsim zirgu kaušanu) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1839) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/695 (2023. gada 27. marts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (Putnu direktīva) 12. pantā minēto formātu, kādā ziņot par savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1889) | 17 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/696 (2023. gada 27. marts), ar ko akceptē pieprasījumu, kuru Itālijas Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797, lūdzot līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Komisijas Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu desmit ritekļiem ETR675
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1916) | 63 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Transporta Kopienas Reģionālās Pārvaldības Komitejas Lēmums NR. 2021/05 par transporta kopienas dibināšanas līguma i pielikuma pārskatīšanu [2023/697] | 66 |
| | * | Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, 8. panta 1. punkta p) apakšpunktu izveidotās Specializētās komitejas sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā Lēmums nr. 1/2023 (2023. gada 10. martā) attiecībā uz sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas izmantošanu datu nosūtīšanai starp iestādēm vai sadarbības struktūrām [2023/698] | 89 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/689 (2023. gada 20. marts) ar ko attiecībā uz darbīgo vielu Bacillus subtilis (Cohn 1872) celma QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmu ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celma AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmu ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un GHA, klodinafopa, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinila, dihlorpropa-P, fenpiroksimāta, fozetila, malationa, mepanipirīma, metkonazola, metrafenona, pirimikarba, piridabēna, pirimetanila, rimsulfurona, spinosada, Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmu ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celma T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celma ICC080, Trichoderma harzianum celmu T-22 un ITEM 908, triklopira, trineksapaka, tritikonazola un cirama apstiprinājuma periodu pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Aizawai

Bacillus thuringiensis

Israeliensis

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

CpGV

P

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/690 (2023. gada 22. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kangra tea (AĢIN))

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/691 (2023. gada 22. marts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Komiški rogač (AĢIN))

8

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/692 (2023. gada 28. marts), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EUMM Georgia

9

*

Komisijas Lēmums (ES) 2023/693 (2023. gada 27. marts), ar ko attiecībā uz ES ekomarķējuma kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņu groza Lēmumus (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1886)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1886)

1

11

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/694 (2023. gada 22. marts) par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu End The Horse Slaughter Age (Izbeigsim zirgu kaušanu) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1839)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1839)

15

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/695 (2023. gada 27. marts), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (Putnu direktīva) 12. pantā minēto formātu, kādā ziņot par savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1889)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1889)

17

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/696 (2023. gada 27. marts), ar ko akceptē pieprasījumu, kuru Itālijas Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797, lūdzot līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Komisijas Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu desmit ritekļiem ETR675
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1916)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1916)

63

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Transporta Kopienas Reģionālās Pārvaldības Komitejas Lēmums NR. 2021/05 par transporta kopienas dibināšanas līguma i pielikuma pārskatīšanu [2023/697]

66

*

Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, 8. panta 1. punkta p) apakšpunktu izveidotās Specializētās komitejas sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā Lēmums nr. 1/2023 (2023. gada 10. martā) attiecībā uz sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas izmantošanu datu nosūtīšanai starp iestādēm vai sadarbības struktūrām [2023/698]

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/689

(2023. gada 20. marts)

ar ko attiecībā uz darbīgo vielu Bacillus subtilis (Cohn 1872) celma QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmu ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celma AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmu ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un GHA, klodinafopa, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinila, dihlorpropa-P, fenpiroksimāta, fozetila, malationa, mepanipirīma, metkonazola, metrafenona, pirimikarba, piridabēna, pirimetanila, rimsulfurona, spinosada, Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmu ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celma T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celma ICC080, Trichoderma harzianum celmu T-22 un ITEM 908, triklopira, trineksapaka, tritikonazola un cirama apstiprinājuma periodu pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 17. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīvas 91/414/EEK (2) I pielikumā iekļautās darbīgās vielas tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīvas 91/414/EEK (2) I pielikumā iekļautās darbīgās vielas tiek uzskatītas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir norādītas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (3) pielikuma A daļā.

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/378 (4) darbīgo vielu Bacillus subtilis (Cohn 1872) celma QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmu ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celma AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmu ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un GHA, klodinafopa, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinila, dihlorpropa-P, fenpiroksimāta, fozetila, malationa, mepanipirīma, metkonazola, metrafenona, pirimikarba, pirimetanila, rimsulfurona, spinosada, Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmu ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celma T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celma ICC080, Trichoderma harzianum celmu T-22 un ITEM 908, triklopira, trineksapaka, tritikonazola un cirama apstiprinājuma periodus pagarina līdz 2023. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/378 (4) darbīgo vielu Bacillus subtilis (Cohn 1872) celma QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmu ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celma AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmu ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un GHA, klodinafopa, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinila, dihlorpropa-P, fenpiroksimāta, fozetila, malationa, mepanipirīma, metkonazola, metrafenona, pirimikarba, pirimetanila, rimsulfurona, spinosada, Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmu ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celma T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celma ICC080, Trichoderma harzianum celmu T-22 un ITEM 908, triklopira, trineksapaka, tritikonazola un cirama apstiprinājuma periodus pagarina līdz 2023. gada 30. aprīlim.

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1260 (5) darbīgās vielas piridabēna apstiprinājuma periodu pagarina līdz 2023. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1260 (5) darbīgās vielas piridabēna apstiprinājuma periodu pagarina līdz 2023. gada 30. aprīlim.

| (4) | Pieteikumi un papildu dokumentācija par minēto darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanu tika iesniegti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (6), ko minētajām darbīgajām vielām turpina piemērot saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1740 (7) 17. pantu, un attiecīgā ziņotāja dalībvalsts tos atzina par pieņemamiem. |
| --- | --- |

(4)

Pieteikumi un papildu dokumentācija par minēto darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanu tika iesniegti saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (6), ko minētajām darbīgajām vielām turpina piemērot saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1740 (7) 17. pantu, un attiecīgā ziņotāja dalībvalsts tos atzina par pieņemamiem.

| (5) | Attiecībā uz darbīgajām vielām Beauveria bassiana celmiem ATCC 74040 un GHA, malationu un piridabēnu riska novērtējumu, kas sagatavojams saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 11. pantu, attiecīgās ziņotājas dalībvalstis vēl nav pabeigušas. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz darbīgajām vielām Beauveria bassiana celmiem ATCC 74040 un GHA, malationu un piridabēnu riska novērtējumu, kas sagatavojams saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 11. pantu, attiecīgās ziņotājas dalībvalstis vēl nav pabeigušas.

| (6) | Attiecībā uz darbīgajām vielām Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmiem ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celmu T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celmu ICC080, Trichoderma harzianum celmiem T-22 un ITEM 908 Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieprasīja papildu informāciju saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 3. punktu. Prasītā informācija tika iesniegta noteiktajā termiņā, proti, līdz 2022. gada 14. jūlijam, un būs vajadzīgs papildu laiks tās izvērtēšanai un ar to saistītajam riska novērtētāju secinājumam, kā arī no tā izrietošajam riska pārvaldības lēmumam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. un 14. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz darbīgajām vielām Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmiem ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celmu T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celmu ICC080, Trichoderma harzianum celmiem T-22 un ITEM 908 Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieprasīja papildu informāciju saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 3. punktu. Prasītā informācija tika iesniegta noteiktajā termiņā, proti, līdz 2022. gada 14. jūlijam, un būs vajadzīgs papildu laiks tās izvērtēšanai un ar to saistītajam riska novērtētāju secinājumam, kā arī no tā izrietošajam riska pārvaldības lēmumam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. un 14. pantu.

| (7) | Lai novērtētu apstiprināšanas kritērijus, kas noteikti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (8) grozītās Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā, un saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1.a) punktu Iestādei, apspriežoties ar dalībvalstīm, jānosaka, vai par darbīgo vielu rimsulfuronu ir vajadzīga papildu informācija. Attiecībā uz darbīgajām vielām klodinafopu un fenpiroksimātu termiņš tādas papildu informācijas iesniegšanai, kas vajadzīga, lai novērtētu apstiprināšanas kritērijus, kuri noteikti ar Regulu (ES) 2018/605 grozītās Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā, un saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 3.a) punktu ir noteikts attiecīgi 2023. gada 17. novembris un 2024. gada 4. maijs. Lai varētu novērtēt ar Regulu (ES) 2018/605 grozītās Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā noteiktos apstiprināšanas kritērijus, Iestāde saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 3.a) punktu pieprasīja papildu informāciju par darbīgajām vielām ciprodinilu, dihlorpropu-P, fozetilu, mepanipirīmu, metkonazolu, metrafenonu, pirimikarbu, pirimetanilu, spinosadu, triklopiru, trineksapaku, tritikonazolu un ciramu, un pieteikuma iesniedzēji to iesniedza noteiktajā termiņā. Tomēr ir vajadzīgs papildu laiks informācijas izvērtēšanai un ar to saistītajam riska novērtētāju secinājumam, kā arī no tā izrietošajam riska pārvaldības lēmumam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. un 14. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērtētu apstiprināšanas kritērijus, kas noteikti ar Komisijas Regulu (ES) 2018/605 (8) grozītās Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā, un saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. panta 1.a) punktu Iestādei, apspriežoties ar dalībvalstīm, jānosaka, vai par darbīgo vielu rimsulfuronu ir vajadzīga papildu informācija. Attiecībā uz darbīgajām vielām klodinafopu un fenpiroksimātu termiņš tādas papildu informācijas iesniegšanai, kas vajadzīga, lai novērtētu apstiprināšanas kritērijus, kuri noteikti ar Regulu (ES) 2018/605 grozītās Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā, un saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 3.a) punktu ir noteikts attiecīgi 2023. gada 17. novembris un 2024. gada 4. maijs. Lai varētu novērtēt ar Regulu (ES) 2018/605 grozītās Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. un 3.8.2. punktā noteiktos apstiprināšanas kritērijus, Iestāde saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 3.a) punktu pieprasīja papildu informāciju par darbīgajām vielām ciprodinilu, dihlorpropu-P, fozetilu, mepanipirīmu, metkonazolu, metrafenonu, pirimikarbu, pirimetanilu, spinosadu, triklopiru, trineksapaku, tritikonazolu un ciramu, un pieteikuma iesniedzēji to iesniedza noteiktajā termiņā. Tomēr ir vajadzīgs papildu laiks informācijas izvērtēšanai un ar to saistītajam riska novērtētāju secinājumam, kā arī no tā izrietošajam riska pārvaldības lēmumam saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. un 14. pantu.

| (8) | Attiecībā uz darbīgajām vielām Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmu QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmiem ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celmu AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmiem ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV) Iestāde saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 1. punktu ir iesniegusi savu secinājumu un Komisija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. pantu Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju ir iepazīstinājusi ar attiecīgajiem ziņojumiem par atjaunošanu un projektiem regulām, ar ko atjauno šo darbīgo vielu apstiprinājumus. Tomēr Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja vēl nav varējusi sniegt atzinumu par kādu no projektiem regulām, ar ko atjauno iepriekš minēto darbīgo vielu apstiprinājumus. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz darbīgajām vielām Bacillus subtilis (Cohn 1872) celmu QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmiem ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celmu AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmiem ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV) Iestāde saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 13. panta 1. punktu ir iesniegusi savu secinājumu un Komisija saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 844/2012 14. pantu Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgo komiteju ir iepazīstinājusi ar attiecīgajiem ziņojumiem par atjaunošanu un projektiem regulām, ar ko atjauno šo darbīgo vielu apstiprinājumus. Tomēr Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja vēl nav varējusi sniegt atzinumu par kādu no projektiem regulām, ar ko atjauno iepriekš minēto darbīgo vielu apstiprinājumus.

| (9) | Tāpēc ir iespējams, ka lēmumu par šo darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanu nevarēs pieņemt pirms to attiecīgo apstiprinājumu termiņa beigām 2023. gada 30. aprīlī, un atjaunošanas procedūru kavēšanās iemeslus nevar saistīt ar attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc ir iespējams, ka lēmumu par šo darbīgo vielu apstiprinājuma atjaunošanu nevarēs pieņemt pirms to attiecīgo apstiprinājumu termiņa beigām 2023. gada 30. aprīlī, un atjaunošanas procedūru kavēšanās iemeslus nevar saistīt ar attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem.

| (10) | Ņemot vērā, ka atjaunošanas procedūru kavēšanās iemesli nav atkarīgi no attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, darbīgo vielu apstiprinājuma periodi būtu jāpagarina, lai būtu iespējams pabeigt vajadzīgos novērtējumus un procedūras regulatīvo lēmumu pieņemšanai par attiecīgajiem apstiprinājuma atjaunošanas pieteikumiem. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā, ka atjaunošanas procedūru kavēšanās iemesli nav atkarīgi no attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem, darbīgo vielu apstiprinājuma periodi būtu jāpagarina, lai būtu iespējams pabeigt vajadzīgos novērtējumus un procedūras regulatīvo lēmumu pieņemšanai par attiecīgajiem apstiprinājuma atjaunošanas pieteikumiem. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011.

| (11) | Ja Komisijai ir jāpieņem regula, ar kuru kādas šīs regulas pielikumā minētās darbīgās vielas apstiprinājumu paredz neatjaunot, jo nav izpildīti apstiprināšanas kritēriji, Komisijai, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, apstiprinājuma termiņa beigas jānosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai datumā, kurā stājas spēkā regula, ar ko darbīgās vielas apstiprinājums netiek atjaunots. Ja Komisijai ir jāpieņem regula, ar kuru paredz atjaunot šīs regulas pielikumā minētas darbīgās vielas apstiprinājumu, Komisija atbilstoši apstākļiem centīsies noteikt agrāko iespējamo piemērošanas datumu. |
| --- | --- |

(11)

Ja Komisijai ir jāpieņem regula, ar kuru kādas šīs regulas pielikumā minētās darbīgās vielas apstiprinājumu paredz neatjaunot, jo nav izpildīti apstiprināšanas kritēriji, Komisijai, izvēloties attiecīgo vēlāko datumu, apstiprinājuma termiņa beigas jānosaka vai nu tajā pašā datumā, kāds bijis noteikts pirms šīs regulas pieņemšanas, vai datumā, kurā stājas spēkā regula, ar ko darbīgās vielas apstiprinājums netiek atjaunots. Ja Komisijai ir jāpieņem regula, ar kuru paredz atjaunot šīs regulas pielikumā minētas darbīgās vielas apstiprinājumu, Komisija atbilstoši apstākļiem centīsies noteikt agrāko iespējamo piemērošanas datumu.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 20. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 (2011. gada 25. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/378 (2022. gada 4. marts), ar ko attiecībā uz darbīgo vielu abamektīna, Bacillus subtilis (Cohn 1872) celma QST 713, Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celmu ABTS-1857 un GC-91, Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celma AM65-52, Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celmu ABTS 351, PB 54, SA 11, SA12 un EG 2348, Beauveria bassiana celmu ATCC 74040 un GHA, klodinafopa, Cydia pomonella Granulovirus (CpGV), ciprodinila, dihlorpopa-P, fenpiroksimāta, fozetila, malationa, mepanipirīma, metkonazola, metrafenona, pirimikarba, Pseudomonas chlororaphis celma MA342, pirimetanila, Pythium oligandrum M1, rimsulfurona, spinozada, Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celmu ICC012, T25 un TV1, Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celma T11, Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celma ICC080, Trichoderma harzianum celmu T-22 un ITEM 908, triklopira, trineksapaka, tritikonazola un cirama apstiprinājuma periodu pagarināšanu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 72, 7.3.2022., 2. lpp.).

4

Bacillus subtilis

Bacillus thuringiensis

Aizawai

Bacillus thuringiensis

Israeliensis

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

Beauveria bassiana

Cydia pomonella Granulovirus

CpGV

P

Pseudomonas chlororaphis

Pythium oligandrum

Trichoderma asperellum

T. harzianum

Trichoderma atroviride

T. harzianum

Trichoderma gamsii

T. viride

Trichoderma harzianum

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1260 (2018. gada 20. septembris), ar ko attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām piridabēnam, kvinmerakam un cinka fosfīdam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 238, 21.9.2018., 30. lpp.).

5

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 844/2012 (2012. gada 18. septembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 252, 19.9.2012., 26. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1740 (2020. gada 20. novembris), ar ko nosaka noteikumus, kas vajadzīgi darbīgo vielu apstiprinājumu atjaunošanas procedūras īstenošanai, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1107/2009, un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 844/2012 (OV L 392, 23.11.2020., 20. lpp.).

7

(8)  Komisijas Regula (ES) 2018/605 (2018. gada 19. aprīlis), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (OV L 101, 20.4.2018., 33. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļu groza šādi:

| 1) | datumu 74. rindas (cirams) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

1)

datumu 74. rindas (cirams) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 2) | datumu 90. rindas (mepanipirīms) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

2)

datumu 90. rindas (mepanipirīms) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 3) | datumu 123. rindas (klodinafops) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. decembris”; |
| --- | --- |

3)

datumu 123. rindas (klodinafops) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. decembris”;

| 4) | datumu 124. rindas (pirimikarbs) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

4)

datumu 124. rindas (pirimikarbs) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 5) | datumu 125. rindas (rimsulfurons) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. augusts”; |
| --- | --- |

5)

datumu 125. rindas (rimsulfurons) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. augusts”;

| 6) | datumu 127. rindas (tritikonazols) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

6)

datumu 127. rindas (tritikonazols) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 7) | datumu 130. rindas (ciprodinils) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

7)

datumu 130. rindas (ciprodinils) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 8) | datumu 131. rindas (fozetils) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

8)

datumu 131. rindas (fozetils) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 9) | datumu 132. rindas (trineksapaks) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. decembris”; |
| --- | --- |

9)

datumu 132. rindas (trineksapaks) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. decembris”;

| 10) | datumu 133. rindas (dihlorprops-P) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

10)

datumu 133. rindas (dihlorprops-P) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 11) | datumu 134. rindas (metkonazols) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

11)

datumu 134. rindas (metkonazols) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 12) | datumu 135. rindas (pirimetanils) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

12)

datumu 135. rindas (pirimetanils) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 13) | datumu 136. rindas (triklopirs) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. decembris”; |
| --- | --- |

13)

datumu 136. rindas (triklopirs) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. decembris”;

| 14) | datumu 137. rindas (metrafenons) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. decembris”; |
| --- | --- |

14)

datumu 137. rindas (metrafenons) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. decembris”;

| 15) | datumu 138. rindas (Bacillus subtilis (Cohn 1872) celms QST 713) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”; |
| --- | --- |

15)

datumu 138. rindas (Bacillus subtilis (Cohn 1872) celms QST 713) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”;

| 16) | datumu 139. rindas (spinosads) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”; |
| --- | --- |

16)

datumu 139. rindas (spinosads) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. marts”;

| 17) | datumu 193. rindas (Bacillus thuringiensis subsp. aizawai celms ABTS-1857 un celms GC-91) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”; |
| --- | --- |

17)

datumu 193. rindas (Bacillus thuringiensis subsp. aizawai celms ABTS-1857 un celms GC-91) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”;

| 18) | datumu 194. rindas (Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (H-14 serotips) celms AM65-52) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”; |
| --- | --- |

18)

datumu 194. rindas (Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (H-14 serotips) celms AM65-52) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”;

| 19) | datumu 195. rindas (Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki celms ABTS 351, celms PB 54, celms SA 11, celms SA 12, celms EG 2348) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”; |
| --- | --- |

19)

datumu 195. rindas (Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki celms ABTS 351, celms PB 54, celms SA 11, celms SA 12, celms EG 2348) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”;

| 20) | datumu 197. rindas (Beauveria bassiana celms ATCC 74040, celms GHA) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 30. septembris”; |
| --- | --- |

20)

datumu 197. rindas (Beauveria bassiana celms ATCC 74040, celms GHA) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 30. septembris”;

| 21) | datumu 198. rindas (Cydia pomonella Granulovirus (CpGV)) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”; |
| --- | --- |

21)

datumu 198. rindas (Cydia pomonella Granulovirus (CpGV)) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2024. gada 15. augusts”;

| 22) | datumu 204. rindas (Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celms T11) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”; |
| --- | --- |

22)

datumu 204. rindas (Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celms T11) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”;

| 23) | datumu 206. rindas (Trichoderma harzianum celms T-22, celms ITEM 908) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”; |
| --- | --- |

23)

datumu 206. rindas (Trichoderma harzianum celms T-22, celms ITEM 908) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”;

| 24) | datumu 207. rindas (Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms ICC012, celms T25, celms TV1) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”; |
| --- | --- |

24)

datumu 207. rindas (Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms ICC012, celms T25, celms TV1) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”;

| 25) | datumu 208. rindas (Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celms ICC080) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”; |
| --- | --- |

25)

datumu 208. rindas (Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celms ICC080) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2025. gada 15. aprīlis”;

| 26) | datumu 213. rindas (fenpiroksimāts) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2026. gada 15. jūnijs”; |
| --- | --- |

26)

datumu 213. rindas (fenpiroksimāts) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2026. gada 15. jūnijs”;

| 27) | datumu 300. rindas (malations) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2026. gada 31. jūlijs”; |
| --- | --- |

27)

datumu 300. rindas (malations) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2026. gada 31. jūlijs”;

| 28) | datumu 313. rindas (piridabēns) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2026. gada 31. jūlijs”. |
| --- | --- |

28)

datumu 313. rindas (piridabēns) sestajā slejā “Apstiprināšanas termiņa beigas” aizstāj ar “2026. gada 31. jūlijs”.

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/690

(2023. gada 22. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Kangra tea” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Indijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kangra tea”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Indijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kangra tea”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kangra tea” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kangra tea” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Kangra tea” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.8. grupas “Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 22. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 474, 14.12.2022., 55. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/691

(2023. gada 22. marts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Komiški rogač” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Komiški rogač”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Horvātijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Komiški rogač”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Komiški rogač” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Komiški rogač” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Komiški rogač” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 22. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 444, 23.11.2022., 20. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/9

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/692

(2023. gada 28. marts),

ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (1), ar kuru tika pagarināta Eiropas Savienības Pārraudzības misija Gruzijā (EUMM Georgia), ko izveidoja ar Padomes Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 12. augustā pieņēma Lēmumu 2010/452/KĀDP (1), ar kuru tika pagarināta Eiropas Savienības Pārraudzības misija Gruzijā (EUMM Georgia), ko izveidoja ar Padomes Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2).

| (2) | Padome 2022. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1970 (3) par ES novērotāju no EUMM Georgia izvietošanu Armēnijā līdz 2022. gada 19. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2022. gada 17. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/1970 (3) par ES novērotāju no EUMM Georgia izvietošanu Armēnijā līdz 2022. gada 19. decembrim.

| (3) | Padome 2022. gada 25. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2318 (4), ar ko EUMM Georgia pagarināja līdz 2024. gada 14. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2022. gada 25. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2318 (4), ar ko EUMM Georgia pagarināja līdz 2024. gada 14. decembrim.

| (4) | Padome 2022. gada 19. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2507 (5), nosakot, ka Armēnijā jāizvieto EUMM Georgia vienība, lai uzlabotu Savienības informētību par drošības situāciju nolūkā palīdzēt plānot un sagatavot iespējamu civilo kopējās drošības un aizsardzības politikas misiju Armēnijā. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2022. gada 19. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2507 (5), nosakot, ka Armēnijā jāizvieto EUMM Georgia vienība, lai uzlabotu Savienības informētību par drošības situāciju nolūkā palīdzēt plānot un sagatavot iespējamu civilo kopējās drošības un aizsardzības politikas misiju Armēnijā.

| (5) | Padome 2023. gada 23. janvārī ar Lēmumu (KĀDP) 2023/162 (6) izveidoja Eiropas Savienības misiju Armēnijā (EUMA), kas tika sākta 2023. gada 20. februārī ar Lēmumu (KĀDP) 2023/386 (7). |
| --- | --- |

(5)

Padome 2023. gada 23. janvārī ar Lēmumu (KĀDP) 2023/162 (6) izveidoja Eiropas Savienības misiju Armēnijā (EUMA), kas tika sākta 2023. gada 20. februārī ar Lēmumu (KĀDP) 2023/386 (7).

| (6) | Tā kā EUMM Georgia vienības izvietošana Armēnijā tādējādi vairs nav nepieciešama, Lēmums 2010/452/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tā kā EUMM Georgia vienības izvietošana Armēnijā tādējādi vairs nav nepieciešama, Lēmums 2010/452/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/452/KĀDP 3.a pantu svītro.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2023. gada 20. februāra.

Briselē, 2023. gada 28. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  Padomes Lēmums 2010/452/KĀDP (2010. gada 12. augusts) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 213, 13.8.2010., 43. lpp.).

1

EUMM Georgia

(2)  Padomes Vienotā rīcība 2008/736/KĀDP (2008. gada 15. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 248, 17.9.2008., 26. lpp.).

2

EUMM Georgia

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/1970 (2022. gada 17. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 270, 18.10.2022., 93. lpp.).

3

EUMM Georgia

(4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2318 (2022. gada 25. novembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 307, 28.11.2022., 133. lpp.).

4

EUMM Georgia

(5)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2507 (2022. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/452/KĀDP par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā, EUMM Georgia (OV L 325, 20.12.2022., 110. lpp.).

5

EUMM Georgia

(6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/162 (2023. gada 23. janvāris) par Eiropas Savienības misiju Armēnijā (EUMA) (OV L 22, 24.1.2023., 29. lpp.).

6

EUMA

(7)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/386 (2023. gada 20. februāris), ar ko sāk Eiropas Savienības misiju Armēnijā (EUMA) un groza Lēmumu (KĀDP) 2023/162 (OV L 53, 21.2.2023., 17. lpp.).

7

EUMA

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2023/693

(2023. gada 27. marts),

ar ko attiecībā uz ES ekomarķējuma kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņu groza Lēmumus (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1886)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010 (2009. gada 25. novembris) par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 66/2010 nosaka, ka ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi. Katrai produktu grupai jānosaka konkrēti ES ekomarķējuma kritēriji. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 66/2010 nosaka, ka ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi. Katrai produktu grupai jānosaka konkrēti ES ekomarķējuma kritēriji.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1214 (2) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1214 (2) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā.

| (3) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1215 (3) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “ rūpniecībā un iestādēs izmantojami mazgāšanas līdzekļi, kas paredzēti trauku mazgājamām mašīnām”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1215 (3) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “ rūpniecībā un iestādēs izmantojami mazgāšanas līdzekļi, kas paredzēti trauku mazgājamām mašīnām”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā.

| (4) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1216 (4) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “trauku mazgājamās mašīnās lietojami mazgāšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1216 (4) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “trauku mazgājamās mašīnās lietojami mazgāšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā.

| (5) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1217 (5) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “cietā seguma tīrīšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1217 (5) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “cietā seguma tīrīšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā.

| (6) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1218 (6) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “veļas mazgāšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(6)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1218 (6) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “veļas mazgāšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā.

| (7) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1219 (7) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “rūpniecībā un iestādēs izmantojami veļas mazgāšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā. |
| --- | --- |

(7)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2017/1219 (7) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “rūpniecībā un iestādēs izmantojami veļas mazgāšanas līdzekļi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 26. jūnijā.

| (8) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/680 (8) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “telpu uzkopšanas pakalpojumi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 3. maijā. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/680 (8) ES ekomarķējuma kritēriji tika noteikti produktu grupai “telpu uzkopšanas pakalpojumi”. Minēto kritēriju un ar tiem saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš beigsies 2023. gada 3. maijā.

| (9) | Saskaņā ar 2017. gada 30. jūnija ES ekomarķējuma atbilstības pārbaudes secinājumiem (9) Komisija ar ES Ekomarķējuma komitejas ieteikumiem un palīdzību iepriekš minētajām produktu grupām novērtēja un apstiprināja ES ekomarķējuma kritēriju atbilstību, tādējādi īstenojot risinājumus, lai uzlabotu sinerģiju starp produktu grupām un palielinātu ES ekomarķējuma izmantošanu. Ja nepieciešams, tas ietvertu cieši saistītu produktu grupu apvienošanu un nodrošinātu, ka ES ekomarķējuma kritēriju pārskatīšanas procesā Komisija pievērš pienācīgu uzmanību saskaņotībai starp attiecīgajām Savienības rīcībpolitikām, tiesību aktiem un zinātniskajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 2017. gada 30. jūnija ES ekomarķējuma atbilstības pārbaudes secinājumiem (9) Komisija ar ES Ekomarķējuma komitejas ieteikumiem un palīdzību iepriekš minētajām produktu grupām novērtēja un apstiprināja ES ekomarķējuma kritēriju atbilstību, tādējādi īstenojot risinājumus, lai uzlabotu sinerģiju starp produktu grupām un palielinātu ES ekomarķējuma izmantošanu. Ja nepieciešams, tas ietvertu cieši saistītu produktu grupu apvienošanu un nodrošinātu, ka ES ekomarķējuma kritēriju pārskatīšanas procesā Komisija pievērš pienācīgu uzmanību saskaņotībai starp attiecīgajām Savienības rīcībpolitikām, tiesību aktiem un zinātniskajiem pierādījumiem.

| (10) | Iepriekš minētajā novērtējumā tika konstatēts, ka mazgāšanas līdzekļu produktu grupām ir nepieciešama pārskatīšana, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām Savienības rīcībpolitikām. Veicot pārskatīšanu, tiks ņemti vērā pašlaik notiekošās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 648/2004 (10) pārskatīšanas rezultāti. Attiecībā uz telpu uzkopšanas pakalpojumiem tika uzskatīts, ka kritēriji joprojām nav zaudējuši aktualitāti un, visticamāk, saglabās to arī turpmākajos gados. Tāpēc saistīto kritēriju pārskatīšana varētu sākties vēlākā posmā, ļaujot arī atsaukties uz pārskatītajiem mazgāšanas līdzekļu kritērijiem. |
| --- | --- |

(10)

Iepriekš minētajā novērtējumā tika konstatēts, ka mazgāšanas līdzekļu produktu grupām ir nepieciešama pārskatīšana, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām Savienības rīcībpolitikām. Veicot pārskatīšanu, tiks ņemti vērā pašlaik notiekošās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 648/2004 (10) pārskatīšanas rezultāti. Attiecībā uz telpu uzkopšanas pakalpojumiem tika uzskatīts, ka kritēriji joprojām nav zaudējuši aktualitāti un, visticamāk, saglabās to arī turpmākajos gados. Tāpēc saistīto kritēriju pārskatīšana varētu sākties vēlākā posmā, ļaujot arī atsaukties uz pārskatītajiem mazgāšanas līdzekļu kritērijiem.

| (11) | Lai Komisija saistīto kritēriju pārskatīšanu varētu veikt sinerģijā ar gaidāmajām likumdošanas iniciatīvām un, ja iespējams, apvienot tos, ir lietderīgi pagarināt Lēmumos (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680 noteikto ES ekomarķējuma kritēriju spēkā esības termiņu. |
| --- | --- |

(11)

Lai Komisija saistīto kritēriju pārskatīšanu varētu veikt sinerģijā ar gaidāmajām likumdošanas iniciatīvām un, ja iespējams, apvienot tos, ir lietderīgi pagarināt Lēmumos (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680 noteikto ES ekomarķējuma kritēriju spēkā esības termiņu.

| (12) | Lai dotu pietiekami daudz laika pārskatīšanas procesu pabeigšanai un lai periodā starp pašreizējiem kritērijiem un to pārskatītajām versijām nodrošinātu tirgus nepārtrauktību licenču turētājiem, pašreizējo kritēriju un saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš attiecībā uz līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām, rūpniecībā un iestādēs izmantojamiem mazgāšanas līdzekļiem, kas paredzēti trauku mazgājamām mašīnām, trauku mazgājamās mašīnās lietojamiem mazgāšanas līdzekļiem, cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem, veļas mazgāšanas līdzekļiem un rūpniecībā un iestādēs izmantojamiem veļas mazgāšanas līdzekļiem būtu jāpagarina līdz 2026. gada 31. decembrim. Attiecībā uz telpu uzkopšanas pakalpojumiem pašreizējo kritēriju un saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš būtu jāpagarina līdz 2027. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(12)

Lai dotu pietiekami daudz laika pārskatīšanas procesu pabeigšanai un lai periodā starp pašreizējiem kritērijiem un to pārskatītajām versijām nodrošinātu tirgus nepārtrauktību licenču turētājiem, pašreizējo kritēriju un saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš attiecībā uz līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām, rūpniecībā un iestādēs izmantojamiem mazgāšanas līdzekļiem, kas paredzēti trauku mazgājamām mašīnām, trauku mazgājamās mašīnās lietojamiem mazgāšanas līdzekļiem, cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem, veļas mazgāšanas līdzekļiem un rūpniecībā un iestādēs izmantojamiem veļas mazgāšanas līdzekļiem būtu jāpagarina līdz 2026. gada 31. decembrim. Attiecībā uz telpu uzkopšanas pakalpojumiem pašreizējo kritēriju un saistīto novērtēšanas un verifikācijas prasību spēkā esības termiņš būtu jāpagarina līdz 2027. gada 31. decembrim.

| (13) | Tāpēc Lēmums (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc Lēmums (ES) 2017/1214, (ES) 2017/1215, (ES) 2017/1216, (ES) 2017/1217, (ES) 2017/1218, (ES) 2017/1219 un (ES) 2018/680 būtu attiecīgi jāgroza.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2017/1214

Lēmuma (ES) 2017/1214 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim.”

2. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2017/1215

Lēmuma (ES) 2017/1215 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “rūpniecībā un iestādēs izmantojami mazgāšanas līdzekļi, kas paredzēti trauku mazgājamām mašīnām” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim.”

3. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2017/1216

Lēmuma (ES) 2017/1216 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “trauku mazgājamās mašīnās lietojami mazgāšanas līdzekļi” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim.”

4. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2017/1217

Lēmuma (ES) 2017/1217 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “cietā seguma tīrīšanas līdzekļi” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim.”

5. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2017/1218

Lēmuma (ES) 2017/1218 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “veļas mazgāšanas līdzekļi” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim.”

6. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2017/1219

Lēmuma (ES) 2017/1219 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “rūpniecībā un iestādēs izmantojami veļas mazgāšanas līdzekļi” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim.”

7. pants

Grozījums Lēmumā (ES) 2018/680

Lēmuma (ES) 2018/680 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

ES ekomarķējuma kritēriji produktu grupai “telpu uzkopšanas pakalpojumi” un saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2027. gada 31. decembrim.”

8. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2023. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/1214 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus līdzekļiem trauku mazgāšanai ar rokām (OV L 180, 12.7.2017., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/1215 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus rūpniecībā un iestādēs izmantojamiem mazgāšanas līdzekļiem, kas paredzēti trauku mazgājamām mašīnām (OV L 180, 12.7.2017., 16. lpp.).

3

(4)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/1216 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus trauku mazgājamās mašīnās lietojamiem mazgāšanas līdzekļiem (OV L 180, 12.7.2017., 31. lpp.).

4

(5)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/1217 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus cietā seguma tīrīšanas līdzekļiem (OV L 180, 12.7.2017., 45. lpp.).

5

(6)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/1218 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai veļas mazgāšanas līdzekļiem (OV L 180, 12.7.2017., 63. lpp.).

6

(7)  Komisijas Lēmums (ES) 2017/1219 (2017. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka ES ekomarķējuma kritērijus rūpniecībā un iestādēs izmantojamiem veļas mazgāšanas līdzekļiem (OV L 180, 12.7.2017., 79. lpp.).

7

(8)  Komisijas Lēmums (ES) 2018/680 (2018. gada 2. maijs), ar ko nosaka kritērijus ES ekomarķējuma piešķiršanai telpu uzkopšanas pakalpojumiem (OV L 114, 4.5.2018., 22. lpp.).

8

(9)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatu par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (COM(2017) 355 final).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 648/2004 (2004. gada 31. marts) par mazgāšanas līdzekļiem (OV L 104, 8.4.2004., 1. lpp.).

10

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/694

(2023. gada 22. marts)

par pieprasījumu reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “End The Horse Slaughter Age” (“Izbeigsim zirgu kaušanu”) atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2019/788

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1839)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (1) un jo īpaši tās 6. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijai 2023. gada 31. janvārī tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “End The Horse Slaughter Age”. |
| --- | --- |

(1)

Komisijai 2023. gada 31. janvārī tika iesniegts pieprasījums reģistrēt Eiropas pilsoņu iniciatīvu “End The Horse Slaughter Age”.

| (2) | Iniciatīvas mērķus organizatori formulējuši šādi: “Eiropas pilsoņu iniciatīva “End The Horse Slaughter Age” aicina pieņemt tiesību aktu, ar ko aizliedz zirgu kaušanu, šajā aizliegumā ietverot arī aizliegumu audzēt un eksportēt zirgus kažokādu, ādu vai gaļas ieguvei vai zāļu vai citu vielu ražošanai. Eiropas pilsoņu iniciatīvā “End The Horse Slaughter Age” prasīts arī pieņemt tiesību aktu, lai apturētu zirgu pārvadāšanu kaušanas nolūkos lielos attālumos visā Eiropā, un noteikumus, lai pasargātu zirgus no tā, ka tie tiek piespiesti veikt pārmērīgu darbu vai smagus treniņus.” |
| --- | --- |

(2)

Iniciatīvas mērķus organizatori formulējuši šādi: “Eiropas pilsoņu iniciatīva “End The Horse Slaughter Age” aicina pieņemt tiesību aktu, ar ko aizliedz zirgu kaušanu, šajā aizliegumā ietverot arī aizliegumu audzēt un eksportēt zirgus kažokādu, ādu vai gaļas ieguvei vai zāļu vai citu vielu ražošanai. Eiropas pilsoņu iniciatīvā “End The Horse Slaughter Age” prasīts arī pieņemt tiesību aktu, lai apturētu zirgu pārvadāšanu kaušanas nolūkos lielos attālumos visā Eiropā, un noteikumus, lai pasargātu zirgus no tā, ka tie tiek piespiesti veikt pārmērīgu darbu vai smagus treniņus.”

| (3) | Iniciatīvas pielikumā sniegta sīkāka informācija par tās tematu, mērķiem un kontekstu. Organizatori apgalvo, ka zirgu kaušana to lietošanai pārtikā ir nežēlīga prakse, kuru veicina pieprasījums pēc zirga gaļas, ko turklāt nav droši lietot pārtikā. Ar zirgu kaušanas aizliegumu viņi vēlētos saskaņot tiesību aktus par zirgiem ar tiesību aktiem, kas attiecas uz suņiem un kaķiem. |
| --- | --- |

(3)

Iniciatīvas pielikumā sniegta sīkāka informācija par tās tematu, mērķiem un kontekstu. Organizatori apgalvo, ka zirgu kaušana to lietošanai pārtikā ir nežēlīga prakse, kuru veicina pieprasījums pēc zirga gaļas, ko turklāt nav droši lietot pārtikā. Ar zirgu kaušanas aizliegumu viņi vēlētos saskaņot tiesību aktus par zirgiem ar tiesību aktiem, kas attiecas uz suņiem un kaķiem.

| (4) | Organizatoru grupa reģistrācijas pieprasījuma ietvaros ir iesniegusi arī papildu dokumentu ar sīkāku informāciju par ierosinātās pilsoņu iniciatīvas mērķiem un tiesību akta projektu, kurā izklāstīti iniciatīvas galvenie mērķi. |
| --- | --- |

(4)

Organizatoru grupa reģistrācijas pieprasījuma ietvaros ir iesniegusi arī papildu dokumentu ar sīkāku informāciju par ierosinātās pilsoņu iniciatīvas mērķiem un tiesību akta projektu, kurā izklāstīti iniciatīvas galvenie mērķi.

| (5) | Komisija uzskata, ka neviena iniciatīvas sadaļa nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu Līgumu īstenošanas nolūkā. Līguma 43. panta 2. punkts cita starpā paredz Komisijai pilnvaras ierosināt tiesību aktus, ar ko nosaka obligātos standartus lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzībai. Līguma 114. un 207. pantā Komisijai ir piešķirtas pilnvaras ierosināt tiesību aktus, kas aizliedz laist tirgū un eksportēt zirgus kažokādu, ādu vai gaļas ieguvei vai zāļu vai citu vielu ražošanai. |
| --- | --- |

(5)

Komisija uzskata, ka neviena iniciatīvas sadaļa nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu Līgumu īstenošanas nolūkā. Līguma 43. panta 2. punkts cita starpā paredz Komisijai pilnvaras ierosināt tiesību aktus, ar ko nosaka obligātos standartus lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzībai. Līguma 114. un 207. pantā Komisijai ir piešķirtas pilnvaras ierosināt tiesību aktus, kas aizliedz laist tirgū un eksportēt zirgus kažokādu, ādu vai gaļas ieguvei vai zāļu vai citu vielu ražošanai.

| (6) | Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties, ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām. |
| --- | --- |

(6)

Šis secinājums neskar novērtējumu par to, vai šajā gadījumā tiktu izpildīti konkrētie materiālie nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Komisija varētu rīkoties, ieskaitot atbilstību proporcionalitātes un subsidiaritātes principam un saderību ar pamattiesībām.

| (7) | Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu. |
| --- | --- |

(7)

Organizatoru grupa ir pienācīgi pierādījusi, ka tā atbilst Regulas (ES) 2019/788 5. panta 1. un 2. punktā izvirzītajām prasībām, un ir izraudzījusies kontaktpersonas saskaņā ar minētās regulas 5. panta 3. punkta pirmo daļu.

| (8) | Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas izklāstītas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām. |
| --- | --- |

(8)

Iniciatīva nav nedz acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai provokatīva, nedz acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas izklāstītas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām.

| (9) | Tāpēc iniciatīva “End The Horse Slaughter Age” būtu jāreģistrē. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc iniciatīva “End The Horse Slaughter Age” būtu jāreģistrē.

| (10) | Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļotu Komisijas viedokli, |
| --- | --- |

(10)

Secinājums, ka reģistrācijas nosacījumi saskaņā ar Regulas (ES) 2019/788 6. panta 3. punktu ir izpildīti, nenozīmē to, ka Komisija jebkādā veidā apstiprina iniciatīvā minēto faktu pareizību; par iniciatīvas saturu atbild vienīgi iniciatīvas organizatoru grupa. Iniciatīvas saturs pauž tikai organizatoru grupas viedokli, un nekādā gadījumā nevar uzskatīt, ka tas atspoguļotu Komisijas viedokli,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Reģistrē Eiropas pilsoņu iniciatīvu “End The Horse Slaughter Age”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts pilsoņu iniciatīvas “End The Horse Slaughter Age” organizatoru grupai, ko kontaktpersonu statusā pārstāv Paola SGARBAZZINI un Nora PAGLIONICO.

Briselē, 2023. gada 22. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas vietniece

Věra JOUROVÁ

---

(1)  
  OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.

