# Az Európai Unió L 335/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 335 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. december 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 335

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. december 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2576 rendelete (2022. december 19.) a szolidaritásnak a gázbeszerzések jobb koordinálása, megbízható ár-referenciaértékek és a határokon átnyúló gázkereskedelem révén történő fokozásáról | 1 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2577 rendelete (2022. december 22.) a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról | 36 |
| | * | A Tanács (EU) 2022/2578 rendelete (2022. december 22.) az uniós polgárok és a gazdaság túlzottan magas árakkal szembeni védelmét szolgáló piaci korrekciós mechanizmus létrehozásáról | 45 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2579 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 10.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az említett irányelv 8a. cikkével összhangban a vállalkozások által az engedély iránti kérelemben benyújtandó információkat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 61 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 17.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkat és az illetékes hatóságok felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 64 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/2581 végrehajtási rendelete (2022. június 20.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelmekben történő információnyújtás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 86 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság 2/2022 határozata (2022. november 30.) a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásáról [2022/2582] | 103 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2022/2576 rendelete (2022. december 19.) a szolidaritásnak a gázbeszerzések jobb koordinálása, megbízható ár-referenciaértékek és a határokon átnyúló gázkereskedelem révén történő fokozásáról

1

*

A Tanács (EU) 2022/2577 rendelete (2022. december 22.) a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról

36

*

A Tanács (EU) 2022/2578 rendelete (2022. december 22.) az uniós polgárok és a gazdaság túlzottan magas árakkal szembeni védelmét szolgáló piaci korrekciós mechanizmus létrehozásáról

45

*

A Bizottság (EU) 2022/2579 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 10.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az említett irányelv 8a. cikkével összhangban a vállalkozások által az engedély iránti kérelemben benyújtandó információkat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

61

*

A Bizottság (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 17.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkat és az illetékes hatóságok felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

64

*

A Bizottság (EU) 2022/2581 végrehajtási rendelete (2022. június 20.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelmekben történő információnyújtás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

86

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság 2/2022 határozata (2022. november 30.) a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásáról [2022/2582]

103

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 135., 2019.5.22. ) | 112 |
| | * | Helyesbítés az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2022. július 26-i (EU) 2022/2417 tanácsi határozathoz ( HL L 318., 2022.12.12. ) | 113 |
| | * | Helyesbítés az Európai Unió és Ukrajna közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2022. július 26-i (EU) 2022/2435 tanácsi határozathoz ( HL L 319., 2022.12.13. ) | 114 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 135., 2019.5.22. )

( HL L 135., 2019.5.22. )

112

*

Helyesbítés az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2022. július 26-i (EU) 2022/2417 tanácsi határozathoz ( HL L 318., 2022.12.12. )

( HL L 318., 2022.12.12. )

113

*

Helyesbítés az Európai Unió és Ukrajna közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2022. július 26-i (EU) 2022/2435 tanácsi határozathoz ( HL L 319., 2022.12.13. )

( HL L 319., 2022.12.13. )

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/1

---

A TANÁCS (EU) 2022/2576 RENDELETE

(2022. december 19.)

a szolidaritásnak a gázbeszerzések jobb koordinálása, megbízható ár-referenciaértékek és a határokon átnyúló gázkereskedelem révén történő fokozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 122. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborúja és az Oroszországi Föderációból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az Unió és tagállamai ellátásbiztonságát. Ugyanakkor a gázellátás fegyverként való felhasználása és a piacok Oroszországi Föderáció általi, a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipulálása az energiaárak ugrásszerű emelkedéséhez vezetett az Unióban, ami nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az ellátásbiztonságot is súlyosan aláássa. |
| --- | --- |

(1)

Az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan agressziós háborúja és az Oroszországi Föderációból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az Unió és tagállamai ellátásbiztonságát. Ugyanakkor a gázellátás fegyverként való felhasználása és a piacok Oroszországi Föderáció általi, a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipulálása az energiaárak ugrásszerű emelkedéséhez vezetett az Unióban, ami nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az ellátásbiztonságot is súlyosan aláássa.

| (2) | Ehhez határozott és koordinált válaszra van szükség az Unió részéről annak érdekében, hogy megvédje polgárait és gazdaságát a túlzott és manipulált piaci áraktól, és biztosítsa, hogy a földgáz a határokon át áramoljon minden rászoruló felhasználóhoz, a gázhiány helyzetében is. Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátástól való függőség csökkentése és a túlzott árak mérséklése érdekében elengedhetetlen a külső szállítóktól történő gázbeszerzések jobb koordinálása. |
| --- | --- |

(2)

Ehhez határozott és koordinált válaszra van szükség az Unió részéről annak érdekében, hogy megvédje polgárait és gazdaságát a túlzott és manipulált piaci áraktól, és biztosítsa, hogy a földgáz a határokon át áramoljon minden rászoruló felhasználóhoz, a gázhiány helyzetében is. Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátástól való függőség csökkentése és a túlzott árak mérséklése érdekében elengedhetetlen a külső szállítóktól történő gázbeszerzések jobb koordinálása.

| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy – a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Az orosz gázellátás teljes leállításának magas kockázata és a szélsőséges energiaár-emelkedés, amelyek aláássák az Unió gazdaságát, ilyen súlyos nehézségeket jelentenek. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy – a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Az orosz gázellátás teljes leállításának magas kockázata és a szélsőséges energiaár-emelkedés, amelyek aláássák az Unió gazdaságát, ilyen súlyos nehézségeket jelentenek.

| (4) | A Bizottság a „REPowerEU terv” című, 2022. május 18-i közleményében bejelentette, hogy a tagállamokkal közösen uniós energiabeszerzési platformot hoznak létre a gáz, a cseppfolyósított földgáz (LNG) és a hidrogén közös beszerzésére. Az említett bejelentést az Európai Tanács a 2022. május 30–31-i ülésén jóváhagyta. A REPowerEU terv részeként a Bizottság előterjesztette az EU külső energiaügyi szerepvállalására vonatkozó stratégiát is, amely kifejti, hogy az Unió miként támogatja a globális, tiszta és igazságos energetikai átállást a fenntartható, biztonságos és megfizethető energia biztosítása érdekében, többek között az Unió energiaellátásának diverzifikálásával, különösen azáltal, hogy tárgyalásos úton politikai kötelezettségvállalásokról állapodik meg már meglévő vagy új gázszállítókkal az Európába irányuló gázszállítások növeléséről, hogy ezáltal kiválthassa az orosz gázszállításokat. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság a „REPowerEU terv” című, 2022. május 18-i közleményében bejelentette, hogy a tagállamokkal közösen uniós energiabeszerzési platformot hoznak létre a gáz, a cseppfolyósított földgáz (LNG) és a hidrogén közös beszerzésére. Az említett bejelentést az Európai Tanács a 2022. május 30–31-i ülésén jóváhagyta. A REPowerEU terv részeként a Bizottság előterjesztette az EU külső energiaügyi szerepvállalására vonatkozó stratégiát is, amely kifejti, hogy az Unió miként támogatja a globális, tiszta és igazságos energetikai átállást a fenntartható, biztonságos és megfizethető energia biztosítása érdekében, többek között az Unió energiaellátásának diverzifikálásával, különösen azáltal, hogy tárgyalásos úton politikai kötelezettségvállalásokról állapodik meg már meglévő vagy új gázszállítókkal az Európába irányuló gázszállítások növeléséről, hogy ezáltal kiválthassa az orosz gázszállításokat.

| (5) | Az uniós energiabeszerzési platform kulcsszerepet játszhat az olyan kölcsönösen előnyös partnerségek keresésében, amelyek hozzájárulnak az ellátás biztonságához, és alacsonyabb importárakat eredményeznek a harmadik országokból vásárolt gáz tekintetében, teljes mértékben kihasználva az Unió kollektív súlyát. E cél eléréséhez elengedhetetlen a gázszállítók (mind a vezetékesföldgáz-, mind az LNG-szállítók) és a jövőbeli zöldhidrogén-szállítók fokozott nemzetközi bevonása. Így különöse az uniós energiabeszerzési platformon keresztül a tagállamokkal és a tagállamok között a harmadik országokkal szemben folytatott sokkal szorosabb koordináció biztosítaná, hogy az Unió kollektív súlya hatékonyabb. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós energiabeszerzési platform kulcsszerepet játszhat az olyan kölcsönösen előnyös partnerségek keresésében, amelyek hozzájárulnak az ellátás biztonságához, és alacsonyabb importárakat eredményeznek a harmadik országokból vásárolt gáz tekintetében, teljes mértékben kihasználva az Unió kollektív súlyát. E cél eléréséhez elengedhetetlen a gázszállítók (mind a vezetékesföldgáz-, mind az LNG-szállítók) és a jövőbeli zöldhidrogén-szállítók fokozott nemzetközi bevonása. Így különöse az uniós energiabeszerzési platformon keresztül a tagállamokkal és a tagállamok között a harmadik országokkal szemben folytatott sokkal szorosabb koordináció biztosítaná, hogy az Unió kollektív súlya hatékonyabb.

| (6) | Mivel az ellátás biztonságának biztosítása terén tartósan fennáll a súlyos nehézségek helyzete, a közös beszerzésnek elő kell segítenie a vállalkozások számára a tagállamokban az egyenlőbb hozzáférés biztosítását új vagy további gázforrásokhoz, és – a végső felhasználók javára – elő kell segítenie alacsonyabb árak biztosítását annál, mint amelyek a szolgáltatón keresztül egyénileg gázt vásárlókra lehettek volna alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az ellátás biztonságának biztosítása terén tartósan fennáll a súlyos nehézségek helyzete, a közös beszerzésnek elő kell segítenie a vállalkozások számára a tagállamokban az egyenlőbb hozzáférés biztosítását új vagy további gázforrásokhoz, és – a végső felhasználók javára – elő kell segítenie alacsonyabb árak biztosítását annál, mint amelyek a szolgáltatón keresztül egyénileg gázt vásárlókra lehettek volna alkalmazandók.

| (7) | A közös beszerzés eredményeként kedvezőbb elbánásban vagy támogatásban részesülhet a megújuló gázokkal – így például a biometánnal és a hidrogénnel – való ellátás, amennyiben azok biztonságosan betáplálhatók a gázrendszerbe, valamint az egyébként lefúvatandó vagy fáklyázásra kerülő gázzal való ellátás. Formális jogi követelmény hiányában bármely releváns joghatóságban, az e rendelet alapján szerződéseket kötő vállalkozások képesek lesznek arra, hogy az ENSZ olaj- és gázipari metánkibocsátással foglalkozó partnerségének 2.0 jelentéstételi keretét használják a metánkibocsátás mérésére, bejelentésére és ellenőrzésére az Unióba irányuló ellátási lánc mentén. |
| --- | --- |

(7)

A közös beszerzés eredményeként kedvezőbb elbánásban vagy támogatásban részesülhet a megújuló gázokkal – így például a biometánnal és a hidrogénnel – való ellátás, amennyiben azok biztonságosan betáplálhatók a gázrendszerbe, valamint az egyébként lefúvatandó vagy fáklyázásra kerülő gázzal való ellátás. Formális jogi követelmény hiányában bármely releváns joghatóságban, az e rendelet alapján szerződéseket kötő vállalkozások képesek lesznek arra, hogy az ENSZ olaj- és gázipari metánkibocsátással foglalkozó partnerségének 2.0 jelentéstételi keretét használják a metánkibocsátás mérésére, bejelentésére és ellenőrzésére az Unióba irányuló ellátási lánc mentén.

| (8) | Az e rendelet értelmében kidolgozott új mechanizmusnak két lépésből kell állnia. Első lépésként az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások egy a Bizottság által szerződtetett szolgáltatón keresztül összesítenék gázigényüket. Ez lehetővé tenné a gázszállítók számára, hogy nagy összesített mennyiségek alapján tegyenek ajánlatokat, az őket egyénileg megközelítő vásárlóknak tett sok kisebb ajánlat helyett. Második lépésben az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások egyénileg vagy másokkal koordinált módon gázvásárlási szerződést köthetnek olyan földgázszállítókkal vagy -termelőkkel, amelyek megfeleltek az összesített keresletnek. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet értelmében kidolgozott új mechanizmusnak két lépésből kell állnia. Első lépésként az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások egy a Bizottság által szerződtetett szolgáltatón keresztül összesítenék gázigényüket. Ez lehetővé tenné a gázszállítók számára, hogy nagy összesített mennyiségek alapján tegyenek ajánlatokat, az őket egyénileg megközelítő vásárlóknak tett sok kisebb ajánlat helyett. Második lépésben az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások egyénileg vagy másokkal koordinált módon gázvásárlási szerződést köthetnek olyan földgázszállítókkal vagy -termelőkkel, amelyek megfeleltek az összesített keresletnek.

| (9) | Mivel az ellátás biztonságának biztosítása terén tartósan fennáll a súlyos nehézségek helyzete, a keresletösszesítésnek és a közös beszerzésnek elő kell segítenie a vállalkozások számára a tagállamokban az egyenlőbb hozzáférés biztosítását új vagy további gázforrásokhoz, és – a végső felhasználók javára – elő kell segítenie alacsonyabb árak biztosítását annál, mint amelyek a szolgáltatón keresztül gázt vásárló vállalkozásokra lehettek volna alkalmazandók. Már a megújuló gázok, a földgázok és a hidrogén belső piacairól szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban szerepel egy első hivatkozás a kiegyenlítési célú közös gázbeszerzés igen korlátozott formájának lehetőségére. Az említett javaslat azonban még az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziós háborúját megelőző időre datálódik. Továbbá nem tartalmaz részletes koncepciót az említett javaslat, amely csak a szállításirendszer-üzemeltetőknek az energia kiegyensúlyozásával kapcsolatos igen sajátos igényeire vonatkozott. Mivel azonnali és sokkal átfogóbb megoldásra van szükség a koordinált gázbeszerzés hiányzó struktúráinak problémájára, helyénvaló egy ideiglenes gyorsított megoldást javasolni. |
| --- | --- |

(9)

Mivel az ellátás biztonságának biztosítása terén tartósan fennáll a súlyos nehézségek helyzete, a keresletösszesítésnek és a közös beszerzésnek elő kell segítenie a vállalkozások számára a tagállamokban az egyenlőbb hozzáférés biztosítását új vagy további gázforrásokhoz, és – a végső felhasználók javára – elő kell segítenie alacsonyabb árak biztosítását annál, mint amelyek a szolgáltatón keresztül gázt vásárló vállalkozásokra lehettek volna alkalmazandók. Már a megújuló gázok, a földgázok és a hidrogén belső piacairól szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban szerepel egy első hivatkozás a kiegyenlítési célú közös gázbeszerzés igen korlátozott formájának lehetőségére. Az említett javaslat azonban még az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziós háborúját megelőző időre datálódik. Továbbá nem tartalmaz részletes koncepciót az említett javaslat, amely csak a szállításirendszer-üzemeltetőknek az energia kiegyensúlyozásával kapcsolatos igen sajátos igényeire vonatkozott. Mivel azonnali és sokkal átfogóbb megoldásra van szükség a koordinált gázbeszerzés hiányzó struktúráinak problémájára, helyénvaló egy ideiglenes gyorsított megoldást javasolni.

| (10) | A keresletösszesítés és a közös beszerzés ezért megerősítheti az uniós szolidaritást a gázbeszerzés és -elosztás terén. A szolidaritás szellemében a közös beszerzésnek különösen azon vállalkozásokat kell támogatnia, amelyek korábban kizárólag vagy főként orosz szállítóktól vásároltak gázt, segítve őket abban, hogy a keresletösszesítés és a közös beszerzés eredményeként előnyös feltételek mellett, alternatív földgázszállítóktól vagy -szolgáltatóktól szerezzék be a készleteket. |
| --- | --- |

(10)

A keresletösszesítés és a közös beszerzés ezért megerősítheti az uniós szolidaritást a gázbeszerzés és -elosztás terén. A szolidaritás szellemében a közös beszerzésnek különösen azon vállalkozásokat kell támogatnia, amelyek korábban kizárólag vagy főként orosz szállítóktól vásároltak gázt, segítve őket abban, hogy a keresletösszesítés és a közös beszerzés eredményeként előnyös feltételek mellett, alternatív földgázszállítóktól vagy -szolgáltatóktól szerezzék be a készleteket.

| (11) | A keresletösszesítésnek és a közös beszerzésnek elő kell segítenie a gáztároló létesítmények feltöltését a jelenlegi szükséghelyzetben, amennyiben az európai gáztároló létesítmények többsége a most következő tél után kimerülne. Ezenkívül, az említett intézkedéseknek – a szolidaritás szellemében – elő kell segíteniük a gáz koordináltabb módon történő beszerzését. |
| --- | --- |

(11)

A keresletösszesítésnek és a közös beszerzésnek elő kell segítenie a gáztároló létesítmények feltöltését a jelenlegi szükséghelyzetben, amennyiben az európai gáztároló létesítmények többsége a most következő tél után kimerülne. Ezenkívül, az említett intézkedéseknek – a szolidaritás szellemében – elő kell segíteniük a gáz koordináltabb módon történő beszerzését.

| (12) | Szükséges ezért sürgősen és ideiglenes alapon keresletösszesítést és közös beszerzést létrehozni. Ez lehetővé tenné egy szolgáltató gyors létrehozását, ami lehetővé tenné a kereslet összesítését. A Bizottság által szerződtetett szolgáltatónak csak néhány alapvető funkciója volna, és az általa szervezett folyamat csak a kereslet összesítésében való részvételre vonatkozó kötelező elemeket tartalmazna, de még nem tartalmazná a szerződéses feltételek kötelező koordinálását vagy az azon keresztül történő gázbeszerzésre vonatkozó kötelező érvényű ajánlatok benyújtásának kötelezettségét. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges ezért sürgősen és ideiglenes alapon keresletösszesítést és közös beszerzést létrehozni. Ez lehetővé tenné egy szolgáltató gyors létrehozását, ami lehetővé tenné a kereslet összesítését. A Bizottság által szerződtetett szolgáltatónak csak néhány alapvető funkciója volna, és az általa szervezett folyamat csak a kereslet összesítésében való részvételre vonatkozó kötelező elemeket tartalmazna, de még nem tartalmazná a szerződéses feltételek kötelező koordinálását vagy az azon keresztül történő gázbeszerzésre vonatkozó kötelező érvényű ajánlatok benyújtásának kötelezettségét.

| (13) | A földgázipari vállalkozásokra és a gázfogyasztó vállalkozásokra nem róható olyan követelmény, hogy a szolgáltatón keresztül vásároljanak gázt olyan gázszállítókkal vagy -termelőkkel kötött gázellátási szerződések vagy egyetértési megállapodások alapján, amelyek megfeleltek az összesített keresletnek. A földgázipari vállalkozásokat és a gázfogyasztó vállalkozásokat azonban határozottan arra ösztönözzük, hogy a versenyjoggal összeegyeztethető együttműködési formákra törekedjenek, és vegyék igénybe a szolgáltatót a közös beszerzés előnyeinek teljes körű kiaknázása érdekében. Ezért a szolgáltató és a részt vevő vállalkozások között létre lehetne hozni egy olyan mechanizmust, amely meghatározza azon főbb feltételeket, amelyek mellett a részt vevő vállalkozások kötelezettséget vállalnak az összesített keresletnek megfelelő gáz megvásárlására. |
| --- | --- |

(13)

A földgázipari vállalkozásokra és a gázfogyasztó vállalkozásokra nem róható olyan követelmény, hogy a szolgáltatón keresztül vásároljanak gázt olyan gázszállítókkal vagy -termelőkkel kötött gázellátási szerződések vagy egyetértési megállapodások alapján, amelyek megfeleltek az összesített keresletnek. A földgázipari vállalkozásokat és a gázfogyasztó vállalkozásokat azonban határozottan arra ösztönözzük, hogy a versenyjoggal összeegyeztethető együttműködési formákra törekedjenek, és vegyék igénybe a szolgáltatót a közös beszerzés előnyeinek teljes körű kiaknázása érdekében. Ezért a szolgáltató és a részt vevő vállalkozások között létre lehetne hozni egy olyan mechanizmust, amely meghatározza azon főbb feltételeket, amelyek mellett a részt vevő vállalkozások kötelezettséget vállalnak az összesített keresletnek megfelelő gáz megvásárlására.

| (14) | Fontos a Bizottság és a tagállamok számára, hogy világos képet kapjanak az Unió-szerte tervezett és megkötött gázellátási szerződésekről annak értékelése érdekében, hogy teljesülnek-e az ellátásbiztonság és az energiapolitikai szolidaritás célkitűzései. Ezért a tagállamok vállalkozásainak vagy hatóságainak tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az említett vállalkozások letelepedési helye szerinti tagállamokat az 5 TWh/év feletti tervezett nagy gázbeszerzésekről. Ez különösen az új vagy megújított szerződésekre vonatkozó alapvető információkra alkalmazandó. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy ajánlásokat adjon ki a releváns tagállamok földgázipari vállalkozásai vagy hatóságai számára, különösen ahol a további koordináció javíthatná a közös beszerzés működését, vagy ahol valamely gázbeszerzésre irányuló pályázat vagy a tervezett gázbeszerzések negatív hatást gyakorolhatnak az ellátás biztonságára, a belső piacra vagy az energiapolitikai szolidaritásra. Egy ajánlás kiadása nem akadályozhatja meg a releváns tagállamok földgázipari vállalkozásait vagy hatóságait abban, hogy időközben folytassák a tárgyalásokat. |
| --- | --- |

(14)

Fontos a Bizottság és a tagállamok számára, hogy világos képet kapjanak az Unió-szerte tervezett és megkötött gázellátási szerződésekről annak értékelése érdekében, hogy teljesülnek-e az ellátásbiztonság és az energiapolitikai szolidaritás célkitűzései. Ezért a tagállamok vállalkozásainak vagy hatóságainak tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az említett vállalkozások letelepedési helye szerinti tagállamokat az 5 TWh/év feletti tervezett nagy gázbeszerzésekről. Ez különösen az új vagy megújított szerződésekre vonatkozó alapvető információkra alkalmazandó. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy ajánlásokat adjon ki a releváns tagállamok földgázipari vállalkozásai vagy hatóságai számára, különösen ahol a további koordináció javíthatná a közös beszerzés működését, vagy ahol valamely gázbeszerzésre irányuló pályázat vagy a tervezett gázbeszerzések negatív hatást gyakorolhatnak az ellátás biztonságára, a belső piacra vagy az energiapolitikai szolidaritásra. Egy ajánlás kiadása nem akadályozhatja meg a releváns tagállamok földgázipari vállalkozásait vagy hatóságait abban, hogy időközben folytassák a tárgyalásokat.

| (15) | A tagállamoknak segíteniük kell a Bizottságot annak értékelésében, hogy a releváns gázbeszerzések fokozzák-e az ellátás biztonságát az Unióban, és összeegyeztethetők-e az energiapolitikai szolidaritás elvével. Ezért ezen értékelés koordinációjának elősegítése érdekében létre kell hozni a tagállamok és a Bizottság képviselőiből álló ad hoc irányítóbizottságot. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak segíteniük kell a Bizottságot annak értékelésében, hogy a releváns gázbeszerzések fokozzák-e az ellátás biztonságát az Unióban, és összeegyeztethetők-e az energiapolitikai szolidaritás elvével. Ezért ezen értékelés koordinációjának elősegítése érdekében létre kell hozni a tagállamok és a Bizottság képviselőiből álló ad hoc irányítóbizottságot.

| (16) | A kereslet közös beszerzés céljából történő összesítésének folyamatát megfelelő szolgáltatónak kell elvégeznie. Ezért a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelő közbeszerzési eljárás keretében szerződést kell kötnie egy olyan szolgáltatóval, amely képes kifejleszteni egy megfelelő információtechnológiai eszközt (a továbbiakban: IT-eszköz), és megszervezni a keresletösszesítés folyamatát. A működési költségek fedezésére díjak szedhetők be a közös beszerzés résztvevőitől. |
| --- | --- |

(16)

A kereslet közös beszerzés céljából történő összesítésének folyamatát megfelelő szolgáltatónak kell elvégeznie. Ezért a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelő közbeszerzési eljárás keretében szerződést kell kötnie egy olyan szolgáltatóval, amely képes kifejleszteni egy megfelelő információtechnológiai eszközt (a továbbiakban: IT-eszköz), és megszervezni a keresletösszesítés folyamatát. A működési költségek fedezésére díjak szedhetők be a közös beszerzés résztvevőitől.