1

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/695

(2023. gada 27. marts),

ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (Putnu direktīva) 12. pantā minēto formātu, kādā ziņot par savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1889)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2009/147/EK 12. panta 1. punkts dalībvalstīm prasa ik pēc sešiem gadiem Komisijai nosūtīt ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar minēto direktīvu, un par šo pasākumu galveno ietekmi. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2009/147/EK 12. panta 1. punkts dalībvalstīm prasa ik pēc sešiem gadiem Komisijai nosūtīt ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar minēto direktīvu, un par šo pasākumu galveno ietekmi.

| (2) | Ziņojumā it īpaši jāiekļauj informācija par Direktīvas 2009/147/EK aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, par minēto sugu apdraudējumiem un tās ietekmējošajiem slodzes faktoriem, par minēto sugu labā veiktajiem saglabāšanas pasākumiem un par to, kā īpaši aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē direktīvas 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Ziņojumā it īpaši jāiekļauj informācija par Direktīvas 2009/147/EK aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, par minēto sugu apdraudējumiem un tās ietekmējošajiem slodzes faktoriem, par minēto sugu labā veiktajiem saglabāšanas pasākumiem un par to, kā īpaši aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē direktīvas 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanu.

| (3) | Minētā ziņojuma formāts jāsaskaņo ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK (2) 17. panta 1. punktā minētā ziņojuma formātu. |
| --- | --- |

(3)

Minētā ziņojuma formāts jāsaskaņo ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK (2) 17. panta 1. punktā minētā ziņojuma formātu.

| (4) | Dokumenti, kas uzlabo ziņojuma formāta izmantošanas konsekvenci visā Savienībā, to vidū kodu saraksti, tehniskie norādījumi un informācijas nosūtīšanai izmantojamo datņu formāts, dalībvalstīm ir pieejami Eiropas Vides aģentūras uzturētajā 12. panta tiešsaistes uzziņu portālā. |
| --- | --- |

(4)

Dokumenti, kas uzlabo ziņojuma formāta izmantošanas konsekvenci visā Savienībā, to vidū kodu saraksti, tehniskie norādījumi un informācijas nosūtīšanai izmantojamo datņu formāts, dalībvalstīm ir pieejami Eiropas Vides aģentūras uzturētajā 12. panta tiešsaistes uzziņu portālā.

| (5) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja, kura izveidota, ievērojot Direktīvas 2009/147/EK 16. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā un zinātniskā progresa ieviešanas komiteja, kura izveidota, ievērojot Direktīvas 2009/147/EK 16. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ziņojuma formāts, kas minēts Direktīvas 2009/147/EK 12. panta 1. punktā, ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2023. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

1

(2)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 2009/147/EK (PUTNU DIREKTĪVA) 12. PANTĀ PAREDZĒTAIS ZIŅOJUMA FORMĀTS

12. pantā paredzētajam ziņojuma formātam ir divas galvenās daļas:

| — | A daļā dotais formāts ļauj pārskata veidā vispārīgi aprakstīt Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu un tās satvarā veiktos vispārīgos pasākumus, |
| --- | --- |

—

A daļā dotais formāts ļauj pārskata veidā vispārīgi aprakstīt Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu un tās satvarā veiktos vispārīgos pasākumus,

| — | B daļā dotais formāts paredzēts, lai ziņotu par konkrētu putnu sugu stāvokli un tendencēm, arī par sugu ietekmējošajiem slodzes faktoriem, saglabāšanas pasākumiem un īpaši aizsargājamo teritoriju nodrošināto aptvērumu. |
| --- | --- |

—

B daļā dotais formāts paredzēts, lai ziņotu par konkrētu putnu sugu stāvokli un tendencēm, arī par sugu ietekmējošajiem slodzes faktoriem, saglabāšanas pasākumiem un īpaši aizsargājamo teritoriju nodrošināto aptvērumu.

Ziņojuma formātu pielieto saskaņā ar skaidrojošajiem norādījumiem. Vēl sīkākus norādījumus var atrast tiešsaistē, t. s. 12. panta uzziņu portālā.

12. pantā paredzētais ziņojuma formāts un tā galvenās iedaļas

| A daļa. Pārskata ziņojuma formāts | Šī iedaļa attiecas uz dalībvalsti kopumā un ir jāaizpilda tikai vienu reizi. |
| --- | --- |
| 1. | Galvenie sasniegumi Direktīvas 2009/147/EK izpildē |

A daļa. Pārskata ziņojuma formāts

Šī iedaļa attiecas uz dalībvalsti kopumā un ir jāaizpilda tikai vienu reizi.

1.

Galvenie sasniegumi Direktīvas 2009/147/EK izpildē

| 2. | Avoti, no kuriem var iegūt vispārīgu informāciju par Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu |
| --- | --- |

2.

Avoti, no kuriem var iegūt vispārīgu informāciju par Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu

| 3. | Pētījumi un cita veida darbs, ko prasa putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana (Direktīvas 2009/147/EK 10. pants) |
| --- | --- |

3.

Pētījumi un cita veida darbs, ko prasa putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana (Direktīvas 2009/147/EK 10. pants)

| 4. | Svešzemju putnu sugas (Direktīvas 2009/147/EK 11. pants) |
| --- | --- |

4.

Svešzemju putnu sugas (Direktīvas 2009/147/EK 11. pants)

B daļa. Putnu sugu stāvokļa un tendenču ziņojuma formāts

Šī iedaļa jāaizpilda par katru dalībvalstij aktuālo putnu sugu. Tas darāms saskaņā ar skaidrojošajiem norādījumiem un attiecīgajiem 12. panta uzziņu portālā dotajiem kontrolsarakstiem.

| 1. | Informācija par sugu |
| --- | --- |

1.

Informācija par sugu

| 2. | Sezona |
| --- | --- |

2.

Sezona

| 3. | Populācijas lielums |
| --- | --- |

3.

Populācijas lielums

| 4. | Populācijas tendence |
| --- | --- |

4.

Populācijas tendence

| 5. | Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība |
| --- | --- |

5.

Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība

| 6. | Ligzdošanas izplatības apgabala tendence |
| --- | --- |

6.

Ligzdošanas izplatības apgabala tendence

| 7. | Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi |
| --- | --- |

7.

Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi

| 8. | Saglabāšanas pasākumi |
| --- | --- |

8.

Saglabāšanas pasākumi

| 9. | Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošinātais aptvērums |
| --- | --- |

9.

Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošinātais aptvērums

| 10. | Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (Species Action Plans jeb SAP), pārvaldības plāniem (Management Plans jeb MP) un īsām pārvaldības nostādnēm (Brief Management Statements jeb BMS) saistītā darba sekmes |
| --- | --- |

10.

Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (Species Action Plans jeb SAP), pārvaldības plāniem (Management Plans jeb MP) un īsām pārvaldības nostādnēm (Brief Management Statements jeb BMS) saistītā darba sekmes

| 11. | Informācija par Direktīvas 2009/147/EK II pielikumā minētajām sugām |
| --- | --- |

11.

Informācija par Direktīvas 2009/147/EK II pielikumā minētajām sugām

A DAĻA. PĀRSKATA ZIŅOJUMA FORMĀTS

| Dalībvalsts | Izmanto kodu no uzziņu portālā publicētā saraksta. |
| --- | --- |
| 1. | Galvenie sasniegumi Direktīvas 2009/147/EK izpildē |

Dalībvalsts

Izmanto kodu no uzziņu portālā publicētā saraksta.

1.

Brīvas formas teksts

| — | Galvenie sasniegumi
  Īss apraksts par to, kādi pārskata periodā bijuši galvenie ar Direktīvas 2009/147/EK izpildi saistītie sasniegumi. Sevišķa uzmanība pievēršama ĪAT tīklam. |
| --- | --- |

—

Galvenie sasniegumi

Īss apraksts par to, kādi pārskata periodā bijuši galvenie ar Direktīvas 2009/147/EK izpildi saistītie sasniegumi. Sevišķa uzmanība pievēršama ĪAT tīklam.

| — | Veiksmes stāsta piemērs
  Īss vismaz viena veiksmes stāsta apraksts (ja tāds stāsts ir). Tas var būt par jebkuru savvaļas putnu sugu, kura pārskata periodā uzrādījusi reālu uzlabojumu, t. i. kuras (ligzdojošā vai ziemojošā) populācija īstermiņā neatkarīgi no ilgtermiņa tendences ir pieaugusi vai kuras populācijas lielums īstermiņā pretēji ilgtermiņā vērojamam panīkumam kļuvis stabils vai svārstīgs.
  Aprakstītajam uzlabojumam vajadzētu būt saglabāšanas pasākuma rezultātam un attiekties uz kārtējo pārskata periodu, tomēr drīkst iekļaut arī pasākumus, kas iesākti pirms tam. |
| --- | --- |

—

Veiksmes stāsta piemērs

Īss vismaz viena veiksmes stāsta apraksts (ja tāds stāsts ir). Tas var būt par jebkuru savvaļas putnu sugu, kura pārskata periodā uzrādījusi reālu uzlabojumu, t. i. kuras (ligzdojošā vai ziemojošā) populācija īstermiņā neatkarīgi no ilgtermiņa tendences ir pieaugusi vai kuras populācijas lielums īstermiņā pretēji ilgtermiņā vērojamam panīkumam kļuvis stabils vai svārstīgs.

Aprakstītajam uzlabojumam vajadzētu būt saglabāšanas pasākuma rezultātam un attiekties uz kārtējo pārskata periodu, tomēr drīkst iekļaut arī pasākumus, kas iesākti pirms tam.

Ja dalībvalsts vēlas pievienot papildu dokumentus, kas šeit nav prasīti, šajā iedaļā dotās atbildes noslēgumā jānorāda katra pielikuma temats un datnes nosaukums. Attiecīgās datnes kopā ar pārējām šā ziņojuma daļām augšupielādē ar EVA ziņošanas mehānisma palīdzību. Ja iespējams, pievieno tulkojumu angļu valodā.

| 1.1. | Teksts valsts valodā |
| --- | --- |

1.1.

Ne vairāk kā 2–3 lappuses.

| 1.2. | Tulkojums angļu valodā

  Nav obligāts |
| --- | --- |

1.2.

Nav obligāts

| 1.3. | Veiksmes stāsta galvenās (pa)sugas nosaukums, kods un sezona |
| --- | --- |

1.3.

| a) | putnu sugas kods un nosaukums |
| --- | --- |

a)

putnu sugas kods un nosaukums

| b) | sezona |
| --- | --- |

b)

sezona

| 2. | Avoti, no kuriem var iegūt vispārīgu informāciju par Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu |
| --- | --- |

2.

Pievieno tīmekļa saiti uz valsts līmeņa informācijas avotiem, kur pieprasītā informācija atrodama, vai apraksta, kā šādai informācijai var piekļūt.

| 2.1. | Vispārīga informācija par Direktīvu 2009/147/EK |
| --- | --- |

2.1.

URL/teksts

| 2.2. | Informācija par Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) tīklu |
| --- | --- |

2.2.

URL/teksts

| 2.3. | Monitoringa shēmas (Direktīvas 2009/147/EK 4. panta 1. punkts un 10. pants) |
| --- | --- |

2.3.

URL/teksts

| 2.4. | Sugu aizsardzība (Direktīvas 2009/147/EK 5.–8. pants) |
| --- | --- |

2.4.

URL/teksts

| 2.5. | Direktīvas transponēšana (tiesību akti) |
| --- | --- |

2.5.

URL/teksts

| 3. | Pētījumi un cita veida darbs, ko prasa putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana (Direktīvas 2009/147/EK 10. pants) |
| --- | --- |

3.

Zemāk norāda jaunākās aktivitātes. Citu relevantu informāciju par 10. panta īstenošanu var brīvas formas tekstā sniegt 1. iedaļā “Galvenie sasniegumi”.

| 3.1. | Nacionālais putnu atlants |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Nosaukums |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Publicēšanas gads |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Tīmekļa saite un/vai bibliogrāfiska atsauce |
| --- | --- |

3.1.3.

URL/teksts

| 3.2. | Nacionālais putnu monitoringa pārskats |
| --- | --- |

3.2.

Ja publicēts vairāk nekā viens pārskats, 3.2.1.–3.2.3. lauku aizpilda ikreiz no jauna.

| 3.2.1. | Nosaukums (vai tā analogs) un īss apraksts |
| --- | --- |

3.2.1.

Aptvertās sugas, galvenie rezultāti u. c.

| 3.2.2. | Publicēšanas gads |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Tīmekļa saite un/vai bibliogrāfiska atsauce |
| --- | --- |

3.2.3.

URL/teksts

| 3.3. | Nacionālā putnu sarkanā grāmata |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Nosaukums |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Publicēšanas gads |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tīmekļa saite un/vai bibliogrāfiska atsauce |
| --- | --- |

3.3.3.

URL/teksts

| 3.4. | Citas ES mērogā aktuālas publikācijas (piemēram, nacionālais rīcības pārskats par apdraudētajām sugām) |
| --- | --- |

3.4.

Citas ES mērogā aktuālas publikācijas (piemēram, nacionālais rīcības pārskats par apdraudētajām sugām)

Ja publikāciju ir vairāk nekā viena, 3.4.1.–3.4.3. lauku aizpilda ikreiz no jauna. Var norādīt ne vairāk kā 10 publikācijas.

| 3.4.1. | Nosaukums (vai tā analogs) un īss apraksts |
| --- | --- |

3.4.1.

Aptvertās sugas, galvenie rezultāti u. c.

| 3.4.2. | Publicēšanas gads |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tīmekļa saite un/vai bibliogrāfiska atsauce |
| --- | --- |

3.4.3.

URL/teksts

| 4. | Svešzemju putnu sugas (Direktīvas 2009/147/EK 11. pants) |
| --- | --- |

4.

Norāda pārskata perioda laikā introducētas putnu sugas, kas Eiropā esošajā dalībvalstu teritorijā nav dabiski sastopamas savvaļā. Par katru ziņoto sugu 4.1.–4.5. lauku pēc vajadzības aizpilda no jauna.

| 4.1. | Sugas zinātniskais nosaukums |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsugas līmeņa vienība |
| --- | --- |

4.2.

Attiecīgā gadījumā

| 4.3. | Introducēšanu atļāvušā juridiskā lēmuma galvenais saturs |
| --- | --- |

4.3.

Brīvas formas teksts. Norāda pamatojumu, īpatņu skaitu un atļaujas derīguma termiņu.

| 4.4. | Apspriešanās ar Komisiju |
| --- | --- |

4.4.

Datums

| 4.5. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

4.5.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 4.1.–4.4. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

B DAĻA. PUTNU SUGU STĀVOKĻA UN TENDENČU ZIŅOJUMA FORMĀTS

| 1. | Informācija par sugu |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Dalībvalsts |
| --- | --- |

1.1.

Izmanto kodu no uzziņu portālā publicētā saraksta.

| 1.2. | Sugas kods |
| --- | --- |

1.2.

Kodu ņem no uzziņu portālā publicētā putnu sugu kontrolsaraksta.

| 1.3. | EURING kods |
| --- | --- |

1.3.

Kodu ņem no uzziņu portālā publicētā putnu sugu kontrolsaraksta.

| 1.4. | Sugas zinātniskais nosaukums |
| --- | --- |

1.4.

Nosaukumu ņem no uzziņu portālā publicētā putnu sugu kontrolsaraksta.

| 1.5. | Apakšsugas līmeņa populācija |
| --- | --- |

1.5.

Norāda attiecīgā gadījumā (saskanīgi ar uzziņu portālā publicēto putnu sugu kontrolsarakstu).

| 1.6. | Alternatīvais sugas zinātniskais nosaukums |
| --- | --- |

1.6.

Nav obligāts

Valsts līmenī izmantotais zinātniskais nosaukums, ja tas nav jau norādīts 1.4. laukā.

| 1.7. | Vispārpieņemtais nosaukums

  Nav obligāts |
| --- | --- |

1.7.

Nav obligāts

Nosaukums valsts valodā.

| 2. | Sezona |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Sezona |
| --- | --- |

2.1.

Norāda, kurā sezonā šeit ziņotie dati ievākti. Izvēlas no putnu sugu kontrolsarakstā norādītajām (t. i., ligzdošanas, ziemošanas vai caurceļošanas) sezonām.

| 2.2. | Pirmreizēja ziņošana |
| --- | --- |

2.2.

Norāda, vai par konkrēto sugu tiek ziņots pirmo reizi (izņemot gadījumus, kad ziņošanas starplaikā mainījies sugas nosaukums vai kods).

| ☐ | JĀ |
| --- | --- |

☐

JĀ

| ☐ | NĒ |
| --- | --- |

☐

NĒ

| 2.3. | Papildu informācija |
| --- | --- |

2.3.

Norāda pirmreizējās ziņošanas kontekstu. Cita papildu informācija nav obligāta.

| 3. | Populācijas lielums |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Gads vai periods |
| --- | --- |

3.1.

Gads vai periods, kurā populācijas lielums novērtēts iepriekšējo reizi.

| 3.2. | Populācijas lielums |
| --- | --- |

3.2.

| a) | vienība |
| --- | --- |

a)

vienība

Ligzdojoši pāri / īpatņi / cita vienība (saskanīgi ar uzziņu portālā publicēto putnu sugu kontrolsarakstu).

| b) | minimālā vērtība |
| --- | --- |

b)

minimālā vērtība

Skaits (bez noapaļošanas). Norāda intervālu (b, c) un/vai labāko atsevišķo vērtību (d).

| c) | maksimālā vērtība |
| --- | --- |

c)

maksimālā vērtība

Skaits (bez noapaļošanas). Norāda intervālu (b, c) un/vai labāko atsevišķo vērtību (d).

| d) | labākā atsevišķā vērtība |
| --- | --- |

d)

labākā atsevišķā vērtība

Skaits (bez noapaļošanas). Norāda intervālu (b, c) un/vai labāko atsevišķo vērtību (d).

| 3.3. | Aplēses veids |
| --- | --- |

3.3.

Labākā iespējamā aplēse / vairākgadu vidējā vērtība / 95 % ticamības intervāls / minimums

| 3.4. | Populācijas lieluma

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

3.4.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 3.5. | Avoti |
| --- | --- |

3.5.

Norāda bibliogrāfiskas atsauces, saites uz tīmekļa vietnēm, ekspertu kontaktinformāciju u. c.

Brīvas formas teksts

| 3.6. | Kopš iepriekšējā ziņojuma notikušās pārmaiņas un to cēloņi |
| --- | --- |

3.6.

Vai salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu ir notikušas kādas pārmaiņas? Ja atbildēts ar “jā”, b)–f) laukā var atzīmēt vairāk nekā vienu atbildi.

| a) | nē, pārmaiņu nav |
| --- | --- |

a)

nē, pārmaiņu nav

| b) | jā, patiesas pārmaiņas |
| --- | --- |

b)

jā, patiesas pārmaiņas

| c) | jā, jo uzlabojušās zināšanas / ir pieejami precīzāki dati |
| --- | --- |

c)

jā, jo uzlabojušās zināšanas / ir pieejami precīzāki dati

| d) | jā, jo izmantota cita metode |
| --- | --- |

d)

jā, jo izmantota cita metode

| e) | jā, bet pārmaiņu raksturs nav skaidrs |
| --- | --- |

e)

jā, bet pārmaiņu raksturs nav skaidrs

| f) | jā, bet pārmaiņu cēloņi ir citi |
| --- | --- |

f)

jā, bet pārmaiņu cēloņi ir citi

Galvenais pārmaiņu cēlonis ir (izvēlas vienu):

| a) | patiesas pārmaiņas |
| --- | --- |

a)

patiesas pārmaiņas

| b) | labākas zināšanas / precīzāki dati |
| --- | --- |

b)

labākas zināšanas / precīzāki dati

| c) | citas metodes izmantošana |
| --- | --- |

c)

citas metodes izmantošana

| d) | cēlonis nav zināms |
| --- | --- |

d)

cēlonis nav zināms

| e) | cits cēlonis |
| --- | --- |

e)

cits cēlonis

| 3.7. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

3.7.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 3.1.–3.6. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 4. | Populācijas tendence |
| --- | --- |

4.

Populācijas tendence

| 4.1. | Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Īstermiņa tendences

  periods |
| --- | --- |

4.1.1.

periods

Slīdošs 12 gadu laikposms vai periods, kas ir tam pēc iespējas tuvāks. 2019.–2024. gada pārskata periodā, piemēram, tas būtu 2013.–2024. gads.

| 4.1.2. | Īstermiņa tendences

  virziens |
| --- | --- |

4.1.2.

virziens

Populācijas tendence ir (izvēlas vienu):

| a) | stabila |
| --- | --- |

a)

stabila

| b) | svārstīga |
| --- | --- |

b)

svārstīga

| c) | augoša |
| --- | --- |

c)

augoša

| d) | dilstoša |
| --- | --- |

d)

dilstoša

| e) | neskaidra |
| --- | --- |

e)

neskaidra

| f) | nezināma |
| --- | --- |

f)

nezināma

| 4.1.3. | Īstermiņa tendences

  relatīvais svarīgums |
| --- | --- |

4.1.3.

relatīvais svarīgums

| a) | minimālā vērtība |
| --- | --- |

a)

minimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 4.1.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| b) | maksimālā vērtība |
| --- | --- |

b)

maksimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 4.1.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| c) | labākā atsevišķā vērtība |
| --- | --- |

c)

labākā atsevišķā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 4.1.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| 4.1.4. | Īstermiņa tendences

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

4.1.4.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 4.1.5. | Avoti |
| --- | --- |

4.1.5.

Norāda bibliogrāfiskas atsauces, saites uz tīmekļa vietnēm, ekspertu kontaktinformāciju u. c.

Brīvas formas teksts.

| 4.2. | Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada) |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Ilgtermiņa tendences

  periods |
| --- | --- |

4.2.1.

periods

Periods no aptuveni 1980. gada līdz pārskata perioda beigām.

| 4.2.2. | Ilgtermiņa tendences

  virziens |
| --- | --- |

4.2.2.

virziens

Populācijas tendence ir (izvēlas vienu):

| a) | stabila |
| --- | --- |

a)

stabila

| b) | svārstīga |
| --- | --- |

b)

svārstīga

| c) | augoša |
| --- | --- |

c)

augoša

| d) | dilstoša |
| --- | --- |

d)

dilstoša

| e) | neskaidra |
| --- | --- |

e)

neskaidra

| f) | nezināma |
| --- | --- |

f)

nezināma

| 4.2.3. | Ilgtermiņa tendences

  relatīvais svarīgums |
| --- | --- |

4.2.3.

relatīvais svarīgums

| a) | minimālā vērtība |
| --- | --- |

a)

minimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 4.2.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| b) | maksimālā vērtība |
| --- | --- |

b)

maksimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 4.2.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| c) | labākā atsevišķā vērtība |
| --- | --- |

c)

labākā atsevišķā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 4.2.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| 4.2.4. | Ilgtermiņa tendences

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

4.2.4.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 4.2.5. | Avoti |
| --- | --- |

4.2.5.

Norāda bibliogrāfiskas atsauces, saites uz tīmekļa vietnēm, ekspertu kontaktinformāciju u. c.

Brīvas formas teksts

| 4.3. | Papildu informācija |
| --- | --- |

4.3.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 4.1. un 4.2. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 5. | Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Sensitīvas sugas |
| --- | --- |

5.1.

Sniegtā telpiskā informācija ir par sugu (vai apakšsugas līmeņa populāciju), kas uzskatāma par sensitīvu.

| ☐ | JĀ |
| --- | --- |

☐

JĀ

| ☐ | NĒ |
| --- | --- |

☐

NĒ

| 5.2. | Gads vai periods |
| --- | --- |

5.2.

Gads vai periods, kurā ligzdošanas izplatība novērtēta iepriekšējo reizi.

| 5.3. | Ligzdošanas izplatības apgabala karte |
| --- | --- |

5.3.

Iesniedz karti un attiecīgos metadatus. Ievēro skaidrojošajos norādījumos dotās tehniskās specifikācijas. Sugas izplatības uzskaites standarts ir 10 × 10 km ETRS 89 koordinātu tīkla šūnas, LAEA (EPSG:3035) projekcija.

| 5.4. | Ligzdošanas izplatības apgabala platība |
| --- | --- |

5.4.

Ligzdošanas izplatības apgabala kopējā platība, izteikta km2.

| 5.5. | Ligzdošanas izplatības

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

5.5.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 5.6. | Papildu kartes

  Nav obligātas |
| --- | --- |

5.6.

Nav obligātas

Dalībvalsts var iesniegt papildu karti, kura atšķiras no 5.3. lauka standarta, un/vai areāla karti.

| 5.7. | Avoti |
| --- | --- |

5.7.

Norāda bibliogrāfiskas atsauces, saites uz tīmekļa vietnēm, ekspertu kontaktinformāciju u. c.

| 5.8. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

5.8.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 5.1.–5.7. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 6. | Ligzdošanas izplatības apgabala tendence |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Īstermiņa tendences

  periods |
| --- | --- |

6.1.1.

periods

Slīdošs 12 gadu laikposms vai periods, kas ir tam pēc iespējas tuvāks. 2019.–2024. gada pārskata periodā, piemēram, tas būtu 2013.–2024. gads.

| 6.1.2. | Īstermiņa tendences

  virziens |
| --- | --- |

6.1.2.

virziens

Izplatības tendence ir (izvēlas vienu):

| a) | stabila |
| --- | --- |

a)

stabila

| b) | svārstīga |
| --- | --- |

b)

svārstīga

| c) | augoša |
| --- | --- |

c)

augoša

| d) | dilstoša |
| --- | --- |

d)

dilstoša

| e) | neskaidra |
| --- | --- |

e)

neskaidra

| f) | nezināma |
| --- | --- |

f)

nezināma

| 6.1.3. | Īstermiņa tendences

  relatīvais svarīgums |
| --- | --- |

6.1.3.

relatīvais svarīgums

| a) | minimālā vērtība |
| --- | --- |

a)

minimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 6.1.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| b) | maksimālā vērtība |
| --- | --- |

b)

maksimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 6.1.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| c) | labākā atsevišķā vērtība |
| --- | --- |

c)

labākā atsevišķā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 6.1.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| 6.1.4. | Īstermiņa tendences

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

6.1.4.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 6.1.5. | Avoti |
| --- | --- |

6.1.5.

Norāda bibliogrāfiskas atsauces, saites uz tīmekļa vietnēm, ekspertu kontaktinformāciju u. c.

Brīvas formas teksts

| 6.2. | Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada) |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Ilgtermiņa tendences

  periods |
| --- | --- |

6.2.1.

periods

Periods no aptuveni 1980. gada līdz pārskata perioda beigām.

| 6.2.2. | Ilgtermiņa tendences

  virziens |
| --- | --- |

6.2.2.

virziens

Izplatības tendence ir (izvēlas vienu):

| a) | stabila |
| --- | --- |

a)

stabila

| b) | svārstīga |
| --- | --- |

b)

svārstīga

| c) | augoša |
| --- | --- |

c)

augoša

| d) | dilstoša |
| --- | --- |

d)

dilstoša

| e) | neskaidra |
| --- | --- |

e)

neskaidra

| f) | nezināma |
| --- | --- |

f)

nezināma

| 6.2.3. | Ilgtermiņa tendences

  relatīvais svarīgums |
| --- | --- |

6.2.3.

relatīvais svarīgums

| a) | minimālā vērtība |
| --- | --- |

a)

minimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 6.2.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| b) | maksimālā vērtība |
| --- | --- |

b)

maksimālā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 6.2.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| c) | labākā atsevišķā vērtība |
| --- | --- |

c)

labākā atsevišķā vērtība

Procentuālās izmaiņas, kas notikušas 6.2.1. laukā norādītajā periodā. Norāda intervālu (a, b) un/vai labāko atsevišķo vērtību (c).

| 6.2.4. | Ilgtermiņa tendences

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

6.2.4.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 6.2.5. | Avoti |
| --- | --- |

6.2.5.

Norāda bibliogrāfiskas atsauces, saites uz tīmekļa vietnēm, ekspertu kontaktinformāciju u. c.

Brīvas formas teksts

| 6.3. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

6.3.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 6.1. un 6.2. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 7. | Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Slodzes faktoru iezīmes |
| --- | --- |

7.1.

| a) | slodzes faktori |
| --- | --- |

a)

slodzes faktori

Norāda ne vairāk kā 20 slodzes faktorus. Izmanto uzziņu portālā publicēto kodu sarakstu un par katru slodzes faktoru aizpilda b)–g) lauku.

| b) | laiks |
| --- | --- |

b)

laiks

| ☐ | izpaudās kādreiz, tagad (pasākumu ietekmē) vairs ne |
| --- | --- |

☐

izpaudās kādreiz, tagad (pasākumu ietekmē) vairs ne

| ☐ | izpaužas pašlaik |
| --- | --- |

☐

izpaužas pašlaik

| ☐ | izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk |
| --- | --- |

☐

izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk

| ☐ | izpaudīsies vēlāk |
| --- | --- |

☐

izpaudīsies vēlāk

| c) | tvērums (cik liela populācijas daļa skarta) |
| --- | --- |

c)

tvērums (cik liela populācijas daļa skarta)

Aizpilda, ja atbildēts “izpaužas pašlaik” un “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk”.

| ☐ | visa populācija (>90 %) |
| --- | --- |

☐

visa populācija (>90 %)

| ☐ | populācijas vairākums (50–90 %) |
| --- | --- |

☐

populācijas vairākums (50–90 %)

| ☐ | populācijas mazākums (<50 %) |
| --- | --- |

☐

populācijas mazākums (<50 %)

| d) | iespaids (uz populāciju vai sugas dzīvotni) |
| --- | --- |

d)

iespaids (uz populāciju vai sugas dzīvotni)

Aizpilda, ja atbildēts “izpaužas pašlaik” un “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk”.

| ☐ | liels iespaids |
| --- | --- |

☐

liels iespaids

| ☐ | vidēji liels iespaids |
| --- | --- |

☐

vidēji liels iespaids

| ☐ | mazs iespaids |
| --- | --- |

☐

mazs iespaids

| e) | vieta (kurā slodzes faktors izpaužas visvairāk) |
| --- | --- |

e)

vieta (kurā slodzes faktors izpaužas visvairāk)

| ☐ | dalībvalsts teritorijā |
| --- | --- |

☐

dalībvalsts teritorijā

| ☐ | citviet ES |
| --- | --- |

☐

citviet ES

| ☐ | ārpus ES |
| --- | --- |

☐

ārpus ES

| ☐ | gan ES, gan ārpus tās |
| --- | --- |

☐

gan ES, gan ārpus tās

| ☐ | nav zināma |
| --- | --- |

☐

nav zināma

| f) | invazīvas svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai |
| --- | --- |

f)

invazīvas svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai

Norāda, ja atlasīts slodzes faktors “Invazīvas svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai”. Sugu ņem no attiecīgā sugu saraksta (sk. 12. panta uzziņu portālu).

| g) | citas invazīvas svešzemju sugas |
| --- | --- |

g)

citas invazīvas svešzemju sugas

Nav obligātas

Norāda, ja atlasīts slodzes faktors “Citas invazīvas svešzemju sugas, kuras nav tās, kas rada bažas Savienībai”. Sugu ņem no EASIN datubāzes (sk. 12. panta uzziņu portālu).

| 7.2. | Noteikšanas metodes

  Nav obligātas |
| --- | --- |

7.2.

Nav obligātas

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 7.3. | Informācijas avoti |
| --- | --- |

7.3.

Nav obligāti

Ja pieejami, norāda informācijas avotus (URL, metadati), kas liecina par slodzes faktora esību.

| 7.4. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

7.4.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 7.1. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 8. | Saglabāšanas pasākumi |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Stāvoklis ar pasākumiem |
| --- | --- |

8.1.

Vai pasākumi ir vajadzīgi?

| ☐ | JĀ |
| --- | --- |

☐

JĀ

| ☐ | NĒ |
| --- | --- |

☐

NĒ

Ja atbildēts ar “jā”, norāda, kāds ir pašreizējais stāvoklis (izvēlas tikai vienu variantu):

| a) | pasākumi ir apzināti, bet vēl nav veikti |
| --- | --- |

a)

pasākumi ir apzināti, bet vēl nav veikti

| b) | pasākumi ir vajadzīgi, bet nav skaidrs, kādi |
| --- | --- |

b)

pasākumi ir vajadzīgi, bet nav skaidrs, kādi

| c) | ir veikta daļa apzināto pasākumu |
| --- | --- |

c)

ir veikta daļa apzināto pasākumu

| d) | ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi |
| --- | --- |

d)

ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi

| 8.2. | Veikto pasākumu tvērums |
| --- | --- |

8.2.

Norāda, ja 8.1. iedaļā atzīmēta atbilde “c) ir veikta daļa apzināto pasākumu” vai “d) ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi”.

Veiktie pasākumi ietekmē (izvēlas tikai vienu variantu):

| a) | <50 % |
| --- | --- |

a)

<50 %

| b) | 50–90 % vai |
| --- | --- |

b)

50–90 % vai

| c) | >90 % |
| --- | --- |

c)

>90 %

populācijas.

| 8.3. | Veikto pasākumu galvenais mērķis |
| --- | --- |

8.3.

| A. | Norāda veikto pasākumu galveno mērķi vai mērķus:







  a) | saglabāt sugas pašreizējo izplatību, populāciju un/vai dzīvotni |
| --- | --- | --- |

A.

Norāda veikto pasākumu galveno mērķi vai mērķus:

a)

saglabāt sugas pašreizējo izplatību, populāciju un/vai dzīvotni

| b) | paplašināt sugas pašreizējo izplatību |
| --- | --- |

b)

paplašināt sugas pašreizējo izplatību

| c) | palielināt populāciju un/vai uzlabot populācijas dinamiku (uzlabot ligzdošanas sekmīgumu, samazināt mirstību, uzlabot vecumsastāvu vai dzimumsastāvu) |
| --- | --- |

c)

palielināt populāciju un/vai uzlabot populācijas dinamiku (uzlabot ligzdošanas sekmīgumu, samazināt mirstību, uzlabot vecumsastāvu vai dzimumsastāvu)

| d) | atjaunot sugas dzīvotni |
| --- | --- |

d)

atjaunot sugas dzīvotni

| B. | Ja iepriekš atzīmēts vairāk nekā viens variants, šeit norāda galveno (primāro) mērķi (t. i., izvēlas tikai vienu variantu):

  saglabāt esošo stāvokli / paplašināt areālu / palielināt, uzlabot populāciju / atjaunot sugas dzīvotni |
| --- | --- |

B.

Ja iepriekš atzīmēts vairāk nekā viens variants, šeit norāda galveno (primāro) mērķi (t. i., izvēlas tikai vienu variantu):

| 8.4. | Pasākumu veikšanas vieta |
| --- | --- |

8.4.

Norāda veikto pasākumu vietu (izvēlas tikai vienu variantu):

| a) | tikai Natura 2000 tīkla teritorijā |
| --- | --- |

a)

tikai Natura 2000 tīkla teritorijā

| b) | gan Natura 2000 tīkla teritorijā, gan ārpus tās |
| --- | --- |

b)

gan Natura 2000 tīkla teritorijā, gan ārpus tās

| c) | tikai ārpus Natura 2000 tīkla teritorijas |
| --- | --- |

c)

tikai ārpus Natura 2000 tīkla teritorijas

| 8.5. | Pasākumu iedarbība |
| --- | --- |

8.5.

(kad pasākumi sāk slodzes faktoru neitralizēt un dot labvēlīgu ietekmi)

(Par galveno mērķi, kas norādīts 8.3. laukā) atzīmē, kad pasākumu iedarbība varētu izpausties (izvēlas tikai vienu variantu):

| a) | īsā termiņā (pašreizējā pārskata periodā, t. i., 2019.–2024. gadā) |
| --- | --- |

a)

īsā termiņā (pašreizējā pārskata periodā, t. i., 2019.–2024. gadā)

| b) | vidēji ilgā termiņā (nākamo divu pārskata periodu laikā, t. i., 2025.–2036. gadā) |
| --- | --- |

b)

vidēji ilgā termiņā (nākamo divu pārskata periodu laikā, t. i., 2025.–2036. gadā)

| c) | ilgā termiņā (t. i., pēc 2036. gada) |
| --- | --- |

c)

ilgā termiņā (t. i., pēc 2036. gada)

| 8.6. | Galveno saglabāšanas pasākumu saraksts |
| --- | --- |

8.6.

Norāda ne vairāk kā 20 pasākumus. Izmanto 12. panta uzziņu portālā publicēto kodu sarakstu.

| 8.7. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

8.7.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 8.1.–8.6. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 9. | Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošinātais aptvērums |
| --- | --- |

9.

Ziņojams par visām Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā iekļautajām un neiekļautajām sugām, kuras ir īpaši aizsargājamas teritorijas (ĪAT) mehānisma iedarbinātājas sugas (izmanto uzziņu portālā publicēto putnu sugu kontrolsarakstu).

| 9.1. | Populācijas lielums Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) tīklā |
| --- | --- |

9.1.

(valsts mērogā; ietver visas ĪAT, kurās suga sastopama)

| a) | vienība |
| --- | --- |

a)

vienība

Izmanto to pašu vienību, kas norādīta 3.2.a) laukā.

| b) | minimālā vērtība |
| --- | --- |

b)

minimālā vērtība

Skaits (bez noapaļošanas). Norāda intervālu (b, c) un/vai labāko atsevišķo vērtību (d).

| c) | maksimālā vērtība |
| --- | --- |

c)

maksimālā vērtība

Skaits (bez noapaļošanas). Norāda intervālu (b, c) un/vai labāko atsevišķo vērtību (d).

| d) | labākā atsevišķā vērtība |
| --- | --- |

d)

labākā atsevišķā vērtība

Skaits (bez noapaļošanas). Norāda intervālu (b, c) un/vai labāko atsevišķo vērtību (d).

| 9.2. | Aplēses veids |
| --- | --- |

9.2.

Labākā iespējamā aplēse / vairākgadu vidējā vērtība / 95 % ticamības intervāls / aplēstais minimums

| 9.3. | Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

9.3.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 9.4. | Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences

  virziens |
| --- | --- |

9.4.

virziens

Populācijas lieluma īstermiņa tendence tīkla teritorijā periodā, kas norādīts 4.1.1. laukā. Populācijas tendence ir (izvēlas vienu):

| a) | stabila |
| --- | --- |

a)

stabila

| b) | svārstīga |
| --- | --- |

b)

svārstīga

| c) | augoša |
| --- | --- |

c)

augoša

| d) | dilstoša |
| --- | --- |

d)

dilstoša

| e) | neskaidra |
| --- | --- |

e)

neskaidra

| f) | nezināma |
| --- | --- |

f)

nezināma

| 9.5. | Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

9.5.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 9.6. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

9.6.

Nav obligāta

Cita aktuāla informācija, kas papildina 9.1.–9.5. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

| 10. | Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (Species Action Plans jeb SAP), pārvaldības plāniem (Management Plans jeb MP) un īsām pārvaldības nostādnēm (Brief Management Statements jeb BMS) saistītā darba sekmes |
| --- | --- |

10.

Norāda sugas/pasugas līmenī.

| 10.1. | Starptautiskā plāna veids |
| --- | --- |

10.1.

SAP/MP/BMS (izmanto uzziņu portālā publicēto sarakstu ar sugām, kurām ir SAP/MP/BMS. Var atzīmēt vairākus plānus)

| 10.2. | Vai ir pieņemts ar starptautisku sugas aizsardzības plānu (SAP), pārvaldības plānu (MP) vai īsām pārvaldības nostādnēm (BMS) saistīts nacionālais plāns? |
| --- | --- |

10.2.

| ☐ | JĀ |
| --- | --- |

☐

JĀ

| ☐ | NĒ |
| --- | --- |

☐

NĒ

| 10.3. | Pasaules līmenī apdraudēto sugu aizsardzības labā pieņemto sugas aizsardzības plānu (SAP) iedarbīguma novērtējums |
| --- | --- |

10.3.

Skaitliskuma un areāla izteiksmē sugas stāvoklis valsts mērogā (izvēlas tikai vienu variantu):

| a) | virzās uz plāna virsmērķi/mērķiem |
| --- | --- |

a)

virzās uz plāna virsmērķi/mērķiem

| b) | ir bez izmaiņām |
| --- | --- |

b)

ir bez izmaiņām

| c) | turpina attālināties no plāna virsmērķa/mērķiem |
| --- | --- |

c)

turpina attālināties no plāna virsmērķa/mērķiem

| 10.4. | Nedrošā saglabāšanās stāvoklī esošu medījamo sugu pārvaldības plānu (MP) iedarbīguma novērtējums |
| --- | --- |

10.4.

Skaitliskuma un areāla izteiksmē sugas stāvoklis valsts mērogā (izvēlas tikai vienu variantu):

| a) | uzlabojas |
| --- | --- |

a)

uzlabojas

| b) | ir bez izmaiņām |
| --- | --- |

b)

ir bez izmaiņām

| c) | turpina pasliktināties |
| --- | --- |

c)

turpina pasliktināties

| 10.5. | Sīkākas informācijas avoti |
| --- | --- |

10.5.

Tīmekļa saites (piemēram, uz nacionālo plānu), publicētie ziņojumi u. c.

Brīvas formas teksts

| 11. | Ar Direktīvas 2009/147/EK II pielikuma sugām saistītā informācija |
| --- | --- |

11.

Norāda sugas/pasugas līmenī.

| 11.1. | Vai šī suga jūsu valstī ir medījama? |
| --- | --- |

11.1.

Vai šī suga jūsu valstī ir medījama?

| ☐ | JĀ |
| --- | --- |

☐

JĀ

| ☐ | NĒ |
| --- | --- |

☐

NĒ

Ja atbildēts ar “jā”, aizpilda 11.2.–11.4. lauku.

| 11.2. | Nomedītie putni |
| --- | --- |

11.2.

Norāda valsts līmeņa statistikas datus par pārskata periodā nomedītajiem putniem.

| a) | vienība |
| --- | --- |

a)

vienība

īpatņi

| b) | sezona |
| --- | --- |

b)

sezona

(nav jānorāda obligāti)

Norāda, vai informācija ir par ziemojošo vai par caurceļojošo populāciju (ja nekas nav norādīts, pieņem, ka ziemojošā un caurceļojošā populācija netiek atsevišķi izdalīta).

| c) | statistika / skaits (izteikts ar īpatņiem) |
| --- | --- |

c)

statistika / skaits (izteikts ar īpatņiem)

Norāda statistikas datus par katru pārskata perioda medību sezonu vai gadu (ja sezona netiek atsevišķi izdalīta).

1. sezona / 1. gads

2. sezona / 2. gads

3. sezona / 3. gads

4. sezona / 4. gads

5. sezona / 5. gads

6. sezona / 6. gads

Minimums
  (bez noapaļošanas)

Maksimums
  (bez noapaļošanas)

Daudzums nav zināms

| 11.3. | Nomedīto putnu daudzuma

  noteikšanas metode |
| --- | --- |

11.3.

noteikšanas metode

Izraugās vienu no šīm metodēm:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms

| d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav

| 11.4. | Papildu informācija

  Nav obligāta |
| --- | --- |

11.4.

Nav obligāta

Cita relevanta informācija, kas papildina 11.1.–11.3. laukā prasītos datus.

Brīvas formas teksts

Skaidrojošie norādījumi

par Direktīvas 2009/147/EK (Putnu direktīva) 12. pantā paredzēto ziņojuma formātu

SATURS

SATURS

| Ievads | 33 |
| --- | --- |

Ievads

| A DAĻA. | PĀRSKATA ZIŅOJUMA FORMĀTS | 34 |
| --- | --- | --- |

A DAĻA.

| Dalībvalsts | 34 |
| --- | --- |

Dalībvalsts

| 1. | Galvenie sasniegumi Direktīvas 2009/147/EK izpildē | 34 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Teksts valsts valodā | 34 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tulkojums angļu valodā (nav obligāts) | 35 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Veiksmes stāsta galvenās (pa)sugas nosaukums, kods un sezona | 35 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | Avoti, no kuriem var iegūt vispārīgu informāciju par Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu | 35 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Vispārīga informācija par Direktīvu 2009/147/EK | 35 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informācija par Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) tīklu | 35 |
| --- | --- | --- |

2.2.

Natura 2000

| 2.3. | Monitoringa shēmas (Direktīvas 2009/147/EK 4. panta 1. punkts un 10. pants) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sugu aizsardzība (Direktīvas 2009/147/EK 5.–8. pants) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Direktīvas transponēšana (tiesību akti) | 35 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | Pētījumi un cita veida darbs, ko prasa putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana (Direktīvas 2009/147/EK 10. pants) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Nacionālais putnu atlants | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nacionālais putnu monitoringa pārskats | 36 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nacionālā putnu sarkanā grāmata | 36 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Citas ES mērogā aktuālas publikācijas (piemēram, nacionālais rīcības pārskats par apdraudētajām sugām) | 36 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | Svešzemju putnu sugas (Direktīvas 2009/147/EK 11. pants) | 36 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Sugas zinātniskais nosaukums | 36 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Apakšsugas līmeņa vienība | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Introducēšanu atļāvušā juridiskā lēmuma galvenais saturs | 37 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Apspriešanās ar Komisiju | 37 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Papildu informācija (nav obligāta) | 37 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| B DAĻA. | PUTNU SUGU STĀVOKĻA UN TENDENČU ZIŅOJUMA FORMĀTS (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 12. PANTS) | 37 |
| --- | --- | --- |

B DAĻA.

| Sugas, par kurām jāziņo | 37 |
| --- | --- |

Sugas, par kurām jāziņo

| Skaidrojoši norādījumi par Putnu sugu stāvokļa un tendenču ziņojuma formāta izmantošanu | 40 |
| --- | --- |

| 1. | Informācija par sugu | 42 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Dalībvalsts | 42 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sugas kods | 42 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EURING kods | 42 |
| --- | --- | --- |

1.3.

EURING

| 1.4. | Sugas zinātniskais nosaukums | 42 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Apakšsugas līmeņa populācija | 43 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Alternatīvais sugas zinātniskais nosaukums (nav obligāts) | 43 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vispārpieņemtais nosaukums (nav obligāts) | 43 |
| --- | --- | --- |

1.7.

| 2. | Sezona | 43 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Sezona | 43 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pirmreizēja ziņošana | 43 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Papildu informācija | 43 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | Populācijas lielums | 43 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Gads vai periods | 43 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Populācijas lielums | 43 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Aplēses veids | 44 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Noteikšanas metode | 45 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Avoti | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kopš iepriekšējā ziņojuma notikušās pārmaiņas un to cēloņi | 45 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Papildu informācija (nav obligāta) | 46 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 4. | Populācijas tendence | 46 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Īstermiņa tendences periods | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Īstermiņa tendences virziens | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums | 47 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Īstermiņa tendences noteikšanas metode | 48 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Avoti | 48 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.2. | Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada) | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Ilgtermiņa tendences periods | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Ilgtermiņa tendences virziens | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Ilgtermiņa tendences relatīvais svarīgums | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Ilgtermiņa tendences noteikšanas metode | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Avoti | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.3. | Papildu informācija (nav obligāta) | 49 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība | 49 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Sensitīvas sugas | 49 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Gads vai periods | 49 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ligzdošanas izplatības apgabala karte | 49 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ligzdošanas izplatības apgabala platība | 50 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Noteikšanas metode | 50 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Papildu kartes (nav obligātas) | 50 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Avoti | 51 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Papildu informācija (nav obligāta) | 51 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 6. | Ligzdošanas izplatības apgabala tendence | 51 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Īstermiņa tendences periods | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Īstermiņa tendences virziens | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums | 51 |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Īstermiņa tendences noteikšanas metode | 52 |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Avoti | 52 |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

| 6.2. | Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada) | 52 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Ilgtermiņa tendences periods | 52 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Ilgtermiņa tendences virziens | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Ilgtermiņa tendences relatīvais svarīgums | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Ilgtermiņa tendences noteikšanas metode | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Avoti | 53 |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

| 6.3. | Papildu informācija (nav obligāta) | 53 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 7. | Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi | 53 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Slodzes faktoru iezīmes | 54 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Noteikšanas metodes (nav obligātas) | 55 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Informācijas avoti (nav obligāti) | 56 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Papildu informācija (nav obligāta) | 56 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | Saglabāšanas pasākumi | 56 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Stāvoklis ar pasākumiem | 56 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Veikto pasākumu tvērums | 56 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Veikto pasākumu galvenais mērķis | 56 |
| --- | --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Pasākumu veikšanas vieta | 57 |
| --- | --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Pasākumu iedarbība | 57 |
| --- | --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Galveno saglabāšanas pasākumu saraksts | 57 |
| --- | --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Papildu informācija (nav obligāta) | 57 |
| --- | --- | --- |

8.7.

| 9. | Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošinātais aptvērums | 57 |
| --- | --- | --- |

9.

Natura 2000

| 9.1. | Populācijas lielums Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) tīklā | 58 |
| --- | --- | --- |

9.1.

Natura

| 9.2. | Aplēses veids | 58 |
| --- | --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma noteikšanas metode | 58 |
| --- | --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences virziens | 58 |
| --- | --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences noteikšanas metode | 59 |
| --- | --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Papildu informācija (nav obligāta) | 59 |
| --- | --- | --- |

9.6.

| 10. | Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (Species Action Plans jeb SAP), pārvaldības plāniem (Management Plans jeb MP) un īsām pārvaldības nostādnēm (Brief Management Statements jeb BMS) saistītā darba sekmes | 59 |
| --- | --- | --- |

10.

Species Action Plans

SAP

Management Plans

MP

Brief Management Statements

BMS

| 10.1. | Starptautiskā plāna veids | 59 |
| --- | --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Vai ir pieņemts ar starptautisku sugas aizsardzības plānu (SAP), pārvaldības plānu (MP) vai īsām pārvaldības nostādnēm (BMS) saistīts nacionālais plāns? | 60 |
| --- | --- | --- |

10.2.

SAP

MP

BMS

| 10.3. | Pasaules līmenī apdraudēto sugu aizsardzības labā pieņemto sugas aizsardzības plānu (SAP) iedarbīguma novērtējums | 60 |
| --- | --- | --- |

10.3.

SAP

| 10.4. | Nedrošā saglabāšanās stāvoklī esošu medījamo sugu pārvaldības plānu (MP) iedarbīguma novērtējums | 60 |
| --- | --- | --- |

10.4.

MP

| 10.5. | Sīkākas informācijas avoti | 61 |
| --- | --- | --- |

10.5.

| 11. | Ar II pielikuma sugām saistītā informācija (Direktīvas 2009/147/EK 7. pants) | 61 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Vai šī suga jūsu valstī ir medījama? | 61 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Nomedītie putni | 61 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Nomedīto putnu daudzuma noteikšanas metode | 61 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Papildu informācija (nav obligāta) | 61 |
| --- | --- | --- |

11.4.

| Izmantotā literatūra | 61 |
| --- | --- |

Izmantotā literatūra

Ievads

Ievads

Lai Direktīvu 2009/147/EK varētu sekmīgi īstenot un lai tā sasniegtu savu mērķi, ir ļoti svarīgi ievākt direktīvas 12. pantā prasīto informāciju par putnu sugu stāvokli un tendencēm, un šai informācijai jābūt kvalitatīvai. Lai Komisija varētu iesūtītos datus apkopot un analizēt, tiem jābūt strukturētiem un savstarpēji salīdzināmiem. Juridiskais pamats, kas prasa datus iesniegt strukturētā formātā, ir 12. panta 1. punkta otrā daļa.

Šis dokuments informē un sniedz norādījumus par to, kā aizpildīt dažādos 12. pantā paredzētā ziņojuma formāta (A un B daļas) datu laukus. Tajā pārsvarā aprakstīts, kāda informācija katrā laukā norādāma un kādām pamata prasībām ziņotajai informācijai jāatbilst.

Ar ziņojamo informāciju saistītie jēdzieni un metodes vēl sīkāk aprakstītas vadlīnijās, kuras šajā īstenošanas aktā gan neietilpst. Turklāt tiešsaistē, t. s. 12. panta uzziņu portālā, ir pieejama papildu dokumentācija, kas būtu jāizmanto, lai ziņojumu sagatavotu pareizi.

12. panta uzziņu portāls

12. panta uzziņu portāls

Uzziņu portālā ievietoti dokumenti par informāciju, kas norādāma Direktīvas 2009/147/EK 12. pantā paredzētajā formātā sagatavotajos ziņojumos.

Portālā ir:

| — | ziņojuma formāts, skaidrojošie norādījumi un vadlīnijas, |
| --- | --- |

—

ziņojuma formāts, skaidrojošie norādījumi un vadlīnijas,

| — | atsauces materiāli, piemēram, putnu sugu kontrolsaraksti, slodzes faktoru un apdraudējumu saraksts, saglabāšanas pasākumu saraksts un Eiropas standarta tīkli (10 × 10 km ETRS), kas būtu jāizmanto izplatības kartēšanai, |
| --- | --- |

—

atsauces materiāli, piemēram, putnu sugu kontrolsaraksti, slodzes faktoru un apdraudējumu saraksts, saglabāšanas pasākumu saraksts un Eiropas standarta tīkli (10 × 10 km ETRS), kas būtu jāizmanto izplatības kartēšanai,

ETRS

| — | vadlīnijas ilustrējoši piemēri. |
| --- | --- |

—

vadlīnijas ilustrējoši piemēri.

A DAĻA.

A DAĻA.

PĀRSKATA ZIŅOJUMA FORMĀTS

PĀRSKATA ZIŅOJUMA FORMĀTS

Pārskata ziņojuma formāts ir īss un strukturēts, tā mērķis ir apkopot svarīgākos faktus un skaitļus par Direktīvas 2009/147/EK vispārējo īstenošanu un dot norādes uz detalizētākas informācijas avotiem.

Katrai dalībvalstij jāsagatavo viens pārskata ziņojums par visu savu Eiropā esošo teritoriju.

Brīvās formas teksta laukos var izmantot jebkuru no ES oficiālajām valodām. Ieteicama tomēr ir angļu valoda.

Visas tīmekļa adreses ziņojuma datu laukos norādāmas pilnībā, t. i., ar “http://” vai “https://” (attiecīgā gadījumā).

Dalībvalsts

Dalībvalsts

Dalībvalstis norāda ISO 3166 atbilstošu savas valsts divzīmju kodu, kuru ņem no 12. panta uzziņu portālā publicētā saraksta. Pārskata ziņojumi par subnacionālām teritorijām atsevišķi nav jāgatavo.

1.   GALVENIE SASNIEGUMI DIREKTĪVAS 2009/147/EK IZPILDĒ

GALVENIE SASNIEGUMI DIREKTĪVAS 2009/147/EK IZPILDĒ

Šajā iedaļā informē par galveno, ko dalībvalsts pārskata periodā sasniegusi, īstenojot Direktīvu 2009/147/EK, un šajā sakarā informē arī par īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīkla darbību. Minēto informāciju pārsvarā sniedz valsts valodā (1.1. lauks). Ja iespējams, pievieno tulkojumu angļu valodā (neobligātais 1.2. lauks).

1.1.   Teksts valsts valodā

Teksts valsts valodā

Galvenie sasniegumi

Galvenie sasniegumi

Īsi apraksta to, kādi pārskata periodā bijuši galvenie ar Putnu direktīvas īstenošanu saistītie sasniegumi. Sevišķa uzmanība pievēršama īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīklam. Aprakstā var iztirzāt, piemēram:

| — | pierādītu labvēlīgu ietekmi uz dažādām sugām, |
| --- | --- |

—

pierādītu labvēlīgu ietekmi uz dažādām sugām,

| — | pieredzi darbā ar jauniem vai uzlabotiem pārvaldības paņēmieniem, |
| --- | --- |

—

pieredzi darbā ar jauniem vai uzlabotiem pārvaldības paņēmieniem,

| — | labvēlīgas pārmaiņas tajā, cik lielā mērā sabiedrība atbalsta biodaudzveidības saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

labvēlīgas pārmaiņas tajā, cik lielā mērā sabiedrība atbalsta biodaudzveidības saglabāšanu,

| — | iestāžu, dabas saglabāšanas entuziastu un citu interešu grupu sadarbības uzlabošanos, |
| --- | --- |

—

iestāžu, dabas saglabāšanas entuziastu un citu interešu grupu sadarbības uzlabošanos,

| — | svarīgākās ar izpildes panākšanu saistītās lietas, |
| --- | --- |

—

svarīgākās ar izpildes panākšanu saistītās lietas,

| — | iniciatīvas, kuru mērķis ir Natura 2000 teritoriju izveidi savienot ar vietējo saimniecisko darbību, |
| --- | --- |

—

iniciatīvas, kuru mērķis ir Natura 2000 teritoriju izveidi savienot ar vietējo saimniecisko darbību,

Natura 2000

| — | pasākumus, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvām svešzemju sugām (1) veikti, lai līdz minimumam samazinātu invazīvo sugu ietekmi uz vietējām putnu sugām, |
| --- | --- |

—

pasākumus, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvām svešzemju sugām (1) veikti, lai līdz minimumam samazinātu invazīvo sugu ietekmi uz vietējām putnu sugām,

1

| — | informāciju, kura papildina 3. iedaļā sniegtās ziņas par pētījumiem un cita veida darbu, ko prasa putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana. Te var ieteikt, kādi steidzami pētījumi būtu jākoordinē ES līmenī (piemēram, izmantojot programmas LIFE finansējumu), |
| --- | --- |

—

informāciju, kura papildina 3. iedaļā sniegtās ziņas par pētījumiem un cita veida darbu, ko prasa putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana. Te var ieteikt, kādi steidzami pētījumi būtu jākoordinē ES līmenī (piemēram, izmantojot programmas LIFE finansējumu),

LIFE

| — | veiktos pasākumus un to ietekmi (sasniegumus), |
| --- | --- |

—

veiktos pasākumus un to ietekmi (sasniegumus),

| — | panākumu pamatā esošos faktorus, nākotnes izredzes un Natura 2000 tīkla pienesumu. |
| --- | --- |

—

panākumu pamatā esošos faktorus, nākotnes izredzes un Natura 2000 tīkla pienesumu.

Natura 2000

Veiksmes stāsta piemērs

Veiksmes stāsta piemērs

Dalīšanās savā veiksmes stāstā, ja tāds ir, dod iespēju ar konkrētu piemēru parādīt, kā direktīva dalībvalstī darbojas. Veiksmes stāstam jābūt par kādu taksonu, kas pārskata periodā uzrādījis reālu uzlabojumu, t. i. kura (ligzdojošā vai ziemojošā) populācija īstermiņā neatkarīgi no ilgtermiņa tendences ir pieaugusi vai kura populācijas lielums īstermiņā pretēji ilgtermiņā vērojamam panīkumam kļuvis stabils vai svārstīgs. Aprakstītajam uzlabojumam vajadzētu būt saglabāšanas pasākuma rezultātam un attiekties uz kārtējo pārskata periodu, tomēr drīkst iekļaut arī pasākumus, kas iesākti pirms tam.

Piedāvātā struktūra:

| — | suga / sezona, |
| --- | --- |

—

suga / sezona,

| — | sugas priekšvēsture, pagātnes notikumi un to cēloņi (slodzes faktori u. c.), saglabāšanas grūtības, |
| --- | --- |

—

sugas priekšvēsture, pagātnes notikumi un to cēloņi (slodzes faktori u. c.), saglabāšanas grūtības,

| — | veiktie pasākumi un to ietekme (sasniegumi), |
| --- | --- |

—

veiktie pasākumi un to ietekme (sasniegumi),

| — | Natura 2000 tīkla pienesums (attiecīgā gadījumā), |
| --- | --- |

—

Natura 2000 tīkla pienesums (attiecīgā gadījumā),

Natura 2000

| — | panākumu pamatā esošie faktori; |
| --- | --- |

—

panākumu pamatā esošie faktori;

| — | nākotnes izredzes. |
| --- | --- |

—

nākotnes izredzes.

Tekstam nevajadzētu būt garākam par 2–3 lappusēm. Ja dalībvalsts vēlas prasītajai informācijai pievienot papildu dokumentus, šajā iedaļā dotās atbildes noslēgumā jānorāda katra pielikuma temats un datnes nosaukums. Attiecīgās datnes kopā ar pārējām šā ziņojuma daļām augšupielādē ar EVA ziņošanas mehānisma palīdzību.

1.2.   Tulkojums angļu valodā (nav obligāts)

Tulkojums angļu valodā (nav obligāts)

Šis lauks nav obligāts, un tajā var pievienot 1.1. laukā sniegtās informācijas tulkojumu angļu valodā (ja ziņošanas valoda tur ir cita).

1.3.   Veiksmes stāsta galvenās (pa)sugas nosaukums, kods un sezona

Veiksmes stāsta galvenās (pa)sugas nosaukums, kods un sezona

Šis lauks jāaizpilda, ja 1.1. laukā aprakstītie galvenie direktīvas īstenošanas sasniegumi ilustrēti ar veiksmes stāstu. Var izvēlēties vairākas sugas.

Norāda:

| (a) | putnu sugas kodu un nosaukumu; |
| --- | --- |

(a)

putnu sugas kodu un nosaukumu;

| (b) | sezonu. |
| --- | --- |

(b)

sezonu.

2.   AVOTI, NO KURIEM VAR IEGŪT VISPĀRĪGU INFORMĀCIJU PAR DIREKTĪVAS 2009/147/EK ĪSTENOŠANU

AVOTI, NO KURIEM VAR IEGŪT VISPĀRĪGU INFORMĀCIJU PAR DIREKTĪVAS 2009/147/EK ĪSTENOŠANU

Šīs iedaļas mērķis ir palīdzēt interesentiem atrast informāciju par Direktīvu 2009/147/EK un dalībvalsts īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīklu. Principā šeit jānorāda tikai saites uz tīmekļa vietnēm. Tomēr, ja vajag paskaidrot, kā informācijas avotam piekļūt (piemēram, tad, ja šādi avoti ir vairāki), var izmantot arī brīvā formā rakstītu tekstu. Jāaizpilda visi zemāk nosauktie lauki.

2.1.   Vispārīga informācija par Direktīvu 2009/147/EK

Vispārīga informācija par Direktīvu 2009/147/EK

Norāda saites uz vispārīgu informāciju par direktīvu (piemēram, uz valsts līmeņa portālu, kurā stāstīts par ES dabas aizsardzības direktīvām).

2.2.   Informācija par Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) tīklu

Informācija par Natura 2000

Norāda saites uz vispārīgu informāciju par īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīklu (piemēram, uz Natura 2000 teritoriju tiešsaistes datubāzēm, uz publikācijām, kas stāsta par šo tīklu, u. c.).

Natura 2000

2.3.   Monitoringa shēmas (Direktīvas 2009/147/EK 4. panta 1. punkts un 10. pants)

Monitoringa shēmas (Direktīvas 2009/147/EK 4. panta 1. punkts un 10. pants)

Norāda saites uz vispārīgu informāciju par monitoringu (piemēram, uz portālu, kas stāsta par nacionālajām monitoringa programmām, uz monitoringa vadlīnijām).

2.4.   Sugu aizsardzība (Direktīvas 2009/147/EK 5.–8. pants)

Sugu aizsardzība (Direktīvas 2009/147/EK 5.–8. pants)

Norāda saites uz vispārīgu informāciju par sugu aizsardzību.

2.5.   Direktīvas transponēšana (tiesību akti)

Direktīvas transponēšana (tiesību akti)

Norāda saites uz vispārīgu informāciju par direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos.

3.   PĒTĪJUMI UN CITA VEIDA DARBS, KO PRASA PUTNU POPULĀCIJU AIZSARGĀŠANA, PĀRVALDĪŠANA UN ILGTSPĒJĪGA IZMANTOŠANA (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 10. PANTS)

PĒTĪJUMI UN CITA VEIDA DARBS, KO PRASA PUTNU POPULĀCIJU AIZSARGĀŠANA, PĀRVALDĪŠANA UN ILGTSPĒJĪGA IZMANTOŠANA (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 10. PANTS)

Šī iedaļa attiecas uz Direktīvas 2009/147/EK 10. panta 2. punktā noteikto pienākumu, kas dalībvalstīm prasa Komisijai nosūtīt visu informāciju, kura vajadzīga, lai Komisija varētu attiecīgi koordinēt pētniecisko un cita veida darbu, kādu prasa vietējo putnu populāciju aizsargāšana, pārvaldīšana un ilgtspējīga izmantošana. Citu pienācīgu informāciju par Direktīvas 2009/147/EK 10. panta īstenošanu var brīvas formas tekstā sniegt 1. iedaļā par galvenajiem sasniegumiem. Šeit prasītas tiek tikai tālāk nosauktās ziņas.

3.1.   Nacionālais putnu atlants

Nacionālais putnu atlants

Norāda jaunākā nacionālā putnu atlanta nosaukumu (3.1.1. lauks) un publicēšanas gadu (3.1.2. lauks). Pievieno saiti uz tīmekļa vietni vai dod bibliogrāfisku atsauci (3.1.3. lauks).

3.2.   Nacionālais putnu monitoringa pārskats

Nacionālais putnu monitoringa pārskats

Norāda nosaukumu vai tā analogu un pievieno īsu aprakstu par pārskata periodā publicētajiem nacionālajiem putnu monitoringa pārskatiem. Norāda arī aptvertās sugas un galvenos rezultātus u. c. (3.2.1. lauks). Iekļaujas 500 rakstzīmēs. Norāda publicēšanas gadu (3.2.2. lauks) un pievieno saiti uz tīmekļa vietni vai dod bibliogrāfisku atsauci (3.2.3. lauks). Ja publicēts vairāk nekā viens pārskats, 3.2.1.–3.2.3. lauku aizpilda ikreiz no jauna.

3.3.   Nacionālā putnu sarkanā grāmata

Nacionālā putnu sarkanā grāmata

Norāda jaunākās nacionālās putnu sarkanās grāmatas nosaukumu (3.3.1. lauks) un publicēšanas gadu (3.3.2. lauks). Pievieno saiti uz tīmekļa vietni vai dod bibliogrāfisku atsauci (3.3.3. lauks).

3.4.   Citas ES mērogā aktuālas publikācijas (piemēram, nacionālais rīcības pārskats par apdraudētajām sugām)

Citas ES mērogā aktuālas publikācijas (piemēram, nacionālais rīcības pārskats par apdraudētajām sugām)

Norāda nosaukumu vai tā analogu un pievieno īsu aprakstu par pārskata periodā vai vispār nesen iznākušām citām ES mērogā aktuālām publikācijām (piemēram, nacionālajiem rīcības pārskatiem par apdraudētajām sugām). Norāda arī aptvertās sugas un galvenos rezultātus u. c. (3.4.1. lauks). Iekļaujas 500 rakstzīmēs. Norāda publicēšanas gadu (3.4.2. lauks) un pievieno saiti uz tīmekļa vietni vai dod bibliogrāfisku atsauci (3.4.3. lauks). Ja publicēts vairāk nekā viens pārskats, 3.4.1.–3.4.3. lauku aizpilda ikreiz no jauna. Norāda ne vairāk kā 10 publikācijas.

Vispārīgāku informāciju par Direktīvas 2009/147/EK 10. panta īstenošanu var brīvas formas tekstā sniegt 1. iedaļā “Galvenie sasniegumi Direktīvas 2009/147/EK izpildē”.

4.   SVEŠZEMJU PUTNU SUGAS (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 11. PANTS)

SVEŠZEMJU PUTNU SUGAS (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 11. PANTS)

Šī iedaļa attiecas uz pienākumu, kas izriet no Direktīvas 2009/147/EK 11. panta, kurš dalībvalstīm prasa rūpēties par to, lai jebkuras tādas sugas putnu introducēšana, kas Eiropā esošajā dalībvalstu teritorijā savvaļā nav sastopama, nekaitētu vietējai florai un faunai. Dalībvalstīm šajā sakarā jāapspriežas ar Komisiju.

Ja ar 11. pantu saskanīga introducēšana pārskata periodā nav ne apspriesta, ne izdarīta, un nav arī nolemts tādu veikt, šo iedaļu neaizpilda.

Par katru sugu ziņo, kā tālāk norādīts.

4.1.   Sugas zinātniskais nosaukums

Sugas zinātniskais nosaukums

Norāda sugas zinātnisko nosaukumu.

4.2.   Apakšsugas līmeņa vienība

Apakšsugas līmeņa vienība

Attiecīgā gadījumā apraksta apakšsugas līmeņa populāciju.

4.3.   Introducēšanu atļāvušā juridiskā lēmuma galvenais saturs

Introducēšanu atļāvušā juridiskā lēmuma galvenais saturs

Izklāsta introducēšanu atļāvušā juridiskā lēmuma galveno saturu (brīvas formas tekstā; iekļaujas 250 rakstzīmēs). Norāda pamatojumu, īpatņu skaitu un atļaujas derīguma termiņu.

4.4.   Apspriešanās ar Komisiju

Apspriešanās ar Komisiju

Norāda datumu, kurā notikusi apspriešanās ar Komisiju.

4.5.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Uz 4. iedaļu attiecošos papildu informāciju var sniegt neobligātajā 4.5. laukā.

B DAĻA.

B DAĻA.

PUTNU SUGU STĀVOKĻA UN TENDENČU ZIŅOJUMA FORMĀTS (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 12. PANTS)

PUTNU SUGU STĀVOKĻA UN TENDENČU ZIŅOJUMA FORMĀTS (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 12. PANTS)

Sugas, par kurām jāziņo

Sugas, par kurām jāziņo

Taksonomija un nomenklatūra

Taksonomija un nomenklatūra

Taksonomija un nomenklatūra, kas būtu jāizmanto 12. panta sugu kontrolsarakstā (pieejams uzziņu portālā), ir tā, kas lietota Eiropas Savienības Putnu sarakstā (turpmāk “ES Putnu saraksts”
   (2)). 2015. gada augustā publicētajā un 2018. gadā atjauninātajā ES Putnu saraksta redakcijā ir iestrādātas del Hoyo & Collar (2014) (3) ierosinātās taksonomiskās un nomenklatūras izmaiņas, kā arī attiecīgās izmaiņas no del Hoyo & Collar (2016). Lai saglabātu saskaņotību ar taksonomiskajām atsaucēm, kuras savā darbā izmanto IUCN, tiks veikti taksonomiski atjauninājumi.

Eiropas Savienības Putnu sarakstā

2

del Hoyo & Collar

3

del Hoyo & Collar

IUCN

Kopumā ziņošana galvenokārt veicama sugu līmenī, jo suga ir taksonomiskā vienība, kas minēta viscaur direktīvas tekstā un izmantota iepriekšējos visaptverošajos ES putnu sugu stāvokļa novērtējumos. Tomēr dažos gadījumos tiek prasīts ziņot par “apakšsugas līmeņa vienībām”, t. i., par pasugām vai skaidri nošķiramām populācijām, kuru stāvoklis raisa sevišķu interesi un/vai ir rīcībpolitiski relevants (piemēram, direktīvas pielikumu sarakstos iekļauto pasugu sakarā). Sīkāku pamatojumu par to, kāpēc par dažām apakšsugas līmeņa populācijām būtu jāziņo atsevišķi, skatīt vadlīnijās, kurās sniegti tehniski norādījumi par jēdzieniem un definīcijām. Tālāk tekstā vienkāršības labad parasti izmantots termins “suga”, pat ja tas attiecināts arī uz apakšsugas līmeņa vienībām.

Regulāri sastopamās sugas

Regulāri sastopamās sugas

Lai būtu iespējams gūt ES mēroga priekšstatu par sugas populācijas lielumu un tendenci, dalībvalstīm būtu jāziņo par visām regulāri sastopamajām ligzdojošajām sugām (pat ja to populācijas ir mazas vai tiek uzskatītas par marginālām). Sugu par regulāri sastopamu var uzskatīt tad, ja tā, piemēram, ir ligzdojusi vismaz četros no sešiem pārskata perioda gadiem. Ja suga sastopama retāk, par šo sugu tomēr būtu jāziņo tad, ja tās nacionālā populācija gados, kad suga ir sastopama, var sasniegt ievērojamu daļu (piemēram, > 1 %) no kopējās ES populācijas vai ja šī suga kādreiz bijusi sastopama biežāk (zemāk sk. arī “Izmirušās sugas”). Šiem līdzīgi kritēriji būtu jāpiemēro arī attiecīgajām ziemojošajām un caurceļojošajām sugām (sk. zemāk). Regulāri sastopamas sugas uzziņu portālā publicētajā 12. panta putnu sugu kontrolsarakstā tiek apzīmētas ar sastopamības kodu PRE.

Ziemojošās un caurceļojošās putnu sugas

Ziemojošās un caurceļojošās putnu sugas

Galvenās ziemojošās sugas

Galvenās ziemojošās sugas

Dalībvalstīm būtu jāziņo arī par dažām galvenajām ziemojošajām sugām – sevišķi par migrējošajiem ūdensputniem, piemēram, meža putniem (pīlēm, zosīm un gulbjiem) un bridējputniem (tārtiņveidīgajiem putniem) –, kuru īpatņu skaits ziemā ES ir daudz lielāks un/vai kuru populācijas lielumu un tendenci labāk monitorēt ziemā (kad tie lielos baros pulcējas salīdzinoši mazā skaitā vietu). Šo sugu gadījumā ES populācijas stāvokļa novērtējums var būt galvenokārt (vai dažreiz pat pilnībā) balstīts uz ziemojošo populāciju datiem, tāpēc ziemošanas ziņojumi tiek prasīti no visām dalībvalstīm, kur minētās sugas ziemo regulāri (augstāk sk. arī “Regulāri sastopamās sugas”). Tas, kāpēc ziemošanas ziņojumi par dažām sugu grupām ir obligāti, sīkāk paskaidrots tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām.

Īpaši aizsargājamas teritorijas (ĪAT) mehānisma iedarbinātājas sugas (to vidū I pielikuma sugas) un Direktīvas 2009/147/EK II pielikuma sugas, kas sastopamas to ziemošanas un caurceļošanas laikā

Bez tam ziemošanas ziņojumi tiek prasīti par vairākām citām regulāri ziemojošām sugām, kuras iepriekš minētajiem kritērijiem neatbilst, bet ir iekļautas direktīvas I pielikuma sarakstā vai kuras dalībvalstis ir iekļāvušas savā īpaši aizsargājamas teritorijas (ĪAT) mehānisma iedarbinātāju sugu sarakstā vai tās par šādām sugām identificējušas tāpēc, ka minētās sugas konkrētajā valstī ir sastopamas ziemā. Visos šādos gadījumos, pat ja paziņoto populācijas lielumu un tendenci ne vienmēr var izmantot ES ziemojošo populāciju vispārējai novērtēšanai, ziemošanas ziņojumi satur svarīgu informāciju par direktīvas īstenošanu dalībvalstīs.

Caurmērā dalībvalstīm netiek prasīts ziņot par caurceļojošo sugu populācijas lielumu vai tendenci (t. i., ziņot par putniem, kuri ir ceļā uz savu parasto ligzdošanas vai ziemošanas vietu vai atgriežas no tās), jo šādus valsts līmeņa datus par populācijas lielumu un tendenci ir grūti agregēt ES līmenī, ja nav detalizētas papildu informācijas, kas dod iespēju datus interpretēt, ņemot vērā iespējamu vairākkārtēju pieskaitīšanu.

Caurceļošanas ziņojumi tomēr tiek prasīti par dažām galvenajām migrējošo putnu jeb gājputnu sugām, kuras raksturojoša svarīga informācija citādi netiktu iesniegta. Šeit ietilpst:

| — | Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā minētās sugas, |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā minētās sugas,

| — | citas gājputnu sugas, kuru caurceļošana tās padara par īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājām sugām valsts līmenī (4) (norādītas uzziņu portālā publicētajā sugu kontrolsarakstā). |
| --- | --- |

—

citas gājputnu sugas, kuru caurceļošana tās padara par īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājām sugām valsts līmenī (4) (norādītas uzziņu portālā publicētajā sugu kontrolsarakstā).

4

Šajos gadījumos caurceļošanas ziņojumi ir vienkāršoti un sniedz svarīgu un nekur citur nevāktu informāciju (piemēram, par īpaši aizsargājamas teritorijas (ĪAT) mehānisma iedarbinātājas sugas caurceļojošās populācijas lielumu un par slodzes faktoriem un apdraudējumiem, kuri valstī ietekmē galvenās gājputnu sugas).

Tāpat tiek gaidīts, ka dalībvalstis ziņos par ziemojošajām II pielikuma sugām. Izņēmums ir nometnieku sugas: par tām sniedzams vienīgi ligzdošanas ziņojums. Vienkāršoti caurceļošanas ziņojumi būtu jāsniedz arī par caurceļojošajām II pielikuma sugām, kuras attiecīgajā valstī neziemo un neligzdo.

Plašāk par šīm konkrētajām sugu grupām piemērotajām ziņošanas prasībām sk.

2. tabulā “Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas”.

Nejauši un reti ieceļojošās sugas

Nejauši un reti ieceļojošās sugas

Par nejaušiem ieceļotājiem uzskata putnus, kas aizklīduši tālu prom no sava parastā ligzdošanas, ziemošanas vai caurceļošanas areāla. ES Putnu saraksta A kategorijā par nejaušām ieceļotājām atzīmētas vairāk nekā 300 sugas. Vairākas citas sugas, kas dažviet ES sastopamas regulāri, ir nejaušas ieceļotājas citās dalībvalstīs. Tā kā nejaušo ieceļotāju uzrašanās nav prognozējama un, iespējams, lielā mērā atspoguļo ārējas iedabas faktorus (klimatiskos apstākļus svarīgāko migrācijas periodu laikā, ārpus ES valdošās tendences u. c.), 12. pantā minētajos ziņojumos tie nav jāietver. Tas pats attiecas uz reti ieceļojošajām sugām, kuras var nebūt nonākušas pārāk tālu no sava parastā areāla, bet kuras attiecīgajā dalībvalstī un/vai sezonā nav sastopamas regulāri vai pastāvīgi (augstāk sk. arī “Regulāri sastopamās sugas”).

Jaunpienākušās sugas

Jaunpienākušās sugas

Dažos gadījumos suga var arī nebūt tāda, kas konkrētajā teritorijā ligzdo vai ziemo regulāri, bet, spriežot pēc jaunākajiem sastopamības modeļiem vai līdzīgām tendencēm kaimiņvalstīs, šķiet, ka tā ir sākusi teritorijas apgūšanu vai pamazām kļūst par regulāru viešņu. Šādos gadījumos dalībvalstis tiek mudinātas par attiecīgajām sugām ziņot pat tad, ja ne visās attiecīgajās iedaļās un laukos prasītās ziņas ir iespējams sniegt. Attiecībā uz sugām, kas nacionālajā kontrolsarakstā norādītas ar sastopamības kodu ARR (tātad suga dalībvalsts teritoriju apguvusi īstermiņa tendencei atbilstošajā periodā), kvalitātes nodrošināšana / kvalitātes kontrole dažiem laukiem (piemēram 4.2.1. laukam “Ilgtermiņa tendences periods”) tiks atvieglota. Ja suga dalībvalsts kontrolsarakstā vēl nav iekļauta, to var izdarīt, kad ziņošanas mehānisma satvarā tiek sniegts nacionālais ziņojums.

Par to, kā tendences relatīvo svarīgumu interpretēt īpašajā gadījumā, kad populācijas sākuma lielums ir nulle (t. i., jaunpienākušo sugu gadījumā), sk. arī 4.1.3. lauku “Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums”.

Izmirušās sugas

Izmirušās sugas

Par sugām, kas valstī izmirušas pirms 1980. gada (t. i., ap to laiku, kad tika pieņemta/stājās spēkā Direktīva 2009/147/EK), jāziņo tikai tad, ja nacionālā līmenī uzsākts sugas reintroducēšanas projekts. Tomēr būtu jāziņo par visām sugām, kas agrāk bijušas sastopamas regulāri, bet valstī izmirušas pēc 1980. gada (t. i., par sugām, kas nacionālajā kontrolsarakstā norādītas ar sastopamības kodu EXBA). Tas attiecas uz sugām, kuras pēdējoreiz novērotas (pat ja novērots viens vienīgs īpatnis) pēc direktīvas spēkā stāšanās konkrētajā dalībvalstī, bet iepriekš dalībvalstī bijušas sastopamas pastāvīgi/regulāri.

Īpašajā gadījumā, kad kādreiz ligzdojušās sugas to vairs nedara regulāri, bet ligzdošanas sezonā joprojām ir sastopamas (piemēram, kā vientuļi īpatņi), dalībvalstīm tās būtu jāturpina uzskatīt par regulāri sastopamām sugām (5), sevišķi tad, ja sugas stāvoklis (piemēram, suga ir iekļauta Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā un/vai vispār ir retums) ir tāds, ka pastāvīga īpatņu klātbūtne pat nelielā skaitā varētu būt vispārības interesēs.

5

Ja pēc 1980. gada suga nelielā skaitā ir teritoriju apguvusi, taču nav tajā iedzīvojusies un tādējādi valstī atkal izmirusi, tā uzskatāma par reti ieceļojošu sugu un par šo sugu jāziņo nav.

Lai arī par sugu, kuras sastopamības kods ir EXBA, ne vienmēr būs iespējams aizpildīt visas attiecīgās iedaļas un laukus, ir svarīgi konstatēt, kurā gadā suga valstī ir izmirusi (vai – neskaidrību gadījumā – kļuvusi par tādu, kas vairs nav regulāri sastopama (6)), un noteikt nacionālās populācijas (attiecīgā gadījumā arī ligzdošanas areāla) aptuveno lielumu ap 1980. gadu. Tas vajadzīgs, lai varētu ņemt vērā panīkuma apmēru un ātrumu (sīkāk par to, kā tendenču relatīvo svarīgumu reģistrēt attiecībā uz sugām, kas tendences periodā izmirušas, skatīt arī 4.1.3. laukā “Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums”).

6

Svešzemju sugu populācijas

Svešzemju sugu populācijas

Papildus direktīvas 1. pantā minētajiem savvaļā dabīgi sastopamajiem putniem ziņojumos jāietver arī trīs lielākoties introducētas un direktīvas II pielikumā minētas sugas, proti, Branta canadensis
   (7), Meleagris gallopavo un Phasianus colchicus
   (8) (visas populācijas), kā arī Columba livia (savvaļas populācijas). Ziņošana par citām svešzemju sugām (arī par tām, kuras ES Putnu sarakstā (9) ierindotas C kategorijā) nav obligāta, bet ieteicama gadījumos, kad dalībvalstī mitinās tādas svešzemju sugas populācija, kas dabiski sastopama citviet ES (un tāpēc ES Putnu saraksta A kategorijā ierindota kā vietēja / regulāri sastopama suga), vai ja suga apdraud vietējās populācijas/sugas (piemēram, Savienībai bažas radošu invazīvo svešzemju sugu sarakstā (10) iekļautās sugas Oxyura jamaicensis, Alopochen aegyptiaca, Threskiornis aethiopicus, Corvus splendens, Pycnonotus cafer un Acridotheres tristis).

Branta canadensis

7

Meleagris gallopavo

Phasianus colchicus

8

Columba livia

9

10

Oxyura jamaicensis

Alopochen aegyptiaca

Threskiornis aethiopicus

Corvus splendens, Pycnonotus cafer

Acridotheres tristis

1. tabula

1. tabula

12. panta putnu sugu kontrolsarakstā dotajām sastopamības kategorijām un sugu kodiem atbilstošo ziņošanas pienākumu kopsavilkums

12. panta putnu sugu kontrolsarakstā dotajām sastopamības kategorijām un sugu kodiem atbilstošo ziņošanas pienākumu kopsavilkums

| Sastopamības/sugas kods (no uzziņu portālā publicētā 12. panta kontrolsaraksta) | Apraksts | Ziņošanas pienākums |
| --- | --- | --- |
| PRE | Regulāri klātesoša | Ziņošana ir obligāta |
| ARR | Jaunpienācēja | Ziņošana nav obligāta, bet ir ieteicama |
| EXBA | Suga izmirusi pēc 1980. gada | Ziņošana ir obligāta |
| (piemērs)A115-X | Ar “X” apzīmēta sugas svešzemju subpopulācija | Ziņošana nav obligāta, bet ir ieteicama
  Obligāti jāziņo TIKAI par sugām A044-X Branta canadensis, A115-X Phasianus colchicus, A460-X Meleagris gallopavo (alohtonās populācijas) un A206-X Columba livia (savvaļas populācijas). |

Sastopamības/sugas kods (no uzziņu portālā publicētā 12. panta kontrolsaraksta)

Apraksts

Ziņošanas pienākums

PRE

Regulāri klātesoša

Ziņošana ir obligāta

ARR

Jaunpienācēja

Ziņošana nav obligāta, bet ir ieteicama

EXBA

Suga izmirusi pēc 1980. gada

Ziņošana ir obligāta

(piemērs)A115-X

Ar “X” apzīmēta sugas svešzemju subpopulācija

Ziņošana nav obligāta, bet ir ieteicama

Obligāti jāziņo TIKAI par sugām A044-X Branta canadensis, A115-X Phasianus colchicus, A460-X Meleagris gallopavo (alohtonās populācijas) un A206-X Columba livia (savvaļas populācijas).

Branta canadensis

Phasianus colchicus,

Meleagris gallopavo

Columba livia

Skaidrojoši norādījumi par Putnu sugu stāvokļa un tendenču ziņojuma formāta izmantošanu

Par katru sugu un sezonu jāaizpilda saskaņā ar 2. tabulas kritērijiem prasītās ziņojuma formāta iedaļas. Sugas, par kurām jāziņo, ir uzskaitītas 12. panta kontrolsarakstā.

Dažām dalībvalstīm tiek prasīts par skaidri nošķiramām subnacionālām teritorijām sniegt atsevišķu ziņojumu. Šī prasība attiecas uz Azoru salām (Portugāle), Madeiru (Portugāle) un Kanāriju salām (Spānija). ES līmenī veikti agrāki novērtējumi liecina, ka daudzu Makaronēzijas reģiona putnu sugu populāciju stāvoklis un tendences ļoti atšķiras no tiem, kas ir Pireneju pussalā, un tāpēc kopš 2008.–2012. gada pārskata perioda par subnacionālām teritorijām tiek ziņots atsevišķi.