| (17) | Az ellátáshoz való hozzáférési jogoknak a kereslet összesítésében részt vevő vállalkozások közötti kiosztása során a szolgáltatónak olyan módszereket kell alkalmaznia, amelyek megkülönböztetéstől mentesek a keresletösszesítés kisebb és nagyobb résztvevői között, és az egyes vállalkozások által igényelt gázmennyiségektől függetlenül méltányosak. Például a szolgáltatónak az egyes vállalkozások által az adott szállítási időre és helyre vonatkozóan bejelentett, megvásárolni kívánt gázmennyiségek arányában kell kiosztania a hozzáférési jogokat. Ez olyan esetekben lehet releváns, amikor a kínálat nem kielégítően fedezi a keresletet az uniós piacon. |
| --- | --- |

(17)

Az ellátáshoz való hozzáférési jogoknak a kereslet összesítésében részt vevő vállalkozások közötti kiosztása során a szolgáltatónak olyan módszereket kell alkalmaznia, amelyek megkülönböztetéstől mentesek a keresletösszesítés kisebb és nagyobb résztvevői között, és az egyes vállalkozások által igényelt gázmennyiségektől függetlenül méltányosak. Például a szolgáltatónak az egyes vállalkozások által az adott szállítási időre és helyre vonatkozóan bejelentett, megvásárolni kívánt gázmennyiségek arányában kell kiosztania a hozzáférési jogokat. Ez olyan esetekben lehet releváns, amikor a kínálat nem kielégítően fedezi a keresletet az uniós piacon.

| (18) | A földgáz iránti kereslet összesítése és a földgáz beszerzése összetett folyamat, amelynek során olyan különböző elemeket kell figyelembe venni, amelyek nem korlátozódnak az árakra, hanem ide tartoznak a mennyiségek, a teljesítési pontok és más paraméterek is. Ezért a kiválasztott szolgáltatónak rendelkeznie kell a szükséges szintű tapasztalattal a földgázbeszerzések és a kapcsolódó szolgáltatások uniós szintű kezelése és összesítése terén. A földgáz iránti kereslet összesítése és a földgáz beszerzése emellett alapvető fontosságú az Unióban a gázellátás biztonságának biztosítása és az energiapolitikai szolidaritás elvének megóvása szempontjából is. |
| --- | --- |

(18)

A földgáz iránti kereslet összesítése és a földgáz beszerzése összetett folyamat, amelynek során olyan különböző elemeket kell figyelembe venni, amelyek nem korlátozódnak az árakra, hanem ide tartoznak a mennyiségek, a teljesítési pontok és más paraméterek is. Ezért a kiválasztott szolgáltatónak rendelkeznie kell a szükséges szintű tapasztalattal a földgázbeszerzések és a kapcsolódó szolgáltatások uniós szintű kezelése és összesítése terén. A földgáz iránti kereslet összesítése és a földgáz beszerzése emellett alapvető fontosságú az Unióban a gázellátás biztonságának biztosítása és az energiapolitikai szolidaritás elvének megóvása szempontjából is.

| (19) | A bizalmas üzleti adatok védelme rendkívül fontos, amikor a Bizottságnak, az ad hoc irányítóbizottság tagjainak, vagy a keresletösszesítésre szolgáló IT-eszközt létrehozó vagy kezelő szolgáltatónak információkat bocsátanak a rendelkezésére. A Bizottságnak ezért hatékony eszközöket kell alkalmaznia ezen információknak a jogosulatlan hozzáféréssel és a kiberbiztonsági kockázatokkal szembeni védelmére. A keresletösszesítés és a közös beszerzés részeként esetlegesen kezelt személyes adatokat az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) összhangban kell kezelni. |
| --- | --- |

(19)

A bizalmas üzleti adatok védelme rendkívül fontos, amikor a Bizottságnak, az ad hoc irányítóbizottság tagjainak, vagy a keresletösszesítésre szolgáló IT-eszközt létrehozó vagy kezelő szolgáltatónak információkat bocsátanak a rendelkezésére. A Bizottságnak ezért hatékony eszközöket kell alkalmaznia ezen információknak a jogosulatlan hozzáféréssel és a kiberbiztonsági kockázatokkal szembeni védelmére. A keresletösszesítés és a közös beszerzés részeként esetlegesen kezelt személyes adatokat az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) összhangban kell kezelni.

| (20) | A közös beszerzés különböző formákat ölthet. Sor kerülhet arra a szolgáltató által szervezett olyan pályázatokon vagy aukciókon keresztül, amelyek egy IT-eszköz felhasználásával összesítik a földgázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások keresletét annak érdekében, hogy azt potenciálisan megfeleltessék a földgázszállítók vagy -termelők ajánlatainak. |
| --- | --- |

(20)

A közös beszerzés különböző formákat ölthet. Sor kerülhet arra a szolgáltató által szervezett olyan pályázatokon vagy aukciókon keresztül, amelyek egy IT-eszköz felhasználásával összesítik a földgázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások keresletét annak érdekében, hogy azt potenciálisan megfeleltessék a földgázszállítók vagy -termelők ajánlatainak.

| (21) | A keresletösszesítés és a közös beszerzés egyik célja, hogy csökkentse az ugyanazon gázrészletre ajánlatot tevő vállalkozások által előidézett szükségtelen áremelkedések kockázatát. Annak biztosítása, hogy a közös beszerzés minden előnye eljusson a végső felhasználókhoz, végső soron maguknak a vállalkozásoknak a döntéseitől függ. A nagy vállalkozásokat korlátozni kell, még akkor is, ha magasabb áron tudják a gázt értékesíteni. A közös beszerzésből származó gáz beszerzése során alacsonyabb árak előnyeit élvező vállalkozásoknak az említett előnyöket tovább kell adniuk a felhasználóknak. Az alacsonyabb árak továbbadása fontos mutatója volna a közös beszerzés sikerének, mivel döntő fontosságú a felhasználók számára. |
| --- | --- |

(21)

A keresletösszesítés és a közös beszerzés egyik célja, hogy csökkentse az ugyanazon gázrészletre ajánlatot tevő vállalkozások által előidézett szükségtelen áremelkedések kockázatát. Annak biztosítása, hogy a közös beszerzés minden előnye eljusson a végső felhasználókhoz, végső soron maguknak a vállalkozásoknak a döntéseitől függ. A nagy vállalkozásokat korlátozni kell, még akkor is, ha magasabb áron tudják a gázt értékesíteni. A közös beszerzésből származó gáz beszerzése során alacsonyabb árak előnyeit élvező vállalkozásoknak az említett előnyöket tovább kell adniuk a felhasználóknak. Az alacsonyabb árak továbbadása fontos mutatója volna a közös beszerzés sikerének, mivel döntő fontosságú a felhasználók számára.

| (22) | A keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvételnek nyitva kell állnia az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások számára. Így különösen, azon ipari felhasználók számára is előnyös lehet a közös beszerzés, amelyek termelési folyamataik során intenzíven használnak gázt – mint például a műtrágya-, acél-, kerámia- és üveggyártók –, azáltal, hogy lehetővé válik számukra, hogy összesítsék keresletüket, lekössenek gáz- és LNG-szállítmányokat, és az ellátást egyedi szükségleteiknek megfelelően strukturálják. A közös beszerzés megszervezési folyamatának átlátható szabályokkal kell rendelkeznie a csatlakozás módjára vonatkozóan, és biztosítania kell saját nyitottságát. |
| --- | --- |

(22)

A keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvételnek nyitva kell állnia az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások számára. Így különösen, azon ipari felhasználók számára is előnyös lehet a közös beszerzés, amelyek termelési folyamataik során intenzíven használnak gázt – mint például a műtrágya-, acél-, kerámia- és üveggyártók –, azáltal, hogy lehetővé válik számukra, hogy összesítsék keresletüket, lekössenek gáz- és LNG-szállítmányokat, és az ellátást egyedi szükségleteiknek megfelelően strukturálják. A közös beszerzés megszervezési folyamatának átlátható szabályokkal kell rendelkeznie a csatlakozás módjára vonatkozóan, és biztosítania kell saját nyitottságát.

| (23) | A keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvételnek a Nyugat-Balkán és a három társult keleti partnerségi ország számára való megnyitása az Unió kinyilvánított politikai célja. Ezért az Energiaközösség szerződő feleinek területén letelepedett vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben adottak a szükséges feltételek, részt vegyenek az e rendelettel létrehozott keresletösszesítésben és közös beszerzésben. |
| --- | --- |

(23)

A keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvételnek a Nyugat-Balkán és a három társult keleti partnerségi ország számára való megnyitása az Unió kinyilvánított politikai célja. Ezért az Energiaközösség szerződő feleinek területén letelepedett vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben adottak a szükséges feltételek, részt vegyenek az e rendelettel létrehozott keresletösszesítésben és közös beszerzésben.

| (24) | Az Uniónak az Oroszországi Föderációból származó gázellátástól való függőségét csökkenteni kell. Az Oroszországi Föderáció vagy bármely orosz természetes vagy jogi személy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat vagy az EUMSZ 215. cikke alapján létrehozott uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó vállalkozásokat, vagy az ilyen korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bármely más természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat ezért ki kell zárni a közös beszerzésben való részvételből, valamint a közös beszerzési folyamat megszervezéséből. |
| --- | --- |

(24)

Az Uniónak az Oroszországi Föderációból származó gázellátástól való függőségét csökkenteni kell. Az Oroszországi Föderáció vagy bármely orosz természetes vagy jogi személy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat vagy az EUMSZ 215. cikke alapján létrehozott uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó vállalkozásokat, vagy az ilyen korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bármely más természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló vállalkozásokat ezért ki kell zárni a közös beszerzésben való részvételből, valamint a közös beszerzési folyamat megszervezéséből.

| (25) | Annak megelőzése érdekében, hogy az Oroszországi Föderációból származó gázellátás diverzifikációjának célkitűzése veszélybe kerüljön vagy sérüljön azáltal, hogy a keresletösszesítésben és a közös beszerzésben orosz természetes vagy jogi személyek ellenőrzése alatt álló vállalkozások vagy egyéb szervek, vagy az Oroszországi Föderációban letelepedett vállalkozások is részt vesznek, az említett szervezetek részvételét szintén ki kell zárni. |
| --- | --- |

(25)

Annak megelőzése érdekében, hogy az Oroszországi Föderációból származó gázellátás diverzifikációjának célkitűzése veszélybe kerüljön vagy sérüljön azáltal, hogy a keresletösszesítésben és a közös beszerzésben orosz természetes vagy jogi személyek ellenőrzése alatt álló vállalkozások vagy egyéb szervek, vagy az Oroszországi Föderációban letelepedett vállalkozások is részt vesznek, az említett szervezetek részvételét szintén ki kell zárni.

| (26) | Ezenkívül, az Oroszországi Föderációból származó földgáz nem képezheti közös beszerzés tárgyát. E célból a tagállamokba vagy az Energiaközösség szerződő feleinek területére bizonyos konkrét betáplálási pontokon keresztül érkező földgáz nem képezheti közös beszerzés tárgyát, mivel az Oroszországi Föderációból származó földgáz valószínűleg az említett betáplálási pontokon keresztül érkezik a tagállamokba vagy az Energiaközösség szerződő feleinek területére. |
| --- | --- |

(26)

Ezenkívül, az Oroszországi Föderációból származó földgáz nem képezheti közös beszerzés tárgyát. E célból a tagállamokba vagy az Energiaközösség szerződő feleinek területére bizonyos konkrét betáplálási pontokon keresztül érkező földgáz nem képezheti közös beszerzés tárgyát, mivel az Oroszországi Föderációból származó földgáz valószínűleg az említett betáplálási pontokon keresztül érkezik a tagállamokba vagy az Energiaközösség szerződő feleinek területére.

| (27) | A közös gázbeszerzés résztvevőinek pénzügyi garanciákra lehet szükségük, ha valamelyik vállalkozás nem tudja kifizetni a szerződés szerinti végső mennyiséget. A tagállamok vagy más érdekelt felek pénzügyi támogatást – többek között garanciákat – nyújthatnak a közös beszerzés résztvevőinek. A pénzügyi támogatás nyújtására az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban kell, hogy sor kerüljön, ideértve adott esetben a Bizottság által 2022. március 23-án elfogadott – és 2022. október 28-án módosított –, állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeretet is. |
| --- | --- |

(27)

A közös gázbeszerzés résztvevőinek pénzügyi garanciákra lehet szükségük, ha valamelyik vállalkozás nem tudja kifizetni a szerződés szerinti végső mennyiséget. A tagállamok vagy más érdekelt felek pénzügyi támogatást – többek között garanciákat – nyújthatnak a közös beszerzés résztvevőinek. A pénzügyi támogatás nyújtására az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban kell, hogy sor kerüljön, ideértve adott esetben a Bizottság által 2022. március 23-án elfogadott – és 2022. október 28-án módosított –, állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeretet is.

| (28) | A gáztároló létesítmények feltöltése elengedhetetlen az Unió ellátásbiztonságának biztosításához. Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátás visszaesése miatt a tagállamok kihívásokkal szembesülhetnek a gáztároló létesítmények annak érdekében történő feltöltése során, hogy 2023–2024 telére biztosítsák a földgázellátás biztonságát az (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) előírtak szerint. A szolgáltató által biztosított keresletösszesítési lehetőség igénybevétele segíthet a tagállamoknak csökkenteni az említett kihívásokat. A versenyjog korlátain belül különösen támogathatja a feltöltés és a tárolás koordinált kezelését a következő feltöltési időszakra való tekintettel, elkerülve a túlzott árcsúcsokat, amelyeket többek között a tárolók koordinálatlan feltöltése okoz. |
| --- | --- |

(28)

A gáztároló létesítmények feltöltése elengedhetetlen az Unió ellátásbiztonságának biztosításához. Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátás visszaesése miatt a tagállamok kihívásokkal szembesülhetnek a gáztároló létesítmények annak érdekében történő feltöltése során, hogy 2023–2024 telére biztosítsák a földgázellátás biztonságát az (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) előírtak szerint. A szolgáltató által biztosított keresletösszesítési lehetőség igénybevétele segíthet a tagállamoknak csökkenteni az említett kihívásokat. A versenyjog korlátain belül különösen támogathatja a feltöltés és a tárolás koordinált kezelését a következő feltöltési időszakra való tekintettel, elkerülve a túlzott árcsúcsokat, amelyeket többek között a tárolók koordinálatlan feltöltése okoz.

| (29) | Annak biztosítása érdekében, hogy a közös beszerzés az (EU) 2022/1032 rendeletben meghatározott köztes célértékekkel összhangban hozzájáruljon a gáztároló létesítmények feltöltéséhez, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások a szolgáltató által szervezett eljárást használják a feltöltési célértékek elérésének egyik lehetséges eszközeként. |
| --- | --- |

(29)

Annak biztosítása érdekében, hogy a közös beszerzés az (EU) 2022/1032 rendeletben meghatározott köztes célértékekkel összhangban hozzájáruljon a gáztároló létesítmények feltöltéséhez, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások a szolgáltató által szervezett eljárást használják a feltöltési célértékek elérésének egyik lehetséges eszközeként.

| (30) | Az (EU) 2022/1032 rendelet előírja, hogy a tagállamok 2023. november 1-jéig 90 %-ig töltsék fel gáztároló létesítményeiket. Ezen célérték magasabb a 2022. november 1-jére vonatkozó célértéknél (80 %). A közös beszerzés segítheti a tagállamokat ezen új célérték elérésében. Ennek során a tagállamoknak elő kell írniuk a belföldi vállalkozások számára, hogy vegyék igénybe a szolgáltatót a kereslet kellően nagy mennyiségű gázzal való összesítésére azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a gáztároló létesítményeiket nem lehet feltölteni. A tagállamoknak elő kell írniuk, hogy vállalkozásaik a következő évre vonatkozó tárolófeltöltési célmennyiség legalább 15 %-ának megfelelő gázmennyiségeket – amely az Unió egészére nézve körülbelül 13,5 milliárd köbméterrel egyenértékű – kössenek le a keresletösszesítési folyamat során. A területükön föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamoknak az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 6c. cikke szerinti tehermegosztási kötelezettségeik 15 %-ának megfelelő mennyiségekkel kell részt venniük a keresletösszesítési folyamatban. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU) 2022/1032 rendelet előírja, hogy a tagállamok 2023. november 1-jéig 90 %-ig töltsék fel gáztároló létesítményeiket. Ezen célérték magasabb a 2022. november 1-jére vonatkozó célértéknél (80 %). A közös beszerzés segítheti a tagállamokat ezen új célérték elérésében. Ennek során a tagállamoknak elő kell írniuk a belföldi vállalkozások számára, hogy vegyék igénybe a szolgáltatót a kereslet kellően nagy mennyiségű gázzal való összesítésére azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a gáztároló létesítményeiket nem lehet feltölteni. A tagállamoknak elő kell írniuk, hogy vállalkozásaik a következő évre vonatkozó tárolófeltöltési célmennyiség legalább 15 %-ának megfelelő gázmennyiségeket – amely az Unió egészére nézve körülbelül 13,5 milliárd köbméterrel egyenértékű – kössenek le a keresletösszesítési folyamat során. A területükön föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamoknak az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 6c. cikke szerinti tehermegosztási kötelezettségeik 15 %-ának megfelelő mennyiségekkel kell részt venniük a keresletösszesítési folyamatban.

| (31) | A keresletösszesítés és a közös beszerzés nem írja elő a gáztárolók – ideértve a stratégiai gáztárolókat is – kezelését, és nem érinti az (EU) 2017/1938 és az (EU) 2022/1032 rendeletet. |
| --- | --- |

(31)

A keresletösszesítés és a közös beszerzés nem írja elő a gáztárolók – ideértve a stratégiai gáztárolókat is – kezelését, és nem érinti az (EU) 2017/1938 és az (EU) 2022/1032 rendeletet.

| (32) | A közös beszerzés hatékony kihasználása és a szolgáltatónak gázt kínáló szállítókkal való gázmegállapodások megkötése érdekében a vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy az uniós jog korlátain belül koordinálják a vásárlás feltételeit, így például a mennyiségeket, a gázárat, a teljesítési pontokat és a szállítás időpontját. A gázbeszerzési konzorciumban részt vevő vállalkozásoknak azonban biztosítaniuk kell, hogy a közvetlenül vagy közvetve kicserélt információk az EUMSZ 101. cikkével összhangban a kitűzött cél eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozódjanak. Emellett e rendelet átláthatóságra és irányításra vonatkozó rendelkezéseinek biztosítaniuk kell, hogy a beszerzési konzorcium szerződései ne veszélyeztessék az ellátás biztonságát vagy az energiapolitikai szolidaritást, különösen akkor, ha a tagállamok közvetlenül vagy közvetve részt vesznek a beszerzési folyamatban. |
| --- | --- |

(32)

A közös beszerzés hatékony kihasználása és a szolgáltatónak gázt kínáló szállítókkal való gázmegállapodások megkötése érdekében a vállalkozások számára lehetővé kell tenni, hogy az uniós jog korlátain belül koordinálják a vásárlás feltételeit, így például a mennyiségeket, a gázárat, a teljesítési pontokat és a szállítás időpontját. A gázbeszerzési konzorciumban részt vevő vállalkozásoknak azonban biztosítaniuk kell, hogy a közvetlenül vagy közvetve kicserélt információk az EUMSZ 101. cikkével összhangban a kitűzött cél eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozódjanak. Emellett e rendelet átláthatóságra és irányításra vonatkozó rendelkezéseinek biztosítaniuk kell, hogy a beszerzési konzorcium szerződései ne veszélyeztessék az ellátás biztonságát vagy az energiapolitikai szolidaritást, különösen akkor, ha a tagállamok közvetlenül vagy közvetve részt vesznek a beszerzési folyamatban.

| (33) | Noha több gázbeszerzési konzorcium is létrejöhet, a leghatékonyabb megoldás az volna, ha egyetlen gázbeszerzési konzorciumot hoznának létre, amely a lehető legtöbb vállalkozást tömörítené, hogy a szolgáltatón keresztül összesítse a keresletet, és amelyet úgy alakítanának ki, hogy összeegyeztethető legyen az uniós versenyjoggal. Emellett az egyetlen gázbeszerzési konzorciumba való tömörülés várhatóan az Unió tárgyalási pozíciójának megerősödését eredményezné a piacon, és olyan előnyös feltételeket tenne lehetővé, amelyeket aligha lehetne elérni kisebb vállalkozások által vagy széttagolt fellépés esetében. |
| --- | --- |

(33)

Noha több gázbeszerzési konzorcium is létrejöhet, a leghatékonyabb megoldás az volna, ha egyetlen gázbeszerzési konzorciumot hoznának létre, amely a lehető legtöbb vállalkozást tömörítené, hogy a szolgáltatón keresztül összesítse a keresletet, és amelyet úgy alakítanának ki, hogy összeegyeztethető legyen az uniós versenyjoggal. Emellett az egyetlen gázbeszerzési konzorciumba való tömörülés várhatóan az Unió tárgyalási pozíciójának megerősödését eredményezné a piacon, és olyan előnyös feltételeket tenne lehetővé, amelyeket aligha lehetne elérni kisebb vállalkozások által vagy széttagolt fellépés esetében.

| (34) | A gázbeszerzési konzorciumok e rendelet szerinti létrehozását és végrehajtását az uniós versenyszabályokkal összhangban kell végezni, a jelenlegi kivételes piaci körülmények figyelembevételével. A Bizottság jelezte, hogy kész arra, hogy segítse a vállalkozásokat egy ilyen gázbeszerzési konzorcium kialakításában, és az 1/2003/EK tanácsi rendelet (6) 10. cikke értelmében határozatot hozzon az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazhatatlanságáról, ha a releváns biztosítékokat beépítik és tiszteletben tartják. A Bizottság jelezte készségét arra is, hogy informális iránymutatást adjon, amennyiben a bármely más konzorciumban részt vevő vállalkozások bizonytalansággal szembesülnek a közös beszerzési megállapodásuk egy vagy több elemének az uniós versenyszabályok szerinti értékelését illetően. |
| --- | --- |

(34)

A gázbeszerzési konzorciumok e rendelet szerinti létrehozását és végrehajtását az uniós versenyszabályokkal összhangban kell végezni, a jelenlegi kivételes piaci körülmények figyelembevételével. A Bizottság jelezte, hogy kész arra, hogy segítse a vállalkozásokat egy ilyen gázbeszerzési konzorcium kialakításában, és az 1/2003/EK tanácsi rendelet (6) 10. cikke értelmében határozatot hozzon az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazhatatlanságáról, ha a releváns biztosítékokat beépítik és tiszteletben tartják. A Bizottság jelezte készségét arra is, hogy informális iránymutatást adjon, amennyiben a bármely más konzorciumban részt vevő vállalkozások bizonytalansággal szembesülnek a közös beszerzési megállapodásuk egy vagy több elemének az uniós versenyszabályok szerinti értékelését illetően.

| (35) | Az arányosság elvének megfelelően a keresletösszesítésre és a közös beszerzésre vonatkozó intézkedések nem lépik túl a céljuk eléréséhez szükséges mértéket, mivel az említett intézkedéseket önkéntes alapon fogják végrehajtani – csupán korlátozott kivétellel a gáztároló létesítmények feltöltését célzó keresletösszesítésben való kötelező részvételt illetően –, és a magánvállalkozások továbbra is szerződő felei maradnak a közös beszerzés keretében megkötött gázellátási szerződéseknek. |
| --- | --- |

(35)

Az arányosság elvének megfelelően a keresletösszesítésre és a közös beszerzésre vonatkozó intézkedések nem lépik túl a céljuk eléréséhez szükséges mértéket, mivel az említett intézkedéseket önkéntes alapon fogják végrehajtani – csupán korlátozott kivétellel a gáztároló létesítmények feltöltését célzó keresletösszesítésben való kötelező részvételt illetően –, és a magánvállalkozások továbbra is szerződő felei maradnak a közös beszerzés keretében megkötött gázellátási szerződéseknek.

| (36) | Az uniós LNG-létesítmények LNG-felvevőképességének és a gáztároló létesítmények használatának optimalizálása érdekében fokozott átláthatósági intézkedésekre és a gáztárolói kapacitások és LNG-létesítmények kapacitásainak másodlagos kereskedelmét megkönnyítő szervezett piacra van szükség, hasonlóan azokhoz, amelyek a földgáz csővezetékeken keresztül történő szállítása tekintetében léteznek. Ez különösen fontos vészhelyzetek, és az Oroszországi Föderációból az LNG-terminálokba irányuló vezetékesgáz-áramlás változásai idején. A megújuló gázok és a földgáz, valamint a hidrogén belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló irányelvre és a megújuló gázok és a földgáz, valamint a hidrogén belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatok tartalmaznak erre vonatkozó rendelkezéseket. Az említett rendelkezéseknek a válságreagálás részeként korábbi időpontra ütemezése elengedhetetlen ahhoz, hogy az LNG-létesítményeket és a gáztároló létesítményeket hatékonyabban és a szükséges átláthatósággal lehessen használni. Ami az európai szintű átláthatósági platformot illeti, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az LNG-létesítményekre és a gáztároló létesítményekre vonatkozó meglévő uniós átláthatósági platformokat vegyék igénybe e rendelet gyors végrehajtásának biztosítása érdekében. Ami a másodlagos kapacitáslekötési platformot illeti, az LNG-létesítmények üzemeltetői és a gáztároló létesítmények üzemeltetői számára lehetővé kell tenni, hogy a meglévő platformjaikat vegyék igénybe a szükséges funkciókkal való kiegészítésük révén. |
| --- | --- |