Putnu sugu stāvokļa un tendenču ziņojuma formāts sastāv no tālāk nosauktajām vienpadsmit iedaļām.

Ziņošana par sezonu

| (1) | Informācija par sugu |
| --- | --- |

(1)

Informācija par sugu

| (2) | Sezona |
| --- | --- |

(2)

Sezona

| (3) | Populācijas lielums |
| --- | --- |

(3)

Populācijas lielums

| (4) | Populācijas tendence |
| --- | --- |

(4)

Populācijas tendence

| (5) | Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība |
| --- | --- |

(5)

Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība

| (6) | Ligzdošanas izplatības apgabala tendence |
| --- | --- |

(6)

Ligzdošanas izplatības apgabala tendence

| (7) | Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi |
| --- | --- |

(7)

Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi

| (8) | Saglabāšanas pasākumi |
| --- | --- |

(8)

Saglabāšanas pasākumi

| (9) | Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošinātais aptvērums |
| --- | --- |

(9)

Natura 2000

Ziņošana par sugām / apakšsugas līmeņa vienībām

| (10) | Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (Species Action Plans jeb SAP), pārvaldības plāniem (Management Plans jeb MP) un īsām pārvaldības nostādnēm (Brief Management Statements jeb BMS) saistītā darba sekmes |
| --- | --- |

(10)

Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (Species Action Plans

SAP

Management Plans

MP

Brief Management Statements

BMS

| (11) | Ar Direktīvas 2009/147/EK II pielikuma sugām saistītā informācija

  2. tabula


  Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas (aptver Direktīvas 2009/147/EK I un II pielikuma sugas un citas gājputnu sugas, ja tās ir īpaši aizsargājamas teritorijas mehānisma iedarbinātājas sugas, īsāk sauktas par ĪAT MIS) | I pielikuma sugas un ĪAT MIS. Ligzdojošie (arī nometnieki) | I pielikuma sugas un ĪAT MIS. Ziemojošie | I pielikuma sugas un ĪAT MIS. Caurceļojošie | II pielikuma sugas. Ligzdojošie (arī nometnieki) | II pielikuma sugas. Ziemojošie | II pielikuma sugas. Caurceļojošie | Citas sugas. Ligzdojošie | Citas sugas. Galvenie ziemojošie |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziņošana par sezonām |
| 1. | Informācija par sugu |

(11)

Ar Direktīvas 2009/147/EK II pielikuma sugām saistītā informācija

2. tabula

2. tabula

Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas (aptver Direktīvas 2009/147/EK I un II pielikuma sugas un citas gājputnu sugas, ja tās ir īpaši aizsargājamas teritorijas mehānisma iedarbinātājas sugas, īsāk sauktas par ĪAT MIS)

Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas (aptver Direktīvas 2009/147/EK I un II pielikuma sugas un citas gājputnu sugas, ja tās ir īpaši aizsargājamas teritorijas mehānisma iedarbinātājas sugas, īsāk sauktas par ĪAT MIS)

I pielikuma sugas un ĪAT MIS. Ligzdojošie (arī nometnieki)

I pielikuma sugas un ĪAT MIS. Ziemojošie

I pielikuma sugas un ĪAT MIS. Caurceļojošie

II pielikuma sugas. Ligzdojošie (arī nometnieki)

II pielikuma sugas. Ziemojošie

II pielikuma sugas. Caurceļojošie

Citas sugas. Ligzdojošie

Citas sugas. Galvenie ziemojošie

Ziņošana par sezonām

Ziņošana par sezonām

1.

Informācija par sugu

X

X

X

X

X

X

X

X

| 2. | Sezona |
| --- | --- |

2.

Sezona

X

X

X

X

X

X

X

X

| 3. | Populācijas lielums |
| --- | --- |

3.

Populācijas lielums

X

X

X

X

X

tikai par ĪAT MIS (*1)

*1

X

X

| 4. | Populācijas tendence |
| --- | --- |

4.

Populācijas tendence

X

X

nav obligāti

X

X

nav obligāti

X

X

| 5. | Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība |
| --- | --- |

5.

Ligzdošanas izplatības apgabala karte un platība

X

-

-

X

-

-

X

-

| 6. | Ligzdošanas izplatības apgabala tendence |
| --- | --- |

6.

Ligzdošanas izplatības apgabala tendence

X

-

-

X

-

-

X

-

| 7. | Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi |
| --- | --- |

7.

Galvenie slodzes faktori un apdraudējumi

X

X

X

X

X

tikai par ĪAT MIS (*1)

*1

-

-

| 8. | Saglabāšanas pasākumi |
| --- | --- |

8.

Saglabāšanas pasākumi

X

X

X

X

X

tikai par ĪAT MIS (*1)

*1

-

-

| 9. | Natura 2000 ĪAT nodrošinātais aptvērums |
| --- | --- |

9.

Natura 2000 ĪAT nodrošinātais aptvērums

Natura 2000

X

X

X

tikai par ĪAT MIS

tikai par ĪAT MIS

tikai par ĪAT MIS

-

-

Ziņošana par sugām

Ziņošana par sugām

| 10. | Ar aizsardzības un pārvaldības plāniem saistītā darba sekmes |
| --- | --- |

10.

Ar aizsardzības un pārvaldības plāniem saistītā darba sekmes

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

attiecīgā gadījumā

| 11. | Ar II pielikumu saistītā informācija |
| --- | --- |

11.

Ar II pielikumu saistītā informācija

tikai II pielikuma sugām

tikai II pielikuma sugām

tikai II pielikuma sugām

X

X

X

—

—

2. tabulā noteiktie ligzdošanas, ziemošanas un caurceļošanas sezonas ziņojumi gatavojami par sezonu, kas atzīmēta ziņojuma formāta 2. iedaļā.

Sīkāk par to, kāda sugu sastopamība jāziņo, skatīt iedaļā “Sugas, par kurām jāziņo”.

Par Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā minētām nometnieku sugām vajadzīgs tikai viens ziņojums, kurā ir galvenokārt ligzdošanas sezonas dati (ligzdošanas ziņojums), bet slodzes faktori un apdraudējumi un saglabāšanas pasākumi (7. un 8. iedaļā) norādāmi par visu gadu, ne tikai par ligzdošanas sezonu.

Attiecībā uz Direktīvas 2009/147/EK I pielikuma sugām un citām īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājām sugām, kuru ligzdojošās, ziemojošās un/vai caurceļojošās populācijas dalībvalstī nav vienas un tās pašas, būtu atsevišķi jāziņo par ligzdotājiem, ziemotājiem un dažkārt, ja tā norādīts 12. panta kontrolsarakstā, arī par caurceļotājiem.

Par II pielikumā minētām nometnieku sugām vajadzīgs tikai ligzdošanas ziņojums.

10. iedaļa jāaizpilda par sugām, kurām ir starptautisks (11) sugas aizsardzības plāns (SAP), pārvaldības plāns (MP) vai īsas pārvaldības nostādnes (BMS) (tas norādīts uzziņu portālā publicētajā sugu kontrolsarakstā).

11

SAP

MP

BMS

Kaut arī ne visi ziņojumā izmantotie dati būs savākti tieši pārskata periodā, ziņojumā jādod informācija, kas ir relevanta pārskata periodam (piemēram, 2019.–2024. gadam). Ne visas ziņojuma formāta iedaļas ir obligātas par katru pielikumu un sezonu, un tomēr neobligāto informāciju, ja tāda ir pieejama, ir ļoti ieteicams iesniegt.

Brīvā formā sniegto informāciju ieteicams rakstīt angļu valodā. Tas atvieglos šīs informācijas izmantošanu ES līmenī veicamajā analīzē un paplašinās potenciālo lasītāju loku.

1.   INFORMĀCIJA PAR SUGU

INFORMĀCIJA PAR SUGU

1. iedaļu aizpilda par visām regulāri sastopamajām sugām, kas minētas uzziņu portālā publicētajā 12. panta putnu sugu kontrolsarakstā.

1.1.   Dalībvalsts

Dalībvalsts

Attiecīgais valsts kods dalībvalstīm jāņem no uzziņu portālā publicētā saraksta. Vairumā gadījumu tas būs ierastais ISO 3166 divburtu nacionālais kods, kas apzīmē dalībvalsti. Tām dažām dalībvalstīm, kuras (sakarā ar konkrētu sugu vai populāciju atšķirīgo stāvokli skaidri nošķiramos ģeogrāfiskos apgabalos) par dažām subnacionālām teritorijām ziņo atsevišķi, un arī Azoru salu (Portugāle), Madeiras (Portugāle) un Kanāriju salu (Spānija) gadījumā jāizmanto attiecīgais četrburtu subnacionālais kods, kas norādīts uzziņu portālā.

1.2.   Sugas kods

Sugas kods

Dalībvalstīm jāizmanto sugu kodi, kas uzziņu portālā norādīti sugu kontrolsarakstā (un kodu sarakstā). Vajadzības gadījumā var piešķirt jaunus kodus. Plašāka informācija par sugu kodu sarakstu un iespējamiem grozījumiem atrodama uzziņu portālā.

1.3.   
  EURING kods

EURING

Dalībvalstīm jāizmanto EURING kodi, kas uzziņu portālā norādīti sugu kontrolsarakstā (un kodu sarakstā). Lai Eiropā koordinētu putnu gredzenošanu, teju vai ikvienai Eiropas vietējai putnu sugai (un vairākām pasugām) ir piešķirts unikāls EURING kods, un šie kodi tiek plaši izmantoti (12).

EURING

EURING

12

1.4.   Sugas zinātniskais nosaukums

Sugas zinātniskais nosaukums

Zinātniskie nosaukumi dalībvalstīm jāņem no uzziņu portālā publicētā sugu kontrolsaraksta, kurš tagad lielā mērā atspoguļo nomenklatūru un taksonomiju, kas pieņemta ar Eiropas Savienības Putnu saraksta
   (13) jaunāko redakciju. Nedaudzos gadījumos zinātniskā nosaukuma pieraksts ietver angļu valodā dotu papildinājumu “all others”, ar kuru norāda, ka attiecīgajā taksonomiskajā vienībā ietilpst visas pārējās (vietējās) pasugas, kas nav atsevišķi nosauktas direktīvas pielikumos (piemēram, “
  Accipiter gentilis all others”, nevis Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā minētais Accipiter gentilis arrigonii). Lai saglabātu saskaņotību ar taksonomiskajām atsaucēm, kuras savā darbā izmanto IUCN, tiks veikti taksonomiski atjauninājumi.

Eiropas Savienības Putnu saraksta

13

Accipiter gentilis

Accipiter gentilis arrigonii

IUCN

1.5.   Apakšsugas līmeņa populācija

Apakšsugas līmeņa populācija

Attiecīgā gadījumā dalībvalstīm jāizmanto apakšsugas līmeņa populāciju apraksti, kas doti uzziņu portālā publicētajā sugu kontrolsarakstā. Daudzos gadījumos apakšsugas līmeņa populācijas nosaukums ved uz īsu aprakstu, ko izmanto, lai identificētu skaidri nošķiramas AEWA nolīguma gājputnu sugu populācijas. Citkārt tas precizē, kāda taksonomiska pieeja vai nomenklatūra kontrolsarakstā izmantota, vai palīdz introducētās populācijas atšķirt no citām tās pašas sugas populācijām, kuras citviet ES ir sastopamas dabiski.

AEWA

1.6.   Alternatīvais sugas zinātniskais nosaukums (nav obligāts)

Alternatīvais sugas zinātniskais nosaukums (nav obligāts)

Ja 1.4. laukā dotais zinātniskais nosaukums atšķiras no valstī parasti izmantotā zinātniskā nosaukuma, dalībvalstis šeit var to norādīt.

1.7.   Vispārpieņemtais nosaukums (nav obligāts)

Vispārpieņemtais nosaukums (nav obligāts)

Ja dalībvalstis vēlas norādīt valstī lietoto sugas (vai pasugas) vispārpieņemto nosaukumu, šeit to var izdarīt. Tas varētu noderēt, ja ziņojuma projekts tiktu komentāru saņemšanas nolūkā izplatīts personām, kuras zinātnisko nosaukumu varētu nezināt, vai kad gatavais ziņojums tiks paziņots plašākai sabiedrībai.

2.   SEZONA

SEZONA

2.1.   Sezona

Sezona

Jāizvēlas sezona, kurā ievākts vairums paziņoto datu. Pieejamās izvēles ir ligzdošanas, ziemošanas un caurceļošanas sezona jeb attiecīgi (angļu val.) “Breeding”, “Winter” un “Passage”.

2.2.   Pirmreizēja ziņošana

Pirmreizēja ziņošana

Ja konkrētā suga dalībvalstī novērota pirmo reizi, tas jānorāda šeit. Pirmreizējās ziņošanas lauku var izmantot gadījumos, kad suga nekad agrāk nav bijusi novērota vai ir bijusi novērota sezonā, par kuru līdz šim nav ziņots. Šo lauku neizmanto gadījumos, kad ticis atjaunināts sugas taksonomiskais nosaukums. Daži ziņojuma formāta lauki uz pirmreizēji ziņotām sugām var neattiekties. Tādi ir, piemēram, lauki, kuros norāda kopš iepriekšējā pārskata perioda notikušās pārmaiņas un to cēloņus. Pirmreizēju ziņošanu norādīt var, šajā laukā ievadot atbildi “jā”.

2.3.   Papildu informācija

Papildu informācija

Šis lauks dalībvalstīm dod iespēju brīvā formā paziņot visu informāciju, ko tās uzskata par relevantu. Ja par sugu ziņo pirmoreiz, jānorāda iemesls (suga novērota pirmo reizi vai cits iemesls). Cita papildu informācija šajā iedaļā nav obligāta.

3.   POPULĀCIJAS LIELUMS

POPULĀCIJAS LIELUMS

3.1.   Gads vai periods

Gads vai periods

Jānorāda gads vai periods, kurā populācijas lielums noteikts iepriekšējo reizi. Izmanto formātu GGGG (gads) vai GGGG–GGGG (periods, resp., gads–gads).

Periodus ziņojumos mēdz izmantot bieži, jo daudzām sugām populācijas lielums parasti tiek aplēsts nacionālā atlanta veidošanas laikā, bet tas visbiežāk nozīmē vairākus gadus ilgu lauka darbu. Daudzos gadījumos lauka darbs notiek arī ārpus kārtējā pārskata perioda. Paziņotajam gadam vai periodam jāaptver faktiskais datu vākšanas periods.

Dažos gadījumos populācijas lielumu aplēš, balstoties uz pilnīgu sugas skaitīšanu vai inventarizāciju, kas notikusi agrākā pārskata periodā, bet ir atjaunināta ar regulārā monitoringa rezultātiem vai izmantojot datus no tiešsaistes sistēmām, ar kurām vāc lauka datus. Paziņotajam gadam vai periodam jābūt tam, uz kuru attiecas paziņotā populācijas lieluma aplēse.

3.2.   Populācijas lielums

Populācijas lielums

3.2.a) laukā “Vienība” dalībvalstīm jāizmanto populācijas vienības, kas attiecībā uz katru sugas un sezonas kombināciju norādītas sugu kontrolsarakstā. Lai varētu aprēķināt kopējo katras sugas ES populācijas lielumu, visām dalībvalstīm būtu savi nacionālie dati jāziņo, izmantojot vienu un to pašu populācijas vienību. Par vairumu ligzdojošo sugu skaitļi būtu jāziņo, izteikti ligzdojošu pāru (“p”) vienībās, kaut arī praksē daudzu – arī ļoti parastu un plaši izplatītu – sugu populācijas lieluma aplēses bieži tiek balstītas uz ligzdošanas sezonā aizņemto teritoriju (t. i., uz dziedošo tēviņu) skaitu. Ja ligzdojošās populācijas lielumu paziņo ligzdojošu pāru izteiksmē, bet skaitļi ir atvasināti no primārajiem lauka datiem, kas izteikti citās vienībās (piemēram, dažiem jūrasputniem šāda vienība būs “acīmredzami aizņemtas ligzdas”), šīs ziņas var sniegt 3.7. laukā “Papildu informācija”.

Nelielā skaitā gadījumu, kas saistīti ar sugām, kuru ligzdošanas rituāli ir neparasti/sarežģīti vai uzvedība ļoti diskrēta, populācijas lieluma ziņošanā iederīgāk ir izmantot nevis pārus, bet citas vienības, tādas kā ligzdojošas mātītes (“bfemales”) vai riestojošus tēviņus (“cmales”). Tādas sugas ir dažas lijas, dumbrvistiņas, sīgas un rubeņi. Vienības, kas jāizmanto, lai ziņotu par šādu sugu populācijas lielumu, ir norādītas uzziņu portālā publicētajā sugu kontrolsarakstā.

Ziemošanas un caurceļošanas sezonas ziņojumos populācijas lielums pēc vajadzības būtu jānorāda īpatņos (“i”).

Populācijas lieluma paziņošanai ir pieejami trīs lauki: “b) minimālā vērtība”, “c) maksimālā vērtība” un “d) labākā atsevišķā vērtība”. Izmantoto lauku skaits atšķirsies atkarībā no attiecīgās sugas populācijas lielumu aprakstošās informācijas veida (sk. zemāk), bet tam būtu jāveido viena no šādām loģiskām kombinācijām: b) un c); tikai d); b), c) un d).

Ja precīzas aplēses par populācijas lielumu nav un aplēses ir pieejamas tikai diapazona izteiksmē (t. i., minimālā–maksimālā vērtība), šīs divas vērtības jānorāda b) un c) laukā. Dalībvalstis tiek mudinātas ticamu minimālo un maksimālo populācijas lielumu norādīt pat slikti izpētītām sugām un šādi mazināt nenoteiktību, kas citādi tiktu pārnesta uz kopējās ES populācijas lieluma un tendenču aplēsi (kuru veido, izmantojot nacionālo populācijas lielumu svērumus). Ja tas nav iespējams, 3.2.d) laukā var ierakstīt kādu mazāku vērtību un 3.3. laukā “Aplēses veids” atzīmēt variantu “aplēstais minimums”. Šādā gadījumā vēlams 3.7. laukā pievienot papildu piezīmi, piemēram, “Maksimālais populācijas lielums, visticamāk, nepārsniedz 100 000 pāru”).

Ja populācijas monitorings ir ļoti labs (un bieži, bet ne vienmēr, populācija ir salīdzinoši maza), var būt pieejama viena precīza vērtība, un tad to var ierakstīt d) laukā. Citos gadījumos var būt pieejams diapazons (minimālā–maksimālā vērtība) un vidējā vērtība vai visticamākā vērtība, un tad b), c) un d) laukā var norādīt tās visas.

Situācijā, kad zināma tikai minimālā (vai maksimālā) populācijas lieluma vērtība (piemēram, sniegts eksperta atzinums), tā būtu jāieraksta d) laukā “Labākā atsevišķā vērtība”, NEVIS b) laukā “Minimālā vērtība” vai c) laukā “Maksimālā vērtība”. To var sīkāk paskaidrot 3.7. laukā “Papildu informācija”.

Neapstrādāti dati un/vai precīzas aplēses (ja ir) jāpaziņo, dalībvalsts līmenī skaitļus nenoapaļojot; vajadzības gadījumā to izdarīs vēlāk ES līmenī.

Ja suga kopš 1980. gada valstī ir izmirusi (t. i., tās sastopamība nacionālajā kontrolsarakstā atzīmēta ar kodu “EXBA”), d) laukā jāieraksta “0” un ideālā gadījumā 3.7. laukā jādod arī kāda norāde par izmiršanas laiku (piemēram, “Ligzdošana pēdējoreiz novērota 1998. gadā”). Ja nav skaidrs, vai suga valstī ir izmirusi vai vēl saglabājusies, taču ļoti mazā skaitā, b) un c) laukā var ierakstīt attiecīgi “0” un, piemēram, “1”.

3.3.   Aplēses veids

Aplēses veids

Jāizvēlas, kurš apraksts 3.2. laukā ziņotā populācijas lieluma aplēsei atbilst visprecīzāk. Ja 3.2.b), c) un d) laukā vērtības norādītas visos trīs gadījumos, izvēlas kategoriju, kura iesniegtos datus apraksta vislabāk (bieži tā ir “vairākgadu vidējā vērtība” vai “95 % ticamības intervāls”). Tālāk dots sīkāks pieejamo izvēļu apraksts.

| — | Labākā iespējamā aplēse – labākā atsevišķā vērtība (arī tad, ja pieejama ir tikai populācijas lieluma maksimālā vērtība) vai intervāls, kas iegūts, piemēram, populācijas skaitīšanā vai kompilējot dažādvietu skaitļus, vai uz populācijas blīvuma un izplatības datiem balstītā aplēsē, vai no eksperta atzinuma, bet kam 95 % ticamības robežas nav aprēķinātas. To, vai labākā iespējamā aplēse iegūta no monitoringa datiem, ekstrapolācijas rezultātā vai eksperta atzinuma veidā, var norādīt 3.4. laukā. |
| --- | --- |

—

Labākā iespējamā aplēse – labākā atsevišķā vērtība (arī tad, ja pieejama ir tikai populācijas lieluma maksimālā vērtība) vai intervāls, kas iegūts, piemēram, populācijas skaitīšanā vai kompilējot dažādvietu skaitļus, vai uz populācijas blīvuma un izplatības datiem balstītā aplēsē, vai no eksperta atzinuma, bet kam 95 % ticamības robežas nav aprēķinātas. To, vai labākā iespējamā aplēse iegūta no monitoringa datiem, ekstrapolācijas rezultātā vai eksperta atzinuma veidā, var norādīt 3.4. laukā.

| — | Vairākgadu vidējā vērtība – vidējā vērtība (un intervāls, t. i., aplēse par sliktāko un par labāko gadu). Izmantojama, ja populācijas lieluma aplēses veiktas vairākos pārskata perioda gados (norādīti 3.1. laukā). |
| --- | --- |

—

Vairākgadu vidējā vērtība – vidējā vērtība (un intervāls, t. i., aplēse par sliktāko un par labāko gadu). Izmantojama, ja populācijas lieluma aplēses veiktas vairākos pārskata perioda gados (norādīti 3.1. laukā).

| — | 95 % ticamības intervāls – no izlašu uzskaitēm iegūtas aplēses vai modelis, pēc kāda labākajai atsevišķajai vērtībai (norādīta 3.2.d) laukā) ir iespējams aprēķināt 95 % ticamības robežas (norādītas 3.2.b) un 3.2.c) laukā). |
| --- | --- |

—

95 % ticamības intervāls – no izlašu uzskaitēm iegūtas aplēses vai modelis, pēc kāda labākajai atsevišķajai vērtībai (norādīta 3.2.d) laukā) ir iespējams aprēķināt 95 % ticamības robežas (norādītas 3.2.b) un 3.2.c) laukā).

| — | Aplēstais minimums – to izmanto, ja datu ir tik maz, ka nav iespējams izdarīt pat ļoti aptuvenu aplēsi, bet ir zināms, ka populācijas lielums pārsniedz kādu noteiktu vērtību, vai ja par paziņotā aplēstā intervāla pamatu ņemta izlašu uzskaite vai monitoringa projekts, kas patieso populācijas lielumu, visticamāk, novērtējis pārāk zemu. |
| --- | --- |

—

Aplēstais minimums – to izmanto, ja datu ir tik maz, ka nav iespējams izdarīt pat ļoti aptuvenu aplēsi, bet ir zināms, ka populācijas lielums pārsniedz kādu noteiktu vērtību, vai ja par paziņotā aplēstā intervāla pamatu ņemta izlašu uzskaite vai monitoringa projekts, kas patieso populācijas lielumu, visticamāk, novērtējis pārāk zemu.

Ja norāda gan intervālu (3.2.b) lauks “Minimālā vērtība” un 3.2.c) lauks “Maksimālā vērtība”), gan atsevišķas vērtības (3.2.d) lauks “Labākā atsevišķā vērtība”), 3.3. laukā “Aplēses veids” jāatzīmē variants, kurš atbilst precīzākajai no paziņotajām aplēsēm. Tas jāpiezīmē 3.7. laukā “Papildu informācija”.

3.4.   Noteikšanas metode

Noteikšanas metode

Šo lauku izmanto, lai sīkāk raksturotu 3.2. laukā norādītā populācijas lieluma aplēšanas metodiku. Izraugās vienu no šīm kategorijām:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse (piemēram, vadoties pēc izlašu uzskaitēm, kuras aptver lielāko daļu zināmās izplatības teritorijas); |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse (piemēram, vadoties pēc izlašu uzskaitēm, kuras aptver lielāko daļu zināmās izplatības teritorijas);

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma (iegūta, piemēram, mazā areāla daļā veiktās izlašu uzskaitēs, uz populācijas blīvuma/skaitliskuma un izplatības datiem balstītu modeļu pielietošanas rezultātā vai no agrākas aplēses, kas atjaunināta, izmantojot tendenču datus); |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma (iegūta, piemēram, mazā areāla daļā veiktās izlašu uzskaitēs, uz populācijas blīvuma/skaitliskuma un izplatības datiem balstītu modeļu pielietošanas rezultātā vai no agrākas aplēses, kas atjaunināta, izmantojot tendenču datus);

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav.

Ja norāda gan intervālu (3.2.b) lauks “Minimālā vērtība” un 3.2.c) lauks “Maksimālā vērtība”), gan atsevišķas vērtības (3.2.d) lauks “Labākā atsevišķā vērtība”), jāatzīmē metode, ar kuru iegūtā aplēse ir visprecīzākā. Tas jāpiezīmē 3.7. laukā “Papildu informācija”.

3.5.   Avoti

Avoti

Lai attiecībā uz 3.1.–3.4. laukā ziņotajiem datiem iemītu vajadzīgo revīzijas taku, jānorāda svarīgākā izmantotā literatūra vai citi informācijas avoti, kas lietoti minēto lauku aizpildīšanai. Šādi avoti var būt, piemēram, zinātniskas publikācijas, datubāzēs glabāti, bet nepublicēti dati, tīmekļa vietnes un ekspertu darba grupas. Informāciju ieteicams sniegt tik sīku, lai paziņoto datu izcelsmi varētu saprast ikviens ziņojuma izskatītājs (vai tas, kurš ziņojumu pēc 6 vai 12 gadiem atjauninās).

3.6.   Kopš iepriekšējā ziņojuma notikušās pārmaiņas un to cēloņi

Kopš iepriekšējā ziņojuma notikušās pārmaiņas un to cēloņi

Šo lauku izmanto, lai norādītu, vai paziņotās populācijas lielums kopš iepriekšējā pārskata perioda ir mainījies un – ja ir – lai šīs pārmaiņas aprakstītu sīkāk.

Ja pārmaiņas ir bijušas, jānorāda, kuram no b)–f) atbilžu variantiem tās atbilst (ir iespējams atzīmēt vairākus) (14):

14

| (a) | nē, pārmaiņu nav; |
| --- | --- |

(a)

nē, pārmaiņu nav;

| (b) | jā, patiesas pārmaiņas; |
| --- | --- |

(b)

jā, patiesas pārmaiņas;

| (c) | jā, jo uzlabojušās zināšanas vai ir pieejami precīzāki dati; |
| --- | --- |

(c)

jā, jo uzlabojušās zināšanas vai ir pieejami precīzāki dati;

| (d) | jā, jo izmantota cita metode (15) (te atzīmē arī taksonomiskas izmaiņas); |
| --- | --- |

(d)

jā, jo izmantota cita metode (15) (te atzīmē arī taksonomiskas izmaiņas);

15

| (e) | jā, bet pārmaiņu raksturs nav skaidrs; |
| --- | --- |

(e)

jā, bet pārmaiņu raksturs nav skaidrs;

| (f) | jā, bet pārmaiņu cēloņi ir citi. |
| --- | --- |

(f)

jā, bet pārmaiņu cēloņi ir citi.

Visbeidzot, jānorāda, kāds ir galvenais pārmaiņu cēlonis (izvēlas vienu):

| (a) | patiesas pārmaiņas; |
| --- | --- |

(a)

patiesas pārmaiņas;

| (b) | labākas zināšanas vai precīzāki dati; |
| --- | --- |

(b)

labākas zināšanas vai precīzāki dati;

| (c) | citas metodes izmantošana; |
| --- | --- |

(c)

citas metodes izmantošana;

| (d) | cēlonis nav zināms; |
| --- | --- |

(d)

cēlonis nav zināms;

| (e) | cits cēlonis. |
| --- | --- |

(e)

cits cēlonis.

Ja dalībvalsts vēlas sniegt sīkākas ziņas, to var darīt 3.7. laukā “Papildu informācija”. Ja atzīmēts lauks “jā, bet pārmaiņu cēloņi ir citi”, atbilde sīkāk jāpaskaidro laukā “Papildu informācija”. Šo ceļu vajadzētu iet tikai ļoti retos gadījumos.

3.7.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Šo neobligāto lauku var izmantot, lai brīvā formā sniegtu iederīgas papildu ziņas par datiem, kuri 3.1.–3.6. laukā doti populācijas lieluma novērtēšanas nolūkā. Tādas ziņas ir, piemēram, sīkāka informācija par pārrēķina koeficientiem, kas varētu būt izmantoti, lai lauka aplēses par populācijas lielumu izteiktu ar ligzdojošiem pāriem (sk. arī 3.2. lauka aprakstu), vai par citiem pārmaiņu iemesliem (sk. arī 3.6. lauka aprakstu). Piemēram, ja izmantotās metodes nomainīšanas rezultātā dalībvalsts paziņojusi tādu pašu populācijas lielumu kā iepriekšējā ziņojumā, bet ir notikušas patiesas pārmaiņas, šeit to var atzīmēt.

4.   POPULĀCIJAS TENDENCE

POPULĀCIJAS TENDENCE

4.1.   Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence

Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence

4.1.1.–4.1.5. lauku izmanto, lai sniegtu informāciju par populācijas lieluma izmaiņu īstermiņa tendenci 12 gadu periodā.

4.1.1.   Īstermiņa tendences periods

Īstermiņa tendences periods

Īstermiņa tendenču periods ir 12 gadi (atbilst aptuveni diviem ziņošanas cikliem). 2019.–2024. gada ziņojumos šis periods ir 2013.–2024. gads vai cits periods, kas ir tam pēc iespējas tuvāks. Zināma elastība ir pieļaujama: lai gan ideālā gadījumā tendences paziņojamas par 2013.–2024. gadu, var būt tā, ka labākie pieejamie dati ir iegūti citu gadu uzskaitēs vai ka agrāka beigu punkta izmantošana ļautu nacionālo 12. panta ziņojumu iesniegt nekavējoties, un tad dati tiks pieņemti arī par, piemēram, 2010.–2021. gadu. Tomēr jāņem vērā, ka nacionālās tendences ir jāsapludina, lai aplēstu vispārējo ES līmeņa tendenci, un tādēļ visas tendences, kas nav paziņotas par “ideālo” periodu, tiks attiecīgi ekstrapolētas vai apcirstas (sīkāk skatīt tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām). Jaunpienākušu sugu tendences ideālā gadījumā paziņojamas, par sākuma gadu norādot gadu, kurā suga ligzdojusi/pamanīta pirmoreiz. Piemēram, ja sugas ligzdošana pirmo reizi novērota 2018. gadā, tad 2019.–2024. gada pārskata periodā īstermiņa tendences periods būs 2018.–2024. gads.

4.1.2.   Īstermiņa tendences virziens

Īstermiņa tendences virziens

Norāda, kāda 4.1.1. laukā ziņotajā periodā bijusi populācijas tendence (izvēlas tikai vienu variantu):

| (a) | stabila |
| --- | --- |

(a)

stabila

| (b) | svārstīga |
| --- | --- |

(b)

svārstīga

| (c) | augoša |
| --- | --- |

(c)

augoša

| (d) | dilstoša |
| --- | --- |

(d)

dilstoša

| (e) | neskaidra |
| --- | --- |

(e)

neskaidra

| (f) | nezināma |
| --- | --- |

(f)

nezināma

Stabilu tendenci no nedaudz augošas vai nedaudz dilstošas varēs nošķirt atkarībā no tā, kāda veida informācija par attiecīgās sugas tendenci ir pieejama. Ja ir pieejami statistiski robusti monitoringa dati, vajadzētu būt iespējamam nošķirt (un tātad ziņot) salīdzinoši nelielus, bet statistiski nozīmīgus kāpumus vai kritumus (piemēram, ja pārmaiņu 95 % ticamības intervāli nepārklājas ar nulli). Ja turpretim tendences virziena kategorija noteikta, balstoties uz mazāk robustiem datiem (vai uz eksperta atzinumu), stabilas tendences nošķiršanā no augošas vai dilstošas jāizmanto noteikts slieksnis (10 % lielas vispārējas izmaiņas tendences periodā). Abos gadījumos dalībvalstis tiek mudinātas 4.3. laukā “Papildu informācija” sniegt attiecīgas paskaidrojošas/papildinošas ziņas (piemēram, “Bieži sastopamu sugu nacionālajā monitoringa shēmā noteiktā īstermiņa tendence 2013.–2024. gadā bija -0,4 % (ar 95 % ticamības intervālu: = 1,1 % un +0,4 % gadā), tāpēc pārmaiņas visā periodā bija -4 % (95 % ticamības intervāls: -11 % un +4 %) un tendence atzīta par stabilu). Sīkākus norādījumus skatīt tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām.

Par tendences svārstīgumu var runāt tad, ja sugas vidējais populācijas lielums tendences periodā būtiski nemainās, bet no gada gadā notiek lielas skaitliskuma izmaiņas, dažkārt par vienu vai divām lieluma kārtām. Parasti šādu dinamiku uzrāda boreālajā un arktiskajā reģionā ligzdojošās sugas, piemēram, dažas pūces un krustknābji, kuru skaitliskums ir cieši saistīts ar tādas barības pieejamību, kurai raksturīgi cikliski savairošanās kāpumi un kritumi, bet vispār svārstīguma tendenci var novērot arī sugām ar paaugstinātu jutību pret nelabvēlīgiem vai mainīgiem klimatiskajiem apstākļiem. Dalībvalstis tiek lūgtas šo kategoriju lietot tikai tām sugām, kuru populācijas pieaugums/samazinājums no gada uz gadu ir ≥ 50 %. Svārstīga populācijas tendence būs arī sugām, kuras atzītas par tādām, kas ligzdo/ziemo regulāri (t. i. pārsvarā), bet tomēr var nebūt sastopamas katru gadu.

To, ka tendence nav skaidra, atzīmē gadījumos, kad kādi nebūt monitoringa dati ir pieejami, taču ar tiem nepietiek, lai uzticami izvēlētos vienu no divām vai vairākām tendencēm, piemēram, lai noteiktu, vai populācija ir svārstīga vai dilstoša. Tas varētu būt saistīts ar to, ka izlases lielums ir mazs un/vai monitoringa shēma iedibināta salīdzinoši nesen. Sīkākas ziņas, piemēram, par pieejamajiem datiem un/vai eksperta atzinumu par to, kura tendence ir ticamāka, var sniegt 4.3. laukā “Papildu informācija”. Šajā (nevis svārstīgas tendences) kategorijā ziņojamas arī bieži sastopamu sugu nacionālajā monitoringa shēmā noteiktas tendences, kuras pie neskaidrajām ierindojusi, piemēram, TRIM
   (16). Sīkākus norādījumus skatīt tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām.

TRIM

16

To, ka tendence ir nezināma, norāda tikai tad, ja par sugas tendenci nacionālā līmenī nav ne kvantitatīvas, ne kvalitatīvas informācijas. Tomēr pat šādos gadījumos nacionālajiem ekspertiem bieži vien būs sajūta par to, kurš tendenču scenārijs ir varbūtīgāks, vai vismaz par ticamākajiem populācijas potenciālās augšanas vai dilšanas limitiem, un jebkādas norādes (17) varētu ļoti noderēt, kad tiks vērtēts visas ES populācijas stāvoklis.

17

Sīkāki norādījumi par populācijas tendencēm doti tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām.

4.1.3.   Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums

Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums

Ja 4.1.2. laukā ziņots, ka populācijas tendence ir augoša vai dilstoša, vai neskaidra, šeit ieraksta populācijas lieluma kopējās procentuālās izmaiņas 4.1.1. laukā norādītajā tendences periodā.

Izvēlas no šādiem variantiem:

| (a) | minimālā vērtība; |
| --- | --- |

(a)

minimālā vērtība;

| (b) | maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

(b)

maksimālā vērtība;

| (c) | labākā atsevišķā vērtība






  — | Ja tendences relatīvais svarīgums pieejams tikai diapazona veidā (piemēram, 20–30 %), šīs divas vērtības paziņo a) laukā “Minimālā vērtība” un b) laukā “Maksimālā vērtība”. |
| --- | --- | --- |

(c)

labākā atsevišķā vērtība

—

Ja tendences relatīvais svarīgums pieejams tikai diapazona veidā (piemēram, 20–30 %), šīs divas vērtības paziņo a) laukā “Minimālā vērtība” un b) laukā “Maksimālā vērtība”.

| — | Ja pieejams precīzs skaitlis (piemēram, 27 %), to ieraksta c) laukā “Labākā atsevišķā vērtība”. |
| --- | --- |

—

Ja pieejams precīzs skaitlis (piemēram, 27 %), to ieraksta c) laukā “Labākā atsevišķā vērtība”.

| — | Ja pieejama aritmētiskā vidējā vai visticamākā tendence un arī 95 % ticamības intervāls, šīs trīs vērtības var ziņot attiecīgi c) un arī a) un b) laukā. |
| --- | --- |

—

Ja pieejama aritmētiskā vidējā vai visticamākā tendence un arī 95 % ticamības intervāls, šīs trīs vērtības var ziņot attiecīgi c) un arī a) un b) laukā.

| — | Situācijā, kad zināma tikai minimālā (vai maksimālā) vērtība (piemēram, sniegts eksperta atzinums), tā būtu jāieraksta laukā “Labākā atsevišķā vērtība”, NEVIS a) laukā “Minimālā vērtība” vai b) laukā “Maksimālā vērtība”. |
| --- | --- |

—

Situācijā, kad zināma tikai minimālā (vai maksimālā) vērtība (piemēram, sniegts eksperta atzinums), tā būtu jāieraksta laukā “Labākā atsevišķā vērtība”, NEVIS a) laukā “Minimālā vērtība” vai b) laukā “Maksimālā vērtība”.

| — | Negatīvas relatīvā svarīguma vērtības vienmēr jāpaziņo kā negatīvas (t. i., ar mīnusa zīmi), arī tad, ja iepriekš jau norādīts, ka tendence ir dilstoša. Lai aiztaupītu pūles, plusa zīme pie pozitīvām tendencēm tomēr nav jāliek (t. i., tiek pieņemts, ka tendences relatīvā svarīguma pieraksts “15” nozīmē “+15 %”). Ja tendences ir negatīvas, jāievēro, ka lauki “Minimālā vērtība” un “Maksimālā vērtība” attiecas uz matemātiski minimālajām un maksimālajām vērtībām (nevis uz minimālajiem un maksimālajiem samazinājumiem). |
| --- | --- |

—

Negatīvas relatīvā svarīguma vērtības vienmēr jāpaziņo kā negatīvas (t. i., ar mīnusa zīmi), arī tad, ja iepriekš jau norādīts, ka tendence ir dilstoša. Lai aiztaupītu pūles, plusa zīme pie pozitīvām tendencēm tomēr nav jāliek (t. i., tiek pieņemts, ka tendences relatīvā svarīguma pieraksts “15” nozīmē “+15 %”). Ja tendences ir negatīvas, jāievēro, ka lauki “Minimālā vērtība” un “Maksimālā vērtība” attiecas uz matemātiski minimālajām un maksimālajām vērtībām (nevis uz minimālajiem un maksimālajiem samazinājumiem).

Īpašajā gadījumā, kad suga teritoriju apguvusi vai tajā iedzīvojusies tendences noteikšanas periodā (nacionālajā kontrolsarakstā norādīta ar jaunpienācējas kodu ARR), populācijas pieauguma relatīvo svarīgumu aprēķina, balstoties uz populācijas lielumu sākuma gadā (18). Piemēram, ja suga (viens pāris) pirmoreiz ligzdojusi 2018. gadā, bet 2024. gadā ligzdojošo populāciju veido jau astoņi pāri, tad par 2019.–2024. pārskata periodu ziņo šādi: 4.1.1.laukā raksta “2018–2024”, 4.1.2. laukā atzīmē “augoša” un 4.1.3.c) laukā raksta “700” (t. i., procentuālais pieaugums no viena līdz astoņiem). Ideālā gadījumā 4.3. laukā “Papildu informācija” būtu jāpieraksta piezīme, kas apstiprina teritorijas apgūšanas gadu un sākotnējo populācijas lielumu (piemēram, “Suga (viens pāris) pirmo reizi ligzdojusi 2018. gadā.”).

18

Turpretim attiecībā uz sugām, kas tendences noteikšanas periodā valstī ir izmirušas, vienkārši paziņot 100 % samazinājumu ir par maz, jo tā netiek sniegta visa informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu samazinājuma relatīvo nozīmīgumu (populācija līdz nullei var sarukt tiklab no viena kā no simt īpatņu lielām populācijām, un abos gadījumos tas ir 100 % samazinājums). Piemēram, ja sugas ligzdojošā populācija 2014. gadā bija 10 pāru liela, bet 2021. gadā suga vairs neligzdoja, ziņo šādi: 4.1.1.laukā raksta “2014–2021”, 4.1.2. laukā atzīmē “dilstoša”, 4.1.3.c) laukā raksta “-100” un 4.3. laukā “Papildu informācija” pievieno piezīmi, kurā norādīts populācijas lielums 2014. gadā (piemēram, “2014. gadā bija 10 ligzdojošu pāru. 2021. gadā suga vairs neligzdo.”).

Lai gan norādīt par stabilām vai svārstīgām paziņotu tendenču relatīvo svarīgumu nav obligāti (19), 4.1.3. laukā ir iespējams paziņot arī to. 4.3. laukā “Papildu informācija” var sniegt visus pārējos būtiskos paskaidrojumus un papildu ziņas, piemēram, stabilo tendenču ticamības intervālus vai sīkāku informāciju par svārstīgajām tendencēm.

19

4.1.4.   Īstermiņa tendences noteikšanas metode

Īstermiņa tendences noteikšanas metode

Izmanto vienu no šīm kategorijām:

| (a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse (piemēram, salīdzinātas divas populācijas lieluma aplēses, kas abas ir pilnīgas skaitīšanas iznākums, vai veikts specializēts un statistiski jaudīgs populācijas monitorings); |
| --- | --- |

(a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse (piemēram, salīdzinātas divas populācijas lieluma aplēses, kas abas ir pilnīgas skaitīšanas iznākums, vai veikts specializēts un statistiski jaudīgs populācijas monitorings);

| (b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma (piemēram, tendences noteiktas, vadoties pēc datiem, kas savākti no relatīvi mazas populācijas daļas, vai balstoties uz nepietiekami lielu datu izlasi, vai ekstrapolējot no kādiem citiem mērījumiem); |
| --- | --- |

(b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma (piemēram, tendences noteiktas, vadoties pēc datiem, kas savākti no relatīvi mazas populācijas daļas, vai balstoties uz nepietiekami lielu datu izlasi, vai ekstrapolējot no kādiem citiem mērījumiem);

| (c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

(c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| (d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

(d)

datu nepietiek / datu nav.

Var izvēlēties tikai vienu kategoriju; ja dati kompilēti no dažādiem avotiem, izvēlas visnozīmīgākā datu avota kategoriju.

“Noteikšanas metode” attiecas gan uz īstermiņa tendences virzienu (4.1.2. lauks), gan uz tendences relatīvo svarīgumu (4.1.3. lauks), kas abi ir daļa no viena novērtējuma un šeit jāņem vērā.

4.1.5.   Avoti

Avoti

Lai attiecībā uz 4.1.1.–4.1.4. laukā ziņotajiem datiem iemītu vajadzīgo revīzijas taku, jānorāda svarīgākā izmantotā literatūra vai citi informācijas avoti, kas lietoti minēto lauku aizpildīšanai. Šādi avoti var būt, piemēram, zinātniskas publikācijas, datubāzēs glabāti, bet nepublicēti dati, tīmekļa vietnes un ekspertu darba grupas. Informāciju ieteicams sniegt tik sīku, lai paziņoto datu izcelsmi varētu saprast ikviens ziņojuma izskatītājs (vai tas, kurš ziņojumu pēc 6 vai 12 gadiem atjauninās).

4.2.   Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada)

Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada)

4.2.1.   Ilgtermiņa tendences periods

Ilgtermiņa tendences periods

Ideālais periods, par kuru ziņojamas ilgtermiņa tendences, ir aptuveni no 1980. gada (kad tika pieņemta/stājās spēkā Direktīva 2009/147/EK) līdz pārskata perioda pēdējam gadam. Šajā ziņā tomēr pastāv zināma elastība, un tādējādi, ja dalībvalsts savas nacionālās skaitīšanas veikusi (piemēram) 1980., 1995., 2015. un 2020. gadā, par 2019.–2024. pārskata gadu būtu ziņojama 1980.–2020. gada tendence. Teritoriju kopš 1980. gada apguvušas sugas tendence ideālā gadījumā paziņojama, par sākuma gadu norādot gadu, kurā suga ligzdojusi/pamanīta pirmoreiz. Piemēram, ja sugas ligzdošana pirmo reizi novērota 2000. gadā, ilgtermiņa tendences periods sākas no 2000. gada. Jaunpienākušām sugām sākuma laiks iekrīt kādā no diviem iepriekšējiem pārskata periodiem (t. i., attiecībā uz 2019.–2024. pārskata periodu tas ir 2013.–2024. gads; sk. arī 4.1.1. lauka aprakstu).

Dalībvalstis, kurām savu populācijas monitoringa shēmas datu par laiku pirms 2000. gada nav, tiek mudinātas iepazīties ar citiem potenciāliem šādas informācijas avotiem, piemēram, ar abiem Birds in Europe
   (20) izdevumiem, kuros par 1970.–1990. un 1990.–2000. gadu populācijas nacionālās tendences diapazoni aplēsti (un papildliteratūras avoti norādīti) lielākajai daļai sugu.

Birds in Europe

20

4.2.2.   Ilgtermiņa tendences virziens

Ilgtermiņa tendences virziens

Sk. augstāk 4.1.2. lauka “Īstermiņa tendences virziens” aprakstu.

Ja tendences virziena kategorija noteikta, balstoties uz mazāk robustiem datiem (vai uz eksperta atzinumu), stabilas tendences nošķiršanā no augošas vai dilstošas jāizmanto noteikts slieksnis (20 % lielas vispārējas izmaiņas ilgtermiņa tendences periodā. Īstermiņa tendencēm izmanto 10 % slieksni, sk. augstāk 4.1.2. lauka aprakstu).

Sīkāki norādījumi par populācijas tendencēm doti tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām.

4.2.3.   Ilgtermiņa tendences relatīvais svarīgums

Ilgtermiņa tendences relatīvais svarīgums

Sk. augstāk 4.1.3. lauka “Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums” aprakstu.

4.2.4.   Ilgtermiņa tendences noteikšanas metode

Ilgtermiņa tendences noteikšanas metode

Sk. augstāk 4.1.4. lauka “Īstermiņa tendences noteikšanas metode” aprakstu.

4.2.5.   Avoti

Avoti

Sk. augstāk 4.1.5. lauka aprakstu.

4.3.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Šo iedaļu var izmantot, lai brīvā formā sniegtu papildu ziņas par datiem, kuri 4.1. un 4.2. iedaļā ziņoti, lai varētu novērtēt populācijas tendenci (ieteikumus skatīt iepriekšējo lauku aprakstos).

5.   LIGZDOŠANAS IZPLATĪBAS APGABALA KARTE UN PLATĪBA

LIGZDOŠANAS IZPLATĪBAS APGABALA KARTE UN PLATĪBA

Nacionālie ligzdojošo putnu atlanti jau tagad ir izveidoti vairumā ES dalībvalstu, un 2020. gadā ir publicēts jauns Eiropas ligzdojošo putnu atlants (EBBA2) (21). Nacionālie ziemojošo putnu atlanti turpretim publicēti tikai dažās valstīs, un daudzas putnu sugas ziemā vispār ir daudz mobilākas. Tāpēc dati par sugu izplatību ziemā netiek prasīti.

EBBA

21

5.1.   Sensitīvas sugas

Sensitīvas sugas

Dažas sugas ir īpaši neaizsargātas pret vajāšanu, nelikumīgu nogalēšanu vai olu savākšanu, un tāpēc, ja atklātībā nonāktu detalizēta informācija par šo sugu izplatību, to saglabāšana vai pārvaldīšana varētu tikt patiesi apgrūtināta. Retos gadījumos dalībvalstis var uzskatīt, ka suga apdraudēta tiek tad, ja publiski pieejami kļūst sugas izplatības dati prasītajā 10 × 10 km koordinātu tīkla standarta mērogā (sk. 5.3. iedaļu). Ja informāciju par sugas izplatību, kas paziņota saskaņā ar 5.3. lauka specifikācijām, uzskata par sensitīvu, to šajā laukā var apstiprināt, ievadot atbildi “jā”.

Ja suga ir atzīmēta kā sensitīva, Komisija un EVA tās izplatību sabiedrībai neatklās (piemēram, šo informāciju nepublicēs publiski pieejamā datubāzē vai tīmekļa vietnē).

5.2.   Gads vai periods

Gads vai periods

Jānorāda gads (piemēram, 2021) vai periods (piemēram, 2019–2023), kurā ligzdošanas izplatība novērtēta iepriekšējo reizi. Periodus ziņojumos mēdz izmantot bieži, jo sugu vairumam izplatību parasti kartē nacionālā atlanta veidošanas laikā, bet tas visbiežāk nozīmē vairākus gadus ilgu lauka darbu. Paziņotajam gadam vai periodam jāietver faktiskais datu vākšanas periods.

Ja informācijas no nesen veidota atlanta nav, dalībvalstis tiek mudinātas aktuālākus skaitļus ziņot, nacionālo izplatības karti atjauninot ar citiem datiem, tādiem kā ikgadējo monitoringa shēmu rezultāti, dati no interneta un nacionālu vai reģionālu uzskaišu dati. Šādos gadījumos izplatības karte tiks sagatavota, balstoties uz iepriekšējā pārskata perioda datiem vai izmantojot vecākus izplatības datus, kuri atjaunināti ar regulārā monitoringa rezultātiem vai tiešsaistes sistēmās savāktiem datiem. Paziņotajam gadam vai periodam jābūt tam, uz kuru attiecas paziņotā izplatība.

5.3.   Ligzdošanas izplatības apgabala karte

Ligzdošanas izplatības apgabala karte

Izplatības apgabala karti iesniedz kopā ar attiecīgajiem metadatiem (projekcija, koordinātu sistēma, mērogs). Standarts ir 10 × 10 km ETRS 89 koordinātu tīkla šūnas LAEA (EPSG:3035) projekcijā (22). Izplatības datu kopu veido 10 km koordinātu tīkla šūnas, kurās ligzdošana ir konstatēta vai daudzmaz ticama (zemāk sk. norādījumus par sugu izplatības kartēšanu); atribūtu datu izmantošana, lai norādītu uz sugas klātbūtni vai atbūtni kādā tīkla šūnā, nav atļauta. Izplatības datu vākšanas periods metadatos jāiekļauj, ievērojot INSPIRE vadlīnijas (23). Izplatības karšu tehniskās specifikācijas dotas uzziņu portālā.

ETRS

LAEA

EPSG

22

INSPIRE

23

Dalībvalstis vai tādas mazas teritorijas kā Kanāriju salas, Madeira vai Azoru salas var izmantot kartes ar 1 × 1 km koordinātu tīklu. Lai vizualizētu Eiropas līmenī, tās tiks agregētas līdz 10 × 10 km.

Individuālām dalībvalstīm sagatavoti koordinātu tīkli ir pieejami lejupielādēšanai no uzziņu portāla.

Konkrētās sugas ligzdotāju sastopamība (t. i., klātbūtne vai atbūtne) jānorāda katrā kartes koordinātu tīkla šūnā. Caurmērā jāiekļauj vienīgi tās koordinātu tīkla šūnas, kurās ligzdošana ir apstiprinājusies, varbūtīga vai iespējama; ligzdošanas kategoriju definīcijas un kodus skatīt metodikai veltītās jaunā Eiropas ligzdojošo putnu atlanta daļas (24) 2. tabulā. Ja zināms, ka uzskaišu aptvērums un datu pieejamība ir trūcīga, pēc eksperta ieskatiem vai modelēšanas iznākumā tomēr var iekļaut arī tīkla šūnas, kurās sastapt ligzdojošas populācijas var daudzmaz ticami, sevišķi ja runa ir par bieži sastopamām sugām. Šādos gadījumos 5.8. laukā “Papildu informācija” var sniegt papildu ziņas par datu uzticamību.

24

5.4.   Ligzdošanas izplatības apgabala platība

Ligzdošanas izplatības apgabala platība

Ieraksta pašreizējās izplatības apgabala kopējo platību dalībvalstī (km2). Vairumā gadījumu tas būs aizņemto 10 × 10 km kvadrātu skaits, reizināts ar 100. Izplatības apgabala platība jāataino ar (10 × 10 km vai 1 × 1 km) koordinātu tīklu, kurš dalībvalsts teritorijā var ietilpt pilnībā vai daļēji (t. i., to, kas iet pāri dalībvalsts robežām, ieskaita pilnā apmērā).

2

Lokalizētu sugu gadījumā izplatības apgabala platību ir iespējams ziņot, izmantojot smalkāku izšķirtspēju; piemēram, sugām, kas ligzdo tikai vienā konkrētā vietā, izplatības apgabals ir tās teritorijas platība, kurā suga ir sastopama, un tie var būt kaut vai daži hektāri.

5.5.   Noteikšanas metode

Noteikšanas metode

Šo lauku izmanto, lai sīkāk aprakstītu 5.4. laukā norādītās ligzdošanas izplatības apgabala platības aprēķināšanas metodiku. Izraugās vienu no šīm kategorijām:

| a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse; |
| --- | --- |

a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse;

| b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma; |
| --- | --- |

b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma;

| c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

d)

datu nepietiek / datu nav.

Ja dati kompilēti no dažādiem avotiem, izvēlas visnozīmīgākā datu avota kategoriju.

Atbildi “d) datu nepietiek / datu nav” attiecībā uz noteikšanas metodi dod tad, ja izplatības apgabala karte, uz kuru pamatojas izplatības apgabala platības aplēse un kura iegūta vispusīgā kartēšanā, modelēšanā vai ekstrapolācijā, vai – izņēmuma gadījumā – ir eksperta interpretācijas rezultāts, aptver mazāk nekā 75 % no domājamā faktiskā izplatības apgabala un nav izmantoti nekādi citi dati, kas šo izplatības apgabala platības aplēses trūkumu novērstu (t. i., iegūtā karte domājamo sugas izplatības apgabalu ataino nepilnīgi un tāpēc šā apgabala platība ir novērtēta par zemu).

5.6.   Papildu kartes (nav obligātas)

Papildu kartes (nav obligātas)

Dalībvalsts pēc savas izvēles var iesniegt papildu karti, kas ir citāda nekā standartizētā karte, kuru iesniegt prasīts 5.3. laukā. Tomēr šis lauks ir fakultatīvs un neatbrīvo no vajadzības iesniegt 5.3. laukā prasīto karti.

Šeit var ziņot par kartēm, kuru izšķirtspēja nav 10 × 10 km, vai par koordinātu tīklu, kas nav ETRS 89 LAEA (EPSG:3035) koordinātu tīkls.

ETRS

LAEA

EPSG

5.7.   Avoti

Avoti

Lai attiecībā uz 5.1.–5.6. laukā ziņotajiem datiem iemītu vajadzīgo revīzijas taku, jānorāda svarīgākā izmantotā literatūra vai citi informācijas avoti, kas lietoti minēto lauku aizpildīšanai. Šādi avoti var būt, piemēram, zinātniskas publikācijas, datubāzēs glabāti, bet nepublicēti dati, tīmekļa vietnes un ekspertu darba grupas. Informāciju ieteicams sniegt tik sīku, lai paziņoto datu izcelsmi varētu saprast ikviens ziņojuma izskatītājs (vai tas, kurš ziņojumu pēc 6 vai 12 gadiem atjauninās).

5.8.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Šo iedaļu var izmantot, lai (nepārsniedzot 500 rakstzīmes) brīvā formā sniegtu papildu ziņas par datiem, kuri 5.1.–5.7. laukā ziņoti, lai varētu novērtēt ligzdošanas izplatības apgabala platību.

6.   LIGZDOŠANAS IZPLATĪBAS APGABALA TENDENCE

LIGZDOŠANAS IZPLATĪBAS APGABALA TENDENCE

6.1.   Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence

Īstermiņa (pēdējo 12 gadu) tendence

6.1.1.–6.1.5. lauku izmanto, lai sniegtu informāciju par ligzdošanas izplatības apgabala īstermiņa tendenci 12 gadu periodā. Vispārīgi, ja attiecībā uz īstermiņa tendenci datu nav vai tie nav zināmi, tiek ieteikts izmantot ekspertu atzinumus vai citus datu avotus. Piemēram, ja nesenāki konkrētu sugu pētījumi sniedz ieskatu par jaunākajām tendencēm vai ja (ļoti retu/lokalizētu ligzdotāju gadījumā) zināšanas par kādreizējām/pašreizējām ligzdošanas vietām var ļaut izdarīt vienkāršu salīdzinājumu (piemēram, 2013. gadā bija zināmas trīs ligzdošanas vietas, un 2024. gadā / ap 2024. gadu tās joprojām bija ligzdotāju aizņemtas, tātad īstermiņa izplatības tendence būtībā ir stabila), tendences virzienu var novērtēt, izmantojot šo informāciju kopā ar eksperta atzinumu.

6.1.1.   Īstermiņa tendences periods

Īstermiņa tendences periods

Īstermiņa tendenču periods ir 12 gadi (divi ziņošanas cikli). 2019.–2024. gada ziņojumos šis periods ir 2013.–2024. gads vai cits periods, kas ir tam pēc iespējas tuvāks. Zināma elastība ir pieļaujama: lai gan ideālā gadījumā tendences paziņojamas par 2013.–2024. gadu, var būt tā, ka labākie pieejamie dati ir iegūti citu gadu uzskaitēs, un tad dati tiks pieņemti arī par citu, tomēr salīdzināmu periodu (piemēram, par 2009.–2023. gadu). Jaunpienākušu sugu tendences ideālā gadījumā paziņojamas, par sākuma gadu norādot gadu, kurā suga ligzdojusi pirmoreiz. Piemēram, ja sugas ligzdošana pirmo reizi novērota 2018. gadā, tad 2019.–2024. gada pārskata periodā īstermiņa tendences periods būs 2018.–2024. gads. Izmantoto periodu norāda šajā laukā.

6.1.2.   Īstermiņa tendences virziens

Īstermiņa tendences virziens

Norāda, kāda 6.1.1. laukā ziņotajā periodā bijusi izplatības tendence (izvēlas tikai vienu variantu):

| (a) | stabila |
| --- | --- |

(a)

stabila

| (a) | svārstīga |
| --- | --- |

(a)

svārstīga

| (b) | augoša |
| --- | --- |

(b)

augoša

| (c) | dilstoša |
| --- | --- |

(c)

dilstoša

| (d) | neskaidra |
| --- | --- |

(d)

neskaidra

| (e) | nezināma |
| --- | --- |

(e)

nezināma

Sīkākus norādījumus par šo tendenču virziena kategoriju interpretēšanu un izmantošanu skatīt populācijas tendencēm veltītās iedaļas 4.1.2. lauka “Īstermiņa tendences virziens” aprakstā. Kategorija “svārstīga” uz izplatības tendencēm visdrīzāk attieksies mazākā mērā nekā uz populācijas tendencēm, taču tā tomēr var izrādīties piemērota, piemēram, gadījumos, kad (regulāri sastopamas) sugas izplatību nacionālā mērogā stipri iespaido citviet radušies sezonāli apstākļi (piemēram, tālāk uz dienvidiem izžuvuši šīs sugas iecienītie mitrāji).

6.1.3.   Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums

Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums

Ja 6.1.2. laukā ziņots, ka izplatības tendence ir augoša vai dilstoša, vai neskaidra, šeit ieraksta izplatības kopējās procentuālās izmaiņas 6.1.1. laukā norādītajā tendences periodā.

Izvēlas no šādiem variantiem:

| (a) | minimālā vērtība; |
| --- | --- |

(a)

minimālā vērtība;

| (b) | maksimālā vērtība; |
| --- | --- |

(b)

maksimālā vērtība;

| (c) | labākā atsevišķā vērtība






  — | Ja iespējams ir vienīgi intervāls (piemēram, 20–30 %), šīs divas vērtības paziņo a) laukā “Minimālā vērtība” un b) laukā “Maksimālā vērtība”. |
| --- | --- | --- |

(c)

labākā atsevišķā vērtība

—

Ja iespējams ir vienīgi intervāls (piemēram, 20–30 %), šīs divas vērtības paziņo a) laukā “Minimālā vērtība” un b) laukā “Maksimālā vērtība”.

| — | Ja pieejams precīzs skaitlis (piemēram, 27 %), to ieraksta c) laukā “Labākā atsevišķā vērtība”. |
| --- | --- |

—

Ja pieejams precīzs skaitlis (piemēram, 27 %), to ieraksta c) laukā “Labākā atsevišķā vērtība”.

| — | Ja pieejama aritmētiskā vidējā vai visticamākā tendence un arī 95 % ticamības intervāls, šīs trīs vērtības var ziņot attiecīgi c) un arī a) un b) laukā. |
| --- | --- |

—

Ja pieejama aritmētiskā vidējā vai visticamākā tendence un arī 95 % ticamības intervāls, šīs trīs vērtības var ziņot attiecīgi c) un arī a) un b) laukā.

| — | Situācijā, kad zināma tikai minimālā (vai maksimālā) vērtība (piemēram, sniegts eksperta atzinums), tā būtu jāieraksta laukā “Labākā atsevišķā vērtība”, NEVIS a) laukā “Minimālā vērtība” vai b) laukā “Maksimālā vērtība”. Negatīvas relatīvā svarīguma vērtības vienmēr jāpaziņo kā negatīvas (t. i., ar mīnusa zīmi), arī tad, ja iepriekš jau norādīts, ka tendence ir dilstoša. Lai aiztaupītu pūles, plusa zīme pie pozitīvām tendencēm tomēr nav jāliek (t. i., tiek pieņemts, ka tendences relatīvā svarīguma pieraksts “15” nozīmē “+15 %”). Ja tendences ir negatīvas, jāievēro, ka lauki “Minimālā vērtība” un “Maksimālā vērtība” attiecas uz matemātiski minimālajām un maksimālajām vērtībām (nevis uz minimālajiem un maksimālajiem samazinājumiem). |
| --- | --- |

—

Situācijā, kad zināma tikai minimālā (vai maksimālā) vērtība (piemēram, sniegts eksperta atzinums), tā būtu jāieraksta laukā “Labākā atsevišķā vērtība”, NEVIS a) laukā “Minimālā vērtība” vai b) laukā “Maksimālā vērtība”. Negatīvas relatīvā svarīguma vērtības vienmēr jāpaziņo kā negatīvas (t. i., ar mīnusa zīmi), arī tad, ja iepriekš jau norādīts, ka tendence ir dilstoša. Lai aiztaupītu pūles, plusa zīme pie pozitīvām tendencēm tomēr nav jāliek (t. i., tiek pieņemts, ka tendences relatīvā svarīguma pieraksts “15” nozīmē “+15 %”). Ja tendences ir negatīvas, jāievēro, ka lauki “Minimālā vērtība” un “Maksimālā vērtība” attiecas uz matemātiski minimālajām un maksimālajām vērtībām (nevis uz minimālajiem un maksimālajiem samazinājumiem).

Ja dati ir pieejami, var ziņot arī par stabilām vai svārstīgām paziņotu tendenču relatīvo svarīgumu.

Par īpašajiem gadījumiem ar sugām, kas valstī tendences noteikšanas periodā ir apguvušas teritoriju vai izmirušas, skatīt populācijas tendencēm veltītās iedaļas 4.1.3. lauka “Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums” aprakstu.

6.1.4.   Īstermiņa tendences noteikšanas metode

Īstermiņa tendences noteikšanas metode

Šo lauku izmanto, lai sīkāk raksturotu īstermiņa tendences relatīvā svarīguma aprēķināšanas metodiku. Izraugās vienu no šīm kategorijām:

| (a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse (piemēram, salīdzinātas divas izplatības kartes, kurām izmantoti precīzi izplatības dati, vai veikts specializēts un statistiski jaudīgs sugu izplatības monitorings); |
| --- | --- |

(a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse (piemēram, salīdzinātas divas izplatības kartes, kurām izmantoti precīzi izplatības dati, vai veikts specializēts un statistiski jaudīgs sugu izplatības monitorings);

| (b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma (piemēram, tendences noteiktas, vadoties pēc sastopamības datiem, kas savākti citiem mērķiem, vai pēc datiem, kas savākti tikai daļā no kāda veida dzīvotnes ģeogrāfiskā areāla, vai tendences noteiktas, mērot dažus citus sugas dzīvotņu izplatības prediktorus, piemēram, zemes seguma izmaiņas); |
| --- | --- |

(b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma (piemēram, tendences noteiktas, vadoties pēc sastopamības datiem, kas savākti citiem mērķiem, vai pēc datiem, kas savākti tikai daļā no kāda veida dzīvotnes ģeogrāfiskā areāla, vai tendences noteiktas, mērot dažus citus sugas dzīvotņu izplatības prediktorus, piemēram, zemes seguma izmaiņas);

| (c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

(c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| (d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

(d)

datu nepietiek / datu nav.

6.1.5.   Avoti

Avoti

Lai attiecībā uz 6.1.1.–6.1.4. laukā ziņotajiem datiem iemītu vajadzīgo revīzijas taku, jānorāda svarīgākā izmantotā literatūra vai citi informācijas avoti, kas lietoti minēto lauku aizpildīšanai. Šādi avoti var būt, piemēram, zinātniskas publikācijas, datubāzēs glabāti, bet nepublicēti dati, tīmekļa vietnes un ekspertu darba grupas. Informāciju ieteicams sniegt tik sīku, lai paziņoto datu izcelsmi varētu saprast ikviens ziņojuma izskatītājs (vai tas, kurš ziņojumu pēc 6 vai 12 gadiem atjauninās).

6.2.   Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada)

Ilgtermiņa tendence (kopš aptuveni 1980. gada)

6.2.1.   Ilgtermiņa tendences periods

Ilgtermiņa tendences periods

Ideālais periods, par kuru ziņojamas ilgtermiņa tendences, ir aptuveni no 1980. gada (kad tika pieņemta/stājās spēkā Putnu direktīva) līdz pārskata perioda pēdējam gadam. Šajā ziņā tomēr pastāv zināma elastība, un tādējādi, ja dalībvalsts sava nacionālā atlanta uzskaites veikusi (piemēram) 1980., 1995., 2015. un 2020. gadā, par 2019.–2024. pārskata periodu būtu ziņojama 1980.–2020. gada tendence.

Teritoriju kopš 1980. gada apguvušo sugu tendences ideālā gadījumā paziņojamas, par sākuma gadu norādot gadu, kurā suga ligzdojusi pirmoreiz. Piemēram, ja sugas ligzdošana pirmo reizi novērota 2000. gadā, ilgtermiņa tendences periods sākas no 2000. gada. Jaunpienākušām sugām sākuma laiks iekrīt kādā no diviem iepriekšējiem pārskata periodiem (t. i., attiecībā uz 2019.–2024. pārskata periodu tas ir 2013.–2024. gads; sk. arī 6.1.1. lauka aprakstu).

Dalībvalstis, kurām izplatības tendenču datu par laiku pirms 2000. gada nav, var iepazīties ar pirmo EBCC atlantu (25) vai izdevumu Birds in Europe
   (26), kurā sugu areāla nacionālās tendences diapazoni aplēsti par 1970.–1990. gadu.

EBCC

25

Birds in Europe

26

6.2.2.   Ilgtermiņa tendences virziens

Ilgtermiņa tendences virziens

Sk. augstāk 6.1.2. lauka “Īstermiņa tendences virziens” aprakstu.

6.2.3.   Ilgtermiņa tendences relatīvais svarīgums

Ilgtermiņa tendences relatīvais svarīgums

Sk. 6.1.3. lauka “Īstermiņa tendences relatīvais svarīgums” aprakstu.

6.2.4.   Ilgtermiņa tendences noteikšanas metode

Ilgtermiņa tendences noteikšanas metode

Sk. 6.1.4. lauka “Īstermiņa tendences noteikšanas metode” aprakstu.

6.2.5.   Avoti

Avoti

Sk. 6.1.5. lauka aprakstu.

6.3.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Šo iedaļu var izmantot, lai (nepārsniedzot 500 rakstzīmes) brīvā formā sniegtu papildu ziņas par datiem, kuri 6.1. un 6.2. iedaļā ziņoti, lai varētu novērtēt ligzdošanas izplatības apgabala tendenci. Piemēram, dalībvalsts, pat ja tā neziņo par vispārējām izplatības pārmaiņām, var vēlēties informēt par ģeogrāfiskām izplatības nobīdēm (īstermiņa vai ilgtermiņa) vai izplatības sadrumstalošanos.

7.   GALVENIE SLODZES FAKTORI UN APDRAUDĒJUMI

GALVENIE SLODZES FAKTORI UN APDRAUDĒJUMI

Šī iedaļa paredzēta, lai iegūtu informāciju par galvenajiem faktoriem, kas, samazinot kādas atsevišķas sugas īpatņu skaitu vai sašaurinot sugas areālu, izraisa tās panīkšanu. Iedaļa jāaizpilda par visām regulāri sastopamajām sugām, kas minētas 12. panta putnu sugu kontrolsarakstā un pieder pie kādas no šādām grupām:

| — | Direktīvas 2009/147/EK I pielikuma sugas; |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2009/147/EK I pielikuma sugas;

| — | Direktīvas 2009/147/EK II pielikuma sugas, kas valstī ligzdo/ziemo; |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2009/147/EK II pielikuma sugas, kas valstī ligzdo/ziemo;

| — | citas gājputnu sugas, kas nacionālā līmenī ir īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājas sugas. |
| --- | --- |

—

citas gājputnu sugas, kas nacionālā līmenī ir īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājas sugas.

Dalībvalstis tiek mudinātas šīs ziņas sniegt arī par visām citām sugām, par kurām informācija ir pieejama.

Plašāka informācija par ligzdošanas, ziemošanas vai caurceļošanas sezonai specifiskiem ziņojumiem, kas sniedzami par Direktīvas 2009/147/EK I pielikuma sugām un citām īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājām sugām, atrodama

2. tabulā “Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas”.

Slodzes faktori izpaužas kārtējā pārskata perioda laikā un ietekmē sugas vai tās dzīvotņu ilgtermiņa dzīvotspēju. Apdraudējumi ir nākotnē gaidāma vai paredzama ietekme, kas izpaudīsies turpmāko divu pārskata periodu laikā un, domājams, ietekmēs sugas un/vai tās dzīvotņu ilgtermiņa dzīvotspēju (sk. 3. tabulu). Par apdraudējumiem netiek ziņots atsevišķi. Tiek saprasts, ka slodzes faktors, kas “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk” ir vienlaikus slodzes faktors un apdraudējums, bet slodzes faktors, kas “izpaudīsies vēlāk” ir vienīgi apdraudējums. Apdraudējumam būtu jāatspoguļo problēmas, kuru nobriešana (piemēram, aktuālo ziņoto slodzes faktoru vai paredzamu attīstības projektu izteiksmē) tiek uzskatīta par pamatoti iespējamu. Slodzes faktoru un apdraudējumu definīcijas ir dotas 3. tabulā.

3. tabula

3. tabula

Slodzes faktora un apdraudējuma definīcija (12. pantā prasīto ziņojumu kontekstā)

Slodzes faktora un apdraudējuma definīcija (12. pantā prasīto ziņojumu kontekstā)

| | Izpaušanās periods/definīcija | Laika nogrieznis |
| --- | --- | --- |
| Slodzes faktors | Izpaužas pašlaik un/vai pašreizējā pārskata periodā (visā periodā vai daļā no tā) | Pašreizējais sešu gadu pārskata periods |
| Apdraudējums | Faktori, kas, domājams, sāks darboties pēc pašreizējā pārskata perioda | Nākamie divi pārskata periodi, t. i., 12 gadu periods pēc pašreizējā pārskata perioda beigām |

Izpaušanās periods/definīcija

Laika nogrieznis

Slodzes faktors

Izpaužas pašlaik un/vai pašreizējā pārskata periodā (visā periodā vai daļā no tā)

Pašreizējais sešu gadu pārskata periods

Apdraudējums

Faktori, kas, domājams, sāks darboties pēc pašreizējā pārskata perioda

Nākamie divi pārskata periodi, t. i., 12 gadu periods pēc pašreizējā pārskata perioda beigām

7.1.   Slodzes faktoru iezīmes

Slodzes faktoru iezīmes

Iesniedz slodzes faktoru sarakstu: tajā nosauc ne vairāk kā 20 slodzes faktorus. [Pilns] slodzes faktoru saraksts ir pieejams uzziņu portālā.

Attiecībā uz katru putnu taksonu:

| (a) | izmantojot otrā hierarhiskā līmeņa kodu, atlasa ne vairāk kā 20 slodzes faktoru. Slodzes faktoru un apdraudējumu saraksts ir pieejams uzziņu portālā; |
| --- | --- |

(a)

izmantojot otrā hierarhiskā līmeņa kodu, atlasa ne vairāk kā 20 slodzes faktoru. Slodzes faktoru un apdraudējumu saraksts ir pieejams uzziņu portālā;

| (b) | par katru slodzes faktoru norāda laiku, kas atbilst laika nogrieznim, kurā slodzes faktors izpaužas;






  Laiks |
| --- | --- |
| Izpaudās kādreiz, tagad (pasākumu ietekmē) vairs ne | Ziņošanai par slodzes faktoriem, kuri kādā pašreizējā pārskata perioda brīdī ir pārtraukuši darboties.
  Ja atzīmēta šī atbilde, lauki par tvērumu un iespaidu nav jāaizpilda. |
| Izpaužas pašlaik | Ziņošanai par slodzes faktoriem, kuri pārskata perioda laikā saglabā aktualitāti, t. i., nav pierādījumu tam, ka pasākumu ietekmē tie būtu pārtraukuši darboties. |
| Izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk | Ziņošanai par slodzes faktoriem un par apdraudējumiem.
  Ja šī atbilde apzīmēta par apdraudējumu, lauki par tvērumu un iespaidu nav jāaizpilda: tas jādara tikai par slodzes faktoriem. |
| Izpaudīsies vēlāk | Ziņošanai par apdraudējumiem.
  Ja atzīmēta šī atbilde, lauki par tvērumu un iespaidu nav jāaizpilda. |

(b)

par katru slodzes faktoru norāda laiku, kas atbilst laika nogrieznim, kurā slodzes faktors izpaužas;

laiku

Laiks

Izpaudās kādreiz, tagad (pasākumu ietekmē) vairs ne

Ziņošanai par slodzes faktoriem, kuri kādā pašreizējā pārskata perioda brīdī ir pārtraukuši darboties.

Ja atzīmēta šī atbilde, lauki par tvērumu un iespaidu nav jāaizpilda.

Izpaužas pašlaik

Ziņošanai par slodzes faktoriem, kuri pārskata perioda laikā saglabā aktualitāti, t. i., nav pierādījumu tam, ka pasākumu ietekmē tie būtu pārtraukuši darboties.

Izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk

Ziņošanai par slodzes faktoriem un par apdraudējumiem.

Ja šī atbilde apzīmēta par apdraudējumu, lauki par tvērumu un iespaidu nav jāaizpilda: tas jādara tikai par slodzes faktoriem.

Izpaudīsies vēlāk

Ziņošanai par apdraudējumiem.

Ja atzīmēta šī atbilde, lauki par tvērumu un iespaidu nav jāaizpilda.

| (c) | par katru populāciju norāda, cik lielu tās daļu slodzes faktors skar (tvērums: skar visu populāciju (>90 %), populācijas vairākumu (50–90 %) vai populācijas mazākumu (<50 %));






  Tvērums (cik liela populācijas daļa skarta)*
  [* aizpilda tikai tad, ja atbildēts “izpaužas pašlaik” un “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk”. Lai gan otrā atbilde ietver arī apdraudējumus, tvērumam un iespaidam veltītajos laukos runa ir tikai par slodzes faktoriem] |
| --- | --- |
| Visa populācija (>90 %) | Slodzes faktors ietekmē vairāk nekā 90 % no dalībvalstī ziņotās populācijas. |
| Populācijas vairākums (50–90 %) | Slodzes faktors ietekmē 50–90 % no dalībvalstī ziņotās populācijas. |
| Populācijas mazākums (<50 %) | Slodzes faktors ietekmē mazāk nekā 50 % no dalībvalstī ziņotās populācijas. |

(c)

par katru populāciju norāda, cik lielu tās daļu slodzes faktors skar (tvērums: skar visu populāciju (>90 %), populācijas vairākumu (50–90 %) vai populācijas mazākumu (<50 %));

tvērums

Tvērums (cik liela populācijas daļa skarta)*

[* aizpilda tikai tad, ja atbildēts “izpaužas pašlaik” un “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk”. Lai gan otrā atbilde ietver arī apdraudējumus, tvērumam un iespaidam veltītajos laukos runa ir tikai par slodzes faktoriem]

Visa populācija (>90 %)

Slodzes faktors ietekmē vairāk nekā 90 % no dalībvalstī ziņotās populācijas.

Populācijas vairākums (50–90 %)

Slodzes faktors ietekmē 50–90 % no dalībvalstī ziņotās populācijas.

Populācijas mazākums (<50 %)

Slodzes faktors ietekmē mazāk nekā 50 % no dalībvalstī ziņotās populācijas.

| (d) | norāda, kāds – liels, vidēji liels vai mazs – ir iespaids uz populāciju vai uz sugas dzīvotni. Iespaids rāda, kā konkrētais slodzes faktors iespaidojis sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu;






  Iespaids (uz populāciju vai uz sugas dzīvotni)*
  [* aizpilda tikai tad, ja atbildēts “izpaužas pašlaik” un “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk”. Lai gan otrā atbilde ietver arī apdraudējumus, tvērumam un iespaidam veltītajos laukos runa ir tikai par slodzes faktoriem] |
| --- | --- |
| Liels iespaids | Nosauktais slodzes faktors ir ļoti nozīmīgs un veicina sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu. Tā iespaids uz populāciju ir būtisks un tiešs vai tūlītējs. |
| Vidēji liels iespaids | Nosauktais slodzes faktors veicina sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu, un tā iespaids nav ne stiprs, ne vājš. Tā iespaids uz populāciju ir vidēji liels un tiešs/tūlītējs vai netiešs. |
| Mazs iespaids | Nosauktais slodzes faktors veicina sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu, taču nav galvenais faktors un iedarbojas apvienojumā ar citiem slodzes faktoriem. |

(d)

norāda, kāds – liels, vidēji liels vai mazs – ir iespaids uz populāciju vai uz sugas dzīvotni. Iespaids rāda, kā konkrētais slodzes faktors iespaidojis sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu;

iespaids

Iespaids (uz populāciju vai uz sugas dzīvotni)*

[* aizpilda tikai tad, ja atbildēts “izpaužas pašlaik” un “izpaužas pašlaik un, domājams, izpaudīsies arī vēlāk”. Lai gan otrā atbilde ietver arī apdraudējumus, tvērumam un iespaidam veltītajos laukos runa ir tikai par slodzes faktoriem]

Liels iespaids

Nosauktais slodzes faktors ir ļoti nozīmīgs un veicina sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu. Tā iespaids uz populāciju ir būtisks un tiešs vai tūlītējs.

Vidēji liels iespaids

Nosauktais slodzes faktors veicina sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu, un tā iespaids nav ne stiprs, ne vājš. Tā iespaids uz populāciju ir vidēji liels un tiešs/tūlītējs vai netiešs.

Mazs iespaids

Nosauktais slodzes faktors veicina sugas populācijas vai sugas dzīvotnes panīkšanu, taču nav galvenais faktors un iedarbojas apvienojumā ar citiem slodzes faktoriem.

| (e) | norāda vietu, kurā slodzes faktors izpaužas visvairāk. Izvēlas tikai vienu atbildes variantu.






  Vieta*
  [* izvēlas variantu, kas atbilst vietai, kurā slodzes faktors izpaužas visvairāk] |
| --- | --- |
| Dalībvalsts teritorijā | Slodzes faktors izpaužas ziņotājā dalībvalstī vai slodzes faktors izpaužas ziņotājā dalībvalstī un ārpus tās, bet ietekme uz sugas nacionālo populāciju ir apmēram vienāda. |
| Citviet ES | Slodzes faktors visvairāk izpaužas citviet ES (bet var izpausties arī ziņotājā dalībvalstī). |
| Ārpus ES | Ir zināms, ka slodzes faktors visvairāk izpaužas ārpus ES dalībvalstu robežām. |
| Gan ES, gan ārpus tās | Slodzes faktors izpaužas gan ES dalībvalstīs, gan ārpus to robežām. |
| Nav zināma | Vieta, kurā slodzes faktors izpaužas, nav zināma. |

(e)

norāda vietu, kurā slodzes faktors izpaužas visvairāk. Izvēlas tikai vienu atbildes variantu.

Vieta*

[* izvēlas variantu, kas atbilst vietai, kurā slodzes faktors izpaužas visvairāk]

Dalībvalsts teritorijā

Slodzes faktors izpaužas ziņotājā dalībvalstī vai slodzes faktors izpaužas ziņotājā dalībvalstī un ārpus tās, bet ietekme uz sugas nacionālo populāciju ir apmēram vienāda.

Citviet ES

Slodzes faktors visvairāk izpaužas citviet ES (bet var izpausties arī ziņotājā dalībvalstī).

Ārpus ES

Ir zināms, ka slodzes faktors visvairāk izpaužas ārpus ES dalībvalstu robežām.

Gan ES, gan ārpus tās

Slodzes faktors izpaužas gan ES dalībvalstīs, gan ārpus to robežām.

Nav zināma

Vieta, kurā slodzes faktors izpaužas, nav zināma.

Vispārējai slodzes faktora ietekmei, kas tiks norādīta laika, tvēruma un iespaida laukos, ir jāatspoguļo slodzes faktora iespaids uz sugas tendenci.

Ja viens no atzīmētajiem slodzes faktoriem ir invazīvās svešzemju sugas, kas rada bažas Savienībai, jāpievieno f) lauks ar šo sugu nosaukumiem. Par šīm sugām būs pieejama nolaižama izvēlne. Sarakstu ar invazīvajām svešzemju sugām, kas rada bažas Savienībai, skatīt 12. panta uzziņu portālā. Ja slodzes faktors ir kādas citas invazīvas svešzemju sugas (kas Savienībai bažas nerada), pēc izvēles var pievienot g) lauku ar šo sugu nosaukumiem. Tos ņem no EASIN datubāzes (sk. 12. panta uzziņu portālu). Abos gadījumos ir iespējams atlasīt vairāk nekā vienu sugu.

EASIN

Ja dalībvalsts vēlas sniegt precīzākas ziņas par kāda slodzes faktora iedabu, to var darīt 7.4. laukā “Papildu informācija”.

Sīkākus norādījumus par to, kā slodzes faktorus un apdraudējumus paziņot, skatīt vadlīnijās, kā arī uzziņu portālā pieejamajam slodzes faktoru un apdraudējumu sarakstam pievienotajās piezīmēs.

7.2.   Noteikšanas metodes (nav obligātas)

Noteikšanas metodes (nav obligātas)

Neobligātajā laukā “Noteikšanas metodes” sniedz vispārīgu informāciju par ziņotajiem slodzes faktoriem. Par konkrētiem slodzes faktoriem šis lauks nav jāaizpilda. Ja kādu konkrētu slodzes faktoru nosaka pēc īpašas metodikas, šo informāciju var norādīt 7.4. laukā “Papildu informācija”.

Izvēlas vienu no šīm kategorijām:

| (a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse; |
| --- | --- |

(a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse;

| (b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma; |
| --- | --- |

(b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma;

| (c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

(c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| (d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

(d)

datu nepietiek / datu nav.

Var izvēlēties tikai vienu kategoriju; ja dati kompilēti no dažādiem avotiem, izvēlas visnozīmīgākā datu avota kategoriju.

7.3.   Informācijas avoti (nav obligāti)

Informācijas avoti (nav obligāti)

Lai attiecībā uz augstāk 7.1. laukā ziņotajiem datiem iemītu vajadzīgo revīzijas taku, dalībvalstis var norādīt svarīgāko izmantoto literatūru vai citus informācijas avotus, kas apliecina ziņoto slodzes faktoru pastāvēšanu. Šādi avoti var būt, piemēram, zinātniskas publikācijas, datubāzēs glabāti, bet nepublicēti dati, tīmekļa vietnes un ekspertu darba grupas. Ja 7.2. laukā norādīts, ka ir bijis eksperta atzinums, šeit to var paskaidrot sīkāk. Informāciju ieteicams sniegt tik sīku, lai tās izcelsmi varētu saprast ikviens ziņojuma izskatītājs (vai tas, kurš ziņojumu pēc 6 vai 12 gadiem atjauninās).

7.4.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Ja dalībvalsts vēlas par noteiktiem slodzes faktoriem informēt plašāk (iespējams, dot kāda konkrēta slodzes faktora, piemēram, nelikumīgas nogalēšanas, izraisītas ikgadējās mirstības aplēsi), to var darīt šajā laukā.