(36)

Az uniós LNG-létesítmények LNG-felvevőképességének és a gáztároló létesítmények használatának optimalizálása érdekében fokozott átláthatósági intézkedésekre és a gáztárolói kapacitások és LNG-létesítmények kapacitásainak másodlagos kereskedelmét megkönnyítő szervezett piacra van szükség, hasonlóan azokhoz, amelyek a földgáz csővezetékeken keresztül történő szállítása tekintetében léteznek. Ez különösen fontos vészhelyzetek, és az Oroszországi Föderációból az LNG-terminálokba irányuló vezetékesgáz-áramlás változásai idején. A megújuló gázok és a földgáz, valamint a hidrogén belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló irányelvre és a megújuló gázok és a földgáz, valamint a hidrogén belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatok tartalmaznak erre vonatkozó rendelkezéseket. Az említett rendelkezéseknek a válságreagálás részeként korábbi időpontra ütemezése elengedhetetlen ahhoz, hogy az LNG-létesítményeket és a gáztároló létesítményeket hatékonyabban és a szükséges átláthatósággal lehessen használni. Ami az európai szintű átláthatósági platformot illeti, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az LNG-létesítményekre és a gáztároló létesítményekre vonatkozó meglévő uniós átláthatósági platformokat vegyék igénybe e rendelet gyors végrehajtásának biztosítása érdekében. Ami a másodlagos kapacitáslekötési platformot illeti, az LNG-létesítmények üzemeltetői és a gáztároló létesítmények üzemeltetői számára lehetővé kell tenni, hogy a meglévő platformjaikat vegyék igénybe a szükséges funkciókkal való kiegészítésük révén.

| (37) | A gázszállítási kapacitások hosszú távú lekötésével kapcsolatban a jelenlegi szűkületkezelési szabályok „használd vagy elveszíted” eljárásokat írnak elő. Az említett eljárások azonban lassúak, mivel a hatásuk legalább hat hónap után jelentkezik, és a nemzeti szabályozó hatóságok által alkalmazott nehézkes adminisztratív eljárásokat teszik szükségessé. Ezért az említett szabályokat meg kell erősíteni és egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők részére eszközöket biztosítsanak a gázáramlásban bekövetkező változásokra és az esetleges szűkületekre történő gyors reagáláshoz. Így különösen, az új szabályok a rövid távú szűkületek előfordulása esetén felgyorsíthatják a fel nem használt hosszú távú kapacitások értékesítését, amelyek egyébként kihasználatlanok maradnának, hatékonyabbá téve a csővezetékek használatát. |
| --- | --- |

(37)

A gázszállítási kapacitások hosszú távú lekötésével kapcsolatban a jelenlegi szűkületkezelési szabályok „használd vagy elveszíted” eljárásokat írnak elő. Az említett eljárások azonban lassúak, mivel a hatásuk legalább hat hónap után jelentkezik, és a nemzeti szabályozó hatóságok által alkalmazott nehézkes adminisztratív eljárásokat teszik szükségessé. Ezért az említett szabályokat meg kell erősíteni és egyszerűsíteni kell annak érdekében, hogy a földgázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők részére eszközöket biztosítsanak a gázáramlásban bekövetkező változásokra és az esetleges szűkületekre történő gyors reagáláshoz. Így különösen, az új szabályok a rövid távú szűkületek előfordulása esetén felgyorsíthatják a fel nem használt hosszú távú kapacitások értékesítését, amelyek egyébként kihasználatlanok maradnának, hatékonyabbá téve a csővezetékek használatát.

| (38) | A szállításirendszer-üzemeltetőknek elemezniük kell a gázszállító hálózatnak a rendszerhasználók általi használatáról rendelkezésre álló információkat, és meg kell határozniuk, hogy a lekötött nem megszakítható kapacitás kihasználatlan-e. Az ilyen kihasználatlanságot olyan helyzetként kell meghatározni, amikor a rendszerhasználó az elmúlt 30 napban a lekötött nem megszakítható kapacitás átlagosan kevesebb mint 80 %-át használta vagy kínálta fel a piacon. Kihasználatlanság esetén a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie a következő havi aukcióra rendelkezésre álló kapacitást, majd azt követően árverésre kell bocsátania. Alternatív megoldásként, a nemzeti szabályozó hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy úgy döntsenek, hogy ehelyett egy gáznapos nem megszakítható „használd vagy elveszíted” mechanizmust alkalmaznak. Ez utóbbi esetben a mechanizmust minden rendszerösszekötési pontra alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy fennáll-e szűkület vagy sem. |
| --- | --- |

(38)

A szállításirendszer-üzemeltetőknek elemezniük kell a gázszállító hálózatnak a rendszerhasználók általi használatáról rendelkezésre álló információkat, és meg kell határozniuk, hogy a lekötött nem megszakítható kapacitás kihasználatlan-e. Az ilyen kihasználatlanságot olyan helyzetként kell meghatározni, amikor a rendszerhasználó az elmúlt 30 napban a lekötött nem megszakítható kapacitás átlagosan kevesebb mint 80 %-át használta vagy kínálta fel a piacon. Kihasználatlanság esetén a szállításirendszer-üzemeltetőnek közzé kell tennie a következő havi aukcióra rendelkezésre álló kapacitást, majd azt követően árverésre kell bocsátania. Alternatív megoldásként, a nemzeti szabályozó hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy úgy döntsenek, hogy ehelyett egy gáznapos nem megszakítható „használd vagy elveszíted” mechanizmust alkalmaznak. Ez utóbbi esetben a mechanizmust minden rendszerösszekötési pontra alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy fennáll-e szűkület vagy sem.

| (39) | Azon vállalatoknak, amelyek a közös beszerzés keretében vásárolnak gázt, vagy ajánlanak fel gázszállítást előre meghatározott rendeltetési helyekre, biztosítaniuk kell a teljesítési pontoktól a rendeltetési helyig terjedő szállítási kapacitásokat. A szállítási kapacitások biztosításához hozzájárulnak az alkalmazandó belső piaci szabályok, többek között a gázipari üzemi és kereskedelmi szabályzatok. A nemzeti szabályozó hatóságoknak, a szállításirendszer-üzemeltetőknek, az LNG-létesítmények üzemeltetőinek és a gáztároló létesítmények üzemeltetőinek, valamint a kapacitáslekötési platformoknak lehetőségeket kell feltárniuk, hogy miként lehet megfizethető módon javítani az infrastruktúra használatát, megvizsgálva azt a lehetőséget, hogy az EU-n belüli rendszerösszekötési pontok, az LNG-létesítmények és a gáztároló létesítmények összekapcsolásával új szállításikapacitás-termékeket fejlesszenek, az alkalmazandó belső piaci szabályok, különösen az (EU) 2017/459 bizottsági rendelet (7) tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(39)

Azon vállalatoknak, amelyek a közös beszerzés keretében vásárolnak gázt, vagy ajánlanak fel gázszállítást előre meghatározott rendeltetési helyekre, biztosítaniuk kell a teljesítési pontoktól a rendeltetési helyig terjedő szállítási kapacitásokat. A szállítási kapacitások biztosításához hozzájárulnak az alkalmazandó belső piaci szabályok, többek között a gázipari üzemi és kereskedelmi szabályzatok. A nemzeti szabályozó hatóságoknak, a szállításirendszer-üzemeltetőknek, az LNG-létesítmények üzemeltetőinek és a gáztároló létesítmények üzemeltetőinek, valamint a kapacitáslekötési platformoknak lehetőségeket kell feltárniuk, hogy miként lehet megfizethető módon javítani az infrastruktúra használatát, megvizsgálva azt a lehetőséget, hogy az EU-n belüli rendszerösszekötési pontok, az LNG-létesítmények és a gáztároló létesítmények összekapcsolásával új szállításikapacitás-termékeket fejlesszenek, az alkalmazandó belső piaci szabályok, különösen az (EU) 2017/459 bizottsági rendelet (7) tiszteletben tartása mellett.

| (40) | Míg a rendkívüli válsághelyzet az európai gázhálózatokban az áramlási minták megváltozásához vezet, ami rendkívül magas szűkületkezelési díjakat eredményez az Unió egyes rendszerösszekötési pontjain, az érintett tagállamok releváns szabályozó hatóságaival folytatott párbeszéd során – adott esetben a Bizottság közvetítésével – lehetne bizonyos rugalmassági lehetőségeket találni a meglévő szabályok alapján. |
| --- | --- |

(40)

Míg a rendkívüli válsághelyzet az európai gázhálózatokban az áramlási minták megváltozásához vezet, ami rendkívül magas szűkületkezelési díjakat eredményez az Unió egyes rendszerösszekötési pontjain, az érintett tagállamok releváns szabályozó hatóságaival folytatott párbeszéd során – adott esetben a Bizottság közvetítésével – lehetne bizonyos rugalmassági lehetőségeket találni a meglévő szabályok alapján.

| (41) | Az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni inváziója jelentős bizonytalanságot és zavart okozott az európai földgázpiacokon. Ennek eredményeként az említett piacokon az elmúlt hónapokban tükröződött az ellátás bizonytalansága, és a e bizonytalanságból fakadó piaci várakozások rendkívül magas és ingadozó földgázárakban öltöttek testet. Ez viszont további nyomást gyakorolt a piaci szereplőkre, és aláásta az uniós energiapiacok zökkenőmentes működését. |
| --- | --- |

(41)

Az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni inváziója jelentős bizonytalanságot és zavart okozott az európai földgázpiacokon. Ennek eredményeként az említett piacokon az elmúlt hónapokban tükröződött az ellátás bizonytalansága, és a e bizonytalanságból fakadó piaci várakozások rendkívül magas és ingadozó földgázárakban öltöttek testet. Ez viszont további nyomást gyakorolt a piaci szereplőkre, és aláásta az uniós energiapiacok zökkenőmentes működését.

| (42) | A 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szabályokat állapít meg az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel is kereskedő kereskedési helyszínek megfelelő működésének biztosítására, ahol az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel is kereskednek. Az említett irányelv úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak elő kell írniuk egy szabályozott piac számára, hogy rendelkezzen a pénzügyi piacok tisztességes és rendezett működését biztosító mechanizmusokkal. Azonban az ilyen mechanizmusoknak nem az a rendeltetése, hogy korlátozzák az árak napközbeni mozgását, és nem sikerült megakadályozniuk a gázzal- és villamosenergiával kapcsolatos származtatott termékek piacain észlelt szélsőséges ingadozásokat. |
| --- | --- |

(42)

A 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szabályokat állapít meg az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel is kereskedő kereskedési helyszínek megfelelő működésének biztosítására, ahol az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel is kereskednek. Az említett irányelv úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak elő kell írniuk egy szabályozott piac számára, hogy rendelkezzen a pénzügyi piacok tisztességes és rendezett működését biztosító mechanizmusokkal. Azonban az ilyen mechanizmusoknak nem az a rendeltetése, hogy korlátozzák az árak napközbeni mozgását, és nem sikerült megakadályozniuk a gázzal- és villamosenergiával kapcsolatos származtatott termékek piacain észlelt szélsőséges ingadozásokat.

| (43) | Tekintettel azon nehézségekre, amelyekkel a piaci szereplők az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszíneken szembesülnek, valamint annak mielőbbi biztosítása érdekében, hogy az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacai továbbra is be tudják tölteni a reálgazdaság fedezeti igényeinek kielégítésében játszott szerepüket, helyénvaló előírni az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszínek számára, hogy hozzanak létre a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló ideiglenes mechanizmusokat a túlzott ármozgások hatékonyabb kezelése céljából. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen mechanizmusok a leginkább releváns szerződésekre legyenek alkalmazandók, olyan, energiával kapcsolatos származtatott termékekre kell alkalmazni azokat, amelyek lejárati ideje nem haladja meg a 12 hónapot. |
| --- | --- |

(43)

Tekintettel azon nehézségekre, amelyekkel a piaci szereplők az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszíneken szembesülnek, valamint annak mielőbbi biztosítása érdekében, hogy az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacai továbbra is be tudják tölteni a reálgazdaság fedezeti igényeinek kielégítésében játszott szerepüket, helyénvaló előírni az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszínek számára, hogy hozzanak létre a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló ideiglenes mechanizmusokat a túlzott ármozgások hatékonyabb kezelése céljából. Annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen mechanizmusok a leginkább releváns szerződésekre legyenek alkalmazandók, olyan, energiával kapcsolatos származtatott termékekre kell alkalmazni azokat, amelyek lejárati ideje nem haladja meg a 12 hónapot.

| (44) | Az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékek tekintetében szolgáltatást nyújtó kereskedési helyszínek gyakran lehetővé teszik a részvételt valamennyi tagállam különböző energiaipari vállalatainak. Az ilyen energiaipari vállalatok nagymértékben támaszkodnak az ilyen kereskedési helyszíneken forgalmazott származtatott termékekre annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítani tudják a kulcsfontosságú gáz- és villamosenergia-ellátást. Az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszíneken bekövetkező túlzott ármozgások ezért Unió-szerte hatással vannak az energiaipari vállalatok működésére, és végső soron a végfelhasználókat is hátrányosan érintik. Ezért – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – koordinálni kell a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok végrehajtását és alkalmazását annak biztosítása érdekében, hogy az energiaellátás biztonsága szempontjából alapvető fontosságú üzemeltetők valamennyi tagállamban élvezhessék az olyan nagy ármozgásokkal szembeni biztosítékokat, amelyek hátrányosan befolyásolják üzleti tevékenységük folytonosságát, ami a végfelhasználók számára is kedvezőtlen volna. |
| --- | --- |

(44)

Az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékek tekintetében szolgáltatást nyújtó kereskedési helyszínek gyakran lehetővé teszik a részvételt valamennyi tagállam különböző energiaipari vállalatainak. Az ilyen energiaipari vállalatok nagymértékben támaszkodnak az ilyen kereskedési helyszíneken forgalmazott származtatott termékekre annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítani tudják a kulcsfontosságú gáz- és villamosenergia-ellátást. Az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszíneken bekövetkező túlzott ármozgások ezért Unió-szerte hatással vannak az energiaipari vállalatok működésére, és végső soron a végfelhasználókat is hátrányosan érintik. Ezért – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – koordinálni kell a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok végrehajtását és alkalmazását annak biztosítása érdekében, hogy az energiaellátás biztonsága szempontjából alapvető fontosságú üzemeltetők valamennyi tagállamban élvezhessék az olyan nagy ármozgásokkal szembeni biztosítékokat, amelyek hátrányosan befolyásolják üzleti tevékenységük folytonosságát, ami a végfelhasználók számára is kedvezőtlen volna.

| (45) | A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusoknak biztosítaniuk kell az adott kereskedési napon belüli túlzott ármozgások megelőzését. Az említett mechanizmusoknak a rendszeres időközönként észlelt piaci áron kell alapulniuk. Tekintettel az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacán alkalmazott eszközök sokféleségére és az ilyen jellegű eszközökhöz kapcsolódó kereskedési helyszínek sajátosságaira, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusokat az említett eszközök és piacok sajátosságaihoz kell igazítani. Ezért a kereskedési helyszíneknek árkorlátokat kell megállapítaniuk, amelyek figyelembe veszik minden egyes releváns, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termék sajátosságait, valamint az ilyen származtatott termék piacának likviditási és volatilitási profilját. |
| --- | --- |

(45)

A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusoknak biztosítaniuk kell az adott kereskedési napon belüli túlzott ármozgások megelőzését. Az említett mechanizmusoknak a rendszeres időközönként észlelt piaci áron kell alapulniuk. Tekintettel az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacán alkalmazott eszközök sokféleségére és az ilyen jellegű eszközökhöz kapcsolódó kereskedési helyszínek sajátosságaira, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusokat az említett eszközök és piacok sajátosságaihoz kell igazítani. Ezért a kereskedési helyszíneknek árkorlátokat kell megállapítaniuk, amelyek figyelembe veszik minden egyes releváns, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termék sajátosságait, valamint az ilyen származtatott termék piacának likviditási és volatilitási profilját.

| (46) | Az adott kereskedési napon érvényes első referenciaár megállapítása céljára szolgáló nyitóár meghatározásakor a kereskedési helyszínnek arra a módszertanra kell támaszkodnia, amelyet szokásosan alkalmaz azon ár meghatározására, amelyen egy konkrét, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékkel a kereskedési nap indulásakor először kereskednek. A nyitóárnak a kereskedési napon bekövetkező bármely esetleges kereskedés-megszakadást követő meghatározásakor a kereskedési helyszínnek az általa legmegfelelőbbnek ítélt módszertant kell alkalmaznia a szabályos kereskedés újraindulásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(46)

Az adott kereskedési napon érvényes első referenciaár megállapítása céljára szolgáló nyitóár meghatározásakor a kereskedési helyszínnek arra a módszertanra kell támaszkodnia, amelyet szokásosan alkalmaz azon ár meghatározására, amelyen egy konkrét, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékkel a kereskedési nap indulásakor először kereskednek. A nyitóárnak a kereskedési napon bekövetkező bármely esetleges kereskedés-megszakadást követő meghatározásakor a kereskedési helyszínnek az általa legmegfelelőbbnek ítélt módszertant kell alkalmaznia a szabályos kereskedés újraindulásának biztosítása érdekében.

| (47) | A kereskedési helyszínek számára lehetővé kell tenni, hogy a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmust a 2014/65/EU irányelvvel összhangban már létrehozott, meglévő szüneteltetési mechanizmusaikba beépítve, vagy kiegészítő mechanizmusként hajtsák végre. |
| --- | --- |

(47)

A kereskedési helyszínek számára lehetővé kell tenni, hogy a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmust a 2014/65/EU irányelvvel összhangban már létrehozott, meglévő szüneteltetési mechanizmusaikba beépítve, vagy kiegészítő mechanizmusként hajtsák végre.

| (48) | A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló, általuk alkalmazott mechanizmus működésével kapcsolatos átláthatóság biztosítása érdekében a kereskedési helyszíneknek minden későbbi módosítás alkalmával, indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenniük a mechanizmus általános jellemzőinek a leírását. A tisztességes és szabályos kereskedés biztosítása érdekében azonban a kereskedési helyszínek nem kötelezhetők az általuk bevezetett mechanizmus valamennyi technikai paraméterének közzétételére. |
| --- | --- |

(48)

A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló, általuk alkalmazott mechanizmus működésével kapcsolatos átláthatóság biztosítása érdekében a kereskedési helyszíneknek minden későbbi módosítás alkalmával, indokolatlan késedelem nélkül közzé kell tenniük a mechanizmus általános jellemzőinek a leírását. A tisztességes és szabályos kereskedés biztosítása érdekében azonban a kereskedési helyszínek nem kötelezhetők az általuk bevezetett mechanizmus valamennyi technikai paraméterének közzétételére.

| (49) | Amennyiben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusnak az Unióban energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszínek általi végrehajtásáról begyűjtött információk azt mutatják, hogy a mechanizmus végrehajtásának magasabb fokú egységességére van szükség a túlzott áringadozás hatékonyabb kezelésének biztosításához az Unióban, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározza a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus egységes végrehajtási feltételeit, így például az árhatárok megújításának gyakoriságát, vagy azon intézkedéseket, amelyeket az említett árhatárokat túllépő kereskedés esetén kell meghozni. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vegye az energiával kapcsolatos valamennyi árualapú származtatott termék sajátosságait, valamint az ilyen származtatott termék piacának likviditási és volatilitási profilját. |
| --- | --- |

(49)

Amennyiben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusnak az Unióban energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskedő kereskedési helyszínek általi végrehajtásáról begyűjtött információk azt mutatják, hogy a mechanizmus végrehajtásának magasabb fokú egységességére van szükség a túlzott áringadozás hatékonyabb kezelésének biztosításához az Unióban, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározza a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus egységes végrehajtási feltételeit, így például az árhatárok megújításának gyakoriságát, vagy azon intézkedéseket, amelyeket az említett árhatárokat túllépő kereskedés esetén kell meghozni. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy figyelembe vegye az energiával kapcsolatos valamennyi árualapú származtatott termék sajátosságait, valamint az ilyen származtatott termék piacának likviditási és volatilitási profilját.

| (50) | Annak érdekében, hogy a kereskedési helyszíneknek elegendő idejük legyen az e rendeletben meghatározott, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus megbízható végrehajtására, a kereskedési helyszínek számára 2023. január 31-ig kell időt biztosítani az említett mechanizmus létrehozására. Annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedési helyszínek gyorsan, még a mechanizmus létrehozása előtt kezelni tudják a túlzott ármozgásokat, olyan előzetes mechanizmussal kell rendelkezniük, amely nagyrészt ugyanazt a célt éri el, mint a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus. |
| --- | --- |

(50)

Annak érdekében, hogy a kereskedési helyszíneknek elegendő idejük legyen az e rendeletben meghatározott, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus megbízható végrehajtására, a kereskedési helyszínek számára 2023. január 31-ig kell időt biztosítani az említett mechanizmus létrehozására. Annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedési helyszínek gyorsan, még a mechanizmus létrehozása előtt kezelni tudják a túlzott ármozgásokat, olyan előzetes mechanizmussal kell rendelkezniük, amely nagyrészt ugyanazt a célt éri el, mint a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus.

| (51) | A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok által a kereskedési helyszínekre és a kereskedőkre rótt kötelezettségek és korlátozások nem haladják meg az ahhoz szükséges mértéket, hogy az energiaipari vállalatok továbbra is részt vehessenek a gáz- és villamosenergia-piacokon, és kielégíthessék fedezeti igényeiket, hozzájárulva ezáltal a végfelhasználók energiaellátásának biztonságához. |
| --- | --- |

(51)

A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok által a kereskedési helyszínekre és a kereskedőkre rótt kötelezettségek és korlátozások nem haladják meg az ahhoz szükséges mértéket, hogy az energiaipari vállalatok továbbra is részt vehessenek a gáz- és villamosenergia-piacokon, és kielégíthessék fedezeti igényeiket, hozzájárulva ezáltal a végfelhasználók energiaellátásának biztonságához.

| (52) | A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak felügyelniük kell azok kereskedési helyszínek általi végrehajtását, és rendszeresen jelentést kell tenniük az ESMA részére az ilyen végrehajtásról. A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak arról is meg kell győződniük, hogy az említett mechanizmusok kereskedési helyszínek általi végrehajtásában mutatkozó eltérések kellően indokoltak legyenek. |
| --- | --- |

(52)

A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak felügyelniük kell azok kereskedési helyszínek általi végrehajtását, és rendszeresen jelentést kell tenniük az ESMA részére az ilyen végrehajtásról. A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok következetes végrehajtásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak arról is meg kell győződniük, hogy az említett mechanizmusok kereskedési helyszínek általi végrehajtásában mutatkozó eltérések kellően indokoltak legyenek.

| (53) | A tagállamok közötti, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok alkalmazásában való potenciális eltérések kezelése érdekében és az illetékes hatóságok által benyújtott jelentések alapján az ESMA-nak koordinálnia kell a tagállami illetékes hatóságok fellépését, és dokumentálnia kell azon eltéréseket, amelyeket a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok kereskedési helyszínek által történő végrehajtásának módjában az Unión belüli joghatóságokban észleltek. |
| --- | --- |

(53)

A tagállamok közötti, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok alkalmazásában való potenciális eltérések kezelése érdekében és az illetékes hatóságok által benyújtott jelentések alapján az ESMA-nak koordinálnia kell a tagállami illetékes hatóságok fellépését, és dokumentálnia kell azon eltéréseket, amelyeket a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok kereskedési helyszínek által történő végrehajtásának módjában az Unión belüli joghatóságokban észleltek.

| (54) | Tekintettel az Oroszországi Föderációból érkező földgázellátás példátlan mértékű csökkenésére és a további hirtelen ellátási zavarok tartós kockázatára, az Uniónak sürgősen diverzifikálnia kell gázellátását. Az európai LNG-piac azonban még kialakulóban van, és nehéz felmérni az ezen a piacon uralkodó árak pontosságát. Az Unióba irányuló LNG-szállítások árának pontos, objektív és megbízható értékelése érdekében az (EU) 2019/942 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének (ACER) össze kell gyűjtenie minden olyan adatot az LNG-piacra vonatkozóan, amely a piac napi árértékelésének megállapításához szükséges. |
| --- | --- |

(54)

Tekintettel az Oroszországi Föderációból érkező földgázellátás példátlan mértékű csökkenésére és a további hirtelen ellátási zavarok tartós kockázatára, az Uniónak sürgősen diverzifikálnia kell gázellátását. Az európai LNG-piac azonban még kialakulóban van, és nehéz felmérni az ezen a piacon uralkodó árak pontosságát. Az Unióba irányuló LNG-szállítások árának pontos, objektív és megbízható értékelése érdekében az (EU) 2019/942 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének (ACER) össze kell gyűjtenie minden olyan adatot az LNG-piacra vonatkozóan, amely a piac napi árértékelésének megállapításához szükséges.

| (55) | Az árértékelést az Unióba irányuló LNG-szállításokhoz kapcsolódó összes ügylet alapján kell elvégezni. Az ACER-t fel kell hatalmazni arra, hogy összegyűjtse a szóban forgó piaci adatokat az Unióba irányuló LNG-szállításokban részt vevő összes szereplőtől. E szereplőket kötelezni kell arra, hogy az LNG-piacra vonatkozóan rendelkezésre álló valamennyi adatot a valós időhöz olyan közel szolgáltassák az ACER-nek, amennyire csak technikailag lehetséges, vagy az ügylet megkötését vagy az ügylet megkötésére irányuló vételi vagy eladási ajánlat közzétételét követően. Az ACER által készített árértékelésnek a legteljesebb adatkészleten kell alapulnia, beleértve az ügyleti árakat is, valamint 2023. március 31-től az Unióba irányuló LNG-szállításokra vonatkozó vételi és eladási árra vonatkozó ajánlatokat. Ennek az objektív árértékelésnek, valamint a más piaci referenciaárakhoz képest megállapított különbözetnek az LNG-referenciaérték formájában való napi közzététele megnyitja az utat ahhoz, hogy azt a piaci szereplők önkéntes alapon a referenciaárként alkalmazzák szerződéseikben és ügyleteikben. Megállapításukat követően az LNG-árértékelés és az LNG-referenciaérték referencia-kamatlábként is szolgálhatna az LNG árának vagy az LNG-ár és más gázárak közötti árkülönbségnek a fedezésére használt származtatott ügyletek esetében. Tekintettel az LNG-árértékelés bevezetésének sürgős szükségességére, az említett értékelés első közzétételére legkésőbb 2023. január 13-án sor kell, hogy kerüljön. |
| --- | --- |

(55)

Az árértékelést az Unióba irányuló LNG-szállításokhoz kapcsolódó összes ügylet alapján kell elvégezni. Az ACER-t fel kell hatalmazni arra, hogy összegyűjtse a szóban forgó piaci adatokat az Unióba irányuló LNG-szállításokban részt vevő összes szereplőtől. E szereplőket kötelezni kell arra, hogy az LNG-piacra vonatkozóan rendelkezésre álló valamennyi adatot a valós időhöz olyan közel szolgáltassák az ACER-nek, amennyire csak technikailag lehetséges, vagy az ügylet megkötését vagy az ügylet megkötésére irányuló vételi vagy eladási ajánlat közzétételét követően. Az ACER által készített árértékelésnek a legteljesebb adatkészleten kell alapulnia, beleértve az ügyleti árakat is, valamint 2023. március 31-től az Unióba irányuló LNG-szállításokra vonatkozó vételi és eladási árra vonatkozó ajánlatokat. Ennek az objektív árértékelésnek, valamint a más piaci referenciaárakhoz képest megállapított különbözetnek az LNG-referenciaérték formájában való napi közzététele megnyitja az utat ahhoz, hogy azt a piaci szereplők önkéntes alapon a referenciaárként alkalmazzák szerződéseikben és ügyleteikben. Megállapításukat követően az LNG-árértékelés és az LNG-referenciaérték referencia-kamatlábként is szolgálhatna az LNG árának vagy az LNG-ár és más gázárak közötti árkülönbségnek a fedezésére használt származtatott ügyletek esetében. Tekintettel az LNG-árértékelés bevezetésének sürgős szükségességére, az említett értékelés első közzétételére legkésőbb 2023. január 13-án sor kell, hogy kerüljön.

| (56) | Az 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és az 1348/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) (a továbbiakban együttesen: a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendelet, REMIT) által az ACER-re ruházott jelenlegi felhatalmazások nem elegendőek az Unióba irányuló valamennyi LNG-szállítás teljes és átfogó adatkészletének létrehozásához. Egy ilyen, a napi árértékeléshez szükséges átfogó és teljes adatkészletre azonban szükség van ahhoz, hogy az Unió a szolidaritás szellemében irányítani tudja a nemzetközi LNG-importra vonatkozó közbeszerzési politikáit, különösen a fennálló válsághelyzetben. Az LNG-szerződésekre vonatkozó releváns adatok és információk szükségesek az árak alakulásának nyomon követésének biztosításához, valamint az adatminőség-ellenőrzés és a minőségbiztosítás elvégzéséhez is. Ezen ad hoc eszköznek lehetővé kell tennie az ACER számára, hogy összegyűjtse az Unióba irányuló LNG-szállítások árának átfogó és reprezentatív értékeléséhez szükséges valamennyi piaci adatot. |
| --- | --- |

(56)

Az 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és az 1348/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) (a továbbiakban együttesen: a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló rendelet, REMIT) által az ACER-re ruházott jelenlegi felhatalmazások nem elegendőek az Unióba irányuló valamennyi LNG-szállítás teljes és átfogó adatkészletének létrehozásához. Egy ilyen, a napi árértékeléshez szükséges átfogó és teljes adatkészletre azonban szükség van ahhoz, hogy az Unió a szolidaritás szellemében irányítani tudja a nemzetközi LNG-importra vonatkozó közbeszerzési politikáit, különösen a fennálló válsághelyzetben. Az LNG-szerződésekre vonatkozó releváns adatok és információk szükségesek az árak alakulásának nyomon követésének biztosításához, valamint az adatminőség-ellenőrzés és a minőségbiztosítás elvégzéséhez is. Ezen ad hoc eszköznek lehetővé kell tennie az ACER számára, hogy összegyűjtse az Unióba irányuló LNG-szállítások árának átfogó és reprezentatív értékeléséhez szükséges valamennyi piaci adatot.

| (57) | Bár a napi LNG-árértékelés és az LNG-referenciaérték állandó jelleggel történő meghatározását egy későbbi szakaszban be kell építeni a REMIT átfogóbb felülvizsgálatába, a fennálló válsághelyzet már most sürgős fellépést tesz szükségessé az ellátás és az Unióba irányuló LNG-szállítások pontos árazása terén fennálló súlyos nehézségek azonnali helyzetének ideiglenes alapon történő kezelése érdekében mindaddig, amíg a REMIT ilyen felülvizsgálatát rendes jogalkotási eljárás keretében el nem lehet fogadni. |
| --- | --- |

(57)

Bár a napi LNG-árértékelés és az LNG-referenciaérték állandó jelleggel történő meghatározását egy későbbi szakaszban be kell építeni a REMIT átfogóbb felülvizsgálatába, a fennálló válsághelyzet már most sürgős fellépést tesz szükségessé az ellátás és az Unióba irányuló LNG-szállítások pontos árazása terén fennálló súlyos nehézségek azonnali helyzetének ideiglenes alapon történő kezelése érdekében mindaddig, amíg a REMIT ilyen felülvizsgálatát rendes jogalkotási eljárás keretében el nem lehet fogadni.

| (58) | Annak érdekében, hogy az LNG-importpiaci árak átláthatóságát és a tervezési biztonságot haladéktalanul növelni lehessen, rögzíteni kell, hogy a releváns adatkészletnek tartalmaznia kell mind a befejezett LNG-ügyletek áraira és mennyiségeire, valamint az Unióba irányuló LNG-szállításokhoz kapcsolódó vételi és eladási ajánlatok áraira és mennyiségeire vonatkozó információkat, valamint adott esetben az ár alapjául szolgáló hosszú távú szerződésben szereplő árképletet. |
| --- | --- |

(58)

Annak érdekében, hogy az LNG-importpiaci árak átláthatóságát és a tervezési biztonságot haladéktalanul növelni lehessen, rögzíteni kell, hogy a releváns adatkészletnek tartalmaznia kell mind a befejezett LNG-ügyletek áraira és mennyiségeire, valamint az Unióba irányuló LNG-szállításokhoz kapcsolódó vételi és eladási ajánlatok áraira és mennyiségeire vonatkozó információkat, valamint adott esetben az ár alapjául szolgáló hosszú távú szerződésben szereplő árképletet.

| (59) | A jelentéstételi kötelezettség hatálya alá tartozó LNG-piaci szereplőket olyan piaci szereplőkként kell meghatározni, amelyek részt vesznek az Unióba irányuló LNG-szállítmányok beszerzésében vagy értékesítésében. Az említett LNG-piaci szereplőkre a REMIT-tel összhangban a piaci szereplőkre vonatkozó kötelezettségeket és tilalmakat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(59)

A jelentéstételi kötelezettség hatálya alá tartozó LNG-piaci szereplőket olyan piaci szereplőkként kell meghatározni, amelyek részt vesznek az Unióba irányuló LNG-szállítmányok beszerzésében vagy értékesítésében. Az említett LNG-piaci szereplőkre a REMIT-tel összhangban a piaci szereplőkre vonatkozó kötelezettségeket és tilalmakat kell alkalmazni.

| (60) | Az ACER-nek a Bizottsággal együttműködve széles körű megbízatással kell rendelkeznie arra, hogy meghatározza az Unióba irányuló LNG-szállítások napi árértékelésének elkészítéséhez általa gyűjtött piaci adatok minőségét és tartalmát. Emellett széles mérlegelési jogkörrel kell rendelkeznie az előnyben részesített adattovábbítási protokoll megválasztásában. A jelentésköteles piaci adatok lehető legjobb minősége érdekében az ACER-t fel kell hatalmazni arra, hogy meghatározza a neki bejelentendő piaci adatok valamennyi paraméterét. Az ilyen paramétereknek – nem kimerítő jelleggel – ki kell terjedniük azon referenciaegységekre, amelyekben az árra vonatkozó adatok bejelentésre kerülnek, azon referenciaegységekre, amelyekben a mennyiségi adatok kerülnek bejelentésre, az ügylet vagy az ügyletet megelőző vételi és eladási ajánlat határidős futamidejére, valamint a jelentésköteles adatoknak az ACER-hez történő továbbításához használandó adattovábbítási protokollokra. |
| --- | --- |

(60)

Az ACER-nek a Bizottsággal együttműködve széles körű megbízatással kell rendelkeznie arra, hogy meghatározza az Unióba irányuló LNG-szállítások napi árértékelésének elkészítéséhez általa gyűjtött piaci adatok minőségét és tartalmát. Emellett széles mérlegelési jogkörrel kell rendelkeznie az előnyben részesített adattovábbítási protokoll megválasztásában. A jelentésköteles piaci adatok lehető legjobb minősége érdekében az ACER-t fel kell hatalmazni arra, hogy meghatározza a neki bejelentendő piaci adatok valamennyi paraméterét. Az ilyen paramétereknek – nem kimerítő jelleggel – ki kell terjedniük azon referenciaegységekre, amelyekben az árra vonatkozó adatok bejelentésre kerülnek, azon referenciaegységekre, amelyekben a mennyiségi adatok kerülnek bejelentésre, az ügylet vagy az ügyletet megelőző vételi és eladási ajánlat határidős futamidejére, valamint a jelentésköteles adatoknak az ACER-hez történő továbbításához használandó adattovábbítási protokollokra.

| (61) | Az ACER-nek meg kell határoznia azt a módszertant is, amelyet a napi LNG-árértékelés és LNG-referenciaérték megállapítására alkalmaz, valamint e módszertan rendszeres felülvizsgálatának folyamatát. |
| --- | --- |

(61)

Az ACER-nek meg kell határoznia azt a módszertant is, amelyet a napi LNG-árértékelés és LNG-referenciaérték megállapítására alkalmaz, valamint e módszertan rendszeres felülvizsgálatának folyamatát.

| (62) | Az e rendelet alapján közzétett árértékelésnek nagyobb átláthatóságot kell biztosítania a tagállamok és más piaci szereplők számára az Európába irányuló LNG-importra érvényes ár tekintetében. Az átláthatóbb áraknak viszont lehetővé kell tenniük a tagállamok és az Unióban székhellyel rendelkező magánszervezetek számára, hogy tájékozottabb és koordináltabb módon járjanak el az LNG globális piacokon történő beszerzésekor, különösen ha igénybe veszik a szolgáltatót. Az LNG beszerzésének fokozottabb koordinációja segít a tagállamoknak megakadályozni, hogy egymásra licitáljanak vagy olyan árajánlatot tegyenek, amely nincs összhangban a mindenkori piaci árral. Ezért az e rendelet alapján közzétett árértékelések és referencia-felárak döntő fontosságúak ahhoz, hogy a tagállamok nagyobb fokú szolidaritást tanúsítsanak egymás iránt a korlátozott LNG-készletek terén. |
| --- | --- |

(62)

Az e rendelet alapján közzétett árértékelésnek nagyobb átláthatóságot kell biztosítania a tagállamok és más piaci szereplők számára az Európába irányuló LNG-importra érvényes ár tekintetében. Az átláthatóbb áraknak viszont lehetővé kell tenniük a tagállamok és az Unióban székhellyel rendelkező magánszervezetek számára, hogy tájékozottabb és koordináltabb módon járjanak el az LNG globális piacokon történő beszerzésekor, különösen ha igénybe veszik a szolgáltatót. Az LNG beszerzésének fokozottabb koordinációja segít a tagállamoknak megakadályozni, hogy egymásra licitáljanak vagy olyan árajánlatot tegyenek, amely nincs összhangban a mindenkori piaci árral. Ezért az e rendelet alapján közzétett árértékelések és referencia-felárak döntő fontosságúak ahhoz, hogy a tagállamok nagyobb fokú szolidaritást tanúsítsanak egymás iránt a korlátozott LNG-készletek terén.

| (63) | A piaci szereplők azon kötelezettsége, hogy az ACER rendelkezésére bocsássák az LNG-ügyletekre vonatkozó információkat, szükséges és arányos azon célkitűzés eléréséhez, hogy lehetővé váljon az ACER számára egy LNG-referenciaértéket megállapítani, különösen mivel e kötelezettség összhangban van a piaci szereplők REMIT szerinti meglévő kötelezettségeivel, és az ACER bizalmasan fogja kezelni az érzékeny üzleti információkat. |
| --- | --- |

(63)

A piaci szereplők azon kötelezettsége, hogy az ACER rendelkezésére bocsássák az LNG-ügyletekre vonatkozó információkat, szükséges és arányos azon célkitűzés eléréséhez, hogy lehetővé váljon az ACER számára egy LNG-referenciaértéket megállapítani, különösen mivel e kötelezettség összhangban van a piaci szereplők REMIT szerinti meglévő kötelezettségeivel, és az ACER bizalmasan fogja kezelni az érzékeny üzleti információkat.

| (64) | A szüneteltetési mechanizmus és az LNG-referenciaérték mellett más beavatkozási lehetőségek is rendelkezésre állnak, ideértve egy ideiglenes dinamikus árfolyosó létrehozását is – ahogyan azt az Európai Tanács a 2022. október 20-i és 21-i következtetéseiben kérte –, figyelembe véve az alábbi biztosítékokat: ideiglenes dinamikus árfolyosó kell alkalmazni a Gasunie Transport Services B.V. által működtetett Title Transfer Facility (TTF) virtuális kereskedési ponton lebonyolított földgázügyletekre; egyéb uniós gázelosztó központok – ideiglenes dinamikus árfolyosón keresztül – a TTF korrigált azonnali árához köthetők; és az ideiglenes dinamikus árfolyosó nem érintheti a tőzsdén kívüli gázkereskedelmet, nem veszélyeztetheti az Unió gázellátásának biztonságát, annak függenie kell a gázmegtakarítási cél megvalósítása terén elért eredményektől, nem vezethet a gázfogyasztás általános növekedéséhez, oly módon kell kialakítani, hogy ne akadályozza az EU-n belüli piaci alapú gázáramlásokat, nem befolyásolhatja az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacainak stabilitását és szabályos működését, és figyelembe kell vennie az Unió különböző szervezett piacain tapasztalható gázpiaci árakat. |
| --- | --- |

(64)

A szüneteltetési mechanizmus és az LNG-referenciaérték mellett más beavatkozási lehetőségek is rendelkezésre állnak, ideértve egy ideiglenes dinamikus árfolyosó létrehozását is – ahogyan azt az Európai Tanács a 2022. október 20-i és 21-i következtetéseiben kérte –, figyelembe véve az alábbi biztosítékokat: ideiglenes dinamikus árfolyosó kell alkalmazni a Gasunie Transport Services B.V. által működtetett Title Transfer Facility (TTF) virtuális kereskedési ponton lebonyolított földgázügyletekre; egyéb uniós gázelosztó központok – ideiglenes dinamikus árfolyosón keresztül – a TTF korrigált azonnali árához köthetők; és az ideiglenes dinamikus árfolyosó nem érintheti a tőzsdén kívüli gázkereskedelmet, nem veszélyeztetheti az Unió gázellátásának biztonságát, annak függenie kell a gázmegtakarítási cél megvalósítása terén elért eredményektől, nem vezethet a gázfogyasztás általános növekedéséhez, oly módon kell kialakítani, hogy ne akadályozza az EU-n belüli piaci alapú gázáramlásokat, nem befolyásolhatja az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacainak stabilitását és szabályos működését, és figyelembe kell vennie az Unió különböző szervezett piacain tapasztalható gázpiaci árakat.

| (65) | Az (EU) 2017/1938 rendelet már rendelkezik azon lehetőségről, hogy a tagállamok vészhelyzet esetén előnyben részesíthetik egyes kritikus jelentőségű, gáztüzelésű erőművek gázellátását, tekintve jelentőségüket a villamosenergia-ellátás biztonságának biztosítása és a hálózati egyensúlyhiányok elkerülése szempontjából. A kritikus jelentőségű, gáztüzelésű erőművek és a hozzájuk kapcsolódó gázmennyiségek jelentős hatással lehetnek a vészhelyzetben szolidaritási célra rendelkezésre álló gázmennyiségekre. Ezzel összefüggésben a tagállamok számára – az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (1), (3) és (8) bekezdésétől eltérve – lehetővé kell tenni, hogy ideiglenesen akkor is kérhessenek sürgősségi szolidaritási intézkedéseket, amikor nem képesek biztosítani a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőművekben történő villamosenergia-termelés folytatásához szükséges, említett kritikus gázmennyiségeket. Ugyanezen okból a szolidaritást nyújtó tagállamoknak is jogosultaknak kell lenniük annak biztosítására, hogy egy másik tagállamnak történő szolidaritásnyújtáskor a saját szolidaritási alapon védett felhasználóik ellátása vagy egyéb alapvető szolgáltatásaik – így például a távfűtés –, és a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőműveik működése ne legyen veszélyeztetve . |
| --- | --- |

(65)

Az (EU) 2017/1938 rendelet már rendelkezik azon lehetőségről, hogy a tagállamok vészhelyzet esetén előnyben részesíthetik egyes kritikus jelentőségű, gáztüzelésű erőművek gázellátását, tekintve jelentőségüket a villamosenergia-ellátás biztonságának biztosítása és a hálózati egyensúlyhiányok elkerülése szempontjából. A kritikus jelentőségű, gáztüzelésű erőművek és a hozzájuk kapcsolódó gázmennyiségek jelentős hatással lehetnek a vészhelyzetben szolidaritási célra rendelkezésre álló gázmennyiségekre. Ezzel összefüggésben a tagállamok számára – az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (1), (3) és (8) bekezdésétől eltérve – lehetővé kell tenni, hogy ideiglenesen akkor is kérhessenek sürgősségi szolidaritási intézkedéseket, amikor nem képesek biztosítani a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőművekben történő villamosenergia-termelés folytatásához szükséges, említett kritikus gázmennyiségeket. Ugyanezen okból a szolidaritást nyújtó tagállamoknak is jogosultaknak kell lenniük annak biztosítására, hogy egy másik tagállamnak történő szolidaritásnyújtáskor a saját szolidaritási alapon védett felhasználóik ellátása vagy egyéb alapvető szolgáltatásaik – így például a távfűtés –, és a kritikus jelentőségű gáztüzelésű erőműveik működése ne legyen veszélyeztetve .

| (66) | Célszerű meghatározni az egyes tagállamokban a villamosenergia-ellátás biztonságának megőrzéséhez szükséges kritikus gázmennyiségek felső határát, hogy elkerülhetők legyenek a szükségtelen vagy visszaélésszerű szolidaritási kérelmek, vagy a rászoruló tagállamoknak nyújtott szolidaritás indokolatlan korlátozása. A Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának (ENTSO-E) téli előrejelzésében alkalmazott módszertan alapul szolgál a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségek, valamint e határértékek megállapításához. Az ENTSO-E által kiszámított, a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségek a valamennyi piaci erőforrás felhasználásával történő páneurópai villamosenergia-megfelelőséghez feltétlenül szükséges gázmennyiségeket tükrözik, mindenkor úgy tekintve, hogy a gáz a lehívási sorrendben az utolsó helyen áll. Az ENTSO-E módszertana a legrosszabb éghajlati és kényszerkiesési forgatókönyvek kiterjedt mintáján alapul. Az a tény, hogy az ENTSO-E módszertana nem veszi figyelembe az összes kapcsolt hő- és villamosenergia-termelést, nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a védett felhasználók távfűtés-létesítményeit az (EU) 2017/1938 rendeletben szereplő fogalommeghatározás értelmében védettnek tekintsék. Azon tagállamok esetében, amelyek villamosenergia-termelése kizárólag az LNG-szállításokra támaszkodik, és nincs számottevő tárolási kapacitásuk, a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségeket ennek megfelelően ki kell igazítani. Előfordulhat, hogy a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiség alacsonyabb, mint a villamosenergia-termeléshez felhasznált gáz múltbeli szintje, mivel a villamosenergia-megfelelőség más módon is biztosítható, többek között az ellátás tagállamok közötti biztosításával. |
| --- | --- |

(66)

Célszerű meghatározni az egyes tagállamokban a villamosenergia-ellátás biztonságának megőrzéséhez szükséges kritikus gázmennyiségek felső határát, hogy elkerülhetők legyenek a szükségtelen vagy visszaélésszerű szolidaritási kérelmek, vagy a rászoruló tagállamoknak nyújtott szolidaritás indokolatlan korlátozása. A Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatának (ENTSO-E) téli előrejelzésében alkalmazott módszertan alapul szolgál a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségek, valamint e határértékek megállapításához. Az ENTSO-E által kiszámított, a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségek a valamennyi piaci erőforrás felhasználásával történő páneurópai villamosenergia-megfelelőséghez feltétlenül szükséges gázmennyiségeket tükrözik, mindenkor úgy tekintve, hogy a gáz a lehívási sorrendben az utolsó helyen áll. Az ENTSO-E módszertana a legrosszabb éghajlati és kényszerkiesési forgatókönyvek kiterjedt mintáján alapul. Az a tény, hogy az ENTSO-E módszertana nem veszi figyelembe az összes kapcsolt hő- és villamosenergia-termelést, nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a védett felhasználók távfűtés-létesítményeit az (EU) 2017/1938 rendeletben szereplő fogalommeghatározás értelmében védettnek tekintsék. Azon tagállamok esetében, amelyek villamosenergia-termelése kizárólag az LNG-szállításokra támaszkodik, és nincs számottevő tárolási kapacitásuk, a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségeket ennek megfelelően ki kell igazítani. Előfordulhat, hogy a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiség alacsonyabb, mint a villamosenergia-termeléshez felhasznált gáz múltbeli szintje, mivel a villamosenergia-megfelelőség más módon is biztosítható, többek között az ellátás tagállamok közötti biztosításával.

| (67) | Ez azonban nem zárja ki, hogy a szolidaritást kérő tagállam vagy a szolidaritást nyújtó tagállam által igényelt tényleges minimális gázmennyiségek a villamosenergia-válság elkerülése érdekében meghaladhassák az ENTSO-E által modellezett értékeket. Ilyen esetekben a szolidaritást kérő tagállam vagy a szolidaritást nyújtó tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy túllépje az e rendeletben meghatározott maximális értékeket, ha indokolni tudja, hogy ez a villamosenergia-válság elkerülése érdekében szükséges, így például olyan esetekben, amelyek a frekvencia-helyreállítási tartalék és alternatív üzemanyagok igénybevételét teszik szükségessé, vagy olyan kivételes forgatókönyvek esetén, amelyeket az ENTSO-E téli előrejelzésében nem vettek figyelembe, különös tekintettel a vízállásokra vagy a váratlan fejleményekre. A villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiség fogalommeghatározásánál fogva magában foglalja a stabil villamosenergia-ellátás biztosításához szükséges összes gázt, és ezért magában foglalja a gáz előállításához és szállításához szükséges villamos energiát, továbbá a kritikus infrastruktúra kulcsfontosságú ágazatait, valamint a katonai, nemzetbiztonsági és humanitáriussegély-szolgálatok működéséhez elengedhetetlen létesítményeket. |
| --- | --- |