8.   SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI

SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI

Dalībvalstis tiek lūgtas aprakstīt svarīgākos saglabāšanas pasākumus, kas veikti attiecībā uz sugām, par kurām šī informācija sniedzama (sk.

2. tabulu “Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas”). Turklāt dalībvalstis tiek mudinātas šādu informāciju, ja tā ir pieejama, sniegt arī par citām sugām.

8.1.   Stāvoklis ar pasākumiem

Stāvoklis ar pasākumiem

Atzīmē, vai pasākumi ir vajadzīgi. Ja atbildēts, ka ir vajadzīgi, izvēlas vienu no šiem tālāku atbilžu variantiem (var izvēlēties tikai vienu):

| (a) | pasākumi ir apzināti, bet vēl nav veikti; |
| --- | --- |

(a)

pasākumi ir apzināti, bet vēl nav veikti;

| (b) | pasākumi ir vajadzīgi, bet nav skaidrs, kādi; |
| --- | --- |

(b)

pasākumi ir vajadzīgi, bet nav skaidrs, kādi;

| (c) | ir veikta daļa apzināto pasākumu; |
| --- | --- |

(c)

ir veikta daļa apzināto pasākumu;

| (d) | ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi. |
| --- | --- |

(d)

ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi.

8.2.   Veikto pasākumu tvērums

Veikto pasākumu tvērums

Ja ir veikta daļa apzināto pasākumu (8.1.c) lauks) vai ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi (8.1.d) lauks), norāda šo pasākumu tvērumu, t. i., populācijas īpatsvaru, ko pasākumi ietekmē:

| (a) | < 50 % |
| --- | --- |

(a)

< 50 %

| (b) | 50–90 % |
| --- | --- |

(b)

50–90 %

| (c) | > 90 % |
| --- | --- |

(c)

> 90 %

Novērtējumam jābūt vispārīgam.

8.3.   Veikto pasākumu galvenais mērķis

Veikto pasākumu galvenais mērķis

| A. | Norāda veikto pasākumu galvenos mērķus. Šo daļu aizpilda tikai tad, ja saglabāšanas pasākumi ir jau veikti, proti, ja 8.1.c) laukā “Ir veikta daļa apzināto pasākumu” vai 8.1.d) laukā “Ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi” atzīmēta atbilde “jā”. Var atzīmēt vairākus šādus mērķus:






  a) | saglabāt sugas pašreizējo izplatību, populāciju un/vai dzīvotni; |
| --- | --- | --- |

A.

Norāda veikto pasākumu galvenos mērķus. Šo daļu aizpilda tikai tad, ja saglabāšanas pasākumi ir jau veikti, proti, ja 8.1.c) laukā “Ir veikta daļa apzināto pasākumu” vai 8.1.d) laukā “Ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi” atzīmēta atbilde “jā”. Var atzīmēt vairākus šādus mērķus:

a)

saglabāt sugas pašreizējo izplatību, populāciju un/vai dzīvotni;

| b) | paplašināt sugas pašreizējo izplatību; |
| --- | --- |

b)

paplašināt sugas pašreizējo izplatību;

| c) | palielināt populāciju un/vai uzlabot populācijas dinamiku (uzlabot ligzdošanas sekmīgumu, samazināt mirstību, uzlabot vecumsastāvu vai dzimumsastāvu); |
| --- | --- |

c)

palielināt populāciju un/vai uzlabot populācijas dinamiku (uzlabot ligzdošanas sekmīgumu, samazināt mirstību, uzlabot vecumsastāvu vai dzimumsastāvu);

| d) | atjaunot sugas dzīvotni. |
| --- | --- |

d)

atjaunot sugas dzīvotni.

| B. | Nosauc veikto pasākumu galveno mērķi (var izvēlēties tikai vienu variantu). Norāda, vai pasākumi veikti, lai:






  — | saglabātu pašreizējo stāvokli, |
| --- | --- | --- |

B.

Nosauc veikto pasākumu galveno mērķi (var izvēlēties tikai vienu variantu). Norāda, vai pasākumi veikti, lai:

—

saglabātu pašreizējo stāvokli,

| — | paplašinātu sugas areālu, |
| --- | --- |

—

paplašinātu sugas areālu,

| — | palielinātu vai uzlabotu populāciju, |
| --- | --- |

—

palielinātu vai uzlabotu populāciju,

| — | atjaunotu sugas dzīvotni. |
| --- | --- |

—

atjaunotu sugas dzīvotni.

Šajā laukā jāapraksta iecerētais, nevis faktiskais īstenoto pasākumu iznākums. Atbildi sīkāk izvērš 8.5. laukā.

8.4.   Pasākumu veikšanas vieta

Pasākumu veikšanas vieta

Norāda, kur pasākumi lielākoties tikuši īstenoti. Šo daļu aizpilda tikai tad, ja saglabāšanas pasākumi ir jau veikti, proti, ja 8.1.c) laukā “Ir veikta daļa apzināto pasākumu” vai 8.1.d) laukā “Ir veikta lielākā daļa apzināto pasākumu vai visi apzinātie pasākumi” atzīmēta atbilde “jā”). Var izvēlēties tikai vienu variantu no šādiem:

| (a) | tikai Natura 2000 tīkla teritorijā; |
| --- | --- |

(a)

tikai Natura 2000 tīkla teritorijā;

Natura 2000

| (b) | gan Natura 2000 tīkla teritorijā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

(b)

gan Natura 2000 tīkla teritorijā, gan ārpus tās;

Natura 2000

| (c) | tikai ārpus Natura 2000 tīkla teritorijas. |
| --- | --- |

(c)

tikai ārpus Natura 2000 tīkla teritorijas.

Natura 2000

Šajā laukā ziņo, kur ir saglabājošās rīcības epicentrs. Tāpēc a) variantu atzīmē, ja visi saglabāšanas pasākumi vai to lielais vairākums attiecas tikai uz Natura 2000 tīkla teritoriju, b) variantu – ja aptuveni vienādas pūles pieliktas, lai īstenotu pasākumus Natura 2000 teritorijā un ārpus tās, un c) variantu – ja visi pasākumi vai to lielais vairākums tiek veikti ārpus Natura 2000 teritorijas.

Natura 2000

Natura 2000

Natura 2000

8.5.   Pasākumu iedarbība

Pasākumu iedarbība

Norāda aplēsto termiņu, kādā pasākumi sāks vai kad tiem būtu jāsāk neitralizēt slodzes faktora izpausmes un nest labus augļus (attiecībā uz 8.3. laukā norādīto galveno mērķi). Izvēlas vienu variantu no šiem:

| (a) | īsā termiņā (pašreizējā pārskata periodā, t. i., 2019.–2024. gadā); |
| --- | --- |

(a)

īsā termiņā (pašreizējā pārskata periodā, t. i., 2019.–2024. gadā);

| (b) | vidēji ilgā termiņā (nākamo divu pārskata periodu laikā, t. i., 2025.–2036. gadā); |
| --- | --- |

(b)

vidēji ilgā termiņā (nākamo divu pārskata periodu laikā, t. i., 2025.–2036. gadā);

| (c) | ilgā termiņā (t. i., pēc 2036. gada). |
| --- | --- |

(c)

ilgā termiņā (t. i., pēc 2036. gada).

8.6.   Galveno saglabāšanas pasākumu saraksts

Galveno saglabāšanas pasākumu saraksts

Nosauc ne vairāk kā 20 saglabāšanas pasākumus. Pasākumu kodi dalībvalstīm jāņem no uzziņu portāla.

Sīkāki norādījumi par saglabāšanas pasākumu izmantošanu doti tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām, kā arī uzziņu portālā pieejamajam saglabāšanas pasākumu sarakstam pievienotajās piezīmēs.

8.7.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Šajā laukā var sniegt ziņas, kas palīdz labāk izprast par saglabāšanas pasākumiem sniegto informāciju.

9.   
  Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošinātais aptvērums

Natura 2000

Šī iedaļa paredzēta, lai iegūtu informāciju par Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) nodrošināto aptvērumu. Direktīvas 4. pants dalībvalstīm prasa konkrētām sugām vispiemērotākās teritorijas klasificēt par ĪAT. Lai varētu novērtēt īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīkla nodrošināto katras attiecīgās sugas aptvērumu ES līmenī, tiek lūgts, lai dalībvalstis ziņo par tās populācijas lielumu (un īstermiņa tendenci), kas sastopama nacionālajā ĪAT tīklā.

Natura 2000

Šī iedaļa aizpildāma tikai par Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā minētajām sugām, kā arī citām gājputnu sugām, kas ir īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājas sugas valsts līmenī un ir norādītas uzziņu portālā publicētajā sugu kontrolsarakstā.

Plašāka informācija par ligzdošanas, ziemošanas vai caurceļošanas sezonai specifiskiem ziņojumiem, kas sniedzami par Direktīvas 2009/147/EK I pielikuma sugām un citām īpaši aizsargājamu teritoriju (ĪAT) mehānisma iedarbinātājām sugām, atrodama

2. tabulā “Ziņojuma formāta iedaļas, kas par sugas ligzdošanu, ziemošanu un caurceļošanu aizpildāmas atkarībā no putnu sugas kategorijas”.

Vispārīgu informāciju skatīt tehniskajos norādījumos par jēdzieniem un definīcijām.

9.1.   Populācijas lielums Natura 2000 (īpaši aizsargājamo teritoriju jeb ĪAT) tīklā

Populācijas lielums Natura 2000

Norāda aplēsto kopējo tās populācijas lielumu, kas 3.1. laukā norādītajā gadā vai periodā bijusi nacionālajā īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīklā. Sīkāku informāciju par to, kā aizpildīt a), b), c) un/vai d) lauku, skatīt augstāk 3.2. lauka “Populācijas lielums” aprakstā.

Lai skaitļi attiecībā uz dažām mobilām ziemojošajām sugām nekļūtu pārspīlēti, dalībvalstīm var nākties Natura 2000 tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma aplēsi samazināt, lai ņemtu vērā īpatņu pārvietošanos no vienas īpaši aizsargājamas teritorijas (ĪAT) uz otru, ja šādas pārvietošanās apjoms ir nozīmīgs. Tas var būt vajadzīgs, piemēram, attiecībā uz dažādām Eiropas ziemeļrietumu daļā ziemojošajām zosu sugām.

Natura 2000

9.2.   Aplēses veids

Aplēses veids

Izraugās vienu no tālāk nosauktajiem variantiem.

| — | Labākā iespējamā aplēse – labākā atsevišķā vērtība (arī tad, ja pieejama ir tikai populācijas lieluma maksimālā vērtība) vai intervāls, kas iegūts, piemēram, populācijas skaitīšanā vai kompilējot dažādvietu skaitļus, vai uz populācijas blīvuma un izplatības datiem balstītā aplēsē, vai no eksperta atzinuma, bet kam 95 % ticamības robežas nav aprēķinātas. To, vai labākā iespējamā aplēse iegūta no monitoringa datiem, ekstrapolācijas rezultātā vai eksperta atzinuma veidā, var norādīt 9.3. laukā. |
| --- | --- |

—

Labākā iespējamā aplēse – labākā atsevišķā vērtība (arī tad, ja pieejama ir tikai populācijas lieluma maksimālā vērtība) vai intervāls, kas iegūts, piemēram, populācijas skaitīšanā vai kompilējot dažādvietu skaitļus, vai uz populācijas blīvuma un izplatības datiem balstītā aplēsē, vai no eksperta atzinuma, bet kam 95 % ticamības robežas nav aprēķinātas. To, vai labākā iespējamā aplēse iegūta no monitoringa datiem, ekstrapolācijas rezultātā vai eksperta atzinuma veidā, var norādīt 9.3. laukā.

| — | Vairākgadu vidējā vērtība – vidējā vērtība (un intervāls). Izmantojama, ja populācijas lieluma aplēses veiktas vairākos pārskata perioda gados. |
| --- | --- |

—

Vairākgadu vidējā vērtība – vidējā vērtība (un intervāls). Izmantojama, ja populācijas lieluma aplēses veiktas vairākos pārskata perioda gados.

| — | 95 % ticamības intervāls – no izlašu uzskaitēm iegūtas aplēses vai modelis, pēc kāda ir iespējams aprēķināt 95 % ticamības robežas (norādītas 9.1.b) un 9.1.c) laukā). |
| --- | --- |

—

95 % ticamības intervāls – no izlašu uzskaitēm iegūtas aplēses vai modelis, pēc kāda ir iespējams aprēķināt 95 % ticamības robežas (norādītas 9.1.b) un 9.1.c) laukā).

| — | Aplēstais minimums – to izmanto, ja datu ir tik maz, ka nav iespējams izdarīt pat ļoti aptuvenu populācijas lieluma aplēsi, bet ir zināms, ka populācijas lielums pārsniedz kādu noteiktu vērtību, vai ja par paziņotā intervāla pamatu ņemta izlašu uzskaite vai monitoringa projekts, kas patieso populācijas lielumu, visticamāk, novērtējis pārāk zemu. |
| --- | --- |

—

Aplēstais minimums – to izmanto, ja datu ir tik maz, ka nav iespējams izdarīt pat ļoti aptuvenu populācijas lieluma aplēsi, bet ir zināms, ka populācijas lielums pārsniedz kādu noteiktu vērtību, vai ja par paziņotā intervāla pamatu ņemta izlašu uzskaite vai monitoringa projekts, kas patieso populācijas lielumu, visticamāk, novērtējis pārāk zemu.

Ievēro tos pašus norādījumus, kas doti populācijas lielumam veltītās iedaļas 3.3. lauka “Aplēses veids” aprakstā.

9.3.   Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma noteikšanas metode

Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma noteikšanas metode

Izvēlas vienu no šādiem variantiem (līdzīgi kā 3.4. laukā “Noteikšanas metode”):

| (a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse; |
| --- | --- |

(a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse;

| (b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma; |
| --- | --- |

(b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma;

| (c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

(c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| (d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

(d)

datu nepietiek / datu nav.

Ievēro tos pašus norādījumus, kas doti populācijas lielumam veltītās iedaļas 3.4. lauka “Noteikšanas metode” aprakstā.

9.4.   Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences virziens

Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences virziens

Tāpat kā 4.1.2. laukā “Īstermiņa tendences virziens”, norāda, kāda 4.1.1. laukā ziņotajā īstermiņa tendences periodā bijusi populācijas tendence īpaši aizsargājamo teritoriju (ĪAT) tīkla teritorijā (var izvēlēties tikai vienu variantu):

| (a) | stabila |
| --- | --- |

(a)

stabila

| (b) | svārstīga |
| --- | --- |

(b)

svārstīga

| (c) | augoša |
| --- | --- |

(c)

augoša

| (d) | dilstoša |
| --- | --- |

(d)

dilstoša

| (e) | neskaidra |
| --- | --- |

(e)

neskaidra

| (f) | nezināma |
| --- | --- |

(f)

nezināma

Sīkākus norādījumus par šo tendenču virziena kategoriju interpretēšanu un izmantošanu skatīt 4.1.2. lauka “Īstermiņa tendences virziens” aprakstā.

9.5.   Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences noteikšanas metode

Tīkla teritorijā esošās populācijas lieluma īstermiņa tendences noteikšanas metode

Atzīmē, kurš no tālāk piedāvātajiem variantiem vislabāk apraksta metodi, kas izmantota, lai atbilstoši 4.1.4. laukam “Īstermiņa tendences noteikšanas metode” novērtētu īstermiņa tendences virzienu:

| (a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse; |
| --- | --- |

(a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse;

| (b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma; |
| --- | --- |

(b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma;

| (c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

(c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| (d) | datu nepietiek / datu nav. |
| --- | --- |

(d)

datu nepietiek / datu nav.

Var izvēlēties tikai vienu kategoriju; ja dati kompilēti no dažādiem avotiem, izvēlas visnozīmīgākā datu avota kategoriju.

Ievēro tos pašus norādījumus, kas doti 4.1.4. lauka “Īstermiņa tendences noteikšanas metode” aprakstā.

9.6.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Šo iedaļu var izmantot, lai (nepārsniedzot 500 rakstzīmes) brīvā formā sniegtu papildu ziņas par 9.1.–9.5. laukā ziņotajiem datiem.

Tālāk informāciju 10. iedaļā “Ar starptautiskiem sugas aizsardzības plāniem (SAP), pārvaldības plāniem (MP) un īsām pārvaldības nostādnēm (BMS) saistītā darba sekmes” un 11. iedaļā “Ar II pielikuma sugām saistītā informācija” sniedz par katru attiecīgajā sezonā aktuālo taksonu.

SAP

MP

BMS

10.   AR STARPTAUTISKIEM SUGAS AIZSARDZĪBAS PLĀNIEM (SPECIES ACTION PLANS JEB SAP), PĀRVALDĪBAS PLĀNIEM (MANAGEMENT PLANS JEB MP) UN ĪSĀM PĀRVALDĪBAS NOSTĀDNĒM (BRIEF MANAGEMENT STATEMENTS JEB BMS) SAISTĪTĀ DARBA SEKMES

AR STARPTAUTISKIEM SUGAS AIZSARDZĪBAS PLĀNIEM (SPECIES ACTION PLANS

SAP

MANAGEMENT PLANS

MP

BRIEF MANAGEMENT STATEMENTS

BMS

Šī iedaļa paredzēta, lai iegūtu informāciju par to, kā dalībvalstīm sokas darbs ar dažām no visvairāk apdraudētajām ES putnu sugām, par kurām ir izstrādāti starptautiski (vai daudzpusēji (27)) sugas aizsardzības plāni (SAP) vai īsas pārvaldības nostādnes (BMS), kā arī darbs ar virkni medījamo sugu, kuru stāvoklis ES tiek uzskatīts par sliktu un par kurām ir sagatavoti pārvaldības plāni (MP) (28). Ziņošana aptver arī darbu, kas paveikts tādu Eiropas Savienībai saistošu plānu satvarā, kurus pieņēmušas citas starptautiskas organizācijas. Tāda ir Bernes konvencija (29), Nolīgums par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (AEWA) (30) un Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (CMS) (31).

27

SAP

BMS

MP

28

29

AEWA

30

CMS

31

Kopš 20. gs. 90. gadiem daudzu šo sugu saglabāšanai ir izlietoti ievērojami ES resursi (piemēram, ar LIFE projektiem), tāpēc dalībvalstis tiek lūgtas kopsavilkuma veidā norādīt, kas valsts līmenī ir darīts, lai minētos plānus īstenotu un attiecīgo sugu stāvokli uzlabotu. Taksonu saraksts ar tajā pievienotām norādēm par plāna veidu ir pieejams uzziņu portālā. Šajā iedaļā informāciju norāda sugas/pasugas līmenī.

LIFE

10.1.   Starptautiskā plāna veids

Starptautiskā plāna veids

Atsaucas uz starptautiskā plāna veidu (sugas aizsardzības plāns (SAP), pārvaldības plāns (MP) vai īsas pārvaldības nostādnes (BMS)), kas pie attiecīgā taksona norādīts uzziņu portālā pieejamajā to taksonu sarakstā, kuriem ir izstrādāti starptautiski/daudzpusēji plāni.

SAP

MP

BMS

10.2.   Vai ir pieņemts ar starptautisku sugas aizsardzības plānu (SAP), pārvaldības plānu (MP) vai īsām pārvaldības nostādnēm (BMS) saistīts nacionālais plāns?

Vai ir pieņemts ar starptautisku sugas aizsardzības plānu (SAP

MP

BMS

Atbild ar “jā” vai “nē”. Ja atbilde ir “jā”, zemāk 10.5. laukā “Sīkākas informācijas avoti” dod tīmekļa saiti uz nacionālo plānu (un/vai bibliogrāfisku atsauci). 10.3. un 10.4. lauks jāaizpilda jebkurā gadījumā.

10.3.   Pasaules līmenī apdraudēto sugu aizsardzības labā pieņemto sugas aizsardzības plānu (SAP) iedarbīguma novērtējums

Pasaules līmenī apdraudēto sugu aizsardzības labā pieņemto sugas aizsardzības plānu (SAP

Šo lauku izmanto, lai, salīdzinot ar mērķiem, kas izvirzīti sugas aizsardzības plānos (SAP) / īsās pārvaldības nostādnēs (BMS), populācijas lieluma un areāla/izplatības izteiksmē informētu par sugas stāvokli valstī. Šis lauks jāaizpilda par sugām, kurām ir SAP un BMS. To taksonu saraksts, kuriem ir izstrādāti starptautiski/daudzpusēji plāni, dots uzziņu portālā (32). Uzziņu portālā ir arī sīkāks saraksts ar mērķiem, kuri jāņem vērtā katras sugas novērtējumā.

SAP

BMS

SAP

BMS

32

Dažos plānos atsevišķi izdalīti īstermiņa un ilgtermiņa mērķi. Piemēram, attiecībā uz Clanga clanga [=Aquila clanga] plānā ir norādīti šādi mērķi, kas saistīti vai nu ar izplatību, vai ar populācijas lielumu:

Clanga clanga

Aquila clanga

| (a) | “īstermiņā apturēt populācijas panīkšanu un aizsargāt visus esošos ligzdošanas, nakšņošanas un ziemošanas dzīvotņu veidus”; |
| --- | --- |

(a)

“īstermiņā apturēt populācijas panīkšanu un aizsargāt visus esošos ligzdošanas, nakšņošanas un ziemošanas dzīvotņu veidus”;

| (b) | “ilgtermiņā saglabāt vidējā ērgļa Eiropas populācijas izplatību un skaitliskumu, sugas areālam atjaunojoties līdz tādam, kāds tas bija 1920. gadā”. |
| --- | --- |

(b)

“ilgtermiņā saglabāt vidējā ērgļa Eiropas populācijas izplatību un skaitliskumu, sugas areālam atjaunojoties līdz tādam, kāds tas bija 1920. gadā”.

Ja īstermiņa mērķis (piemēram, populācijas lieluma stabilizēšana) ir sasniegts vai ja šā mērķa sasniegšanā ir noticis zināms progress, jāatzīmē atbilde “a) virzās uz plāna virsmērķi/mērķiem”.

Dažos plānos izvirzītie mērķi nav izteikti ar populācijas vai izplatības pieaugumu/stabilizēšanos, bet, piemēram, ar konkrētu slodzes faktoru izraisītas mirstības samazināšanos vai ar konkrētu svarīgāko teritoriju aizsardzību/atjaunošanu. Plāna iedarbīgums jāvērtē, ņemot vērā plāna pasākumu ietekmi uz populācijas lielumu/izplatību. Piemēram, ja ir atjaunotas vairākas sugai svarīgas teritorijas (sasniegts īstermiņa mērķis) un ilgtermiņa mērķis ir stabilizēt sugas populāciju, bet populācijas lielums turpina (nemainīgā ātrumā) samazināties, jāatzīmē atbilde “b) [sugas stāvoklis] ir bez izmaiņām”.

Izraugās vienu no šiem sugas stāvokļa raksturojumiem:

| (a) | virzās uz plāna virsmērķi/mērķiem; |
| --- | --- |

(a)

virzās uz plāna virsmērķi/mērķiem;

| (b) | ir bez izmaiņām; |
| --- | --- |

(b)

ir bez izmaiņām;

| (c) | turpina attālināties no plāna virsmērķa/mērķiem. |
| --- | --- |

(c)

turpina attālināties no plāna virsmērķa/mērķiem.

10.4.   Nedrošā saglabāšanās stāvoklī esošu medījamo sugu pārvaldības plānu (MP) iedarbīguma novērtējums

Nedrošā saglabāšanās stāvoklī esošu medījamo sugu pārvaldības plānu (MP

Šis lauks attiecas uz medījamām sugām, kuru saglabāšanās stāvoklis nav drošs. To izmanto, lai, salīdzinot ar pārvaldības plānos (MP) izvirzītajiem mērķiem, populācijas lieluma un areāla/izplatības izteiksmē informētu par šo sugu stāvokli valsts mērogā. Šis lauks jāaizpilda par sugām, kurām ir pārvaldības plāni (MP). To taksonu saraksts, kuriem ir izstrādāti starptautiski/daudzpusēji plāni, dots uzziņu portālā (33). Uzziņu portālā ir arī sīkāks saraksts ar mērķiem, kuri jāņem vērtā katras sugas novērtējumā.

MP

MP

33

Izraugās vienu no šiem sugas stāvokļa raksturojumiem (sk. par 10.3. lauku dotos norādījumus):

| (a) | uzlabojas; |
| --- | --- |

(a)

uzlabojas;

| (b) | ir bez izmaiņām; |
| --- | --- |

(b)

ir bez izmaiņām;

| (c) | turpina pasliktināties. |
| --- | --- |

(c)

turpina pasliktināties.

10.5.   Sīkākas informācijas avoti

Sīkākas informācijas avoti

Šajā laukā dalībvalstis norāda saites uz relevantām tīmekļa vietnēm, pievieno tīmekļa saites un/vai dod bibliogrāfiskas atsauces uz relevantām publikācijām (piemēram, uz nacionālo plānu), norāda atbildīgo organizāciju kontaktinformāciju u. c.

11.   AR II PIELIKUMA SUGĀM SAISTĪTĀ INFORMĀCIJA (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 7. PANTS)

AR II PIELIKUMA SUGĀM SAISTĪTĀ INFORMĀCIJA (DIREKTĪVAS 2009/147/EK 7. PANTS)

Šajā iedaļā informāciju norāda sugas/pasugas līmenī.

11.1.   Vai šī suga jūsu valstī ir medījama?

Vai šī suga jūsu valstī ir medījama?

Ne visas Direktīvas 2009/147/EK II pielikumā uzskaitītās sugas tiek medītas visās (attiecīgajās) dalībvalstīs. Norāda, vai konkrētā suga valstī (34) patiešām tiek medīta. Ja ir, zemāk aizpilda 11.2.–11.4. lauku.

34

Šajā laukā norāda, vai valstī tiek praktizēta šīs sugas medīšana. Piemēram, ja valsts/reģionālajos tiesību aktos suga nav klasificēta pie medījamām sugām (un tādējādi to medīt nedrīkst) vai ja (attiecībā uz medījamām sugām) pastāv pastāvīgs medību aizliegums, atbildei jābūt noliedzošai. Sīkākas ziņas var sniegt 11.4. laukā “Papildu informācija”.

11.2.   Nomedītie putni

Nomedītie putni

Par katru no sešiem pārskata perioda gadiem norāda valstī nomedīto putnu (īpatņu) skaitu gadā / medību sezonā: 11.2.a) laukā norāda vienību (īpatņi) un attiecīgā gadījumā aizpilda arī 11.2.b) lauku (medību sezona; nav jānorāda obligāti) un 11.2.c) lauku, kurā sniedz informāciju par katru medību sezonu vai gadu (ja medību sezonu atsevišķi neizdala). 2019.–2024. gadā pārskata perioda pirmā medību sezona ir 2018./2019. medību gads (sezona sākas 2018. gada rudenī, beidzas 2019. gada pavasarī), bet sestā sezona ir 2023./2024. medību gads. Ja zināma precīza vērtība, to norāda kā minimuma, tā maksimuma laukā. Ja pieejams tikai minimālais vai tikai maksimālais skaits, to norāda attiecīgi par minimumu vai par maksimumu. Paredzēta arī atbilde “Daudzums nav zināms”.

Ja nomedīto putnu statistika ir pieejama tikai par sugu grupu bez uzticama sadalījuma pa sugām, 11.2. laukā norāda katras sugas proporcijas aplēsi (piemēram, 50–90 % dominējošajai sugai un 0–5 % pārējām sugām), kuru paziņo kā minimālo un kā maksimālo vērtību. 11.4. laukā “Papildu informācija” to attiecīgi paskaidro (piemēram, “Statistika par nomedītajiem putniem (minimums un maksimums) atbilst sugu grupai ([1. suga], [2. suga], [x. suga]), bet domājams, ka >90 % veido suga, kas ir šā ziņojuma priekšmets”). Noteikšanas metodei (11.3. lauks) jāatspoguļo tas, ka paziņotie skaitļi ir tuvinājums, un attiecīgi jāatzīmē b) vai c) variants.

11.3.   Nomedīto putnu daudzuma noteikšanas metode

Nomedīto putnu daudzuma noteikšanas metode

Norāda variantu, kurš vislabāk apraksta medību statistikas iegūšanas metodi:

| (a) | veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse; |
| --- | --- |

(a)

veikta pilnīga uzskaite vai statistiski robusta aplēse;

| (b) | aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma; |
| --- | --- |

(b)

aplēsts, galvenokārt ekstrapolējot no ierobežota datu apjoma;

| (c) | aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms; |
| --- | --- |

(c)

aplēsts, vadoties galvenokārt pēc eksperta atzinuma, kuru pamato ļoti ierobežots datu apjoms;

| (d) | datu nepietiek / datu nav |
| --- | --- |

(d)

datu nepietiek / datu nav

11.4.   Papildu informācija (nav obligāta)

Papildu informācija (nav obligāta)

Pievieno tīmekļa saites vai dod bibliogrāfiskas atsauces uz galvenajiem informācijas avotiem, kas izmantoti, lai aizpildītu 11. iedaļas laukus. Attiecīgā gadījumā informē arī par nacionālajiem ziņojumiem vai tiešsaistes datubāzēm. Šeit var sniegt arī jebkādu citu informāciju, kas saistīta ar statistiku par nomedītajiem putniem, piemēram, informāciju par datu kvalitāti/precizitāti validējošām pārbaudēm vai papildu demogrāfiskos datus, ja tādi tiek vākti (piemēram, izmantojot spārnu uzskaites). Šeit var ziņot arī par visām nesenajām uzskaišu metodikas vai ziņošanas rīku izmaiņām.

Izmantotā literatūra

Izmantotā literatūra

BirdLife International (2004) Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 12), Cambridge, UK.

del Hoyo, J. & Collar, N.J. (2014) HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 1: Non-passerines. Lynx Edicions, Barcelona.

Hagemeijer, E.J.M. & Blair, M., eds. (1997) The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance. T & A D Poyser, London.

Sokos, C. & Birtsas, P. (2014) The last indigenous black-necked pheasant population in Europe. G@lliformed 8: 13–22.

Tucker, G.M. & Heath, M.F. (1994) Birds in Europe: their conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 3), Cambridge, UK.

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/nature/invasivealien/index_en.htm

1

(2)  Sk. http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm

2

(3)  del Hoyo, J. & Collar, N.J. (2014) HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 1: Non-passerines. Lynx Edicions, Barcelona.

3

HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volume 1: Non-passerines

(4)  Saskaņā ar 4. panta 2. punktu.

4

(5)  Turklāt 3.7. laukā “Papildu informācija” būtu jāsniedz arī sīkākas ziņas, piemēram, “Kopš 2008. gada ligzdošana nav konstatēta, bet ligzdošanas sezonā joprojām regulāri tiek novērots viens vai divi vientuļi īpatņi”.

5

(6)  Tā kā apstiprināt sugas atbūtni bieži vien ir grūtāk nekā apstiprināt tās klātbūtni, daudzos valsts mēroga izmiršanas gadījumos vismaz kaut kādā mērā būs vajadzīgs eksperta atzinums/interpretācija.

6

(7)  
  Branta canadensis savvaļas īpatņi ES var būt arī nejauši ieceļotāji (no Grenlandes vai Ziemeļamerikas), taču šeit uzsvars likts uz introducētajām populācijām.

7

Branta canadensis

(8)  Kaut arī daži avoti norāda, ka uz rietumiem no Kaukāza kalniem introducētas varētu būt visas Phasianus colchicus populācijas (dažas no tām jau ap 1300. gadu p. m. ē.; Hagemeijer & Blair, 1997), citi (piemēram, Sokos & Birtsas, 2014) apgalvo, ka atlikusī Grieķijas populācija un kādreizējā Bulgārijas populācija ir vai ir bijusi patiesi vietēja.

8

Phasianus colchicus

Hagemeijer & Blair

Sokos & Birtsas

(9)  Sk. http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm.

9

(10)  Sk. https://ec.europa.eu/environment/nature/invasivealien/list/index_en.htm.

10

(*1)  * pēc izvēles arī par sugām, kas nav ĪAT MIS, bet ir II pielikumā minēti caurceļotāji.

*1

(11)  Vai vismaz daudzpusējs (pastāv arī tādi SAP un BMS, kas attiecas uz kādā vienā valstī endēmiskiem taksoniem).

11

SAP

BMS

(12)  https://euring.org/data-and-codes/euring-codes

12

(13)  http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/eu_species/index_en.htm

13

(14)  Ir tipiski, ka reti sastopamas sugas bauda pastiprinātu uzmanību. Rezultātā vairāk cilvēku tās meklē un arī atrod, un populācijas lieluma aplēse tiek attiecīgi pārskatīta, un itin bieži to ievērojami palielina. Tomēr, analizējot datus no teritorijām, kuru vēsturiskās tendences ir uzticamas, joprojām var kļūt skaidri redzams, ka suga faktiski iet mazumā. Šādā gadījumā jāizvēlas variants “jā, jo uzlabojušās zināšanas / ir pieejami precīzāki dati”. 3.7. lauks “Papildu informācija” ļauj dalībvalstij sīkāk paskaidrot, kāpēc populācijas lieluma aplēse ir palielinājusies, bet 3. iedaļā tomēr ziņots, ka populācija samazinās.

14

(15)  Pie “citas metodes” pieskaita arī prasmīgāku interpretēšanu vai bāzes datu interpretācijas kļūdu izlabošanu.

15

(16)  Monitoringa datu tendences un indeksi [bezmaksas programmatūra]: daudzas bieži sastopamu sugu putnu monitoringa shēmas to izmanto, lai analizētu nacionālo uzskaišu datus (sk. https://pecbms.info/methods/software/).

16

(17)  Piemēram, 4.3. laukā “Papildu informācija” ierakstīta apmēram šāda veida piezīme: “Uzticamas informācijas par īstermiņa tendenci nav, bet domājams, ka ideālajā tendences periodā tā samazinājusies/pieaugusi par vairāk nekā 30 %”.

17

(18)  Tas vajadzīgs, lai novērstu problēmu, ko radītu procentuālā pieauguma aprēķināšana, par bāzlīniju ņemot nulli.

18

(19)  Kad aplēš ES līmeņa tendenci, uzskata, ka neviena no tām stāvokli būtībā nemaina.

19

(20)  Tucker, G.M. & Heath, M.F. (1994) Birds in Europe: their conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 3), Cambridge, UK.

20

Birds in Europe: their conservation status

BirdLife International (2004) Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 12), Cambridge, UK.

Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status

(21)  https://ebba2.info/

21

(22)  Eiropas elipsoidālo koordinātu atskaites sistēma, 1989. Lamberta azimutālā vienādlaukumu projekcija ar šādiem parametriem: pamatparalēle 52° N, pamatmeridiāns 10° E, nobīde ziemeļu virzienā 3 210 000,0 m, nobīde austrumu virzienā 4 321 000,0 m (uz EPSG 3035 bāzes). Tīkla sākumu aprēķina no projekcijas 0 m N 0 m E. http://www.eionet.europa.eu/gis.

22

EPSG

(23)  Attiecībā uz 2019.–2024. gada periodu sīkāka informācija par saskaņošanu ar INSPIRE tiks sniegta attiecīgajā telpisko datu rokasgrāmatā.

23

INSPIRE

(24)  https://ebba2.info/about/methodology/

24

(25)  Hagemeijer, E.J.M. & Blair, M., eds. (1997) The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance. T & A D Poyser, London.

25

The EBCC Atlas of European Breeding Birds: their distribution and abundance

(26)  Tucker, G.M. & Heath, M.F. (1994) Birds in Europe: their conservation status. BirdLife International (BirdLife Conservation Series No. 3), Cambridge, UK.

26

Birds in Europe: their conservation status

(27)  Dažos gadījumos SAP/BMS attiecas uz kādā vienā valstī endēmiskām sugām vai pasugām.

27

SAP

BMS

(28)  Sk. http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/action_plans/index_en.htm (par sugas aizsardzības plāniem un īsām pārvaldības nostādnēm) un http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/hunting/managt_plans_en.htm (par pārvaldības plāniem).

28

(29)  https://www.coe.int/en/web/bern-convention/

29

(30)  https://www.unep-aewa.org/en

30

(31)  https://www.cms.int

31

(32)  Dažas sugas (piemēram, Falco naumanni) to taksonu sarakstā, kam izstrādāti starptautiski vai daudzpusēji plāni (arī BMS), pašlaik ir novērtētas kā tādas, kas pasaules līmenī nav apdraudētas, bet plāna gatavošanas laikā tika uzskatītas par apdraudētām vai par tādām, kuru saglabāšanas problēmu dēļ ir jārīkojas saskaņoti.

32

Falco naumanni

BMS

(33)  Dažas no sarakstā iekļautajām sugām (piemēram, Netta rufina) patlaban ES teritorijā ir drošā stāvoklī, bet agrāk ES līmenī vai attiecīgā plāna ģeogrāfiskajā mērogā (piemēram, AEWA līgumslēdzēju pušu vidū) to stāvoklis tika uzskatīts par nedrošu un pašas sugas par tādām, kuru saglabāšanas problēmu dēļ ir jārīkojas saskaņoti.

33

Netta rufina

AEWA

(34)  Vai (attiecīgā gadījumā) subnacionālā teritorijā.