(67)

Ez azonban nem zárja ki, hogy a szolidaritást kérő tagállam vagy a szolidaritást nyújtó tagállam által igényelt tényleges minimális gázmennyiségek a villamosenergia-válság elkerülése érdekében meghaladhassák az ENTSO-E által modellezett értékeket. Ilyen esetekben a szolidaritást kérő tagállam vagy a szolidaritást nyújtó tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy túllépje az e rendeletben meghatározott maximális értékeket, ha indokolni tudja, hogy ez a villamosenergia-válság elkerülése érdekében szükséges, így például olyan esetekben, amelyek a frekvencia-helyreállítási tartalék és alternatív üzemanyagok igénybevételét teszik szükségessé, vagy olyan kivételes forgatókönyvek esetén, amelyeket az ENTSO-E téli előrejelzésében nem vettek figyelembe, különös tekintettel a vízállásokra vagy a váratlan fejleményekre. A villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiség fogalommeghatározásánál fogva magában foglalja a stabil villamosenergia-ellátás biztosításához szükséges összes gázt, és ezért magában foglalja a gáz előállításához és szállításához szükséges villamos energiát, továbbá a kritikus infrastruktúra kulcsfontosságú ágazatait, valamint a katonai, nemzetbiztonsági és humanitáriussegély-szolgálatok működéséhez elengedhetetlen létesítményeket.

| (68) | A szolidaritásalapú védelemnek a kritikus gázmennyiségekre való kiterjesztése által a piaci szereplőkre rótt korlátozások azért szükségesek, hogy biztosítsák a gázellátás biztonságát a csökkenő gázellátás és a téli időszakban megnövekedett kereslet helyzetében. Az említett korlátozások az (EU) 2017/1938 rendeletben, illetve az (EU) 2022/1369 tanácsi rendeletben (12) meghatározott meglévő intézkedésekre épülnek, és céljuk, hogy az említett intézkedéseket hatékonyabbá tegyék a jelenlegi körülmények között. |
| --- | --- |

(68)

A szolidaritásalapú védelemnek a kritikus gázmennyiségekre való kiterjesztése által a piaci szereplőkre rótt korlátozások azért szükségesek, hogy biztosítsák a gázellátás biztonságát a csökkenő gázellátás és a téli időszakban megnövekedett kereslet helyzetében. Az említett korlátozások az (EU) 2017/1938 rendeletben, illetve az (EU) 2022/1369 tanácsi rendeletben (12) meghatározott meglévő intézkedésekre épülnek, és céljuk, hogy az említett intézkedéseket hatékonyabbá tegyék a jelenlegi körülmények között.

| (69) | E rendelet nem sérti a tagállamok azon szabadságát, hogy figyelembe vegyék az ipari létesítményeknek okozott potenciális tartós károkat, amikor az annak érdekében csökkentendő vagy korlátozandó keresletet rangsorolják, hogy szolidaritást tudjanak nyújtani egy másik tagállamnak. |
| --- | --- |

(69)

E rendelet nem sérti a tagállamok azon szabadságát, hogy figyelembe vegyék az ipari létesítményeknek okozott potenciális tartós károkat, amikor az annak érdekében csökkentendő vagy korlátozandó keresletet rangsorolják, hogy szolidaritást tudjanak nyújtani egy másik tagállamnak.

| (70) | Bizonyos felhasználók – köztük a háztartások és az alapvető szociális szolgáltatásokat nyújtó felhasználók – különösen érzékenyek a gázellátási zavarok negatív hatásaira. Ezért az (EU) 2017/1938 rendelet szolidaritási mechanizmust vezetett be a tagállamok között annak érdekében, hogy az Unión belül mérsékeljék a súlyos vészhelyzetek hatásait, valamint biztosítsák, hogy a gáz eljuthasson a szolidaritási alapon védett felhasználókhoz. Azonban bizonyos esetekben előfordulhat, hogy még a védett felhasználók általi gázfogyasztás sem minősül alapvető fontosságúnak. Az ilyen típusú – a szükséges mértéket egyértelműen meghaladó – felhasználás csökkentése nem ásná alá az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározott célkitűzéseket, különösen azért nem, mivel a nem alapvető célokra fogyasztott gáz hiánya súlyos károkat okozhat más magán- vagy kereskedelmi szektorokban. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy bizonyos körülmények között a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentésével is el tudjanak érni gázmegtakarítást, amennyiben az ilyen csökkentés az alapvető fontosságú felhasználást nem érintve, fizikailag megvalósítható. Azonban a tagállamok által hozott bármely csökkentési intézkedéseknek szigorúan a nem alapvető fontosságú fogyasztásra kell korlátozódniuk, és semmiképpen nem csökkenthetik a védett felhasználók általi alapvető fogyasztást, sem korlátozhatják azon képességüket, hogy otthonukat megfelelően fűtsék. |
| --- | --- |

(70)

Bizonyos felhasználók – köztük a háztartások és az alapvető szociális szolgáltatásokat nyújtó felhasználók – különösen érzékenyek a gázellátási zavarok negatív hatásaira. Ezért az (EU) 2017/1938 rendelet szolidaritási mechanizmust vezetett be a tagállamok között annak érdekében, hogy az Unión belül mérsékeljék a súlyos vészhelyzetek hatásait, valamint biztosítsák, hogy a gáz eljuthasson a szolidaritási alapon védett felhasználókhoz. Azonban bizonyos esetekben előfordulhat, hogy még a védett felhasználók általi gázfogyasztás sem minősül alapvető fontosságúnak. Az ilyen típusú – a szükséges mértéket egyértelműen meghaladó – felhasználás csökkentése nem ásná alá az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározott célkitűzéseket, különösen azért nem, mivel a nem alapvető célokra fogyasztott gáz hiánya súlyos károkat okozhat más magán- vagy kereskedelmi szektorokban. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy bizonyos körülmények között a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentésével is el tudjanak érni gázmegtakarítást, amennyiben az ilyen csökkentés az alapvető fontosságú felhasználást nem érintve, fizikailag megvalósítható. Azonban a tagállamok által hozott bármely csökkentési intézkedéseknek szigorúan a nem alapvető fontosságú fogyasztásra kell korlátozódniuk, és semmiképpen nem csökkenthetik a védett felhasználók általi alapvető fogyasztást, sem korlátozhatják azon képességüket, hogy otthonukat megfelelően fűtsék.

| (71) | A tagállamok és illetékes hatóságaik számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon határozzák meg a fogyasztás csökkentésére alkalmazandó intézkedéseket és a nem alapvető fontosságú fogyasztásnak minősülő tevékenységeket, így például a kültéri fűtés, a lakossági úszómedencék és más kiegészítő lakóépületek fűtése tekintetében. A nem alapvető fontosságú fogyasztás korlátozásának lehetősége révén a tagállamoknak képesnek kell lenniük megerősíteni a biztosítékokat, és biztosítani egyéb alapvető ágazatok, szolgáltatások és iparágak gázellátását, lehetővé téve számukra, hogy válság idején is folytassák működésüket. |
| --- | --- |

(71)

A tagállamok és illetékes hatóságaik számára lehetővé kell tenni, hogy szabadon határozzák meg a fogyasztás csökkentésére alkalmazandó intézkedéseket és a nem alapvető fontosságú fogyasztásnak minősülő tevékenységeket, így például a kültéri fűtés, a lakossági úszómedencék és más kiegészítő lakóépületek fűtése tekintetében. A nem alapvető fontosságú fogyasztás korlátozásának lehetősége révén a tagállamoknak képesnek kell lenniük megerősíteni a biztosítékokat, és biztosítani egyéb alapvető ágazatok, szolgáltatások és iparágak gázellátását, lehetővé téve számukra, hogy válság idején is folytassák működésüket.

| (72) | A védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentésére irányuló bármely intézkedésnek szükségesnek és arányosnak kell lennie, azt különösen az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése és 12. cikke szerint kihirdetett válsághelyzet vagy az (EU) 2022/1369 rendelet szerinti uniós riasztás esetén kell alkalmazni. A nem alapvető fontosságú fogyasztás csökkentésére irányuló intézkedések alkalmazása ellenére a védett felhasználóknak továbbra is védelmet kell élvezniük a lekapcsolással szemben. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy az ilyen intézkedések ne korlátozzák az olyan kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók számára előírt védelmet, akiknek a jelenlegi fogyasztását – az ellátás technikai okokból történő megszakítását nem érintve – alapvető fontosságúnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(72)

A védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentésére irányuló bármely intézkedésnek szükségesnek és arányosnak kell lennie, azt különösen az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése és 12. cikke szerint kihirdetett válsághelyzet vagy az (EU) 2022/1369 rendelet szerinti uniós riasztás esetén kell alkalmazni. A nem alapvető fontosságú fogyasztás csökkentésére irányuló intézkedések alkalmazása ellenére a védett felhasználóknak továbbra is védelmet kell élvezniük a lekapcsolással szemben. A tagállamoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy az ilyen intézkedések ne korlátozzák az olyan kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók számára előírt védelmet, akiknek a jelenlegi fogyasztását – az ellátás technikai okokból történő megszakítását nem érintve – alapvető fontosságúnak kell tekinteni.

| (73) | A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy különbséget tesznek-e a védett felhasználók alapvető fontosságú fogyasztása és nem alapvető fontosságú fogyasztása között, és ha igen, hogyan. Egy szolidaritási intézkedéseket kérő tagállam, amely úgy dönt, hogy nem alkalmazza e különbségtételt, nem kötelezhető annak bizonyítására, hogy a nem alapvető fontosságú fogyasztást csökkenteni lehetne a szolidaritás iránti kérelem előtt. A szolidaritást nyújtó tagállam nem kötelezhető arra, hogy a szolidaritási intézkedések céljára rendelkezésre álló gáz mennyiségének meghatározásához különbséget tegyen alapvető és nem alapvető fontosságú felhasználók között. |
| --- | --- |

(73)

A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy különbséget tesznek-e a védett felhasználók alapvető fontosságú fogyasztása és nem alapvető fontosságú fogyasztása között, és ha igen, hogyan. Egy szolidaritási intézkedéseket kérő tagállam, amely úgy dönt, hogy nem alkalmazza e különbségtételt, nem kötelezhető annak bizonyítására, hogy a nem alapvető fontosságú fogyasztást csökkenteni lehetne a szolidaritás iránti kérelem előtt. A szolidaritást nyújtó tagállam nem kötelezhető arra, hogy a szolidaritási intézkedések céljára rendelkezésre álló gáz mennyiségének meghatározásához különbséget tegyen alapvető és nem alapvető fontosságú felhasználók között.

| (74) | Vészhelyzet esetén a tagállamoknak és az Uniónak is biztosítaniuk kell a belső piacon belüli gázáramlást. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti szinten hozott intézkedések nem eredményezhetnek ellátásbiztonsági problémákat egy másik tagállamban, míg a határokon átnyúló infrastruktúrához való hozzáférésnek mindenkor biztonságosnak és műszakilag kivitelezhetőnek kell maradnia. A jelenlegi jogszabályi keret nem ír elő olyan eljárást, amely hatékonyan megoldaná a határkeresztező áramlásokat kedvezőtlenül érintő intézkedésekkel összefüggésben két tagállam között felmerülő konfliktusokat. Mivel az Unió gáz- és villamosenergia-hálózatai összekapcsolódnak, ez nem pusztán súlyos ellátásbiztonsági problémákhoz vezethet, hanem gyengítheti az Unió harmadik országokkal szembeni egységét is. Az (EU) 2017/1938 rendelet 12. cikkének (6) bekezdésétől eltérve, a Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy értékelje a meghozott nemzeti intézkedéseket, és szükség esetén vitás kérdésben észszerű határidőn belül döntést hozzon. E célból a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen nemzeti intézkedések módosítását kérje, ha más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát fenyegető veszélyt észlel. Tekintve a jelenlegi energiaválság kivételes jellegét, a Bizottság döntésének eleget kell tenni minden olyan késedelem nélkül, amely potenciálisan akadályozhatja az Unió gázellátását. Ezért e rendelet alkalmazásának időtartamára az egyeztetési eljárásokat a belső piac működésének biztosítása érdekében fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(74)

Vészhelyzet esetén a tagállamoknak és az Uniónak is biztosítaniuk kell a belső piacon belüli gázáramlást. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti szinten hozott intézkedések nem eredményezhetnek ellátásbiztonsági problémákat egy másik tagállamban, míg a határokon átnyúló infrastruktúrához való hozzáférésnek mindenkor biztonságosnak és műszakilag kivitelezhetőnek kell maradnia. A jelenlegi jogszabályi keret nem ír elő olyan eljárást, amely hatékonyan megoldaná a határkeresztező áramlásokat kedvezőtlenül érintő intézkedésekkel összefüggésben két tagállam között felmerülő konfliktusokat. Mivel az Unió gáz- és villamosenergia-hálózatai összekapcsolódnak, ez nem pusztán súlyos ellátásbiztonsági problémákhoz vezethet, hanem gyengítheti az Unió harmadik országokkal szembeni egységét is. Az (EU) 2017/1938 rendelet 12. cikkének (6) bekezdésétől eltérve, a Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy értékelje a meghozott nemzeti intézkedéseket, és szükség esetén vitás kérdésben észszerű határidőn belül döntést hozzon. E célból a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen nemzeti intézkedések módosítását kérje, ha más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát fenyegető veszélyt észlel. Tekintve a jelenlegi energiaválság kivételes jellegét, a Bizottság döntésének eleget kell tenni minden olyan késedelem nélkül, amely potenciálisan akadályozhatja az Unió gázellátását. Ezért e rendelet alkalmazásának időtartamára az egyeztetési eljárásokat a belső piac működésének biztosítása érdekében fel kell függeszteni.

| (75) | Az energiapolitikai szolidaritás elve egy uniós jog szerinti általános elv (13), amely nemcsak a szomszédos tagállamokra, hanem valamennyi tagállamra vonatkozik. Továbbá a meglévő infrastruktúra – ezen belül a határkeresztező szállítási kapacitások és az LNG-létesítmények – hatékony használata fontos a földgázellátás szolidaritás jegyében megvalósítandó biztonságának a megőrzéséhez. Az uniós, regionális vagy nemzeti szintű gázellátási zavarok, valamint a vezetékes gázról az LNG-re való jelentősebb átállás idején a súlyos válsághelyzetben lévő tagállamok számára nemcsak a szomszédos csővezetékek által kínált ellátási lehetőségek kihasználását kell lehetővé tenni, hanem az LNG-létesítménnyel rendelkező országokból származó ellátást is. Néhány tagállamnak olyan esetben is képesnek kell lennie arra, hogy szolidaritást nyújtson más tagállamoknak, ha nincsenek közvetlen összeköttetésben gázvezetéken vagy harmadik országon vagy más tagállamokon keresztül, feltéve hogy a szolidaritást kérő tagállam kimerítette a vészhelyzeti tervében szereplő valamennyi piaci alapú intézkedést, az LNG globális piacon való beszerzését is beleértve. Ezért helyénvaló kiterjeszteni a szolidaritásnyújtásra vonatkozó kötelezettséget az összeköttetésben nem álló, LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra is, figyelembe véve a vezetékes gáz és az LNG piacai és infrastruktúrái – ideértve az LNG-szállító hajókat is – közötti különbségeket az üzemeltetőkre háruló kötelezettségek kiszabásakor, valamint figyelembe véve azt, hogy az LNG-eszközök – így például az LNG-szállító hajók – esetében nincsenek végrehajtási hatáskörök, továbbá számításba véve a földgáz és az LNG közötti csere lehetőségeit, ha a szolidaritást nyújtó tagállam területén nincs a gáz cseppfolyósítására szolgáló létesítmény. |
| --- | --- |

(75)

Az energiapolitikai szolidaritás elve egy uniós jog szerinti általános elv (13), amely nemcsak a szomszédos tagállamokra, hanem valamennyi tagállamra vonatkozik. Továbbá a meglévő infrastruktúra – ezen belül a határkeresztező szállítási kapacitások és az LNG-létesítmények – hatékony használata fontos a földgázellátás szolidaritás jegyében megvalósítandó biztonságának a megőrzéséhez. Az uniós, regionális vagy nemzeti szintű gázellátási zavarok, valamint a vezetékes gázról az LNG-re való jelentősebb átállás idején a súlyos válsághelyzetben lévő tagállamok számára nemcsak a szomszédos csővezetékek által kínált ellátási lehetőségek kihasználását kell lehetővé tenni, hanem az LNG-létesítménnyel rendelkező országokból származó ellátást is. Néhány tagállamnak olyan esetben is képesnek kell lennie arra, hogy szolidaritást nyújtson más tagállamoknak, ha nincsenek közvetlen összeköttetésben gázvezetéken vagy harmadik országon vagy más tagállamokon keresztül, feltéve hogy a szolidaritást kérő tagállam kimerítette a vészhelyzeti tervében szereplő valamennyi piaci alapú intézkedést, az LNG globális piacon való beszerzését is beleértve. Ezért helyénvaló kiterjeszteni a szolidaritásnyújtásra vonatkozó kötelezettséget az összeköttetésben nem álló, LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra is, figyelembe véve a vezetékes gáz és az LNG piacai és infrastruktúrái – ideértve az LNG-szállító hajókat is – közötti különbségeket az üzemeltetőkre háruló kötelezettségek kiszabásakor, valamint figyelembe véve azt, hogy az LNG-eszközök – így például az LNG-szállító hajók – esetében nincsenek végrehajtási hatáskörök, továbbá számításba véve a földgáz és az LNG közötti csere lehetőségeit, ha a szolidaritást nyújtó tagállam területén nincs a gáz cseppfolyósítására szolgáló létesítmény.

| (76) | Amikor az LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamok valamely másik tagállamnak nyújtanak szolidaritást, nem vonhatók felelősségre az olyan, saját területükön kívül fellépő, vagy a valamely harmadik országbeli üzemeltető tulajdonában lévő LNG-szállító hajókra vonatkozó végrehajtási hatáskörök hiányából eredő szűk keresztmetszetekért vagy egyéb potenciális problémákért, amennyiben az ilyen szűk keresztmetszetek vagy egyéb problémák befolyásolják a tényleges gázáramlást, és végső soron megakadályozzák, hogy a szükséges gázmennyiség eljusson a szolidaritást kérő tagállamba. Amennyiben a szolidaritást nyújtó tagállam nem rendelkezik végrehajtási hatáskörökkel, nem tehető felelőssé azért, hogy egy LNG-szállítmányt nem cserélt földgázra. |
| --- | --- |

(76)

Amikor az LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamok valamely másik tagállamnak nyújtanak szolidaritást, nem vonhatók felelősségre az olyan, saját területükön kívül fellépő, vagy a valamely harmadik országbeli üzemeltető tulajdonában lévő LNG-szállító hajókra vonatkozó végrehajtási hatáskörök hiányából eredő szűk keresztmetszetekért vagy egyéb potenciális problémákért, amennyiben az ilyen szűk keresztmetszetek vagy egyéb problémák befolyásolják a tényleges gázáramlást, és végső soron megakadályozzák, hogy a szükséges gázmennyiség eljusson a szolidaritást kérő tagállamba. Amennyiben a szolidaritást nyújtó tagállam nem rendelkezik végrehajtási hatáskörökkel, nem tehető felelőssé azért, hogy egy LNG-szállítmányt nem cserélt földgázra.

| (77) | Az energiapolitikai szolidaritás elvének végrehajtásakor az (EU) 2017/1938 rendelet szolidaritási mechanizmust vezetett be azzal a céllal, hogy súlyos válság esetén fokozza a tagállamok közötti együttműködést és bizalmat. A szolidaritási mechanizmus végrehajtásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak – az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (10) bekezdése értelmében – kétoldalú megállapodásaik keretében számos műszaki, jogi és pénzügyi kérdésről kell megegyezniük. |
| --- | --- |

(77)

Az energiapolitikai szolidaritás elvének végrehajtásakor az (EU) 2017/1938 rendelet szolidaritási mechanizmust vezetett be azzal a céllal, hogy súlyos válság esetén fokozza a tagállamok közötti együttműködést és bizalmat. A szolidaritási mechanizmus végrehajtásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak – az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (10) bekezdése értelmében – kétoldalú megállapodásaik keretében számos műszaki, jogi és pénzügyi kérdésről kell megegyezniük.

| (78) | Annak ellenére, hogy a tagállamok jogi kötelezettséget vállaltak a kétoldalú szolidaritási megállapodások 2018. december 1-jéig történő megkötésére, e megállapodások közül csak néhány került véglegesítésre, ami veszélyezteti a vészhelyzeti szolidaritásnyújtásra vonatkozó jogi kötelezettség teljesítését. A megújuló gázok, a földgázok és a hidrogén belső piacairól szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat tartalmazta a szolidaritási megállapodás sablonjának első mintáját. Mivel azonban az említett sablont az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni inváziója előtt dolgozták ki, – tekintettel a rendkívüli gázhiány és a robbanásszerűen emelkedő árak jelenlegi helyzetére, valamint a következő téli időszakban már alkalmazható ideiglenes alapértelmezett szabályok sürgető szükségességére – helyénvaló létrehozni – az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve – a szolidaritási intézkedések biztosítására vonatkozó olyan alapértelmezett szabályok ideiglenes keretét, amelyek hatékonyak és gyorsan végrehajthatók, nem függnek hosszú kétoldalú tárgyalásoktól, és igazodnak a túlzott árak és a rendkívül ingadozó gázárak jelenlegi helyzetéhez. Így különösen, egyértelműbb alapértelmezett szabályokat kell bevezetni a nyújtott gáz költségeinek ellentételezésére és – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – azon potenciális többletköltségek korlátozására vonatkozóan, amelyeket a szolidaritást nyújtó tagállam felszámíthat. Az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke szerinti szolidaritási intézkedésekre vonatkozó szabályokat – kifejezett eltérő rendelkezés hiányában – továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(78)

Annak ellenére, hogy a tagállamok jogi kötelezettséget vállaltak a kétoldalú szolidaritási megállapodások 2018. december 1-jéig történő megkötésére, e megállapodások közül csak néhány került véglegesítésre, ami veszélyezteti a vészhelyzeti szolidaritásnyújtásra vonatkozó jogi kötelezettség teljesítését. A megújuló gázok, a földgázok és a hidrogén belső piacairól szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat tartalmazta a szolidaritási megállapodás sablonjának első mintáját. Mivel azonban az említett sablont az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni inváziója előtt dolgozták ki, – tekintettel a rendkívüli gázhiány és a robbanásszerűen emelkedő árak jelenlegi helyzetére, valamint a következő téli időszakban már alkalmazható ideiglenes alapértelmezett szabályok sürgető szükségességére – helyénvaló létrehozni – az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdésétől eltérve – a szolidaritási intézkedések biztosítására vonatkozó olyan alapértelmezett szabályok ideiglenes keretét, amelyek hatékonyak és gyorsan végrehajthatók, nem függnek hosszú kétoldalú tárgyalásoktól, és igazodnak a túlzott árak és a rendkívül ingadozó gázárak jelenlegi helyzetéhez. Így különösen, egyértelműbb alapértelmezett szabályokat kell bevezetni a nyújtott gáz költségeinek ellentételezésére és – a tagállamok közötti szolidaritás szellemében – azon potenciális többletköltségek korlátozására vonatkozóan, amelyeket a szolidaritást nyújtó tagállam felszámíthat. Az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke szerinti szolidaritási intézkedésekre vonatkozó szabályokat – kifejezett eltérő rendelkezés hiányában – továbbra is alkalmazni kell.

| (79) | A szolidaritást elvben a szolidaritást kérő tagállam vagy annak megbízott szervei által közvetlenül megfizetett méltányos ellentételezés alapján kell biztosítani. Az ellentételezésnek fedeznie kell a gáz árát, a tényleges vagy potenciális tárolási költségeket, a határokon átnyúló szállítás költségeit és a kapcsolódó költségeket. Az ellentételezésnek méltányosnak kell lennie mind a szolidaritást kérő, mind a szolidaritást nyújtó tagállam számára. |
| --- | --- |

(79)

A szolidaritást elvben a szolidaritást kérő tagállam vagy annak megbízott szervei által közvetlenül megfizetett méltányos ellentételezés alapján kell biztosítani. Az ellentételezésnek fedeznie kell a gáz árát, a tényleges vagy potenciális tárolási költségeket, a határokon átnyúló szállítás költségeit és a kapcsolódó költségeket. Az ellentételezésnek méltányosnak kell lennie mind a szolidaritást kérő, mind a szolidaritást nyújtó tagállam számára.

| (80) | A jelenlegi válság olyan árszintekhez és rendszeres árcsúcsokhoz vezet, amelyek messze túlmutatnak az (EU) 2017/1938 rendelet elfogadásakor lehetséges ellátási válság helyzetén. A szolidaritást nyújtó tagállamoknak fizetendő ellentételezés összegének meghatározásakor ezért figyelembe kell venni a gázpiacra a jelenleg fennálló gázválság következtében aktuálisan jellemző napközbeni áringadozást. A szolidaritás alapján és a szélsőséges piaci körülményekből fakadó árazás elkerülése érdekében nem célszerű az ingadozó napon belüli piaci árat alapul venni a szolidaritási intézkedés alapértelmezett árának meghatározásakor. A gázárnak a szolidaritást nyújtó tagállamban a szolidaritási kérelem benyújtását megelőző napon érvényes másnapi piaci átlagárat kell tükröznie. Mindezt figyelembe véve, az ellentételezés továbbra is a piaci áron alapul, amint azt az (EU) 2018/177 bizottsági ajánlás (14) előírja. Az átlagos másnapi piaci ár kevésbé függ a válsághelyzetekben tapasztalható volatilitástól és rendkívül magas azonnali áraktól, és mint ilyen, korlátozza a kívánttal ellentétes hatást kiváltó ösztönzőket. |
| --- | --- |

(80)

A jelenlegi válság olyan árszintekhez és rendszeres árcsúcsokhoz vezet, amelyek messze túlmutatnak az (EU) 2017/1938 rendelet elfogadásakor lehetséges ellátási válság helyzetén. A szolidaritást nyújtó tagállamoknak fizetendő ellentételezés összegének meghatározásakor ezért figyelembe kell venni a gázpiacra a jelenleg fennálló gázválság következtében aktuálisan jellemző napközbeni áringadozást. A szolidaritás alapján és a szélsőséges piaci körülményekből fakadó árazás elkerülése érdekében nem célszerű az ingadozó napon belüli piaci árat alapul venni a szolidaritási intézkedés alapértelmezett árának meghatározásakor. A gázárnak a szolidaritást nyújtó tagállamban a szolidaritási kérelem benyújtását megelőző napon érvényes másnapi piaci átlagárat kell tükröznie. Mindezt figyelembe véve, az ellentételezés továbbra is a piaci áron alapul, amint azt az (EU) 2018/177 bizottsági ajánlás (14) előírja. Az átlagos másnapi piaci ár kevésbé függ a válsághelyzetekben tapasztalható volatilitástól és rendkívül magas azonnali áraktól, és mint ilyen, korlátozza a kívánttal ellentétes hatást kiváltó ösztönzőket.

| (81) | Amint azt az (EU) 2018/177 ajánlás kiemeli, a korlátozott ipari tevékenység miatti károk költségét csak akkor lehet ellentételezéssel fedezni, ha a költség nem tükröződik a szolidaritást kérő tagállam által fizetendő gázárban, és nem szabad a szolidaritást kérő tagállamnak ugyanazon költségekért kétszer fizetnie ellentételezést. Figyelembe véve azon kivételes körülményeket, amikor a gázárak példátlan szintet értek el, a szolidaritásban részesülő tagállam nem kötelezhető automatikusan arra, hogy teljes mértékben fedezze a szolidaritást nyújtó tagállamban felmerülő egyéb költségeket – így például kártérítést vagy a bírósági eljárások költségeit –, kivéve, ha egy szolidaritási megállapodásban más megoldásban állapodtak meg. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a szolidaritási megállapodások megkötésének egyik fő akadálya a szolidaritásban részesülő tagállam azon kötelezettsége, hogy viselje a szolidaritási intézkedések nyújtásából esetlegesen eredő valamennyi közvetlen vagy közvetett ellentételezési költség teljes pénzügyi kockázatát. A szolidaritási megállapodásokra vonatkozó alapértelmezett szabályokban ezért enyhíteni kell a korlátlan felelősséget annak érdekében, hogy a még függőben lévő megállapodásokat a lehető leghamarabb meg lehessen kötni, mivel az említett megállapodások az (EU) 2017/1938 rendelet sarokkövét képezik, tükrözve az energiapolitikai szolidaritás uniós elvét. Amennyiben a közvetett költségek ellentételezése nem haladja meg a gázár 100 %-át, indokolt és azt a gázár nem fedezi, az említett költségeket a szolidaritásban részesülő tagállamnak kell fedeznie.
  Azonban, ha a kért költség meghaladja a gázár 100 %-át, a Bizottságnak a releváns illetékes hatóságokkal folytatott konzultációt követően a költség méltányos ellentételezését kell megállapítania, és ezért lehetővé kell tenni számára annak ellenőrzését, hogy a költség ellentételezésének korlátozása megfelelő-e. A Bizottságnak ezért képesnek kell lennie arra, hogy egyedi esetekben az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározottaktól eltérő ellentételezést tegyen lehetővé, figyelembe véve az eset sajátos körülményeit, többek között a gázmegtakarítás és a gázkereslet-csökkentés érdekében hozott intézkedéseket, továbbá az energiapolitikai szolidaritás elvét. Az értékelés során a Bizottságnak kellő figyelmet kell fordítania arra, hogy elkerülje a túlzott közvetett költségeket a gázfelhasználók korlátozásának vagy lekapcsolásának következményeként. |
| --- | --- |

(81)

Amint azt az (EU) 2018/177 ajánlás kiemeli, a korlátozott ipari tevékenység miatti károk költségét csak akkor lehet ellentételezéssel fedezni, ha a költség nem tükröződik a szolidaritást kérő tagállam által fizetendő gázárban, és nem szabad a szolidaritást kérő tagállamnak ugyanazon költségekért kétszer fizetnie ellentételezést. Figyelembe véve azon kivételes körülményeket, amikor a gázárak példátlan szintet értek el, a szolidaritásban részesülő tagállam nem kötelezhető automatikusan arra, hogy teljes mértékben fedezze a szolidaritást nyújtó tagállamban felmerülő egyéb költségeket – így például kártérítést vagy a bírósági eljárások költségeit –, kivéve, ha egy szolidaritási megállapodásban más megoldásban állapodtak meg. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a szolidaritási megállapodások megkötésének egyik fő akadálya a szolidaritásban részesülő tagállam azon kötelezettsége, hogy viselje a szolidaritási intézkedések nyújtásából esetlegesen eredő valamennyi közvetlen vagy közvetett ellentételezési költség teljes pénzügyi kockázatát. A szolidaritási megállapodásokra vonatkozó alapértelmezett szabályokban ezért enyhíteni kell a korlátlan felelősséget annak érdekében, hogy a még függőben lévő megállapodásokat a lehető leghamarabb meg lehessen kötni, mivel az említett megállapodások az (EU) 2017/1938 rendelet sarokkövét képezik, tükrözve az energiapolitikai szolidaritás uniós elvét. Amennyiben a közvetett költségek ellentételezése nem haladja meg a gázár 100 %-át, indokolt és azt a gázár nem fedezi, az említett költségeket a szolidaritásban részesülő tagállamnak kell fedeznie.

Azonban, ha a kért költség meghaladja a gázár 100 %-át, a Bizottságnak a releváns illetékes hatóságokkal folytatott konzultációt követően a költség méltányos ellentételezését kell megállapítania, és ezért lehetővé kell tenni számára annak ellenőrzését, hogy a költség ellentételezésének korlátozása megfelelő-e. A Bizottságnak ezért képesnek kell lennie arra, hogy egyedi esetekben az (EU) 2017/1938 rendeletben meghatározottaktól eltérő ellentételezést tegyen lehetővé, figyelembe véve az eset sajátos körülményeit, többek között a gázmegtakarítás és a gázkereslet-csökkentés érdekében hozott intézkedéseket, továbbá az energiapolitikai szolidaritás elvét. Az értékelés során a Bizottságnak kellő figyelmet kell fordítania arra, hogy elkerülje a túlzott közvetett költségeket a gázfelhasználók korlátozásának vagy lekapcsolásának következményeként.

| (82) | E rendeletnek a tagállamok közötti szolidaritási intézkedések fejében fizetendő ellentételezésre vonatkozó szabályai nem érintik a nemzeti alkotmányjog szerinti kártérítési elveket. |
| --- | --- |

(82)

E rendeletnek a tagállamok közötti szolidaritási intézkedések fejében fizetendő ellentételezésre vonatkozó szabályai nem érintik a nemzeti alkotmányjog szerinti kártérítési elveket.

| (83) | A szolidaritási megállapodások szomszédos tagállamokkal való, az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (10) bekezdésében előírtak szerinti megkötése a legmegfelelőbb eszköz a szolidaritási intézkedéseknek az említett rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti nyújtására vonatkozó kötelezettség végrehajtására. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy eltérjenek az e rendeletben meghatározott alapértelmezett ellentételezési szabályoktól, amennyiben egy szolidaritási megállapodásban más szabályokról állapodnak meg. Így különösen, a tagállamok számára meg kell hagyni annak lehetőségét, hogy kétoldalúan megállapodjanak olyan kiegészítő ellentételezésről, amely kiterjedhet egyéb költségekre, így például az arra irányuló kötelezettségből eredő teljes költségre, hogy a szolidaritást nyújtó tagállamban ellentételezést kell fizetni, többek között a korlátozott ipari tevékenység miatti károkért is. Az ilyen költségek akkor foglalhatók bele a kétoldalú szolidaritási megállapodásokba, ha a nemzeti szabályozási keret előírja, hogy a gázáron felül kötelező ellentételezést fizetni a korlátozott ipari tevékenység miatti károkért, ideértve a gazdasági károk megtérítését is. |
| --- | --- |

(83)

A szolidaritási megállapodások szomszédos tagállamokkal való, az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (10) bekezdésében előírtak szerinti megkötése a legmegfelelőbb eszköz a szolidaritási intézkedéseknek az említett rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti nyújtására vonatkozó kötelezettség végrehajtására. A tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy eltérjenek az e rendeletben meghatározott alapértelmezett ellentételezési szabályoktól, amennyiben egy szolidaritási megállapodásban más szabályokról állapodnak meg. Így különösen, a tagállamok számára meg kell hagyni annak lehetőségét, hogy kétoldalúan megállapodjanak olyan kiegészítő ellentételezésről, amely kiterjedhet egyéb költségekre, így például az arra irányuló kötelezettségből eredő teljes költségre, hogy a szolidaritást nyújtó tagállamban ellentételezést kell fizetni, többek között a korlátozott ipari tevékenység miatti károkért is. Az ilyen költségek akkor foglalhatók bele a kétoldalú szolidaritási megállapodásokba, ha a nemzeti szabályozási keret előírja, hogy a gázáron felül kötelező ellentételezést fizetni a korlátozott ipari tevékenység miatti károkért, ideértve a gazdasági károk megtérítését is.

| (84) | Az alapértelmezett szolidaritási mechanizmust – végső megoldásként – a szolidaritást kérő tagállam csak akkor veheti igénybe, ha a piac nem tudja biztosítani a szolidaritási alapon védett felhasználók keresletének kielégítéséhez szükséges gázmennyiségeket, beleértve az LNG-t és a nem védett felhasználók által önkéntesen felajánlott gázmennyiségeket is. Az (EU) 2017/1938 rendelet értelmében a tagállamoknak előbb ki kell meríteniük a vészhelyzeti terveikben szereplő valamennyi intézkedést, ideértve a szolidaritási alapon védett felhasználók szintjéig terjedő kényszerkorlátozásokat is. |
| --- | --- |

(84)

Az alapértelmezett szolidaritási mechanizmust – végső megoldásként – a szolidaritást kérő tagállam csak akkor veheti igénybe, ha a piac nem tudja biztosítani a szolidaritási alapon védett felhasználók keresletének kielégítéséhez szükséges gázmennyiségeket, beleértve az LNG-t és a nem védett felhasználók által önkéntesen felajánlott gázmennyiségeket is. Az (EU) 2017/1938 rendelet értelmében a tagállamoknak előbb ki kell meríteniük a vészhelyzeti terveikben szereplő valamennyi intézkedést, ideértve a szolidaritási alapon védett felhasználók szintjéig terjedő kényszerkorlátozásokat is.

| (85) | A szolidaritási mechanizmus potenciális aktiválásának sürgős jellege és következményei szoros együttműködést igényelnek az érintett tagállamok, a Bizottság és a tagállamok által az (EU) 2017/1938 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban kijelölt illetékes válságkezelők között. A kérelmet ezért kellő időben közölni kell valamennyi féllel, és annak tartalmaznia kell azon minimális elemeket, amelyek lehetővé teszik a szolidaritást nyújtó tagállamok számára a késedelem nélküli válaszadást. A szolidaritást nyújtó tagállam válaszában meg kell adni a szolidaritást kérő tagállamnak szállítható gáz mennyiségére vonatkozó információkat, beleértve azon mennyiségeket is, amelyeket nem piaci alapú intézkedések alkalmazása esetén lehet felszabadítani. A tagállamok megállapodhatnak további technikai és koordinációs intézkedésekről annak érdekében, hogy megkönnyítsék a szolidaritási kérelmek időben történő megválaszolását. A szolidaritásnyújtás során a tagállamoknak és illetékes hatóságaiknak biztosítaniuk kell a hálózat működési biztonságát és megbízhatóságát. |
| --- | --- |

(85)

A szolidaritási mechanizmus potenciális aktiválásának sürgős jellege és következményei szoros együttműködést igényelnek az érintett tagállamok, a Bizottság és a tagállamok által az (EU) 2017/1938 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének g) pontjával összhangban kijelölt illetékes válságkezelők között. A kérelmet ezért kellő időben közölni kell valamennyi féllel, és annak tartalmaznia kell azon minimális elemeket, amelyek lehetővé teszik a szolidaritást nyújtó tagállamok számára a késedelem nélküli válaszadást. A szolidaritást nyújtó tagállam válaszában meg kell adni a szolidaritást kérő tagállamnak szállítható gáz mennyiségére vonatkozó információkat, beleértve azon mennyiségeket is, amelyeket nem piaci alapú intézkedések alkalmazása esetén lehet felszabadítani. A tagállamok megállapodhatnak további technikai és koordinációs intézkedésekről annak érdekében, hogy megkönnyítsék a szolidaritási kérelmek időben történő megválaszolását. A szolidaritásnyújtás során a tagállamoknak és illetékes hatóságaiknak biztosítaniuk kell a hálózat működési biztonságát és megbízhatóságát.

| (86) | A szolidaritást kérő tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy több tagállamtól részesüljön szolidaritásban. Az alapértelmezett szolidaritási mechanizmus csak akkor vehető igénybe, ha a szolidaritást nyújtó tagállam nem kötött kétoldalú megállapodást a szolidaritást kérő tagállammal. A szolidaritást kérő tagállam és a szolidaritást nyújtó tagállam közötti kétoldalú megállapodás esetén az említett megállapodás az irányadó és alkalmazandó közöttük. |
| --- | --- |

(86)

A szolidaritást kérő tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy több tagállamtól részesüljön szolidaritásban. Az alapértelmezett szolidaritási mechanizmus csak akkor vehető igénybe, ha a szolidaritást nyújtó tagállam nem kötött kétoldalú megállapodást a szolidaritást kérő tagállammal. A szolidaritást kérő tagállam és a szolidaritást nyújtó tagállam közötti kétoldalú megállapodás esetén az említett megállapodás az irányadó és alkalmazandó közöttük.

| (87) | A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy nyomon kövesse az alapértelmezett szolidaritási mechanizmus alkalmazását, és ha szükségesnek bizonyul, lehetővé kell tenni számára, hogy megkönnyítse a szolidaritási keresleti kérelmek megfeleltetését. E célból a Bizottságnak gondoskodnia kell egy interaktív platformról, amelynek mintaként kell szolgálnia, és lehetővé tennie a szolidaritási kérelmek folyamatos, valós idejű benyújtását, valamint azoknak a vonatkozó, rendelkezésre álló mennyiségekkel való összepárosítását. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy nyomon kövesse az alapértelmezett szolidaritási mechanizmus alkalmazását, és ha szükségesnek bizonyul, lehetővé kell tenni számára, hogy megkönnyítse a szolidaritási keresleti kérelmek megfeleltetését. E célból a Bizottságnak gondoskodnia kell egy interaktív platformról, amelynek mintaként kell szolgálnia, és lehetővé tennie a szolidaritási kérelmek folyamatos, valós idejű benyújtását, valamint azoknak a vonatkozó, rendelkezésre álló mennyiségekkel való összepárosítását.

| (88) | A tagállamok és az Energiaközösség szerződő felei a szolidaritási intézkedések alkalmazására vonatkozóan önkéntes megállapodásokat is köthetnek. |
| --- | --- |

(88)

A tagállamok és az Energiaközösség szerződő felei a szolidaritási intézkedések alkalmazására vonatkozóan önkéntes megállapodásokat is köthetnek.

| (89) | E rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az említett végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(89)

E rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az említett végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kell gyakorolni.

| (90) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(90)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   E rendelet ideiglenes szabályokat állapít meg a következőkre vonatkozóan:

| a) | egy olyan szolgáltatás gyorsított létrehozása, amely lehetővé teszi az Unióban letelepedett vállalkozások általi keresletösszesítést és közös gázbeszerzést; |
| --- | --- |

a)

egy olyan szolgáltatás gyorsított létrehozása, amely lehetővé teszi az Unióban letelepedett vállalkozások általi keresletösszesítést és közös gázbeszerzést;

| b) | másodlagos kapacitáslekötési és átláthatósági platformok az LNG-létesítmények és a gáztároló létesítmények számára; és |
| --- | --- |

b)

másodlagos kapacitáslekötési és átláthatósági platformok az LNG-létesítmények és a gáztároló létesítmények számára; és

| c) | a földgázszállító hálózatok szűkületkezelése. |
| --- | --- |

c)

a földgázszállító hálózatok szűkületkezelése.

(2)   E rendelet ideiglenes mechanizmusokat vezet be, hogy a túlzott ármozgások esetére a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló ideiglenes mechanizmus és az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (ACER) által kidolgozandó ad hoc LNG-referenciaérték révén megvédjék a polgárokat és a gazdaságot a túlzottan magas árakkal szemben.

(3)   E rendelet ideiglenes intézkedéseket állapít meg gázellátási vészhelyzet esetére a gáz határokon átnyúló méltányos elosztása, a legkritikusabb felhasználók számára a gázellátás megóvása és a határokon átnyúló szolidaritási intézkedések nyújtásának biztosítása érdekében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „földgázipari vállalkozás” olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a földgáz – beleértve a cseppfolyósított földgázt (LNG) is – termelésének, szállításának, elosztásának, ellátásának, vásárlásának vagy tárolásának tevékenysége közül legalább egyet ellát, és felelős az említett tevékenységekhez kapcsolódó kereskedelmi, műszaki vagy karbantartási feladatok ellátásáért, de nem tartoznak ide a végső felhasználók; |
| --- | --- |

1.

„földgázipari vállalkozás” olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a földgáz – beleértve a cseppfolyósított földgázt (LNG) is – termelésének, szállításának, elosztásának, ellátásának, vásárlásának vagy tárolásának tevékenysége közül legalább egyet ellát, és felelős az említett tevékenységekhez kapcsolódó kereskedelmi, műszaki vagy karbantartási feladatok ellátásáért, de nem tartoznak ide a végső felhasználók;

| 2. | „LNG-létesítmény”: olyan terminál, amelyet földgáz cseppfolyósítására, vagy az LNG behozatalára, átfejtésére és újragázosítására használnak, és ide tartoznak a kiegészítő szolgáltatások és az olyan ideiglenes tárolás is, amelyekre az újragázosítási folyamathoz és a szállítási rendszerbe ezt követően történő átvitelhez van szükség, de nem tartozik ide az LNG-terminálok tárolásra szolgáló része; |
| --- | --- |

2.

„LNG-létesítmény”: olyan terminál, amelyet földgáz cseppfolyósítására, vagy az LNG behozatalára, átfejtésére és újragázosítására használnak, és ide tartoznak a kiegészítő szolgáltatások és az olyan ideiglenes tárolás is, amelyekre az újragázosítási folyamathoz és a szállítási rendszerbe ezt követően történő átvitelhez van szükség, de nem tartozik ide az LNG-terminálok tárolásra szolgáló része;

| 3. | „gáztároló létesítmény”: földgázipari vállalkozás tulajdonában lévő vagy általa üzemeltetett olyan létesítmény, amely földgáz tárolására szolgál, ideértve az LNG-létesítmények tárolásra szolgáló részét is, de kizárva a termelői tevékenységekhez használt részt, és kizárva azon létesítményeket, amelyeket kizárólagosan a szállításirendszer-üzemeltetők számára tartanak fenn feladataik elvégzése érdekében; |
| --- | --- |

3.

„gáztároló létesítmény”: földgázipari vállalkozás tulajdonában lévő vagy általa üzemeltetett olyan létesítmény, amely földgáz tárolására szolgál, ideértve az LNG-létesítmények tárolásra szolgáló részét is, de kizárva a termelői tevékenységekhez használt részt, és kizárva azon létesítményeket, amelyeket kizárólagosan a szállításirendszer-üzemeltetők számára tartanak fenn feladataik elvégzése érdekében;

| 4. | „szolgáltató”: az Unióban letelepedett olyan vállalkozás, amellyel a Bizottság az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet szerinti közbeszerzési eljárás keretében szerződést kötött a közös beszerzés megszervezésére és az e rendelet 7. cikkében meghatározott feladatok ellátására; |
| --- | --- |

4.

„szolgáltató”: az Unióban letelepedett olyan vállalkozás, amellyel a Bizottság az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet szerinti közbeszerzési eljárás keretében szerződést kötött a közös beszerzés megszervezésére és az e rendelet 7. cikkében meghatározott feladatok ellátására;

| 5. | „információtechnológiai (IT-)eszköz”: olyan IT-eszköz, amelyen keresztül a szolgáltató összesíti a földgázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások által támasztott keresletet, és az említett összesített keresletnek való megfelelés céljából ajánlatot kér a földgázszállítóktól vagy -termelőktől; |
| --- | --- |

5.

„információtechnológiai (IT-)eszköz”: olyan IT-eszköz, amelyen keresztül a szolgáltató összesíti a földgázipari vállalkozások és a gázfogyasztó vállalkozások által támasztott keresletet, és az említett összesített keresletnek való megfelelés céljából ajánlatot kér a földgázszállítóktól vagy -termelőktől;

| 6. | „LNG-kereskedés”: LNG vételére vagy eladására vonatkozó olyan ajánlatok vagy ügyletek:






  a) | amelyek Unión belüli szállítást határoznak meg; |
| --- | --- | --- |

6.

„LNG-kereskedés”: LNG vételére vagy eladására vonatkozó olyan ajánlatok vagy ügyletek:

a)

amelyek Unión belüli szállítást határoznak meg;

| b) | amelyek Unión belüli szállítást eredményeznek; vagy |
| --- | --- |

b)

amelyek Unión belüli szállítást eredményeznek; vagy

| c) | amelyek során az egyik szerződő fél egy uniós terminálon gázosítja újra az LNG-t; |
| --- | --- |

c)

amelyek során az egyik szerződő fél egy uniós terminálon gázosítja újra az LNG-t;

| 7. | „LNG-piaci adatok”: LNG-kereskedésre vonatkozó, a 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott megfelelő adatokat is tartalmazó vételi, eladási vagy ügyleti nyilvántartások; |
| --- | --- |

7.

„LNG-piaci adatok”: LNG-kereskedésre vonatkozó, a 21. cikk (1) bekezdésében meghatározott megfelelő adatokat is tartalmazó vételi, eladási vagy ügyleti nyilvántartások;

| 8. | „LNG-piaci szereplő”: bejegyzési helyétől vagy lakóhelyétől függetlenül, bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely LNG-kereskedést folytat; |
| --- | --- |

8.

„LNG-piaci szereplő”: bejegyzési helyétől vagy lakóhelyétől függetlenül, bármely természetes vagy jogi személy, aki vagy amely LNG-kereskedést folytat;

| 9. | „LNG-árértékelés”: az LNG-kereskedés napi referenciaárának az ACER által meghatározandó módszertan szerinti megállapítása; |
| --- | --- |

9.

„LNG-árértékelés”: az LNG-kereskedés napi referenciaárának az ACER által meghatározandó módszertan szerinti megállapítása;

| 10. | „LNG-referenciaérték”: a napi LNG-árértékelés és a TTF Gas Futures front-month szerződésének teljesítési ára közötti, az ICE Endex Markets B.V. által napi rendszerességgel megállapított különbözet meghatározása; |
| --- | --- |

10.