34

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/696

(2023. gada 27. marts),

ar ko akceptē pieprasījumu, kuru Itālijas Republika iesniegusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797, lūdzot līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Komisijas Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu desmit ritekļiem ETR675

(izziņots ar dokumenta numuru C(2023) 1916)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Itālija 2022. gada 23. septembrī iesniedza Komisijai pieprasījumu uz laiku līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Komisijas Regulas (ES) 2016/919 (2) pielikuma 7.4.2.1. punktu, kurā noteikts, ka jauni ritekļi ne vēlāk kā līdz 2023. gada 1. jūlijam jāaprīko ar Eiropas vilcienu kustības vadības sistēmas (ETCS) 3. bāzlīnijas borta iekārtām. Pieprasījums attiecas uz desmit jauniem ritekļiem ETR675 ar secīgiem identifikācijas numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26, ko piegādāja Alstom Ferroviaria S.p.A. Šie desmit ritekļi papildina esošo 26 ritekļu ETR675 parku, kas pieder Italo-Nuovo Trasporto Viaggiatori S.p.A (Italo-NTV S.p.A). |
| --- | --- |

(1)

Itālija 2022. gada 23. septembrī iesniedza Komisijai pieprasījumu uz laiku līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Komisijas Regulas (ES) 2016/919 (2) pielikuma 7.4.2.1. punktu, kurā noteikts, ka jauni ritekļi ne vēlāk kā līdz 2023. gada 1. jūlijam jāaprīko ar Eiropas vilcienu kustības vadības sistēmas (ETCS) 3. bāzlīnijas borta iekārtām. Pieprasījums attiecas uz desmit jauniem ritekļiem ETR675 ar secīgiem identifikācijas numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26, ko piegādāja Alstom Ferroviaria S.p.A. Šie desmit ritekļi papildina esošo 26 ritekļu ETR675 parku, kas pieder Italo-Nuovo Trasporto Viaggiatori S.p.A (Italo-NTV S.p.A).

| (2) | Informācija, ko Itālijas iestādes iesniedza pieprasījuma pamatošanai, ļāva Komisijai veikt analīzi. |
| --- | --- |

(2)

Informācija, ko Itālijas iestādes iesniedza pieprasījuma pamatošanai, ļāva Komisijai veikt analīzi.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu jauniem ritekļiem, kam atļauja piešķirta pēc 2019. gada 16. jūnija, jāatbilst minētās regulas A pielikuma A2. tabulā norādītajam 2. vai 3. specifikāciju kopumam (ETCS 3. bāzlīnija) (3). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu jauniem ritekļiem, kam atļauja piešķirta pēc 2019. gada 16. jūnija, jāatbilst minētās regulas A pielikuma A2. tabulā norādītajam 2. vai 3. specifikāciju kopumam (ETCS 3. bāzlīnija) (3).

| (4) | Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punkta mērķis ir ar pagarinātiem termiņiem atvieglināt pāreju no ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju. Saskaņā ar minētā punkta 3. apakšpunkta b) punktu dažiem ritekļiem, kas aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju un kam atļauja piešķirta pirms 2020. gada 31. decembra atbilstīgi ritekļa tipa atļaujai, kura izdota pirms 2019. gada 1. janvāra, var piemērot līdz 2023. gada 1. jūlijam pagarinātu termiņu, kura laikā nodrošināt atbilstību ETCS 3. bāzlīnijai. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punkta mērķis ir ar pagarinātiem termiņiem atvieglināt pāreju no ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju. Saskaņā ar minētā punkta 3. apakšpunkta b) punktu dažiem ritekļiem, kas aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju un kam atļauja piešķirta pirms 2020. gada 31. decembra atbilstīgi ritekļa tipa atļaujai, kura izdota pirms 2019. gada 1. janvāra, var piemērot līdz 2023. gada 1. jūlijam pagarinātu termiņu, kura laikā nodrošināt atbilstību ETCS 3. bāzlīnijai.

| (5) | Pēc tam, kad 2015. gada 28. oktobrīItalo-NTV S.p.A un Alstom Ferroviaria S.p.A. parakstīja sākotnējo līgumu par 26 ritekļu ETR675 (saukti arī Pendolino EVO) piegādi un tehnisko apkopi, pieprasījumā minētie desmit ritekļi tika pasūtīti dažādās partijās, izmantojot iegādes iespējas. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad 2015. gada 28. oktobrīItalo-NTV S.p.A un Alstom Ferroviaria S.p.A. parakstīja sākotnējo līgumu par 26 ritekļu ETR675 (saukti arī Pendolino EVO) piegādi un tehnisko apkopi, pieprasījumā minētie desmit ritekļi tika pasūtīti dažādās partijās, izmantojot iegādes iespējas.

| (6) | Seši ritekļi ar numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.22 tika pasūtīti pirms 2019. gada 16. jūnija, aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju, un tos bija atļauts laist tirgū pirms 2020. gada 31. decembra. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punktu minēto ritekļu atbilstība ETCS 3. bāzlīnijai jāpanāk līdz 2023. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(6)

Seši ritekļi ar numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.22 tika pasūtīti pirms 2019. gada 16. jūnija, aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju, un tos bija atļauts laist tirgū pirms 2020. gada 31. decembra. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punktu minēto ritekļu atbilstība ETCS 3. bāzlīnijai jāpanāk līdz 2023. gada 1. jūlijam.

| (7) | Divi ritekļi ar numuriem ETR675.23 un ETR675.24 tika pasūtīti pēc 2020. gada 16. jūnija, proti, 2020. gada 31. jūlijā, aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju, un tos bija atļauts laist tirgū pirms 2020. gada 31. decembra. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punktu minēto ritekļu atbilstība ETCS 3. bāzlīnijai jāpanāk līdz 2023. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(7)

Divi ritekļi ar numuriem ETR675.23 un ETR675.24 tika pasūtīti pēc 2020. gada 16. jūnija, proti, 2020. gada 31. jūlijā, aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju, un tos bija atļauts laist tirgū pirms 2020. gada 31. decembra. Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punktu minēto ritekļu atbilstība ETCS 3. bāzlīnijai jāpanāk līdz 2023. gada 1. jūlijam.

| (8) | Divus ritekļus ar numuriem ETR675.25 un ETR675.26, kas tika pasūtīti 2019. gada 31. jūlijā, bija paredzēts piegādāt pēc 2020. gada 31. decembra. Tāpēc uz tiem neattiecās Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punkta pārejas noteikuma darbības joma, un tie bija jāaprīko ar ETCS 3. bāzlīniju saskaņā ar minētā pielikuma 7.4.2.1. punktu. Komisijas Lēmums C(2021)3233 final (4) atļāva pagaidu nepiemērošanu līdz 2023. gada 30. jūnijam. Tā rezultātā visi desmit pieprasījumā minētie vilcieni pašlaik ir aprīkoti tikai ar ETCS 2. bāzlīniju. |
| --- | --- |

(8)

Divus ritekļus ar numuriem ETR675.25 un ETR675.26, kas tika pasūtīti 2019. gada 31. jūlijā, bija paredzēts piegādāt pēc 2020. gada 31. decembra. Tāpēc uz tiem neattiecās Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punkta pārejas noteikuma darbības joma, un tie bija jāaprīko ar ETCS 3. bāzlīniju saskaņā ar minētā pielikuma 7.4.2.1. punktu. Komisijas Lēmums C(2021)3233 final (4) atļāva pagaidu nepiemērošanu līdz 2023. gada 30. jūnijam. Tā rezultātā visi desmit pieprasījumā minētie vilcieni pašlaik ir aprīkoti tikai ar ETCS 2. bāzlīniju.

| (9) | Desmit ritekļiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, pāreja no ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju bija plānota laikposmā, kas beidzas 2023. gada 1. jūlijā, ievērojot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punktā noteikto termiņu. |
| --- | --- |

(9)

Desmit ritekļiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, pāreja no ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju bija plānota laikposmā, kas beidzas 2023. gada 1. jūlijā, ievērojot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.3. punktā noteikto termiņu.

| (10) | Tomēr droša pāreja no borta iekārtu ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju ir atkarīga no tā, kad būs pabeigta dzelzceļa līnijas Milāna–Boloņa pāraprīkošana ar lauka iekārtu ETCS 3. bāzlīniju, jo ir jāveic tests, kas nodrošina borta iekārtu un lauka iekārtu ETCS 3. bāzlīnijas savietojamību. Līnijas pieejamība testēšanai aizkavējās, jo lauka iekārtu ETCS 3. bāzlīnija tika uzstādīta novēloti. Testēšana kļūs iespējama tikai 2023. gada otrajā ceturksnī, tāpēc atkārtota atļauju piešķiršana pirmajiem ritekļiem aizkavēsies līdz 2023. gada novembrim. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr droša pāreja no borta iekārtu ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju ir atkarīga no tā, kad būs pabeigta dzelzceļa līnijas Milāna–Boloņa pāraprīkošana ar lauka iekārtu ETCS 3. bāzlīniju, jo ir jāveic tests, kas nodrošina borta iekārtu un lauka iekārtu ETCS 3. bāzlīnijas savietojamību. Līnijas pieejamība testēšanai aizkavējās, jo lauka iekārtu ETCS 3. bāzlīnija tika uzstādīta novēloti. Testēšana kļūs iespējama tikai 2023. gada otrajā ceturksnī, tāpēc atkārtota atļauju piešķiršana pirmajiem ritekļiem aizkavēsies līdz 2023. gada novembrim.

| (11) | Nepastāvot nekādām komerciāli un operacionāli dzīvotspējīgām alternatīvām, Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punkta pagaidu nepiemērošana vēl vienu gadu desmit ERT675 ritekļiem, kuri aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju, līdz to pāraprīkošanai ar ETCS 3. bāzlīniju, kas tiks veikta regulārās tehniskās apkopes satvarā laikposmā no 2023. gada novembra līdz 2024. gada 30. jūnijam, ļautu turpināt pārvadājumus. |
| --- | --- |

(11)

Nepastāvot nekādām komerciāli un operacionāli dzīvotspējīgām alternatīvām, Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punkta pagaidu nepiemērošana vēl vienu gadu desmit ERT675 ritekļiem, kuri aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju, līdz to pāraprīkošanai ar ETCS 3. bāzlīniju, kas tiks veikta regulārās tehniskās apkopes satvarā laikposmā no 2023. gada novembra līdz 2024. gada 30. jūnijam, ļautu turpināt pārvadājumus.

| (12) | Pārejas kavēšanās neietekmētu savstarpējo izmantojamību, jo attiecīgie desmit ritekļi jau ir aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju un lauka iekārtas arī ir aprīkotas ar ETCS 2. bāzlīniju un saskaņā ar Itālijas ERTMS valsts īstenošanas plānu līdz 2025. gadam pakāpeniski pāries uz ETCS 3. bāzlīniju, neietekmējot sadarbspēju ar ritekļiem, kas aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju un ETCS 3. bāzlīniju. |
| --- | --- |

(12)

Pārejas kavēšanās neietekmētu savstarpējo izmantojamību, jo attiecīgie desmit ritekļi jau ir aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju un lauka iekārtas arī ir aprīkotas ar ETCS 2. bāzlīniju un saskaņā ar Itālijas ERTMS valsts īstenošanas plānu līdz 2025. gadam pakāpeniski pāries uz ETCS 3. bāzlīniju, neietekmējot sadarbspēju ar ritekļiem, kas aprīkoti ar ETCS 2. bāzlīniju un ETCS 3. bāzlīniju.

| (13) | Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ritekļu ar numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26 ražotājs Alstom Ferroviaria S.p.A un to īpašnieks Italo-NTV S.p.A ir apņēmušies īstenot inženiertehnisko un uzstādīšanas plānu šo ritekļu un pārējā ritekļu parka pāraprīkošanai ar borta iekārtām, kas atbilst ETCS 3. bāzlīnijai. Saskaņā ar minēto plānu pāraprīkošana būtu jāpabeidz līdz 2024. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju ritekļu ar numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26 ražotājs Alstom Ferroviaria S.p.A un to īpašnieks Italo-NTV S.p.A ir apņēmušies īstenot inženiertehnisko un uzstādīšanas plānu šo ritekļu un pārējā ritekļu parka pāraprīkošanai ar borta iekārtām, kas atbilst ETCS 3. bāzlīnijai. Saskaņā ar minēto plānu pāraprīkošana būtu jāpabeidz līdz 2024. gada 30. jūnijam.

| (14) | Pieprasījuma pamatā ir Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kas ļauj nepiemērot vienu vai vairākas savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), ja SITS piemērošana apdraudētu projekta ekonomisko dzīvotspēju un/vai dzelzceļa sistēmas savietojamību attiecīgajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasījuma pamatā ir Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kas ļauj nepiemērot vienu vai vairākas savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), ja SITS piemērošana apdraudētu projekta ekonomisko dzīvotspēju un/vai dzelzceļa sistēmas savietojamību attiecīgajās dalībvalstīs.

| (15) | Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka gadījumā, ja pieprasījums nepiemērot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu netiktu akceptēts, ekspluatantam būtu pienākums minētajos desmit ritekļos uzstādīt ETCS 3. bāzlīniju, papildus parastajai plānotajai tehniskajai apkopei uz laiku izņemot tos no ekspluatācijas. Tas ekspluatantam radītu ievērojamas negatīvas ekonomiskās sekas, kas izpaustos kā ieņēmumu zaudējums sakarā ar nespēju veikt komercpārvadājumus, nenokārtoti rēķini un izmaksas par desmit ritekļu turēšanu stāvvietā. Piemērotais alternatīvais noteikums, proti, ETCS 2. bāzlīnijas turpmāka izmantošana, līdz pāraprīkošanu ar ETCS 3. bāzlīniju varēs veikt dzīvotspējīgā veidā, ir pieņemams, jo tas neietekmētu savstarpējo izmantojamību un nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(15)

Itālijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka gadījumā, ja pieprasījums nepiemērot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu netiktu akceptēts, ekspluatantam būtu pienākums minētajos desmit ritekļos uzstādīt ETCS 3. bāzlīniju, papildus parastajai plānotajai tehniskajai apkopei uz laiku izņemot tos no ekspluatācijas. Tas ekspluatantam radītu ievērojamas negatīvas ekonomiskās sekas, kas izpaustos kā ieņēmumu zaudējums sakarā ar nespēju veikt komercpārvadājumus, nenokārtoti rēķini un izmaksas par desmit ritekļu turēšanu stāvvietā. Piemērotais alternatīvais noteikums, proti, ETCS 2. bāzlīnijas turpmāka izmantošana, līdz pāraprīkošanu ar ETCS 3. bāzlīniju varēs veikt dzīvotspējīgā veidā, ir pieņemams, jo tas neietekmētu savstarpējo izmantojamību un nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību.

| (16) | Minēto iemeslu dēļ būtu jāuzskata, ka Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, un būtu jāatļauj līdz 2024. gada 30. jūnijam atlikt pāreju no ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju desmit ritekļiem ar identifikācijas numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26. |
| --- | --- |

(16)

Minēto iemeslu dēļ būtu jāuzskata, ka Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, un būtu jāatļauj līdz 2024. gada 30. jūnijam atlikt pāreju no ETCS 2. bāzlīnijas uz ETCS 3. bāzlīniju desmit ritekļiem ar identifikācijas numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26.

| (17) | Tāpēc būtu jāakceptē Itālijas iesniegtais pieprasījums minētajiem ritekļiem līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc būtu jāakceptē Itālijas iesniegtais pieprasījums minētajiem ritekļiem līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu.

| (18) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Direktīvas (ES) 2016/797 51. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(18)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Direktīvas (ES) 2016/797 51. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Itālijas Republikas pieprasījums līdz 2024. gada 30. jūnijam nepiemērot Regulas (ES) 2016/919 pielikuma 7.4.2.1. punktu desmit ETR675 ritekļiem ar secīgiem identifikācijas numuriem no ETR675.17 līdz ETR675.26 tiek akceptēts.

2. pants

Šo lēmumu piemēro Itālijas dzelzceļa tīkla ģeogrāfiskajās robežās.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

To piemēro līdz 2024. gada 30. jūnijam.

Briselē, 2023. gada 27. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Adina-Ioana VĂLEAN

---

(1)  
  OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) 2016/919 (2016. gada 27. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā (OV L 158, 15.6.2016., 1. lpp.).

2

(3)  1. specifikāciju kopums atbilst ETCS 2. bāzlīnijai, GSM-R 1. bāzlīnijai.

3

ETCS

GSM-R

2. specifikāciju kopums atbilst ETCS 3. bāzlīnijai, 1. uzturēšanas izlaidumam, GSM-R 1. bāzlīnijai.

ETCS

, GSM-R

3. specifikāciju kopums atbilst ETCS 3. bāzlīnijai, 1. uzturēšanas izlaidumam, GSM-R 1. bāzlīnijai.

ETCS

, GSM-R

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2021) 3233 final (2021. gada 11. maijs), ar ko akceptē pieprasījumu nepiemērot daļu no Regulā (ES) 2016/919 noteiktās savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā, kuru Itālijas Republika iesniegusi Komisijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 7. panta 4. punktu.

4

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/66

---

TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS NR. 2021/05

par transporta kopienas dibināšanas līguma i pielikuma pārskatīšanu [2023/697]

TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Transporta kopienas dibināšanas līguma (“TKL”) 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu Transporta kopienas Reģionālajai pārvaldības komitejai par jauniem juridiski saistošiem Eiropas Savienības tiesību aktiem cita starpā ir jāpieņem lēmumi, ar ko pārskata TKL I pielikumu, minētos aktus iekļaujot TKL. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Transporta kopienas dibināšanas līguma (“TKL”) 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu Transporta kopienas Reģionālajai pārvaldības komitejai par jauniem juridiski saistošiem Eiropas Savienības tiesību aktiem cita starpā ir jāpieņem lēmumi, ar ko pārskata TKL I pielikumu, minētos aktus iekļaujot TKL.

| (2) | Pēc TKL parakstīšanas 2017. gada 9. oktobrī jomās, uz kurām attiecas TKL, ir pieņemts ievērojams skaits jaunu Eiropas Savienības tiesību aktu, turpretim citi tiesību akti ir atcelti. Tādēļ I pielikums ir jāpārskata, lai atspoguļotu šīs izmaiņas. |
| --- | --- |

(2)

Pēc TKL parakstīšanas 2017. gada 9. oktobrī jomās, uz kurām attiecas TKL, ir pieņemts ievērojams skaits jaunu Eiropas Savienības tiesību aktu, turpretim citi tiesību akti ir atcelti. Tādēļ I pielikums ir jāpārskata, lai atspoguļotu šīs izmaiņas.

| (3) | Juridiskās skaidrības un vienkāršības labad ir lietderīgi TKL I.1. pielikumu (izņemot kartes, kurās norādīti TEN-T indikatīvie paplašinājumi uz Rietumbalkāniem (pamattīkls un visaptverošais tīkls)) līdz I.7. pielikumam aizstāt ar šā lēmuma pielikuma tekstu, |
| --- | --- |

(3)

Juridiskās skaidrības un vienkāršības labad ir lietderīgi TKL I.1. pielikumu (izņemot kartes, kurās norādīti TEN-T indikatīvie paplašinājumi uz Rietumbalkāniem (pamattīkls un visaptverošais tīkls)) līdz I.7. pielikumam aizstāt ar šā lēmuma pielikuma tekstu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

TKL I.1. pielikumu (izņemot kartes, kurās norādīti TEN-T indikatīvie paplašinājumi uz Rietumbalkāniem (pamattīkls un visaptverošais tīkls)) līdz I.7. pielikumam aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Sarajevā, 2021. gada 28. jūnijā

Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

TRANSPORTA NOZAREI UN AR TO SAISTĪTAJIEM ASPEKTIEM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

“I.1. PIELIKUMS

DIENVIDAUSTRUMEIROPAS PAMATTĪKLA TRANSPORTA INFRASTRUKTŪRAI PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| TEN-T attīstība | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/758 (2016. gada 4. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 attiecībā uz tās III pielikuma pielāgošanu (OV L 126, 14.5.2016., 3. lpp.). |
| Alternatīvo degvielu infrastruktūra | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.). |

Regulējuma joma

Tiesību akti

TEN-T attīstība

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/758 (2016. gada 4. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 attiecībā uz tās III pielikuma pielāgošanu (OV L 126, 14.5.2016., 3. lpp.).

Alternatīvo degvielu infrastruktūra

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

“I.2. PIELIKUMS

DZELZCEĻA TRANSPORTAM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| Piekļuve tirgum | Regula Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu likmēs un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu (OV 52, 16.8.1960., 1121. lpp.)
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2370 (2016. gada 14. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību (OV L 352, 23.12.2016., 1. lpp.).
  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2017/2075 (2017. gada 4. septembris), ar kuru aizstāj VII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 295, 14.11.2017., 69. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 869/2014 (2014. gada 11. augusts) par jauniem dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem (OV L 239, 12.8.2014., 1. lpp.)
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/10 (2015. gada 6. janvāris) par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu, un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 870/2014 atcelšanu (OV L 3, 7.1.2015., 34. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/171 (2015. gada 4. februāris) par dažiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanas procedūras aspektiem (OV L 29, 5.2.2015., 3. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/429 (2015. gada 13. marts), ar ko nosaka kārtību, kas jāievēro, piemērojot maksu par trokšņa ietekmes radītajām izmaksām (OV L 70, 14.3.2015., 36. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/909 (2015. gada 12. jūnijs) par kārtību, kā aprēķināt izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus (OV L 148, 13.6.2015., 17. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1100 (2015. gada 7. jūlijs) par dalībvalstu ziņošanas pienākumu dzelzceļa tirgus uzraudzības ietvaros (OV L 181, 9.7.2015., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/545 (2016. gada 7. aprīlis) par procedūrām un kritērijiem, kas saistīti ar pamata vienošanos par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu (OV L 94, 8.4.2016., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2177 (2017. gada 22. novembris) par piekļuvi apkalpes vietām un ar dzelzceļu saistītajiem pakalpojumiem (OV L 307, 23.11.2017., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1795 (2018. gada 20. novembris), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES 11. pantā paredzētās ekonomiskā līdzsvara pārbaudes piemērošanas procedūru un kritērijus (OV L 294, 21.11.2018., 5. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 913/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/500 (2018. gada 22. marts) par priekšlikuma izveidot Alpu–Rietumbalkānu dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 82, 26.3.2018., 13. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/491 (2018. gada 21. marts) par attiecīgo dalībvalstu iesniegtā kopīgā priekšlikuma, ar ko ierosina pagarināt Ziemeļjūras–Vidusjūras dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 81, 23.3.2018., 23. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/300 (2018. gada 11. janvāris) par attiecīgo dalībvalstu iesniegtā kopīgā priekšlikuma, ar ko ierosina pagarināt Atlantijas dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 56, 28.2.2018., 60. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/178 (2017. gada 31. janvāris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1111 par kopīgā priekšlikuma, kuru par Ziemeļjūras–Baltijas jūras dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora pagarināšanu iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem 5. pantam (OV L 28, 2.2.2017., 71. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/177 (2017. gada 31. janvāris) par kopīgā priekšlikuma izveidot dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru Amber atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 28, 2.2.2017., 69. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1111 (2015. gada 7. jūlijs) par kopīgā priekšlikuma, kuru par Ziemeļjūras–Baltijas jūras dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora pagarināšanu iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem 5. pantam (OV L 181, 9.7.2015., 82. lpp.). |
| Vilcienu vadītāju licencēšana | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) 2019/554 (2019. gada 5. aprīlis), ar ko izdara grozījumus VI pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 97, 8.4.2019., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 36/2010 (2009. gada 3. decembris) par Kopienas paraugiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK noteikti vilciena vadītāja apliecībām, papildu sertifikātiem, apliecinātām papildu sertifikātu kopijām un pieteikuma veidlapām vilciena vadītāja apliecību saņemšanai (OV L 13, 19.1.2010., 1. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2010/17/EK (2009. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/59/EK paredzēto galveno parametru noteikšanu vilcienu vadītāju apliecību un papildu sertifikātu reģistriem (OV L 8, 13.1.2010., 17. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2011/765/ES (2011. gada 22. novembris) par vilciena vadītāju apmācībās iesaistīto mācību centru atzīšanas kritērijiem, par vilciena vadītāju eksaminētāju atzīšanas kritērijiem un par zināšanu pārbaužu/eksāmenu organizācijas kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (OV L 314, 29.11.2011., 36. lpp.). |
| Savstarpējā izmantojamība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/545 (2018. gada 4. aprīlis), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 nosaka dzelzceļa ritekļa atļaujas un dzelzceļa ritekļa tipa atļaujas piešķiršanas procesa praktisko kārtību (OV L 90, 6.4.2018., 66. lpp.).
  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2017/1474 (2017. gada 8. jūnijs), kas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 papildina attiecībā uz īpašajiem mērķiem savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju izstrādāšanai, pieņemšanai un pārskatīšanai (OV L 210, 15.8.2017., 5. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1614 (2018. gada 25. oktobris), ar ko nosaka specifikācijas ritekļu reģistriem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 47. pantā, un ar ko groza un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/756/EK (OV L 268, 26.10.2018., 53. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2009/965/EK (2009. gada 30. novembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā 27. panta 4. punktā minēto atsauces dokumentu (OV L 341, 22.12.2009., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1299/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/772 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 1300/2014 groza attiecībā uz aktīvu reģistru nolūkā apzināt šķēršļus piekļūstamībai, sniegt informāciju lietotājiem un uzraudzīt un novērtēt progresu piekļūstamības jomā (OV L 139I, 27.5.2019., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1301/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 179. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/868 (2018. gada 13. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 1301/2014 un Regulu (ES) Nr. 1302/2014 groza attiecībā uz noteikumiem par elektroenerģijas mēraparātu sistēmu un datu apkopošanas sistēmu (OV L 149, 14.6.2018., 16. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1302/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 356, 12.12.2014., 228. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1303/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (OV L 356, 12.12.2014., 394. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1304/2014 (2014. gada 26. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/774 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulā (ES) Nr. 1304/2014 izdara grozījumus par to, kā esošajiem kravas vagoniem piemēro savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 139I, 27.5.2019., 89. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1305/2014 (2014. gada 11. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 438. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/278 (2018. gada 23. februāris), ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2014 pielikumu groza attiecībā uz ziņojumu struktūru, datu un ziņojuma paraugu un Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzi, kā arī nolūkā pieņemt kopīgās saskarnes sakaru slāņa IT standartu (OV L 54, 24.2.2018., 11. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/778 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2014 pielikumu groza attiecībā uz izmaiņu kontroles pārvaldību (OV L 139I, 27.5.2019., 356. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/665/ES (2011. gada 4. oktobris) par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 64, 8.10.2011., 32. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/777 (2019. gada 16. maijs) par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2014/880/ES atcelšanu (OV L 139 I, 27.5.2019., 312. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2012/757/ES (2012. gada 14. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/773 (2019. gada 16. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, un Lēmuma 2012/757/ES atcelšanu (OV L 139I, 27.5.2019., 5. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 454/2011 (2011. gada 5. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/250 (2019. gada 12. februāris) par dzelzceļa savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu “EK” deklarāciju un sertifikātu veidnēm, par paraugu deklarācijai par atbilstību atļautajam dzelzceļa ritekļa tipam un par apakšsistēmu “EK” verifikācijas procedūrām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797, un ar ko atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 201/2011 (OV L 42, 13.2.2019., 9. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) 2016/919 (2016. gada 27. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā (OV L 158, 15.6.2016., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 321/2013 (2013. gada 13. marts) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2010/713/ES (2010. gada 9. novembris) par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/776 (2019. gada 16. maijs), ar ko groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014, (ES) Nr. 1303/2014 un (ES) 2016/919 un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/665/ES saskaņošanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 un Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2017/1474 noteikto īpašo mērķu īstenošanai (OV L 139I 27.5.2019., 108. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/387 (2020. gada 9. marts), ar ko Regulas (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 un (ES) 2016/919 groza attiecībā uz izmantošanas telpas paplašināšanu un pārejas periodu pagarināšanu (OV L 73, 10.3.2020., 6. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/424 (2020. gada 19. marts) par informācijas sniegšanu Komisijai attiecībā uz savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju nepiemērošanu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/797 (OV L 84, 20.3.2020., 20. lpp.). |
| Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/796 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/867 (2018. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras Apelācijas padomes/padomju reglamentu (OV L 149, 14.6.2018., 3. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/764 (2018. gada 2. maijs) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai maksājamām nodevām un maksām un to maksāšanas nosacījumiem (OV L 129, 25.5.2018., 68. lpp.). |
| Dzelzceļa drošība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/798 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa drošību (OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/763 (2018. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka praktisku kārtību vienoto drošības sertifikātu izdošanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 653/2007 (OV L 129, 25.5.2018., 49. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/779 (2019. gada 16. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus par ritekļu apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmas noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 139 I, 27.5.2019., 360. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1158/2010 (2010. gada 9. decembris) par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/762 (2018. gada 8. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 izveido kopīgas drošības metodes, kas attiecas uz prasībām drošības pārvaldības sistēmām, un atceļ Komisijas Regulas (ES) Nr. 1158/2010 un (ES) Nr. 1169/2010 (OV L 129, 25.5.2018., 26. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1169/2010 (2010. gada 10. decembris) par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.) Komisijas Regula (ES) Nr. 1078/2012 (2012. gada 16. novembris) par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (OV L 320, 17.11.2012., 8. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/761 (2018. gada 16. februāris), ar ko izveido kopīgas drošības metodes uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 1077/2012 (OV L 129, 25.5.2018., 16. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2009/460/EK (2009. gada 5. jūnijs) par kopīgas drošības metodes pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. pantā minēto drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai (OV L 150, 13.6.2009., 11. lpp.).
  Komisijas Ieteikums (ES) 2019/780 (2019. gada 16. maijs) par praktisku kārtību drošības atļauju izsniegšanai infrastruktūras pārvaldītājiem (OV L 139I, 27.5.2019., 390. lpp.). |
| Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.). |
| Pārvietojamas spiediena iekārtas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| Sociālā joma – darba laiks/stundas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.).
  Padomes Direktīva 2005/47/EK (2005. gada 18. jūlijs) par Nolīgumu starp Eiropas Dzelzceļa kopienu (CER) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF) par dažiem to mobilo darbinieku izmantošanas nosacījumu aspektiem, kuri sniedz savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus dzelzceļa sektorā – Nolīgums starp Eiropas Transporta Darbinieku Federāciju (ETF) un Eiropas Dzelzceļa Kopienu (CER) par dažiem to mobilo darbinieku darba apstākļu aspektiem, kuri veic savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus (OV L 195, 27.7.2005., 15. lpp.). |
| Pasažieru tiesības | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.). |
| Kravu pārvadājumu elektroniskā informācija | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.). |

Regulējuma joma

Tiesību akti

Piekļuve tirgum

Regula Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu likmēs un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu (OV 52, 16.8.1960., 1121. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2370 (2016. gada 14. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību (OV L 352, 23.12.2016., 1. lpp.).

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2017/2075 (2017. gada 4. septembris), ar kuru aizstāj VII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 295, 14.11.2017., 69. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 869/2014 (2014. gada 11. augusts) par jauniem dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem (OV L 239, 12.8.2014., 1. lpp.)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/10 (2015. gada 6. janvāris) par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu, un Īstenošanas regulas (ES) Nr. 870/2014 atcelšanu (OV L 3, 7.1.2015., 34. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/171 (2015. gada 4. februāris) par dažiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanas procedūras aspektiem (OV L 29, 5.2.2015., 3. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/429 (2015. gada 13. marts), ar ko nosaka kārtību, kas jāievēro, piemērojot maksu par trokšņa ietekmes radītajām izmaksām (OV L 70, 14.3.2015., 36. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/909 (2015. gada 12. jūnijs) par kārtību, kā aprēķināt izmaksas, kas tieši radušās, sniedzot vilcienu satiksmes pakalpojumus (OV L 148, 13.6.2015., 17. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1100 (2015. gada 7. jūlijs) par dalībvalstu ziņošanas pienākumu dzelzceļa tirgus uzraudzības ietvaros (OV L 181, 9.7.2015., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/545 (2016. gada 7. aprīlis) par procedūrām un kritērijiem, kas saistīti ar pamata vienošanos par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu (OV L 94, 8.4.2016., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2177 (2017. gada 22. novembris) par piekļuvi apkalpes vietām un ar dzelzceļu saistītajiem pakalpojumiem (OV L 307, 23.11.2017., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1795 (2018. gada 20. novembris), ar ko nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES 11. pantā paredzētās ekonomiskā līdzsvara pārbaudes piemērošanas procedūru un kritērijus (OV L 294, 21.11.2018., 5. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 913/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/500 (2018. gada 22. marts) par priekšlikuma izveidot Alpu–Rietumbalkānu dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 82, 26.3.2018., 13. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/491 (2018. gada 21. marts) par attiecīgo dalībvalstu iesniegtā kopīgā priekšlikuma, ar ko ierosina pagarināt Ziemeļjūras–Vidusjūras dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 81, 23.3.2018., 23. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/300 (2018. gada 11. janvāris) par attiecīgo dalībvalstu iesniegtā kopīgā priekšlikuma, ar ko ierosina pagarināt Atlantijas dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 56, 28.2.2018., 60. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/178 (2017. gada 31. janvāris), ar ko groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1111 par kopīgā priekšlikuma, kuru par Ziemeļjūras–Baltijas jūras dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora pagarināšanu iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem 5. pantam (OV L 28, 2.2.2017., 71. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/177 (2017. gada 31. janvāris) par kopīgā priekšlikuma izveidot dzelzceļa kravas pārvadājumu koridoru Amber atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 5. pantam (OV L 28, 2.2.2017., 69. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1111 (2015. gada 7. jūlijs) par kopīgā priekšlikuma, kuru par Ziemeļjūras–Baltijas jūras dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora pagarināšanu iesniegušas attiecīgās dalībvalstis, atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem 5. pantam (OV L 181, 9.7.2015., 82. lpp.).

Vilcienu vadītāju licencēšana

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).

Komisijas Regula (ES) 2019/554 (2019. gada 5. aprīlis), ar ko izdara grozījumus VI pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 97, 8.4.2019., 1. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 36/2010 (2009. gada 3. decembris) par Kopienas paraugiem, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK noteikti vilciena vadītāja apliecībām, papildu sertifikātiem, apliecinātām papildu sertifikātu kopijām un pieteikuma veidlapām vilciena vadītāja apliecību saņemšanai (OV L 13, 19.1.2010., 1. lpp.).

Komisijas Lēmums 2010/17/EK (2009. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/59/EK paredzēto galveno parametru noteikšanu vilcienu vadītāju apliecību un papildu sertifikātu reģistriem (OV L 8, 13.1.2010., 17. lpp.).

Komisijas Lēmums 2011/765/ES (2011. gada 22. novembris) par vilciena vadītāju apmācībās iesaistīto mācību centru atzīšanas kritērijiem, par vilciena vadītāju eksaminētāju atzīšanas kritērijiem un par zināšanu pārbaužu/eksāmenu organizācijas kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/59/EK (OV L 314, 29.11.2011., 36. lpp.).

Savstarpējā izmantojamība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/545 (2018. gada 4. aprīlis), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 nosaka dzelzceļa ritekļa atļaujas un dzelzceļa ritekļa tipa atļaujas piešķiršanas procesa praktisko kārtību (OV L 90, 6.4.2018., 66. lpp.).

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2017/1474 (2017. gada 8. jūnijs), kas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 papildina attiecībā uz īpašajiem mērķiem savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju izstrādāšanai, pieņemšanai un pārskatīšanai (OV L 210, 15.8.2017., 5. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1614 (2018. gada 25. oktobris), ar ko nosaka specifikācijas ritekļu reģistriem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/797 47. pantā, un ar ko groza un atceļ Komisijas Lēmumu 2007/756/EK (OV L 268, 26.10.2018., 53. lpp.).

Komisijas Lēmums 2009/965/EK (2009. gada 30. novembris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā 27. panta 4. punktā minēto atsauces dokumentu (OV L 341, 22.12.2009., 1. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1299/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 1. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1300/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/772 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 1300/2014 groza attiecībā uz aktīvu reģistru nolūkā apzināt šķēršļus piekļūstamībai, sniegt informāciju lietotājiem un uzraudzīt un novērtēt progresu piekļūstamības jomā (OV L 139I, 27.5.2019., 1. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1301/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 179. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/868 (2018. gada 13. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 1301/2014 un Regulu (ES) Nr. 1302/2014 groza attiecībā uz noteikumiem par elektroenerģijas mēraparātu sistēmu un datu apkopošanas sistēmu (OV L 149, 14.6.2018., 16. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1302/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 356, 12.12.2014., 228. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1303/2014 (2014. gada 18. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (OV L 356, 12.12.2014., 394. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1304/2014 (2014. gada 26. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/774 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulā (ES) Nr. 1304/2014 izdara grozījumus par to, kā esošajiem kravas vagoniem piemēro savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis” (OV L 139I, 27.5.2019., 89. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1305/2014 (2014. gada 11. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 438. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/278 (2018. gada 23. februāris), ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2014 pielikumu groza attiecībā uz ziņojumu struktūru, datu un ziņojuma paraugu un Vagonu un multimodālo vienību darbības datubāzi, kā arī nolūkā pieņemt kopīgās saskarnes sakaru slāņa IT standartu (OV L 54, 24.2.2018., 11. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/778 (2019. gada 16. maijs), ar ko Regulas (ES) Nr. 1305/2014 pielikumu groza attiecībā uz izmaiņu kontroles pārvaldību (OV L 139I, 27.5.2019., 356. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/665/ES (2011. gada 4. oktobris) par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 64, 8.10.2011., 32. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/777 (2019. gada 16. maijs) par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām un par Īstenošanas lēmuma 2014/880/ES atcelšanu (OV L 139 I, 27.5.2019., 312. lpp.).

Komisijas Lēmums 2012/757/ES (2012. gada 14. novembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/773 (2019. gada 16. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu, un Lēmuma 2012/757/ES atcelšanu (OV L 139I, 27.5.2019., 5. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 454/2011 (2011. gada 5. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/250 (2019. gada 12. februāris) par dzelzceļa savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu “EK” deklarāciju un sertifikātu veidnēm, par paraugu deklarācijai par atbilstību atļautajam dzelzceļa ritekļa tipam un par apakšsistēmu “EK” verifikācijas procedūrām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797, un ar ko atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 201/2011 (OV L 42, 13.2.2019., 9. lpp.).

Komisijas Regula (ES) 2016/919 (2016. gada 27. maijs) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā (OV L 158, 15.6.2016., 1. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 321/2013 (2013. gada 13. marts) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.).

Komisijas Lēmums 2010/713/ES (2010. gada 9. novembris) par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/776 (2019. gada 16. maijs), ar ko groza Komisijas Regulas (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014, (ES) Nr. 1303/2014 un (ES) 2016/919 un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2011/665/ES saskaņošanai ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 un Komisijas Deleģētajā lēmumā (ES) 2017/1474 noteikto īpašo mērķu īstenošanai (OV L 139I 27.5.2019., 108. lpp.).

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/387 (2020. gada 9. marts), ar ko Regulas (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 un (ES) 2016/919 groza attiecībā uz izmantošanas telpas paplašināšanu un pārejas periodu pagarināšanu (OV L 73, 10.3.2020., 6. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/424 (2020. gada 19. marts) par informācijas sniegšanu Komisijai attiecībā uz savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju nepiemērošanu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/797 (OV L 84, 20.3.2020., 20. lpp.).

Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/796 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/867 (2018. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras Apelācijas padomes/padomju reglamentu (OV L 149, 14.6.2018., 3. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/764 (2018. gada 2. maijs) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai maksājamām nodevām un maksām un to maksāšanas nosacījumiem (OV L 129, 25.5.2018., 68. lpp.).

Dzelzceļa drošība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/798 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa drošību (OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/763 (2018. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka praktisku kārtību vienoto drošības sertifikātu izdošanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 653/2007 (OV L 129, 25.5.2018., 49. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/779 (2019. gada 16. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus par ritekļu apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmas noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 139 I, 27.5.2019., 360. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1158/2010 (2010. gada 9. decembris) par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/762 (2018. gada 8. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 izveido kopīgas drošības metodes, kas attiecas uz prasībām drošības pārvaldības sistēmām, un atceļ Komisijas Regulas (ES) Nr. 1158/2010 un (ES) Nr. 1169/2010 (OV L 129, 25.5.2018., 26. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1169/2010 (2010. gada 10. decembris) par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.) Komisijas Regula (ES) Nr. 1078/2012 (2012. gada 16. novembris) par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (OV L 320, 17.11.2012., 8. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2018/761 (2018. gada 16. februāris), ar ko izveido kopīgas drošības metodes uzraudzībai, ko valstu drošības iestādes veic pēc vienotā drošības sertifikāta vai drošības atļaujas izdošanas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798, un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 1077/2012 (OV L 129, 25.5.2018., 16. lpp.).

Komisijas Lēmums 2009/460/EK (2009. gada 5. jūnijs) par kopīgas drošības metodes pieņemšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. pantā minēto drošības mērķu sasniegšanas novērtēšanai (OV L 150, 13.6.2009., 11. lpp.).

Komisijas Ieteikums (ES) 2019/780 (2019. gada 16. maijs) par praktisku kārtību drošības atļauju izsniegšanai infrastruktūras pārvaldītājiem (OV L 139I, 27.5.2019., 390. lpp.).

Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

Pārvietojamas spiediena iekārtas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

Sociālā joma – darba laiks/stundas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.).

Padomes Direktīva 2005/47/EK (2005. gada 18. jūlijs) par Nolīgumu starp Eiropas Dzelzceļa kopienu (CER) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF) par dažiem to mobilo darbinieku izmantošanas nosacījumu aspektiem, kuri sniedz savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus dzelzceļa sektorā – Nolīgums starp Eiropas Transporta Darbinieku Federāciju (ETF) un Eiropas Dzelzceļa Kopienu (CER) par dažiem to mobilo darbinieku darba apstākļu aspektiem, kuri veic savstarpējas izmantojamības pārrobežu pakalpojumus (OV L 195, 27.7.2005., 15. lpp.).

Pasažieru tiesības

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.).

Kravu pārvadājumu elektroniskā informācija

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.).

“I.3. PIELIKUMS

AUTOTRANSPORTAM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| Ceļa nodevu infrastruktūra – ikgadējie transporta nodokļi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.). |
| Atļauja veikt autopārvadātāja profesionālo darbību | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1055 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1071/2009, (EK) Nr. 1072/2009 un (ES) Nr. 1024/2012, lai tās pielāgotu norisēm autotransporta nozarē (OV L 249, 31.7.2020., 17. lpp.).
  (Sk. arī Regulas (ES) 2020/1055 4. pantu par stāšanās spēkā vai piemērošanas sākuma datumu) |
| Noteikumi sociālajā jomā - transportlīdzekļa vadīšanas laiks un atpūtas laikposmi | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 581/2010 (2010. gada 1. jūlijs) par maksimālajiem termiņiem, kuros jāveic attiecīgo datu lejupielāde no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes (OV L 168, 2.7.2010., 16. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1054 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem transportlīdzekļa ikdienas un iknedēļas vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību (OV L 249, 31.7.2020., 1. lpp.). |
| Tahogrāfs | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/68 (2016. gada 21. janvāris) par kopīgām procedūrām un specifikācijām, kas vajadzīgas vadītāja karšu elektronisko reģistru savstarpējai savienojamībai (OV L 15, 22.1.2016., 51. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/799 (2016. gada 18. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 165/2014, ar kuru nosaka prasības attiecībā uz tahogrāfu un to komponentu konstrukciju, testēšanu, uzstādīšanu, darbību un remontu (OV L 139, 26.5.2016., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/502 (2018. gada 28. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/799, ar kuru nosaka prasības attiecībā uz tahogrāfu un to komponentu konstrukciju, testēšanu, uzstādīšanu, darbību un remontu (OV L 85, 28.3.2018., 1. lpp.).
  Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.).
  (Sk. arī Regulas (ES) Nr. 165/2014 46. pantu)
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1054 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem transportlīdzekļa ikdienas un iknedēļas vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību (OV L 249, 31.7.2020., 1. lpp.). |
| Sociālās jomas tiesību aktu izpilde | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/22/EK (2006. gada 15. marts) par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2020/1057 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā, un groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (OV L 249, 31.7.2020., 49. lpp.).
  (Sk. arī Direktīvas (ES) 2020/1057 9. pantu par transponēšanu) |
| Veidlapa darbību apliecināšanai | Komisijas Lēmums 2007/230/EK (2007. gada 12. aprīlis) par veidlapu saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem, kas attiecas uz darbībām autotransporta jomā (OV L 99, 14.4.2007., 14. lpp.). |
| Darba laiks | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.). |
| Pārvietojamas spiediena iekārtas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| Tehniskā apskate | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.). |
| Tehniskās pārbaudes uz ceļa | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/47/ES (2014. gada 3. aprīlis) par Savienībā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskajām pārbaudēm uz ceļiem un par Direktīvas 2000/30/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 134. lpp.). |
| Ātruma ierobežošanas ierīces | Padomes Direktīva 92/6/EEK (1992. gada 10. februāris) par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.). |
| Drošības jostas | Padomes Direktīva 91/671/EEK (1991. gada 16. decembris) par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.). |
| Spoguļi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/38/EK (2007. gada 11. jūlijs) par Kopienā reģistrētu smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem (OV L 184, 14.7.2007., 25. lpp.). |
| Reģistrācijas dokumenti | Padomes Direktīva 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp.).
  Padomes Direktīva 2006/103/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas transporta politikas jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 344. lpp.). |
| Vadītāju apmācība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/645 (2018. gada 18. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību un Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (OV L 112, 2.5.2018., 29. lpp.). |
| Vadītāja apliecība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK (2006. gada 20. decembris) par vadītāju apliecībām (OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 383/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz vadītāju apliecībām, kurās iestrādāts datu glabāšanas līdzeklis (mikroshēma) (OV L 120, 5.5.2012., 1. lpp.). |
| Pārrobežu apmaiņa ar informāciju | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.). |
| Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.). |
| Bīstamo kravu pārvadājumu pārbaudes | Padomes Direktīva 95/50/EK (1995. gada 6. oktobris) par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.). |
| Tuneļi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/54/EK (2004. gada 29. aprīlis) par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.). |
| Ceļu infrastruktūras drošības pārvaldība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/96/EK (2008. gada 19. novembris) par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.). |
| Transportlīdzekļu gabarīti un masa | Padomes Direktīva 96/53/EK (1996. gada 25. jūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (ОV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.). |
| Pasažieru tiesības | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.). |
| “Tīrie” transportlīdzekļi un/vai alternatīvo degvielu infrastruktūra | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīru autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisiju mobilitātes atbalstam (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.). |
| Intelektiskās transporta sistēmas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/453/ES (2011. gada 13. jūlijs), ar ko pieņem dalībvalstu ziņošanas pamatnostādnes, ko tās veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (OV L 193, 23.7.2011., 48. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/209 (2016. gada 12. februāris) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas standartizācijas organizācijām attiecībā uz intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) pilsētās, lai atbalstītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 39, 16.2.2016., 48. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 305/2013 (2012. gada 26. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu (OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 885/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes ITS direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz informācijas pakalpojumu sniegšanu saistībā ar drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciālajiem transportlīdzekļiem (OV L 247, 18.9.2013., 1. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 886/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz datiem un procedūrām, lai lietotājiem, ja iespējams, nodrošinātu vispārējas ar ceļu satiksmes drošību saistītas bezmaksas informācijas minimumu (OV L 247, 18.9.2013., 6. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/962 (2014. gada 18. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz reāllaika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšanu visā ES (OV L 157, 23.6.2015., 21. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 585/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par ES mēroga sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu, (OV L 164, 3.6.2014., 6. lpp.). |
| Ceļa nodevu sistēmas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/52/EK (2004. gada 29. aprīlis) par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/520 (2019. gada 19. marts) par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (OV L 91, 29.3.2019., 45. lpp.) Komisijas Lēmums 2009/750/EK (2009. gada 6. oktobris) par Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas un tās tehnisko elementu definēšanu (OV L 268, 13.10.2009., 11. lpp.). |
| Tipa apstiprināšana | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.). |
| Kravu pārvadājumu elektroniskā informācija | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.) (tādā mērā, kādā attiecas uz aktiem, kuri ietilpst šā pielikuma piemērošanas jomā) (1) |

Regulējuma joma

Tiesību akti

Ceļa nodevu infrastruktūra – ikgadējie transporta nodokļi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).