„LNG-referenciaérték”: a napi LNG-árértékelés és a TTF Gas Futures front-month szerződésének teljesítési ára közötti, az ICE Endex Markets B.V. által napi rendszerességgel megállapított különbözet meghatározása;

| 11. | „kereskedési helyszín”: a következők bármelyike:






  a) | „szabályozott piac”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piac; |
| --- | --- | --- |

11.

„kereskedési helyszín”: a következők bármelyike:

a)

„szabályozott piac”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piac;

| b) | „multilaterális kereskedési rendszer”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszer; |
| --- | --- |

b)

„multilaterális kereskedési rendszer”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszer;

| c) | „szervezett kereskedési rendszer”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 23. pontjában meghatározott szervezett kereskedési rendszer; |
| --- | --- |

c)

„szervezett kereskedési rendszer”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 23. pontjában meghatározott szervezett kereskedési rendszer;

| 12. | „energiával kapcsolatos, árualapú származtatott termék”: a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott olyan árualapú származtatott termék, amellyel valamely kereskedési helyszínen kereskednek, és amelynek alapterméke a villamos energia vagy a földgáz, valamint amelynek a lejárata legfeljebb 12 hónapos; |
| --- | --- |

12.

„energiával kapcsolatos, árualapú származtatott termék”: a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott olyan árualapú származtatott termék, amellyel valamely kereskedési helyszínen kereskednek, és amelynek alapterméke a villamos energia vagy a földgáz, valamint amelynek a lejárata legfeljebb 12 hónapos;

16

| 13. | „illetékes hatóság”: eltérő rendelkezés hiányában a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontjában meghatározott illetékes hatóság; |
| --- | --- |

13.

„illetékes hatóság”: eltérő rendelkezés hiányában a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 26. pontjában meghatározott illetékes hatóság;

| 14. | „a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiség”: az a maximális gázfogyasztás, amelyre az energiaágazatban szükség van az (EU) 2019/941 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 9. cikke szerinti téli megfelelőség-értékelésben szimulált legrosszabb forgatókönyv esetén a megfelelőség biztosításához; |
| --- | --- |

14.

„a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiség”: az a maximális gázfogyasztás, amelyre az energiaágazatban szükség van az (EU) 2019/941 európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) 9. cikke szerinti téli megfelelőség-értékelésben szimulált legrosszabb forgatókönyv esetén a megfelelőség biztosításához;

17

| 15. | „védett felhasználó”: az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott védett felhasználó; |
| --- | --- |

15.

„védett felhasználó”: az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott védett felhasználó;

| 16. | „szolidaritási alapon védett felhasználó”: az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott, szolidaritási alapon védett felhasználó. |
| --- | --- |

16.

„szolidaritási alapon védett felhasználó”: az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 6. pontjában meghatározott, szolidaritási alapon védett felhasználó.

II. FEJEZET

A gázbeszerzések jobb koordinálása

1. SZAKASZ

A gázbeszerzések koordinálása az Unióban

3. cikk

Átláthatóság és információcsere

(1)   Kizárólag a jobb koordinálás céljából, azoknak az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozásoknak vagy gázfogyasztó vállalkozásoknak vagy tagállami hatóságoknak, amelyek évi 5 TWh feletti mennyiségű gáz beszerzésére irányulóan kívánnak pályázatot hirdetni vagy harmadik országbeli földgáztermelőkkel vagy -szállítókkal tárgyalásokat kezdeni, tájékoztatniuk kell a Bizottságot és adott esetben az említett vállalkozások letelepedési helye szerinti tagállamot a gázellátási szerződés vagy egyetértési megállapodás megkötéséről, vagy a gázbeszerzésre irányuló pályázati eljárás megindításáról.

Az első albekezdés szerinti értesítést legalább a tervezett megkötés vagy megindítás előtt hat héttel – vagy rövidebb időn belül, feltéve hogy a tárgyalások megkezdése a szerződés aláírását ennél kevesebb idővel előzi meg –, de nem kevesebb, mint két héttel a tervezett megkötés vagy megindítás előtt kell megtenni. Az ilyen értesítést az alábbi alapvető információkra kell korlátozni:

| a) | a szerződéses partner vagy partnerek kiléte vagy a gázbeszerzésre irányuló pályázat célja; |
| --- | --- |

a)

a szerződéses partner vagy partnerek kiléte vagy a gázbeszerzésre irányuló pályázat célja;

| b) | a releváns mennyiségek; |
| --- | --- |

b)

a releváns mennyiségek;

| c) | a releváns időpontok; és |
| --- | --- |

c)

a releváns időpontok; és

| d) | adott esetben az ilyen beszerzéseket vagy pályázatokat valamely tagállam nevében szervező szolgáltató. |
| --- | --- |

d)

adott esetben az ilyen beszerzéseket vagy pályázatokat valamely tagállam nevében szervező szolgáltató.

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy valamely gázbeszerzésre irányuló pályázattal, vagy az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások vagy a tagállami hatóságok tervezett gázbeszerzésével kapcsolatban folytatott további koordináció javíthatná a közös beszerzés működését, vagy ha valamely gázbeszerzésre irányuló pályázat vagy a tervezett gázbeszerzések negatív hatást gyakorolhatnak a belső piacra, az ellátás biztonságára vagy az energiapolitikai szolidaritásra, a Bizottság ajánlást adhat ki az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozások vagy gázfogyasztó vállalkozások vagy a tagállami hatóságok részére, hogy mérlegeljék a megfelelő intézkedések meghozatalát. Ilyen esetben a Bizottság adott esetben tájékoztatja a vállalkozás letelepedési helye szerinti tagállamot.

(3)   A Bizottság a (2) bekezdésben meghatározott ajánlások kiadása előtt tájékoztatja a 4. cikkben említett ad hoc irányítóbizottságot.

(4)   Az (1) bekezdésnek megfelelően a Bizottság részére nyújtott tájékoztatás során a tájékoztatást nyújtó szervezet jelezheti, hogy az – akár üzleti, akár egyéb – olyan információ valamely része, amelynek nyilvánosságra hozatala hátrányosan érinthetné az érintett felek tevékenységét, bizalmasnak tekintendő-e, és hogy a megadott információ megosztható-e más tagállamokkal.

(5)   Az e cikk szerinti, az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek nem korlátozhatják a Bizottság hozzáférését a bizalmas információkhoz. A Bizottság biztosítja, hogy a bizalmas információkhoz a Bizottságnak szigorúan csak azon szolgálatai férhessenek hozzá, amelyek számára az ezek az információk elengedhetetlenül szükségesek. A Bizottság képviselői az ilyen információkat kellőképpen bizalmasan kezelik.

(6)   Az EUMSZ 346. cikkének sérelme nélkül a bizalmasnak minősülő információk csak akkor osztandók meg a Bizottsággal és más releváns hatóságokkal, amennyiben e rendelet alkalmazásához szükséges az ilyen információcsere. A kicserélt információknak az ilyen információcsere célja szempontjából releváns és azzal arányos információkra kell korlátozódniuk. A szóban forgó információcsere során meg kell őrizni a rendelkezésre bocsátott információk bizalmas jellegét, és óvni kell az e rendelet hatálya alá tartozó szervezetek biztonsági és kereskedelmi érdekeit, az adatok fizikai védelmére pedig hatékony eszközöket kell alkalmazni. Valamennyi szervert és információt fizikailag az Unió területén kell elhelyezni és tárolni.

4. cikk

Ad hoc irányítóbizottság

(1)   A keresletösszesítés és a közös beszerzés koordinálásának megkönnyítése céljából ad hoc irányítóbizottságot kell létrehozni.

(2)   A Bizottság e rendelet hatálybalépésétől számított hat héten belül hozza létre az ad hoc irányítóbizottságot. Az irányítóbizottság a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság képviselőjéből áll. Az Energiaközösség szerződő feleinek képviselői a Bizottság meghívására részt vehetnek az ad hoc irányítóbizottság kölcsönös érdeklődésre számot tartó ügyekben tartott ülésein. Az ad hoc irányítóbizottság elnöki tisztét a Bizottság tölti be.

(3)   Az ad hoc irányítóbizottság a létrehozásától számított egy hónapon belül minősített többséggel elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(4)   A Bizottság konzultál az ad hoc irányítóbizottsággal a Bizottság által a 3. cikk (2) bekezdése értelmében biztosított ajánlástervezetről, különösen arról, hogy a releváns gázbeszerzések vagy gázbeszerzésre irányuló pályázat növelik-e az ellátás biztonságát az Unióban, és összeegyeztethetők-e az energiapolitikai szolidaritás elvével.

(5)   A Bizottság tájékoztatja továbbá az ad hoc irányítóbizottságot arról, hogy a vállalkozásoknak a szolgáltató által szervezett közös beszerzésben való részvétele milyen hatással jár az Unión belüli ellátásbiztonságra és adott esetben az energiapolitikai szolidaritásra nézve.

(6)   Amennyiben a 3. cikk (6) bekezdésével összhangban bizalmas információkat továbbítanak számukra, az ad hoc irányítóbizottság tagjainak az ilyen információkat kellőképpen bizalmasan kell kezelniük. A kicserélt információknak az ilyen információcsere célja szempontjából lényeges és azzal arányos információkra kell korlátozódniuk.

2. SZAKASZ

Keresletösszesítés és közös beszerzés

5. cikk

A szolgáltatóval kötött ideiglenes szolgáltatási szerződés

(1)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 176. cikkétől eltérve, a Bizottság az e rendelet 7. cikkében meghatározott feladatok teljesítése érdekében az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet szerinti közbeszerzési eljárás keretében szerződést köt egy, az Unióban letelepedett, szolgáltatóként eljáró szervezettel a szervezet által nyújtott szükséges szolgáltatásokról.

(2)   A kiválasztott szolgáltatóval kötött szolgáltatási szerződés meghatározza a szolgáltató által beszerzett információk tulajdonjogát, és rendelkezik arról, hogy az említett információkat a szolgáltatási szerződés megszűnésekor vagy lejártakor a Bizottság részére át lehessen adni.

(3)   A Bizottság a szolgáltatási szerződésben meghatározza a szolgáltató működésének gyakorlati vonatkozásait, melyek kiterjednek az IT-eszköz használatára, a biztonsági intézkedésekre, a pénznem(ek)re, a fizetési rendszerre és a kötelezettségekre.

(4)   A szolgáltatóval kötött szolgáltatási szerződés a Bizottság számára fenntartja a szerződés nyomon követésének és ellenőrzésének jogát. E célból a Bizottság teljes körű hozzáféréssel rendelkezik a szolgáltató birtokában lévő információkhoz.

(5)   A Bizottság felkérheti a szolgáltatót, hogy bocsásson rendelkezésre minden olyan információt, amely szükséges a 7. cikkben meghatározott feladatok teljesítéséhez, valamint hogy tegye lehetővé a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások teljesítik-e a 10. cikkből eredő kötelezettségeket.

6. cikk

A szolgáltató kiválasztásának kritériumai

(1)   A szolgáltatót a Bizottság a következő jogosultsági feltételek alapján választja ki:

| a) | A szolgáltatónak valamely tagállam területén letelepedett és operatív székhellyel rendelkező jogalanynak kell lennie; |
| --- | --- |

a)

A szolgáltatónak valamely tagállam területén letelepedett és operatív székhellyel rendelkező jogalanynak kell lennie;

| b) | A szolgáltatónak tapasztalattal kell rendelkeznie a határokon átnyúló műveletek terén; |
| --- | --- |

b)

A szolgáltatónak tapasztalattal kell rendelkeznie a határokon átnyúló műveletek terén;

| c) | A szolgáltató:






  i. | nem tartozhat az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében elfogadott uniós korlátozó intézkedések hatálya alá; |
| --- | --- | --- |

c)

A szolgáltató:

i.

nem tartozhat az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében elfogadott uniós korlátozó intézkedések hatálya alá;

| ii. | sem közvetlenül, sem közvetve nem állhat ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, vagy nem járhat el az említettek nevében vagy irányítása szerint; vagy |
| --- | --- |

ii.

sem közvetlenül, sem közvetve nem állhat ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, vagy nem járhat el az említettek nevében vagy irányítása szerint; vagy

| iii. | nem állhat közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, vagy nem járhat el az említettek nevében vagy irányítása szerint. |
| --- | --- |

iii.

nem állhat közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt, vagy nem járhat el az említettek nevében vagy irányítása szerint.

(2)   A kellő gondosságra vonatkozó egyéb kötelezettségek sérelme nélkül a Bizottság és a szolgáltató között szerződéses kötelezettségeket kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltató a 7. cikk szerinti feladatainak ellátása során közvetlenül vagy közvetve ne bocsásson pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat olyan természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek rendelkezésére vagy javára, amelyek:

| a) | az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében elfogadott uniós korlátozó intézkedések – hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében elfogadott uniós korlátozó intézkedések – hatálya alá tartoznak;

| b) | közvetlenül vagy közvetve ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el; vagy |
| --- | --- |

b)

közvetlenül vagy közvetve ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el; vagy

| c) | közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el. |
| --- | --- |

c)

közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el.

(3)   A szolgáltató nem lehet része a 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) 2. cikkének 20. pontjában említett, földgáztermeléssel vagy -ellátással foglalkozó vertikálisan integrált vállalkozásnak, kivéve, ha az említett irányelv IV. fejezetével összhangban szétválasztott szervezetről van szó.

(4)   A Bizottság a kiválasztási és odaítélési szempontokat többek között a következő, az ajánlati felhívásban meghatározandó szempontok figyelembevételével állapítja meg:

| a) | a földgázra vagy a kapcsolódó szolgáltatásokra, így például a szállítási szolgáltatásokra vonatkozó pályázati eljárások vagy aukciós folyamatok célzott IT-eszközök támogatásával történő kialakítása és lebonyolítása terén szerzett tapasztalat; |
| --- | --- |

a)

a földgázra vagy a kapcsolódó szolgáltatásokra, így például a szállítási szolgáltatásokra vonatkozó pályázati eljárások vagy aukciós folyamatok célzott IT-eszközök támogatásával történő kialakítása és lebonyolítása terén szerzett tapasztalat;

| b) | a pályázati eljárásoknak vagy aukciós folyamatoknak a különböző szükségletekhez, így például a földrajzi fókuszhoz vagy az ütemezéshez való igazítása terén szerzett tapasztalat; |
| --- | --- |

b)

a pályázati eljárásoknak vagy aukciós folyamatoknak a különböző szükségletekhez, így például a földrajzi fókuszhoz vagy az ütemezéshez való igazítása terén szerzett tapasztalat;

| c) | a több résztvevőtől érkező kereslet összesítését és a kínálatnak való megfeleltetését szolgáló IT-eszközök fejlesztése terén szerzett tapasztalat; |
| --- | --- |

c)

a több résztvevőtől érkező kereslet összesítését és a kínálatnak való megfeleltetését szolgáló IT-eszközök fejlesztése terén szerzett tapasztalat;

| d) | az információs rendszer biztonságának minősége, különösen az adatvédelem és az internetbiztonság tekintetében; és |
| --- | --- |

d)

az információs rendszer biztonságának minősége, különösen az adatvédelem és az internetbiztonság tekintetében; és

| e) | a résztvevők azonosítására és akkreditálására való képesség, mind a jogi személyi státusz, mind a pénzügyi kapacitás tekintetében. |
| --- | --- |

e)

a résztvevők azonosítására és akkreditálására való képesség, mind a jogi személyi státusz, mind a pénzügyi kapacitás tekintetében.

7. cikk

A szolgáltató feladatai

(1)   A szolgáltatónak meg kell szerveznie a keresletösszesítést és a közös beszerzést, különösen pedig:

| a) | össze kell vonnia a földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások által támasztott keresletet az IT-eszköz segítségével; |
| --- | --- |

a)

össze kell vonnia a földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások által támasztott keresletet az IT-eszköz segítségével;

| b) | ajánlatokat kell kérnie a földgázszállítóktól vagy -termelőktől az összesített keresletnek az IT-eszköz támogatásával történő megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

b)

ajánlatokat kell kérnie a földgázszállítóktól vagy -termelőktől az összesített keresletnek az IT-eszköz támogatásával történő megfelelés érdekében;

| c) | ki kell osztania a kínálathoz való hozzáférési jogokat, figyelembe véve a felajánlott gázmennyiségeknek a kereslet összesítésében részt vevő kisebb és nagyobb földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások közötti arányos elosztását. Amennyiben az összesített kereslet meghaladja a beérkezett kínálati ajánlatokat, a hozzáférési jogok kiosztásának arányosnak kell lennie a részt vevő vállalkozások által a keresletösszesítési szakaszban egy adott szállítási időre és helyre vonatkozóan bejelentett kereslettel; |
| --- | --- |

c)

ki kell osztania a kínálathoz való hozzáférési jogokat, figyelembe véve a felajánlott gázmennyiségeknek a kereslet összesítésében részt vevő kisebb és nagyobb földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások közötti arányos elosztását. Amennyiben az összesített kereslet meghaladja a beérkezett kínálati ajánlatokat, a hozzáférési jogok kiosztásának arányosnak kell lennie a részt vevő vállalkozások által a keresletösszesítési szakaszban egy adott szállítási időre és helyre vonatkozóan bejelentett kereslettel;

| d) | ellenőriznie és akkreditálnia kell az IT-eszköz felhasználóit, továbbá nyilvántartásba kell őket vennie; és |
| --- | --- |

d)

ellenőriznie és akkreditálnia kell az IT-eszköz felhasználóit, továbbá nyilvántartásba kell őket vennie; és

| e) | az 5. cikkben említett szerződésben meghatározott műveletek megfelelő végrehajtásához szükséges kiegészítő szolgáltatásokat – többek között a szerződések megkötését elősegítő szolgáltatásokat – kell nyújtania az IT-eszköz felhasználói vagy a Bizottság számára. |
| --- | --- |

e)

az 5. cikkben említett szerződésben meghatározott műveletek megfelelő végrehajtásához szükséges kiegészítő szolgáltatásokat – többek között a szerződések megkötését elősegítő szolgáltatásokat – kell nyújtania az IT-eszköz felhasználói vagy a Bizottság számára.

(2)   A szolgáltató feladataihoz kapcsolódó – nevezetesen a felhasználók nyilvántartásba vételére, a közzétételre és a jelentéstételre vonatkozó – feltételeket az 5. cikkben említett szolgáltatási szerződésben kell meghatározni.

8. cikk

A keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvétel

(1)   A keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvétel lehetősége a kért mennyiségtől függetlenül és átlátható módon nyitva áll minden, az Unióban letelepedett földgázipari vállalkozás és gázfogyasztó vállalkozás előtt. A földgázipari vállalkozásokat és a gázfogyasztó vállalkozásokat szállítóként, termelőként és vásárlóként ki kell zárni a keresletösszesítésben és a közös beszerzésben való részvételből, ha azok:

| a) | az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében – elfogadott uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében – elfogadott uniós korlátozó intézkedések hatálya alá tartoznak;

| b) | közvetlenül vagy közvetve ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el; vagy |
| --- | --- |

b)

közvetlenül vagy közvetve ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el; vagy

| c) | közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el. |
| --- | --- |

c)

közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el.

(2)   Szerződéses kötelezettségeket kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy a szolgáltató által szervezett közös beszerzési folyamatban való részvételből származó pénzeszközöket vagy gazdasági erőforrásokat ne bocsássák közvetlenül vagy közvetve olyan természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek rendelkezésére vagy javára, akik/amelyek:

| a) | az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében elfogadott uniós korlátozó intézkedések – hatálya alá tartoznak; |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott uniós korlátozó intézkedések – különösen az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz lépésekre tekintettel, vagy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések tekintetében elfogadott uniós korlátozó intézkedések – hatálya alá tartoznak;

| b) | közvetlenül vagy közvetve ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el; vagy |
| --- | --- |

b)

közvetlenül vagy közvetve ilyen uniós korlátozó intézkedések által érintett természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el; vagy

| c) | közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el. |
| --- | --- |

c)

közvetlenül vagy közvetve az Oroszországi Föderáció vagy annak kormánya, vagy bármely, Oroszországban letelepedett természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv tulajdonában vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy az említettek nevében vagy irányítása szerint járnak el.

(3)   A tagállamok vagy más érdekelt felek – adott esetben az állami támogatási szabályokkal összhangban – likviditási támogatást, többek között garanciákat nyújthatnak a szolgáltató által szervezett közös beszerzési folyamat résztvevőinek. Idetartozhatnak a biztosítéki igények fedezésére vagy az ugyanazon közös beszerzési szerződés alapján más vevők fizetésképtelenségét követően felmerülő többletköltségek kockázatának fedezésére nyújtott garanciák.

(4)   Az Energiaközösség szerződő feleinek területén letelepedett földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások részt vehetnek a keresletösszesítésben és a közös beszerzésben, feltéve, hogy rendelkezésre állnak a szükséges intézkedések vagy megállapodások, amelyek lehetővé teszik az e szakasz szerinti keresletösszesítésben és közös beszerzésben való részvételüket.

9. cikk

A közös beszerzésből kizárt földgázellátások

Az Oroszországi Föderációból származó földgázellátás nem képezheti közös beszerzés tárgyát, beleértve a tagállamoknak vagy az Energiaközösség szerződő feleinek a területére a következő betáplálási pontokon keresztül érkező földgázellátást is:

| a) | Greifswald |
| --- | --- |

a)

Greifswald

| b) | Lubmin II. |
| --- | --- |

b)

Lubmin II.

| c) | Imatra |
| --- | --- |

c)

Imatra

| d) | Narva |
| --- | --- |

d)

Narva

| e) | Värska |
| --- | --- |

e)

Värska

| f) | Luhamaa |
| --- | --- |

f)

Luhamaa

| g) | Sakiai |
| --- | --- |

g)

Sakiai

| h) | Kotlovka |
| --- | --- |

h)

Kotlovka

| i) | Kondratki |
| --- | --- |

i)

Kondratki

| j) | Wysokoje |
| --- | --- |

j)

Wysokoje

| k) | Tieterowka |
| --- | --- |

k)

Tieterowka

| l) | Mazir |
| --- | --- |

l)

Mazir

| m) | Kobrin |
| --- | --- |

m)

Kobrin

| n) | Szudzsa (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

n)

Szudzsa (RU)/Ukrajna

| o) | Belgorod (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

o)

Belgorod (RU)/Ukrajna

| p) | Valujki (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

p)

Valujki (RU)/Ukrajna

| q) | Szerebrjanka (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

q)

Szerebrjanka (RU)/Ukrajna

| r) | Piszarevka (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

r)

Piszarevka (RU)/Ukrajna

| s) | Szohranovka (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

s)

Szohranovka (RU)/Ukrajna

| t) | Prohorovka (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

t)

Prohorovka (RU)/Ukrajna

| u) | Platovo (RU)/Ukrajna |
| --- | --- |

u)

Platovo (RU)/Ukrajna

| v) | Sztrandzsa 2 (BG)/Malkoclar (TR). |
| --- | --- |

v)

Sztrandzsa 2 (BG)/Malkoclar (TR).

10. cikk

A szolgáltató kötelező igénybevétele

(1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a joghatóságuk alá tartozó földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások az (EU) 2017/1938 rendelet 6a. és 20. cikkében említett feltöltési célértékek teljesítésének egyik lehetséges módjaként részt vegyenek a szolgáltató által szervezett keresletösszesítési folyamatban.

(2)   A föld alatti gáztárolókkal rendelkező tagállamok előírják a joghatóságuk alá tartozó földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások számára, hogy az (EU) 2017/1938 rendelet 6a. és 20. cikkében említett feltöltési célértékek teljesítéséhez szükséges összmennyiség legalább 15 %-ának megfelelő mennyiségekkel vegyenek részt a szolgáltató által szervezett keresletösszesítési folyamatban.

(3)   A föld alatti gáztárolókkal nem rendelkező tagállamok előírják a joghatóságuk alá tartozó földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások számára, hogy az (EU) 2017/1938 rendelet 6c. és 20. cikkében említett határkeresztező feltöltési célértékek teljesítéséhez szükséges mennyiség legalább 15 %-ának megfelelő mennyiségekkel vegyenek részt a szolgáltató által szervezett keresletösszesítési folyamatban.

(4)   A keresletösszesítésben kötelezettség alapján részt vevő földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások úgy is dönthetnek, hogy az összesítési folyamatot követően nem vásárolják meg a gázt. A beszerzett gáz a tároló feltöltésétől eltérő célra is felhasználható.

11. cikk

Gázbeszerzési konzorcium

A szolgáltató által szervezett keresletösszesítésben részt vevő földgázipari vállalkozások és gázfogyasztó vállalkozások átlátható módon koordinálhatják a beszerzési szerződés feltételeinek elemeit, vagy közös beszerzési szerződéseket alkalmazhatnak annak érdekében, hogy jobb feltételeket érjenek el szállítóiknál, feltéve, hogy megfelelnek az uniós jognak, többek között az uniós versenyjognak, különösen az EUMSZ 101. és 102. cikkének – amint azt a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 10. cikke szerinti határozatban előírhatja –, valamint az e rendelet 3. cikke szerinti átláthatósági követelménynek.