Atļauja veikt autopārvadātāja profesionālo darbību

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1055 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1071/2009, (EK) Nr. 1072/2009 un (ES) Nr. 1024/2012, lai tās pielāgotu norisēm autotransporta nozarē (OV L 249, 31.7.2020., 17. lpp.).

(Sk. arī Regulas (ES) 2020/1055 4. pantu par stāšanās spēkā vai piemērošanas sākuma datumu)

Noteikumi sociālajā jomā - transportlīdzekļa vadīšanas laiks un atpūtas laikposmi

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 581/2010 (2010. gada 1. jūlijs) par maksimālajiem termiņiem, kuros jāveic attiecīgo datu lejupielāde no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes (OV L 168, 2.7.2010., 16. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1054 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem transportlīdzekļa ikdienas un iknedēļas vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību (OV L 249, 31.7.2020., 1. lpp.).

Tahogrāfs

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/68 (2016. gada 21. janvāris) par kopīgām procedūrām un specifikācijām, kas vajadzīgas vadītāja karšu elektronisko reģistru savstarpējai savienojamībai (OV L 15, 22.1.2016., 51. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/799 (2016. gada 18. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 165/2014, ar kuru nosaka prasības attiecībā uz tahogrāfu un to komponentu konstrukciju, testēšanu, uzstādīšanu, darbību un remontu (OV L 139, 26.5.2016., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/502 (2018. gada 28. februāris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2016/799, ar kuru nosaka prasības attiecībā uz tahogrāfu un to komponentu konstrukciju, testēšanu, uzstādīšanu, darbību un remontu (OV L 85, 28.3.2018., 1. lpp.).

Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.).

(Sk. arī Regulas (ES) Nr. 165/2014 46. pantu)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1054 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem transportlīdzekļa ikdienas un iknedēļas vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību (OV L 249, 31.7.2020., 1. lpp.).

Sociālās jomas tiesību aktu izpilde

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/22/EK (2006. gada 15. marts) par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2020/1057 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā, un groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 (OV L 249, 31.7.2020., 49. lpp.).

(Sk. arī Direktīvas (ES) 2020/1057 9. pantu par transponēšanu)

Veidlapa darbību apliecināšanai

Komisijas Lēmums 2007/230/EK (2007. gada 12. aprīlis) par veidlapu saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem, kas attiecas uz darbībām autotransporta jomā (OV L 99, 14.4.2007., 14. lpp.).

Darba laiks

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.).

Pārvietojamas spiediena iekārtas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

Tehniskā apskate

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.).

Tehniskās pārbaudes uz ceļa

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/47/ES (2014. gada 3. aprīlis) par Savienībā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskajām pārbaudēm uz ceļiem un par Direktīvas 2000/30/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 134. lpp.).

Ātruma ierobežošanas ierīces

Padomes Direktīva 92/6/EEK (1992. gada 10. februāris) par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.).

Drošības jostas

Padomes Direktīva 91/671/EEK (1991. gada 16. decembris) par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.).

Spoguļi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/38/EK (2007. gada 11. jūlijs) par Kopienā reģistrētu smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem (OV L 184, 14.7.2007., 25. lpp.).

Reģistrācijas dokumenti

Padomes Direktīva 1999/37/EK (1999. gada 29. aprīlis) par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem (OV L 138, 1.6.1999., 57. lpp.).

Padomes Direktīva 2006/103/EK (2006. gada 20. novembris), ar ko pielāgo dažas direktīvas transporta politikas jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 344. lpp.).

Vadītāju apmācība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/645 (2018. gada 18. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību un Direktīvu 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (OV L 112, 2.5.2018., 29. lpp.).

Vadītāja apliecība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/126/EK (2006. gada 20. decembris) par vadītāju apliecībām (OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 383/2012 (2012. gada 4. maijs), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz vadītāju apliecībām, kurās iestrādāts datu glabāšanas līdzeklis (mikroshēma) (OV L 120, 5.5.2012., 1. lpp.).

Pārrobežu apmaiņa ar informāciju

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/413 (2015. gada 11. marts), ar ko veicina pārrobežu apmaiņu ar informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (OV L 68, 13.3.2015., 9. lpp.).

Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

Bīstamo kravu pārvadājumu pārbaudes

Padomes Direktīva 95/50/EK (1995. gada 6. oktobris) par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.).

Tuneļi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/54/EK (2004. gada 29. aprīlis) par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.).

Ceļu infrastruktūras drošības pārvaldība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/96/EK (2008. gada 19. novembris) par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).

Transportlīdzekļu gabarīti un masa

Padomes Direktīva 96/53/EK (1996. gada 25. jūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (ОV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.).

Pasažieru tiesības

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.).

“Tīrie” transportlīdzekļi un/vai alternatīvo degvielu infrastruktūra

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīru autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisiju mobilitātes atbalstam (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/94/ES (2014. gada 22. oktobris) par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

Intelektiskās transporta sistēmas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/40/ES (2010. gada 7. jūlijs) par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/453/ES (2011. gada 13. jūlijs), ar ko pieņem dalībvalstu ziņošanas pamatnostādnes, ko tās veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES (OV L 193, 23.7.2011., 48. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/209 (2016. gada 12. februāris) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas standartizācijas organizācijām attiecībā uz intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) pilsētās, lai atbalstītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (OV L 39, 16.2.2016., 48. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 305/2013 (2012. gada 26. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu (OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 885/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes ITS direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz informācijas pakalpojumu sniegšanu saistībā ar drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciālajiem transportlīdzekļiem (OV L 247, 18.9.2013., 1. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 886/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz datiem un procedūrām, lai lietotājiem, ja iespējams, nodrošinātu vispārējas ar ceļu satiksmes drošību saistītas bezmaksas informācijas minimumu (OV L 247, 18.9.2013., 6. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/962 (2014. gada 18. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES attiecībā uz reāllaika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšanu visā ES (OV L 157, 23.6.2015., 21. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 585/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par ES mēroga sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu, (OV L 164, 3.6.2014., 6. lpp.).

Ceļa nodevu sistēmas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/52/EK (2004. gada 29. aprīlis) par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/520 (2019. gada 19. marts) par ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību un informācijas par ceļu lietošanas maksu nesamaksāšanu pārrobežu apmaiņas veicināšanu Savienībā (OV L 91, 29.3.2019., 45. lpp.) Komisijas Lēmums 2009/750/EK (2009. gada 6. oktobris) par Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas un tās tehnisko elementu definēšanu (OV L 268, 13.10.2009., 11. lpp.).

Tipa apstiprināšana

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 167/2013 (2013. gada 5. februāris) par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 168/2013 (2013. gada 15. janvāris) par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

Kravu pārvadājumu elektroniskā informācija

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.) (tādā mērā, kādā attiecas uz aktiem, kuri ietilpst šā pielikuma piemērošanas jomā) (1)

“I.4. PIELIKUMS

JŪRAS TRANSPORTAM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| Jūrlietu politika | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.). |
| Piekļuve tirgum | Padomes Regula (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).
  Padomes Regula (EEK) Nr. 4055/86 (1986. gada 22. decembris), ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 789/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par kravas un pasažieru kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 613/91 (OV L 138, 30.4.2004., 19. lpp.).
  Padomes Regula (EEK) Nr. 4058/86 (1986. gada 22. decembris) par saskaņotu rīcību, lai nodrošinātu brīvu piekļuvi kravām tāljūras pārvadājumos (OV L 378, 31.12.1986., 21. lpp.). |
| Starptautiskās attiecības | Padomes Regula (EEK) Nr. 4057/86 (1986. gada 22. decembris) par negodīgu cenu noteikšanu jūras transportā (OV L 378, 31.12.1986., 14. lpp.). |
| Starptautiski nolīgumi | Padomes Lēmums 2012/22/ES (2011. gada 12. decembris) par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam, izņemot tā 10. un 11. pantu (OV L 8, 12.1.2012., 1. lpp.).
  Padomes Lēmums 2012/23/ES (2011. gada 12. decembris) par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam attiecībā uz tā 10. un 11. pantu (OV L 8, 12.1.2012., 13. lpp.). |
| Organizācijas, kas veic kuģu inspekcijas un apskates – pilnvarotās organizācijas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.).
  Komisijas Lēmums 2009/491/EK (2009. gada 16. jūnijs) par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi (OV L 162, 25.6.2009., 6. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 788/2014 (2014. gada 18. jūlijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem un atzīšanas atsaukšanu kuģu inspekcijas un apskates organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu (OV L 214, 19.7.2014., 12. lpp.). |
| Karoga valsts | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/21/EK (2009. gada 23. aprīlis) par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (OV L 131, 28.5.2009., 132. lpp.). |
| Ostas valsts kontrole | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.). |
| Kuģu satiksmes uzraudzība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.). |
| Starptautiskais drošības vadības kodekss | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.). |
| Ziņošanas formalitātes | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK (OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.). |
| Kuģu aprīkojums | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.). |
| Pasažieru kuģi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/25/EK (2003. gada 14. aprīlis) par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem (OV L 123, 17.5.2003., 22. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 392/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (OV L 131, 28.5.2009., 24. lpp.).
  Padomes Direktīva 98/41/EK (1998. gada 18. jūnijs) par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām (OV L 188, 2.7.1998., 35. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2110 (2017. gada 15. novembris) par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK (OV L 315, 30.11.2017., 61. lpp.). |
| Zvejas kuģu drošība | Padomes Direktīva 97/70/EK (1997. gada 11. decembris), ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (OV L 34, 9.2.1998., 1. lpp.). |
| Naftas tankkuģi | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (OV L 172, 30.6.2012., 3. lpp.). |
| Beramkravu kuģi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/96/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko nosaka saskaņotas prasības un procedūras beramkravu kuģu drošai iekraušanai un izkraušanai (OV L 13, 16.1.2002., 9. lpp.) |
| Negadījumu izmeklēšana | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 651/2011 (2011. gada 5. jūlijs), ar ko pieņem pastāvīgās sadarbības sistēmas reglamentu, ko dalībvalstis izveidojušas sadarbībā ar Komisiju un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK 10. pantu (OV L 177, 6.7.2011., 18. lpp.).
  Komisijas Regula (ES) Nr. 1286/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko pieņem jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodoloģiju, kas izstrādāta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK 5. panta 4. punktu (OV L 328, 10.12.2011., 36. lpp.). |
| Apdrošināšana | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/20/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kuģu īpašnieku apdrošināšanu pret jūras prasībām (OV L 131, 28.5.2009., 128. lpp.). |
| Kuģu radītais piesārņojums | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu (OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.). |
| Kuģu atkritumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/883 (2019. gada 17. aprīlis) par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK (OV L 151, 7.6.2019., 116. lpp.). |
| Alvorganiskie savienojumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 782/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem (OV L 115, 9.5.2003., 1. lpp.). |
| Jūras satiksmes drošība | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/65/EK (2005. gada 26. oktobris) par ostu aizsardzības pastiprināšanu (OV L 310, 25.11.2005., 28. lpp.).
  Komisijas Regula (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.). |
| Jūrnieku apmācība | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1159 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni un atceļ Direktīvu 2005/45/EK par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpēju atzīšanu (OV L 188, 12.7.2019., 94. lpp.). |
| Sociālie aspekti | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/54/ES (2013. gada 20. novembris) par dažiem karoga valsts atbildības aspektiem attiecībā uz atbilstību 2006. gada Konvencijai par darbu jūrniecībā un tās izpildi (OV L 329, 10.12.2013., 1. lpp.).
  Padomes Direktīva 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) (OV L 167, 2.7.1999., 33. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/95/EK (1999. gada 13. decembris) par noteikumu ieviešanu attiecībā uz to jūrnieku darba stundām, kas strādā uz kuģiem, kuri ierodas Kopienas ostās (OV L 14, 20.1.2000., 29. lpp.).
  Padomes Direktīva 2009/13/EK (2009. gada 16. februāris), ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.).
  Padomes Direktīva 92/29/EEK (1992. gada 31. marts) par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām medicīniskās palīdzības uzlabošanai uz kuģiem (OV L 113, 30.4.1992., 19. lpp.). |
| Pasažieru tiesības | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.). |
| Pārvietojamas spiediena iekārtas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.). |
| Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) un groza regulas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.). |
| Ostas pakalpojumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (OV L 57, 3.3.2017., 1. lpp.). |
| Jūras vienloga sistēma | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1239 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi un ar ko atceļ Direktīvu 2010/65/ES (OV L 198, 25.7.2019., 64. lpp.). |
| Vide | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (OV L 132, 21.5.2016., 58. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/253 (2015. gada 16. februāris), ar ko attiecībā uz sēra saturu flotes degvielās paredz noteikumus par paraugu ņemšanu un ziņošanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/32/EK (OV L 41, 17.2.2015., 55. lpp.). |

Regulējuma joma

Tiesību akti

Jūrlietu politika

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

Piekļuve tirgum

Padomes Regula (EEK) Nr. 3577/92 (1992. gada 7. decembris), ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.).

Padomes Regula (EEK) Nr. 4055/86 (1986. gada 22. decembris), ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 789/2004 (2004. gada 21. aprīlis) par kravas un pasažieru kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 613/91 (OV L 138, 30.4.2004., 19. lpp.).

Padomes Regula (EEK) Nr. 4058/86 (1986. gada 22. decembris) par saskaņotu rīcību, lai nodrošinātu brīvu piekļuvi kravām tāljūras pārvadājumos (OV L 378, 31.12.1986., 21. lpp.).

Starptautiskās attiecības

Padomes Regula (EEK) Nr. 4057/86 (1986. gada 22. decembris) par negodīgu cenu noteikšanu jūras transportā (OV L 378, 31.12.1986., 14. lpp.).

Starptautiski nolīgumi

Padomes Lēmums 2012/22/ES (2011. gada 12. decembris) par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam, izņemot tā 10. un 11. pantu (OV L 8, 12.1.2012., 1. lpp.).

Padomes Lēmums 2012/23/ES (2011. gada 12. decembris) par Eiropas Savienības pievienošanos 1974. gada Atēnu Konvencijas par pasažieru un viņu bagāžas pārvadājumiem pa jūru 2002. gada protokolam attiecībā uz tā 10. un 11. pantu (OV L 8, 12.1.2012., 13. lpp.).

Organizācijas, kas veic kuģu inspekcijas un apskates – pilnvarotās organizācijas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.).

Komisijas Lēmums 2009/491/EK (2009. gada 16. jūnijs) par kritērijiem, kas jāievēro, pieņemot lēmumu par to, kādos apstākļos karoga valsts vārdā darbojošās organizācijas darbība uzskatāma par nepieļaujamu draudu drošībai un videi (OV L 162, 25.6.2009., 6. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 788/2014 (2014. gada 18. jūlijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem un atzīšanas atsaukšanu kuģu inspekcijas un apskates organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 6. un 7. pantu (OV L 214, 19.7.2014., 12. lpp.).

Karoga valsts

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/21/EK (2009. gada 23. aprīlis) par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (OV L 131, 28.5.2009., 132. lpp.).

Ostas valsts kontrole

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

Kuģu satiksmes uzraudzība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK (OV L 208, 5.8.2002., 10. lpp.).

Starptautiskais drošības vadības kodekss

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu (OV L 64, 4.3.2006., 1. lpp.).

Ziņošanas formalitātes

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK (OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.).

Kuģu aprīkojums

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK (OV L 257, 28.8.2014., 146. lpp.).

Pasažieru kuģi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/25/EK (2003. gada 14. aprīlis) par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem (OV L 123, 17.5.2003., 22. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 392/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par pasažieru pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos uz jūras (OV L 131, 28.5.2009., 24. lpp.).

Padomes Direktīva 98/41/EK (1998. gada 18. jūnijs) par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām (OV L 188, 2.7.1998., 35. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2110 (2017. gada 15. novembris) par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK (OV L 315, 30.11.2017., 61. lpp.).

Zvejas kuģu drošība

Padomes Direktīva 97/70/EK (1997. gada 11. decembris), ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (OV L 34, 9.2.1998., 1. lpp.).

Naftas tankkuģi

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (OV L 172, 30.6.2012., 3. lpp.).

Beramkravu kuģi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/96/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko nosaka saskaņotas prasības un procedūras beramkravu kuģu drošai iekraušanai un izkraušanai (OV L 13, 16.1.2002., 9. lpp.)

Negadījumu izmeklēšana

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK (OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 651/2011 (2011. gada 5. jūlijs), ar ko pieņem pastāvīgās sadarbības sistēmas reglamentu, ko dalībvalstis izveidojušas sadarbībā ar Komisiju un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK 10. pantu (OV L 177, 6.7.2011., 18. lpp.).

Komisijas Regula (ES) Nr. 1286/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko pieņem jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodoloģiju, kas izstrādāta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK 5. panta 4. punktu (OV L 328, 10.12.2011., 36. lpp.).

Apdrošināšana

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/20/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kuģu īpašnieku apdrošināšanu pret jūras prasībām (OV L 131, 28.5.2009., 128. lpp.).

Kuģu radītais piesārņojums

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un sodu, tostarp kriminālsodu, ieviešanu par nodarījumiem, kas saistīti ar piesārņojumu (OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.).

Kuģu atkritumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/883 (2019. gada 17. aprīlis) par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK (OV L 151, 7.6.2019., 116. lpp.).

Alvorganiskie savienojumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 782/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem (OV L 115, 9.5.2003., 1. lpp.).

Jūras satiksmes drošība

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/65/EK (2005. gada 26. oktobris) par ostu aizsardzības pastiprināšanu (OV L 310, 25.11.2005., 28. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.).

Jūrnieku apmācība

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1159 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko groza Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni un atceļ Direktīvu 2005/45/EK par dalībvalstu izsniegto jūrnieku sertifikātu savstarpēju atzīšanu (OV L 188, 12.7.2019., 94. lpp.).

Sociālie aspekti

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/54/ES (2013. gada 20. novembris) par dažiem karoga valsts atbildības aspektiem attiecībā uz atbilstību 2006. gada Konvencijai par darbu jūrniecībā un tās izpildi (OV L 329, 10.12.2013., 1. lpp.).

Padomes Direktīva 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) (OV L 167, 2.7.1999., 33. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/95/EK (1999. gada 13. decembris) par noteikumu ieviešanu attiecībā uz to jūrnieku darba stundām, kas strādā uz kuģiem, kuri ierodas Kopienas ostās (OV L 14, 20.1.2000., 29. lpp.).

Padomes Direktīva 2009/13/EK (2009. gada 16. februāris), ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK (OV L 124, 20.5.2009., 30. lpp.).

Padomes Direktīva 92/29/EEK (1992. gada 31. marts) par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām medicīniskās palīdzības uzlabošanai uz kuģiem (OV L 113, 30.4.1992., 19. lpp.).

Pasažieru tiesības

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.).

Pārvietojamas spiediena iekārtas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) un groza regulas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.).

Ostas pakalpojumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (OV L 57, 3.3.2017., 1. lpp.).

Jūras vienloga sistēma

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1239 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi un ar ko atceļ Direktīvu 2010/65/ES (OV L 198, 25.7.2019., 64. lpp.).

Vide

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (OV L 132, 21.5.2016., 58. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/253 (2015. gada 16. februāris), ar ko attiecībā uz sēra saturu flotes degvielās paredz noteikumus par paraugu ņemšanu un ziņošanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 1999/32/EK (OV L 41, 17.2.2015., 55. lpp.).

“I.5. PIELIKUMS

IEKŠZEMES ŪDENSCEĻU TRANSPORTAM PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| Piekļuve tirgum | Padomes Regula (EK) Nr. 1356/96 (1996. gada 8. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem, ko piemēro kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa dalībvalstu iekšējiem ūdensceļiem, lai ieviestu šādu pārvadāšanas pakalpojumu sniegšanas brīvību (OV L 175, 13.7.1996., 7. lpp.).
  Padomes Regula (EEK) Nr. 3921/91 (1991. gada 16. decembris), ar ko paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji drīkst pārvadāt kravas vai pasažierus pa dalībvalsts iekšējiem ūdensceļiem (OV L 373, 31.12.1991., 1. lpp.).
  Padomes Regula (EK) Nr. 718/1999 (1999. gada 29. marts) par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanai (OV L 90, 2.4.1999., 1. lpp.).
  Padomes Direktīva 96/75/EK (1996. gada 19. novembris) par fraktēšanas un cenu noteikšanas sistēmu valsts un starptautiskajos pārvadājumos pa iekšējiem ūdensceļiem Kopienā (OV L 304, 27.11.1996., 12. lpp.).
  Padomes Regula (EEK) Nr. 2919/85 (1985. gada 17. oktobris) par pieejas nosacījumiem attiecībā uz režīmu, kas saskaņā ar Pārskatīto konvenciju par kuģošanu Reinā paredzēts Reinas kuģniecības kuģiem (OV L 280, 22.10.1985., 4. lpp.). |
| Piekļuve profesijai | Padomes Direktīva 87/540/EEK (1987. gada 9. novembris) par piekļuvi kravu pārvadātāju pa ūdensceļiem profesijai iekšzemes un starptautiskos pārvadājumos un par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu šajā profesijā (OV L 322, 12.11.1987., 20. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).
  Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2020/12 (2019. gada 2. augusts), ar ko attiecībā uz kompetences standartiem un attiecīgajām zināšanām un prasmēm, praktisko eksāmenu standartiem, trenažieru apstiprināšanas standartiem un veselības stāvokļa standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/2397 (OV L 6, 10.1.2020., 15. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/473 (2020. gada 20. janvāris), ar ko attiecībā uz Savienības kvalifikācijas sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu un kuģa žurnālu datubāzu standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/2397 (OV L 100, 1.4.2020., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/182 (2020. gada 14. janvāris) attiecībā uz paraugiem iekšzemes kuģošanas profesionālo kvalifikāciju jomā (OV L 38, 11.2.2020., 1. lpp.). |
| Kuģa vadītāju apliecības | Padomes Direktīva 91/672/EEK (1991. gada 16. decembris) par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (OV L 373, 31.12.1991., 29. lpp.).
  Padomes Direktīva 96/50/EK (1996. gada 23. jūlijs) par to nosacījumu saskaņošanu, ar kuriem dažādās valstīs piešķir kuģu vadīšanas apliecību kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Kopienā (OV L 235, 17.9.1996., 31. lpp.). |
| Drošība/tehniskās prasības | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/100/EK (2009. gada 16. septembris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (OV L 259, 2.10.2009., 8. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1629 (2016. gada 14. septembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem, groza Direktīvu 2009/100/EK un atceļ Direktīvu 2006/87/EK (OV L 252, 16.9.2016., 118. lpp.).
  Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2018/970 (2018. gada 18. aprīlis), ar kuru groza II, III un V pielikumu Direktīvai (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem (OV L 174, 10.7.2018., 15. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1668 (2019. gada 26. jūnijs), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem (OV L 256, 7.10.2019., 1. lpp.).
  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/474 (2020. gada 20. janvāris) par Eiropas kuģu korpusu datubāzi (OV L 100, 1.4.2020., 12. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1122 (2020. gada 28. jūlijs) par DNV GL AS atzīšanu par iekšzemes ūdensceļu kuģu klasifikācijas sabiedrību atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2016/1629 (OV L 245, 30.7.2020., 15. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.). |
| Upju informācijas pakalpojumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/44/EK (2005. gada 7. septembris) par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.)
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 909/2013 (2013. gada 10. septembris) par iekšzemes navigācijai paredzētās elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas (iekšzemes ECDIS) tehniskajām specifikācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK (OV L 258, 28.9.2013., 1. lpp.).
  Komisijas Regula (EK) Nr. 416/2007 (2007. gada 22. marts) par tehniskajām specifikācijām paziņojumiem kapteiņiem, kā minēts 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 105, 23.4.2007., 88. lpp.).
  Komisijas Regula (EK) Nr. 414/2007 (2007. gada 13. marts) par upju informācijas pakalpojumu (RIS) plānošanas, īstenošanas un sniegšanas tehniskajām vadlīnijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 105, 23.4.2007., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2032 (2018. gada 20. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 416/2007 par tehniskajām specifikācijām paziņojumiem kapteiņiem (OV L 332, 28.12.2018., 1. lpp.)
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1973 (2018. gada 7. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 909/2013 par iekšzemes navigācijai paredzētās elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas (iekšzemes ECDIS) tehniskajām specifikācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK (OV L 324, 19.12.2018., 1. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris) par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007 (OV L 138, 24.5.2019., 31. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1744 (2019. gada 17. septembris) par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 164/2010 (OV L 273, 25.10.2019., 1. lpp.). |
| Vide (gaisa kvalitāte) un klimata pārmaiņas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/30/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.). |
| Pasažieru tiesības | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.). |
| Kravu pārvadājumu elektroniskā informācija | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.). |
| Darba laiks | Padomes Direktīva 2014/112/ES (2014. gada 19. decembris), ar ko īsteno Eiropas Nolīgumu par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem iekšējo ūdensceļu transporta nozarē, kas noslēgts starp Eiropas Kuģu savienību (EKS), Eiropas Kuģu kapteiņu organizāciju (EKKO) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF) (OV L 367, 23.12.2014., 86. lpp.). |

Regulējuma joma

Tiesību akti

Piekļuve tirgum

Padomes Regula (EK) Nr. 1356/96 (1996. gada 8. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem, ko piemēro kravu vai pasažieru pārvadājumiem pa dalībvalstu iekšējiem ūdensceļiem, lai ieviestu šādu pārvadāšanas pakalpojumu sniegšanas brīvību (OV L 175, 13.7.1996., 7. lpp.).

Padomes Regula (EEK) Nr. 3921/91 (1991. gada 16. decembris), ar ko paredz nosacījumus, saskaņā ar kuriem ārvalstu pārvadātāji drīkst pārvadāt kravas vai pasažierus pa dalībvalsts iekšējiem ūdensceļiem (OV L 373, 31.12.1991., 1. lpp.).

Padomes Regula (EK) Nr. 718/1999 (1999. gada 29. marts) par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanai (OV L 90, 2.4.1999., 1. lpp.).

Padomes Direktīva 96/75/EK (1996. gada 19. novembris) par fraktēšanas un cenu noteikšanas sistēmu valsts un starptautiskajos pārvadājumos pa iekšējiem ūdensceļiem Kopienā (OV L 304, 27.11.1996., 12. lpp.).

Padomes Regula (EEK) Nr. 2919/85 (1985. gada 17. oktobris) par pieejas nosacījumiem attiecībā uz režīmu, kas saskaņā ar Pārskatīto konvenciju par kuģošanu Reinā paredzēts Reinas kuģniecības kuģiem (OV L 280, 22.10.1985., 4. lpp.).

Piekļuve profesijai

Padomes Direktīva 87/540/EEK (1987. gada 9. novembris) par piekļuvi kravu pārvadātāju pa ūdensceļiem profesijai iekšzemes un starptautiskos pārvadājumos un par diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu šajā profesijā (OV L 322, 12.11.1987., 20. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).

Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2020/12 (2019. gada 2. augusts), ar ko attiecībā uz kompetences standartiem un attiecīgajām zināšanām un prasmēm, praktisko eksāmenu standartiem, trenažieru apstiprināšanas standartiem un veselības stāvokļa standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/2397 (OV L 6, 10.1.2020., 15. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/473 (2020. gada 20. janvāris), ar ko attiecībā uz Savienības kvalifikācijas sertifikātu, darba uzskaites grāmatiņu un kuģa žurnālu datubāzu standartiem papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/2397 (OV L 100, 1.4.2020., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas Regula (ES) 2020/182 (2020. gada 14. janvāris) attiecībā uz paraugiem iekšzemes kuģošanas profesionālo kvalifikāciju jomā (OV L 38, 11.2.2020., 1. lpp.).

Kuģa vadītāju apliecības

Padomes Direktīva 91/672/EEK (1991. gada 16. decembris) par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (OV L 373, 31.12.1991., 29. lpp.).

Padomes Direktīva 96/50/EK (1996. gada 23. jūlijs) par to nosacījumu saskaņošanu, ar kuriem dažādās valstīs piešķir kuģu vadīšanas apliecību kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem Kopienā (OV L 235, 17.9.1996., 31. lpp.).

Drošība/tehniskās prasības

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/100/EK (2009. gada 16. septembris) par iekšējo ūdensceļu kuģu kuģošanas licenču savstarpēju atzīšanu (OV L 259, 2.10.2009., 8. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1629 (2016. gada 14. septembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem, groza Direktīvu 2009/100/EK un atceļ Direktīvu 2006/87/EK (OV L 252, 16.9.2016., 118. lpp.).

Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2018/970 (2018. gada 18. aprīlis), ar kuru groza II, III un V pielikumu Direktīvai (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem (OV L 174, 10.7.2018., 15. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1668 (2019. gada 26. jūnijs), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/1629, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģiem (OV L 256, 7.10.2019., 1. lpp.).

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/474 (2020. gada 20. janvāris) par Eiropas kuģu korpusu datubāzi (OV L 100, 1.4.2020., 12. lpp.).

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1122 (2020. gada 28. jūlijs) par DNV GL AS atzīšanu par iekšzemes ūdensceļu kuģu klasifikācijas sabiedrību atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai (ES) 2016/1629 (OV L 245, 30.7.2020., 15. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/35/ES (2010. gada 16. jūnijs) par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

Bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

Upju informācijas pakalpojumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/44/EK (2005. gada 7. septembris) par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 909/2013 (2013. gada 10. septembris) par iekšzemes navigācijai paredzētās elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas (iekšzemes ECDIS) tehniskajām specifikācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK (OV L 258, 28.9.2013., 1. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 416/2007 (2007. gada 22. marts) par tehniskajām specifikācijām paziņojumiem kapteiņiem, kā minēts 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 105, 23.4.2007., 88. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 414/2007 (2007. gada 13. marts) par upju informācijas pakalpojumu (RIS) plānošanas, īstenošanas un sniegšanas tehniskajām vadlīnijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 105, 23.4.2007., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2032 (2018. gada 20. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 416/2007 par tehniskajām specifikācijām paziņojumiem kapteiņiem (OV L 332, 28.12.2018., 1. lpp.)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1973 (2018. gada 7. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 909/2013 par iekšzemes navigācijai paredzētās elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas (iekšzemes ECDIS) tehniskajām specifikācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK (OV L 324, 19.12.2018., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris) par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007 (OV L 138, 24.5.2019., 31. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1744 (2019. gada 17. septembris) par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 164/2010 (OV L 273, 25.10.2019., 1. lpp.).

Vide (gaisa kvalitāte) un klimata pārmaiņas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/30/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK (OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1628 (2016. gada 14. septembris) par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK (OV L 252, 16.9.2016., 53. lpp.).

Pasažieru tiesības

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1177/2010 (2010. gada 24. novembris) par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru un iekšzemes ūdensceļiem, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 334, 17.12.2010., 1. lpp.).

Kravu pārvadājumu elektroniskā informācija

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1056 (2020. gada 15. jūlijs) par kravu pārvadājumu elektronisku informāciju (OV L 249, 31.7.2020., 33. lpp.).

Darba laiks

Padomes Direktīva 2014/112/ES (2014. gada 19. decembris), ar ko īsteno Eiropas Nolīgumu par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem iekšējo ūdensceļu transporta nozarē, kas noslēgts starp Eiropas Kuģu savienību (EKS), Eiropas Kuģu kapteiņu organizāciju (EKKO) un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF) (OV L 367, 23.12.2014., 86. lpp.).

“I.6. PIELIKUMS

TRANSPORTA NOZAREI PIEMĒROJAMIE VIDES AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| Ietekmes novērtējums | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2014/52/ES (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).
  un 1991. gada Konvencija par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija).
  Visiem IVN direktīvas I pielikumā uzskaitītajiem projektiem, uz kuriem attiecas Līguma darbības joma, veic ietekmes uz vidi novērtēšanu saskaņā ar ES IVN noteikumiem. Visiem IVN direktīvas II pielikumā uzskaitītajiem projektiem, uz kuriem attiecas Līguma darbības joma, nosaka, vai tiem vajadzīgs ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar ES IVN noteikumiem. Bez tam pārrobežu aspekti jārisina saskaņā ar Espo konvencijas prasībām.
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).
  un Espo konvencijas Protokols par stratēģisko vides novērtējumu (SVN protokols).
  Visiem plāniem un programmām transporta jomā attiecīgā gadījumā veic vides novērtēšanu saskaņā ar SVN direktīvu un Espo konvencijas SVN protokolu. Ja plāna vai programmas īstenošanai var būt būtiska pārrobežu ietekme uz vidi vai ja to pieprasa Puse, kura var tikt būtiski ietekmēta, pārrobežu apspriešanās jāveic saskaņā ar SVN protokola (10. panta) un/vai SVN direktīvas (7. panta) noteikumiem. |
| Dabas aizsardzība | Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).
  Ja projekts varētu ietekmēt nozīmīgas dabas aizsardzības vietas, ir jāveic piemērota dabas aizsardzības novērtēšana, kas līdzvērtīga Direktīvas 92/43/EEK 6. pantā noteiktajai.
  Padomes Direktīva 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979., 1. – 18. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.). |
| Degvielas, gaisa kvalitāte un klimata pārmaiņas | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (OV L 132, 21.5.2016., 58. lpp.). |
| Ūdens resursu politika | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).
  Visi transporta projekti kuģošanā, uz kuriem attiecas šā līguma darbības joma, ir jāizstrādā un jāīsteno saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punktu.
  Visi transporta projekti kuģošanā, uz kuriem attiecas šā līguma darbības joma, attiecīgā gadījumā jāīsteno saskaņā ar Starptautiskās Donavas upes aizsardzības komisijas (ICPDR), Donavas komisijas un Savas komisijas atbalstīto Kopīgo paziņojumu par iekšzemes navigāciju un vides ilgtspēju Donavas upes baseinā. |
| Troksnis | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību – Saskaņošanas komitejā sniegtais Komisijas paziņojums attiecībā uz Direktīvu par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.). |

Regulējuma joma

Tiesību akti

Ietekmes novērtējums

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2014/52/ES (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).

un 1991. gada Konvencija par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (Espo konvencija).

Visiem IVN direktīvas I pielikumā uzskaitītajiem projektiem, uz kuriem attiecas Līguma darbības joma, veic ietekmes uz vidi novērtēšanu saskaņā ar ES IVN noteikumiem. Visiem IVN direktīvas II pielikumā uzskaitītajiem projektiem, uz kuriem attiecas Līguma darbības joma, nosaka, vai tiem vajadzīgs ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar ES IVN noteikumiem. Bez tam pārrobežu aspekti jārisina saskaņā ar Espo konvencijas prasībām.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).

un Espo konvencijas Protokols par stratēģisko vides novērtējumu (SVN protokols).

Visiem plāniem un programmām transporta jomā attiecīgā gadījumā veic vides novērtēšanu saskaņā ar SVN direktīvu un Espo konvencijas SVN protokolu. Ja plāna vai programmas īstenošanai var būt būtiska pārrobežu ietekme uz vidi vai ja to pieprasa Puse, kura var tikt būtiski ietekmēta, pārrobežu apspriešanās jāveic saskaņā ar SVN protokola (10. panta) un/vai SVN direktīvas (7. panta) noteikumiem.

Dabas aizsardzība

Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

Ja projekts varētu ietekmēt nozīmīgas dabas aizsardzības vietas, ir jāveic piemērota dabas aizsardzības novērtēšana, kas līdzvērtīga Direktīvas 92/43/EEK 6. pantā noteiktajai.

Padomes Direktīva 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979., 1. – 18. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

Degvielas, gaisa kvalitāte un klimata pārmaiņas

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem (OV L 132, 21.5.2016., 58. lpp.).

Ūdens resursu politika

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

Visi transporta projekti kuģošanā, uz kuriem attiecas šā līguma darbības joma, ir jāizstrādā un jāīsteno saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punktu.

Visi transporta projekti kuģošanā, uz kuriem attiecas šā līguma darbības joma, attiecīgā gadījumā jāīsteno saskaņā ar Starptautiskās Donavas upes aizsardzības komisijas (ICPDR), Donavas komisijas un Savas komisijas atbalstīto Kopīgo paziņojumu par iekšzemes navigāciju un vides ilgtspēju Donavas upes baseinā.

Troksnis

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/49/EK (2002. gada 25. jūnijs) par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību – Saskaņošanas komitejā sniegtais Komisijas paziņojums attiecībā uz Direktīvu par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).

“I.7. PIELIKUMS

TRANSPORTA NOZAREI PIEMĒROJAMIE PUBLISKĀ IEPIRKUMA NOTEIKUMI

Tālāk minēto Eiropas Savienības tiesību aktu “piemērojamos noteikumus” piemēro saskaņā ar pamatlīgumu un II pielikumu par horizontālajiem pielāgojumiem, ja šajā pielikumā vai I–VI protokolā nav noteikts citādi. Vajadzības gadījumā tālāk attiecīgi norādīti īpaši atsevišķu tiesību aktu pielāgojumi.

Tālāk minētie Eiropas Savienības tiesību akti ir pēdējā redakcijā ar jaunākajiem grozījumiem.

| Regulējuma joma | Tiesību akti |
| --- | --- |
| Izskatīšanas procedūras | Padomes Direktīva 89/665/EEK (1989. gada 21. decembris) par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.).
  Padomes Direktīva 92/13/EEK (1992. gada 25. februāris), ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.). |
| Iepirkuma procedūras | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).
  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1986 (2015. gada 11. novembris), ar ko izveido standarta veidlapas paziņojumu publicēšanai publisko iepirkumu jomā un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 842/2011 (OV L 296, 12.11.2015., 1. lpp.). |
| Sabiedriskie pakalpojumi | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2338 (2016. gada 14. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1370/2007 groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (OV L 354, 23.12.2016., 22. lpp.). |

Regulējuma joma

Tiesību akti

Izskatīšanas procedūras

Padomes Direktīva 89/665/EEK (1989. gada 21. decembris) par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.).

Padomes Direktīva 92/13/EEK (1992. gada 25. februāris), ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.).

Iepirkuma procedūras

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1986 (2015. gada 11. novembris), ar ko izveido standarta veidlapas paziņojumu publicēšanai publisko iepirkumu jomā un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 842/2011 (OV L 296, 12.11.2015., 1. lpp.).

Sabiedriskie pakalpojumi

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/2338 (2016. gada 14. decembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1370/2007 groza attiecībā uz iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu (OV L 354, 23.12.2016., 22. lpp.).

---

(1)  Par piemērošanas jomu sk. Regulas (ES) 2020/1056 2. pantu. Direktīva 92/106/EEK un Regula (EK) Nr. 1072/2009 šajā pielikumā nav uzskaitītas. Nav svarīgi, kādā mērā Regula (ES) 2020/1056 aptver ar minētajiem aktiem saistītos aspektus.

1

---

| 29.3.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 91/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 91/89

---

AR TIRDZNIECĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMA STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU, NO VIENAS PUSES, UN LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTO KARALISTI, NO OTRAS PUSES, 8. PANTA 1. PUNKTA P) APAKŠPUNKTU IZVEIDOTĀS SPECIALIZĒTĀS KOMITEJAS SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJAS JOMĀ LĒMUMS nr. 1/2023

(2023. gada 10. martā)

attiecībā uz sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas izmantošanu datu nosūtīšanai starp iestādēm vai sadarbības struktūrām [2023/698]

SPECIALIZĒTĀ KOMITEJA SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA KOORDINĀCIJAS JOMĀ,

ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”) (1), un jo īpaši tā Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSCI.4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju (“Protokols par sociālā nodrošinājuma koordināciju”) SSCI.71. panta 4. punktu minētā protokola īstenošanas nolūkā Apvienotā Karaliste var piedalīties sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajā apmaiņā un segt saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju (“Protokols par sociālā nodrošinājuma koordināciju”) SSCI.71. panta 4. punktu minētā protokola īstenošanas nolūkā Apvienotā Karaliste var piedalīties sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajā apmaiņā un segt saistītās izmaksas.

| (2) | Saskaņā ar Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSCI.4. panta 2. punktu datu nosūtīšanu starp dalībvalstu un Apvienotās Karalistes iestādēm vai sadarbības struktūrām pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā, var veikt, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu. Ciktāl ar veidlapām un dokumentiem apmainās, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu, veidlapām un dokumentiem ir jāatbilst noteikumiem, ko piemēro sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajai apmaiņai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSCI.4. panta 2. punktu datu nosūtīšanu starp dalībvalstu un Apvienotās Karalistes iestādēm vai sadarbības struktūrām pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā, var veikt, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu. Ciktāl ar veidlapām un dokumentiem apmainās, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu, veidlapām un dokumentiem ir jāatbilst noteikumiem, ko piemēro sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajai apmaiņai.

| (3) | Sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas izmantošana Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju īstenošanas nolūkos būtu izdevīga dalībvalstīm un Apvienotajai Karalistei, sociālā nodrošinājuma iestādēm un personām, kas pārvietojas starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti, jo tādējādi tiktu nodrošināta ātrāka, precīzāka un drošāka sociālā nodrošinājuma informācijas apmaiņa saskaņā ar Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordināciju. Tādēļ Specializētajai komitejai sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā būtu jāpieņem lēmums, lai apstiprinātu datu nosūtīšanu, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu. |
| --- | --- |

(3)

Sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskās apmaiņas izmantošana Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju īstenošanas nolūkos būtu izdevīga dalībvalstīm un Apvienotajai Karalistei, sociālā nodrošinājuma iestādēm un personām, kas pārvietojas starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti, jo tādējādi tiktu nodrošināta ātrāka, precīzāka un drošāka sociālā nodrošinājuma informācijas apmaiņa saskaņā ar Protokolu par sociālā nodrošinājuma koordināciju. Tādēļ Specializētajai komitejai sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā būtu jāpieņem lēmums, lai apstiprinātu datu nosūtīšanu, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu.

| (4) | Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā norāda, ka, lai gan noteikumi par sociālā nodrošinājuma koordināciju, kas paredzēti Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2), ir juridiski nošķirti no noteikumiem, kas paredzēti Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā, iepriekšējā nolīguma 34. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Apvienotā Karaliste piedalās sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajā apmaiņā (EESSI) un sedz saistītās izmaksas, |
| --- | --- |

(4)

Specializētā komiteja sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā norāda, ka, lai gan noteikumi par sociālā nodrošinājuma koordināciju, kas paredzēti Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2), ir juridiski nošķirti no noteikumiem, kas paredzēti Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā, iepriekšējā nolīguma 34. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Apvienotā Karaliste piedalās sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajā apmaiņā (EESSI) un sedz saistītās izmaksas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Datu nosūtīšanu starp dalībvalstu un Apvienotās Karalistes iestādēm vai sadarbības struktūrām veic, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektronisko apmaiņu. Tas neskar izņēmuma un objektīvi pamatotas situācijas.

2. pants

Apvienotā Karaliste sedz saistītās izmaksas, kas izriet no tās dalības sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskajā apmaiņā saskaņā ar Protokola par sociālā nodrošinājuma koordināciju SSCI.71. panta 4. punktu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē un Londonā, 2023. gada 10. martā

Specializētās komitejas sociālā nodrošinājuma koordinācijas jomā vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

1

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

---