3. SZAKASZ

Az LNG-létesítmények, a gáztároló létesítmények és a csővezetékek használatának fokozására irányuló intézkedések

12. cikk

Másodlagos kapacitáslekötési platform az LNG-létesítmények használói és a gáztároló létesítmények használói számára

Az LNG-létesítmények használói és a gáztároló létesítmények használói, amennyiben kívánják, a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) 2. cikkének 6. pontjában meghatározottak szerint a másodlagos piacon viszonteladásra bocsáthatják fel nem használt szerződéses kapacitásukat. 2023. február 28-ig az LNG-létesítmények üzemeltetőinek és a gáztároló- létesítmények üzemeltetőinek – egyénileg vagy regionálisan – átlátható és megkülönböztetésmentes lekötési platformot kell létrehozniuk, vagy egy meglévő ilyen platformot kell használniuk annak érdekében, hogy az LNG-létesítmények használói és a gáztároló létesítmények használói szerződéses kapacitásukat viszonteladásra bocsáthassák.

19

13. cikk

Az LNG-létesítmények és a gáztároló létesítmények átláthatósági platformjai

(1)   2023. február 28-ig az LNG-létesítmények üzemeltetőinek és a gáztároló létesítmények üzemeltetőinek gondoskodniuk kell arról, hogy átlátható és felhasználóbarát módon közzétegyék a 715/2009/EK rendelet 19. cikkében előírt összes információt egy európai LNG-átláthatósági platformon, illetve egy európai tárolási átláthatósági platformon. A szabályozó hatóságok felkérhetik az említett üzemeltetőket, hogy tegyenek közzé bármely további, a rendszerhasználók számára releváns információkat.

(2)   Azon LNG-létesítményeknek, amelyek a 2009/73/EK irányelv 36. cikke alapján mentességet kaptak a harmadik felek hozzáférésére vonatkozó szabályok alól, valamint az említett irányelv 33. cikkének (3) bekezdésében említett, a harmadik felek tárgyalásos hozzáférés-rendszerének hatálya alá tartozó gáztárolólétesítmény-üzemeltetőknek 2023. január 31-ig közzé kell tenniük a végleges infrastrukturális díjakat.

14. cikk

A szállítási kapacitások hatékonyabb kihasználása

(1)   A szállításirendszer-üzemeltetőknek a rendszerösszekötési pontokon és a virtuális rendszerösszekötési pontokon a kihasználatlan szerződéses nem megszakítható kapacitást havi kapacitástermékként kell felkínálniuk, és a (2) bekezdés szerinti kihasználatlanság esetén napi és napon belüli kapacitástermékként az adott hónapra.

(2)   A szerződéses nem megszakítható kapacitás kihasználatlannak minősül, ha a rendszerhasználó az előző naptári hónapban egy rendszerösszekötési ponton vagy virtuális rendszerösszekötési ponton a lekötött nem megszakítható kapacitás átlagosan kevesebb mint 80 %-át használta vagy kínálta fel. A szállításirendszer-üzemeltetőnek figyelemmel kell kísérnie a fel nem használt kapacitást, és legkésőbb az (EU) 2017/459 rendelettel összhangban a soron következő, gördülő havi kapacitásaukción felkínálandó kapacitás mennyiségének bejelentése előtt tájékoztatnia kell a rendszerhasználót a releváns rendszerösszekötési ponton vagy virtuális rendszerösszekötési ponton visszaveendő kapacitás mennyiségéről.

(3)   A felkínálandó kapacitás mennyiségének meg kell egyeznie az előző naptári hónap átlagos kihasználtsága és az egy hónapnál hosszabb időtartamra lekötött nem megszakítható kapacitás 80 %-a közötti különbséggel.

(4)   A kapacitás allokációjakor az (EU) 2017/459 rendelettel összhangban aukción felkínált, rendelkezésre álló kapacitásnak elsőbbséget kell élveznie a (2) bekezdés szerint aukcióra kerülő kihasználatlan kapacitással szemben.

(5)   Ha a szállításirendszer-üzemeltető által felkínált kihasználatlan kapacitás értékesítésre kerül, azt a szerződéses kapacitás eredeti jogosultjától vissza kell venni. Az eredeti jogosult a visszavett nem megszakítható kapacitást megszakítható kapacitásként használhatja.

(6)   A rendszerhasználó a kapacitáslekötési szerződésből fakadó jogait és kötelezettségeit mindaddig és annyiban megtartja, amíg és amennyiben a szállításirendszer-üzemeltető a kapacitást újra nem allokálja.

(7)   A szállításirendszer-üzemeltetőnek – a kihasználatlan nem megszakítható kapacitás e cikkel összhangban történő felkínálása előtt – elemeznie kell a potenciális hatásokat az általa üzemeltetett valamennyi rendszerösszekötési ponton, és erről tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti szabályozó hatóságot. E cikk (1)–(6) bekezdésétől eltérve, és függetlenül attól, hogy az említett rendszerösszekötési pontokon szűkület áll-e fenn vagy sem, a nemzeti szabályozó hatóságok határozhatnak úgy, hogy valamennyi rendszerösszekötési ponton bevezetik a következő mechanizmusok egyikét:

| a) | egy gáznapos nem megszakítható „használd vagy elveszíted” mechanizmus az (EU) 2017/459 rendelettel összhangban, és a 715/2009/EK rendelet I. mellékletének 2.2.3. pontját figyelembe véve; |
| --- | --- |

a)

egy gáznapos nem megszakítható „használd vagy elveszíted” mechanizmus az (EU) 2017/459 rendelettel összhangban, és a 715/2009/EK rendelet I. mellékletének 2.2.3. pontját figyelembe véve;

| b) | túljegyzési-visszavásárlási mechanizmus a 715/2009/EK rendelet I. mellékletének 2.2.2. pontjával összhangban, amely a releváns rendszerösszekötési pont műszaki kapacitásán felül legalább 5 % többletkapacitást kínál; vagy |
| --- | --- |

b)

túljegyzési-visszavásárlási mechanizmus a 715/2009/EK rendelet I. mellékletének 2.2.2. pontjával összhangban, amely a releváns rendszerösszekötési pont műszaki kapacitásán felül legalább 5 % többletkapacitást kínál; vagy

| c) | legalább eredetileg nem nominált kapacitás felkínálása másnapi és napon belüli kapacitásként, amelyet megszakítható kapacitásként kell allokálni. |
| --- | --- |

c)

legalább eredetileg nem nominált kapacitás felkínálása másnapi és napon belüli kapacitásként, amelyet megszakítható kapacitásként kell allokálni.

E cikk (1)–(6) bekezdése automatikusan alkalmazandó, ha 2023. március 31-ig az ezen albekezdés szerinti alternatív mechanizmusok egyikét sem alkalmazták.

(8)   A (7) bekezdésben említett határozat meghozatala előtt a nemzeti szabályozó hatóságnak konzultálnia kell a szomszédos tagállam nemzeti szabályozó hatóságával, és figyelembe kell vennie az említett hatóság véleményét. Abban az esetben, ha a betáplálási-kiadási rendszer kiterjed több olyan tagállamra is, ahol egynél több szállításirendszer-üzemeltető tevékenykedik, az érintett tagállamok nemzeti szabályozó hatóságainak közösen kell határozniuk a (7) bekezdés alkalmazásáról.

III. FEJEZET

A TÚLZOTT GÁZÁRAK ÉS A NAPKÖZBENI TÚLZOTT VOLATILITÁS MEGELŐZÉSÉT CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK AZ ENERGIÁVAL KAPCSOLATOS SZÁRMAZTATOTT TERMÉKEK PIACAIN

1. SZAKASZ

Napközbeni ideiglenes eszköz az energiával kapcsolatos származtatott termékek piacain tapasztalható szélsőséges volatilitás kezelésére

15. cikk

A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus

(1)   A lehető leghamarabb, de legkésőbb 2023. január 31-ig minden olyan kereskedési helyszínnek, amelyen energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel kereskednek, minden egyes, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékre vonatkozóan, amellyel ott kereskednek, létre kell hoznia egy mechanizmust a napközbeni volatilitás kezelésére (a továbbiakban: a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus), amely felső és alsó árhatáron (a továbbiakban: árhatár) alapul, azaz meghatározza azon árakat, amelyek felett és alatt megbízások nem hajthatók végre. A kereskedési helyszíneknek biztosítaniuk kell, hogy a napközbeni áringadozás kezelésére szolgáló mechanizmus megakadályozza az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékek tekintetében a kereskedési napon belüli túlzott ármozgásokat. A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus létrehozásakor a kereskedési helyszíneknek arról is gondoskodniuk kell, hogy az említett intézkedések végrehajtása ne akadályozza megbízható napvégi záróárak kialakulását.

(2)   A kereskedési helyszíneknek minden egyes, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékre vonatkozóan, amellyel ott helyszínen kereskednek, meg kell határozniuk a referenciaárhoz viszonyított árhatárok megállapítására szolgáló számítási módszert. A nap első referenciaárának meg kell egyeznie a releváns kereskedési nap megnyitásakor meghatározott árral. Az ezt követő referenciaár a rendszeres időközönként észlelt utolsó piaci ár. Abban az esetben, ha a kereskedés a kereskedési napon megszakad, a megszakítást követő első referenciaár az újrakezdett kereskedés nyitóára.

(3)   Az árhatárokat vagy abszolút értékben, vagy a referenciaárhoz viszonyított százalékos eltérés formájában kell kifejezni. A kereskedési helyszíneknek az említett számítási módszert az egyes, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékek sajátosságaihoz, az ilyen származtatott termékek piacának likviditási profiljához és volatilitási profiljához kell igazítaniuk. A kereskedési helyszínnek indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot a módszerről.

(4)   A kereskedési helyszíneknek a referenciaár alapján a kereskedési idő alatt rendszeres időközönként meg kell újítaniuk az árhatárokat.

(5)   A kereskedési helyszíneknek indokolatlan késedelem nélkül nyilvánosságra kell hozniuk az általuk bevezetett, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus jellemzőit, vagy ha módosították azt.

(6)   A kereskedési helyszíneknek a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmust a 2014/65/EU irányelvvel összhangban már létrehozott, meglévő szüneteltetési mechanizmusaikba beépítve, vagy kiegészítő mechanizmusként kell végrehajtaniuk.

(7)   Amennyiben a kereskedési helyszín módosítani kívánja az adott, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékre alkalmazandó árhatárokra vonatkozó számítási módszert, indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatnia kell az illetékes hatóságot a tervezett módosításokról.

(8)   Amennyiben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a 16. cikk (3) bekezdésével összhangban gyűjtött információkból az derül ki, hogy a mechanizmus egységesebb végrehajtására van szükség annak biztosításához, hogy az Unióban hatékonyabban lehessen kezelni a túlzott áringadozást, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus végrehajtásának egységes elveit, figyelembe véve minden egyes, energiával kapcsolatos árualapú származtatott termék sajátosságait, az ilyen származtatott termék piacának likviditási profilját és volatilitási profilját. Így különösen, azon kereskedési helyszínek zavartalan működésének biztosítása érdekében, amelyek energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékekkel való kereskedést kínálnak, a Bizottság meghatározhatja az árhatárok megújításának időközeit, vagy az akkor meghozandó intézkedéseket, ha a kereskedés túllép az említett árhatárokon, ideértve a megbízható záróárak kialakulását biztosító rendelkezéseket is. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

16. cikk

Az illetékes hatóságok szerepe

(1)   A napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok végrehajtását az illetékes hatóságoknak kell felügyelniük. Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusoknak a tagállamukban letelepedett kereskedési helyszínek általi végrehajtásában mutatkozó eltéréseket az érintett kereskedési helyszínek vagy energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékek sajátosságai megfelelően indokolják.

(2)   Az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy a kereskedési helyszínek megfelelő előzetes mechanizmusokat hajtsanak végre annak biztosítására, hogy az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékek piacain a túlzott volatilitás a 15. cikk (1) bekezdésében említett, a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus létrehozásáig mérséklődjön.

(3)   Az illetékes hatóságoknak a 15. cikk (1) bekezdésében említett időponttól számított három héten belül és legalább negyedévente jelentést kell tenniük az ESMA-nak a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmus általuk felügyelt kereskedési helyszínek általi végrehajtásáról.

17. cikk

Az ESMA koordinációs szerepe

(1)   Az ESMA az illetékes hatóságok által a 16. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtott jelentések alapján koordinálja és nyomon követi a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok végrehajtását.

(2)   Az ESMA az illetékes hatóságok jelentései alapján dokumentálja az Unión belüli joghatóságok között a napközbeni volatilitás kezelésére szolgáló mechanizmusok végrehajtásában mutatkozó eltéréseket. Az ESMA 2023. június 30-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben értékeli a napközbeni volatilitáskezelési mechanizmusok hatékonyságát. A Bizottság e jelentés alapján mérlegeli, hogy nyújtson-e be az e rendelet módosítására irányuló javaslatot a Tanácsnak.

2. SZAKASZ

Az ACER felhatalmazása az árakra vonatkozó objektív adatok gyűjtésével és közzétételével

18. cikk

Az ACER árértékeléssel és -referenciaértékekkel kapcsolatos feladatai és hatásköre

(1)   Az ACER sürgősen napi LNG-árértékelést készít és tesz közzé, amely legkésőbb 2023. január 13-án megkezdődik. Az LNG-árértékelés céljából az ACER rendszeresen végzi az ügyletekre vonatkozó LNG-piaci adatok gyűjtését és kezelését. Az árértékelés során adott esetben figyelembe kell venni a regionális különbségeket és a piaci körülményeket.

(2)   Az ACER legkésőbb 2023. március 31-ig napi LNG-referenciaértéket állít össze és tesz közzé, amelyet a napi LNG-árértékelés és az ICE Endex Markets B.V. által naponta megállapított, a TTF Gas Futures front month szerződésének teljesítési ára közötti különbözet határoz meg. Az LNG-referenciaérték alkalmazása céljából az ACER rendszeresen végzi az összes LNG-piaci adat gyűjtését és kezelését.

(3)   Az 1227/2011/EU rendelet 3. cikke (4) bekezdésének b) pontjától eltérve, az LNG-piaci szereplőkre alkalmazandók az 1227/2011/EU rendeletben foglalt, a piaci szereplőkre vonatkozó kötelezettségek és tilalmak. Az 1227/2011/EU rendelettel és az 1348/2014/EU végrehajtási rendelettel az ACER-re ruházott hatáskörök az LNG-piaci szereplőkkel kapcsolatban is alkalmazandók, beleértve az információk bizalmas kezelésére vonatkozó rendelkezéseket is.

19. cikk

Az LNG-árértékelések és -referenciaérték közzététele

(1)   Az LNG-árértékelést naponta, és legkésőbb közép-európai idő szerint 18 óráig közzé kell tenni a végleges ügyleti ár értékelése céljából. 2023. március 31-ig az LNG-árértékelés közzétételén túl az ACER naponta, legkésőbb közép-európai idő szerint 19 óráig vagy a technikailag lehetséges legrövidebb időn belül közzéteszi az LNG-referenciaértéket.

(2)   E cikk alkalmazásában az ACER igénybe veheti harmadik fél szolgáltatásait.

20. cikk

Az LNG-piaci adatok benyújtása az ACER-nek

(1)   Az LNG-piaci szereplőknek az LNG-piaci adatokat a 21. cikkben meghatározott előírásoknak megfelelően naponta, magas színvonalú átviteli protokollon keresztül kell benyújtaniuk az ACER-nek, a napi LNG-árértékelés közzététele előtt – amennyire technikailag lehetséges – a valós időhöz legközelebbi időpontban (közép-európai idő szerint 18 órakor).

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza azon időpontot, ameddig az LNG-piaci adatokat az (1) bekezdésben említett LNG-árértékelés napi közzététele előtt be kell nyújtani. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   Adott esetben az ACER a Bizottsággal folytatott konzultációt követően iránymutatást ad ki a következőkről:

| a) | a bejelentendő információk, valamint az 1348/2014/EU végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó ügyletek és alapvető adatok aktuális részletei, beleértve a vételi és eladási ajánlatokat; és |
| --- | --- |

a)

a bejelentendő információk, valamint az 1348/2014/EU végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó ügyletek és alapvető adatok aktuális részletei, beleértve a vételi és eladási ajánlatokat; és

| b) | a kért LNG-piaci adatok szolgáltatásához alkalmazandó eljárás, szabvány és elektronikus formátum, valamint műszaki és szervezési követelmények. |
| --- | --- |

b)

a kért LNG-piaci adatok szolgáltatásához alkalmazandó eljárás, szabvány és elektronikus formátum, valamint műszaki és szervezési követelmények.

(4)   Az LNG-piaci szereplőknek a kért LNG-piaci adatokat díjmentesen és az ACER által létrehozott jelentéstételi csatornákon keresztül kell benyújtaniuk az ACER-nek, lehetőség szerint a már meglévő és rendelkezésre álló eljárásokat igénybe véve.

21. cikk

Az LNG-piaci adatok minősége

(1)   Az LNG-piaci adatoknak a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | a szerződés felei, beleértve a vétel/eladás jelzését; |
| --- | --- |

a)

a szerződés felei, beleértve a vétel/eladás jelzését;

| b) | a jelentéstevő fél; |
| --- | --- |

b)

a jelentéstevő fél;

| c) | az ügyleti ár; |
| --- | --- |

c)

az ügyleti ár;

| d) | a szerződéses mennyiségek; |
| --- | --- |

d)

a szerződéses mennyiségek;

| e) | a szerződés értéke; |
| --- | --- |

e)

a szerződés értéke;

| f) | az LNG-szállítmány érkeztetésére rendelkezésre álló időkeret; |
| --- | --- |

f)

az LNG-szállítmány érkeztetésére rendelkezésre álló időkeret;

| g) | a teljesítés feltételei; |
| --- | --- |

g)

a teljesítés feltételei;

| h) | a teljesítési pontok; |
| --- | --- |

h)

a teljesítési pontok;

| i) | az időbélyegző adatai az alábbiak mindegyikére vonatkozóan:






  i. | a vételi vagy eladási ajánlat benyújtásának napja és időpontja; |
| --- | --- | --- |

i)

az időbélyegző adatai az alábbiak mindegyikére vonatkozóan:

i.

a vételi vagy eladási ajánlat benyújtásának napja és időpontja;

| ii. | az ügylet napja és időpontja; |
| --- | --- |

ii.

az ügylet napja és időpontja;

| iii. | a vételi ajánlat, az eladási ajánlat vagy az ügylet bejelentésének napja és időpontja; |
| --- | --- |

iii.

a vételi ajánlat, az eladási ajánlat vagy az ügylet bejelentésének napja és időpontja;

| iv. | az LNG-piaci adatok ACER-hez való beérkezése. |
| --- | --- |

iv.

az LNG-piaci adatok ACER-hez való beérkezése.

(2)   Az LNG-piaci szereplőknek az LNG-piaci adatokat az alábbi mértékegységekben és pénznemekben kell szolgáltatniuk az ACER-nek:

| a) | az ügyleti, vételi és eladási egységárakat a szerződésben meghatározott pénznemben és EUR/MWh-ban kell bejelenteni, és azoknak adott esetben tartalmazniuk kell az alkalmazott átváltási árfolyamokat; |
| --- | --- |

a)

az ügyleti, vételi és eladási egységárakat a szerződésben meghatározott pénznemben és EUR/MWh-ban kell bejelenteni, és azoknak adott esetben tartalmazniuk kell az alkalmazott átváltási árfolyamokat;

| b) | a szerződéses mennyiségeket a szerződésekben meghatározott mértékegységekben és MWh-ban kell bejelenteni; |
| --- | --- |

b)

a szerződéses mennyiségeket a szerződésekben meghatározott mértékegységekben és MWh-ban kell bejelenteni;

| c) | az érkeztetésre rendelkezésre álló időkeretet UTC-formátumú teljesítési időpontként kell megadni; |
| --- | --- |

c)

az érkeztetésre rendelkezésre álló időkeretet UTC-formátumú teljesítési időpontként kell megadni;

| d) | a teljesítési pontot egy, az ACER jegyzékében szereplő – így például a az 1227/2011/EU rendelet és az 1348/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet értelmében jelentéstételre köteles LNG-létesítmények jegyzékében említett – érvényes azonosítóval kell jelölni; az időbélyegző adatait UTC-formátumban kell bejelenteni; |
| --- | --- |

d)

a teljesítési pontot egy, az ACER jegyzékében szereplő – így például a az 1227/2011/EU rendelet és az 1348/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet értelmében jelentéstételre köteles LNG-létesítmények jegyzékében említett – érvényes azonosítóval kell jelölni; az időbélyegző adatait UTC-formátumban kell bejelenteni;

| e) | adott esetben meg kell adni – teljes egészében – a hosszú távú szerződésben szereplő azon árképletet, amelyből az árat levezették. |
| --- | --- |

e)

adott esetben meg kell adni – teljes egészében – a hosszú távú szerződésben szereplő azon árképletet, amelyből az árat levezették.

(3)   Az ACER iránymutatást ad ki azon kritériumokra vonatkozóan, amelyek alapján az egyetlen adatszolgáltató az egy bizonyos referencia-időszakon belül benyújtott LNG-piaci adatok jelentős részéért felel, és arról, hogy e helyzetet miként kell kezelni a napi LNG-árértékelése és LNG-referenciaértékei tekintetében.

22. cikk

Üzletmenet-folytonosság

Az ACER rendszeresen felülvizsgálja, aktualizálja és közzéteszi az LNG-árértékeléssel és az LNG-referenciaértékekkel kapcsolatos módszertanát, továbbá az LNG-piaci adatok bejelentéséhez, valamint az LNG-árértékelései és LNG-referenciaértékei közzétételéhez használt módszertant, figyelembe véve az LNG-piac adatszolgáltatóinak véleményét.

IV. FEJEZET

Intézkedések gázellátási vészhelyzet esetére

1. SZAKASZ

Gázellátási szolidaritás a villamosenergia-ellátás, az alapvető fontosságú iparágak és a védett felhasználók érdekében

Gázellátási szolidaritás a villamosenergia-ellátás, az alapvető fontosságú iparágak és a védett felhasználók érdekében

23. cikk

A szolidaritásalapú védelem kiterjesztése a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségekre

(1)   Az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésétől eltérve, az említett rendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti szolidaritási intézkedés csak akkor alkalmazható, ha a szolidaritást kérő tagállam nem volt képes fedezni:

| a) | a szolidaritási alapon védett felhasználóinak gázellátásában fellépő hiányt, vagy – amennyiben egy tagállam e rendelet 24. cikkével összhangban ideiglenes intézkedéseket hozott a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentése érdekében – a szolidaritási alapon védett felhasználói számára biztosítandó alapvető fontosságú gázfogyasztási mennyiségeket; |
| --- | --- |

a)

a szolidaritási alapon védett felhasználóinak gázellátásában fellépő hiányt, vagy – amennyiben egy tagállam e rendelet 24. cikkével összhangban ideiglenes intézkedéseket hozott a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentése érdekében – a szolidaritási alapon védett felhasználói számára biztosítandó alapvető fontosságú gázfogyasztási mennyiségeket;

| b) | a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiséget, az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett intézkedés alkalmazása ellenére. Az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b), c) és d) pontjában meghatározott feltételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

b)

a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiséget, az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében említett intézkedés alkalmazása ellenére. Az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b), c) és d) pontjában meghatározott feltételek alkalmazandók.

(2)   Azon tagállamok, amelyek az (1) bekezdés értelmében kötelesek szolidaritást nyújtani, jogosultak levonni a szolidaritási ajánlatból:

| a) | a szolidaritási alapon védett felhasználóik ellátását olyan mértékben, amilyen mértékben az alapvető fontosságú mennyiségek érintettek, vagy – amennyiben egy tagállam a 24. cikkel összhangban ideiglenes intézkedéseket hozott a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentése érdekében – a szolidaritási alapon védett felhasználóiknak az alapvető fontosságú gázfogyasztási mennyiségekkel való ellátását; |
| --- | --- |

a)

a szolidaritási alapon védett felhasználóik ellátását olyan mértékben, amilyen mértékben az alapvető fontosságú mennyiségek érintettek, vagy – amennyiben egy tagállam a 24. cikkel összhangban ideiglenes intézkedéseket hozott a védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentése érdekében – a szolidaritási alapon védett felhasználóiknak az alapvető fontosságú gázfogyasztási mennyiségekkel való ellátását;

| b) | a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségekkel való ellátást; |
| --- | --- |

b)

a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségekkel való ellátást;

| c) | a gáz termeléséhez és szállításához szükséges villamos energiához elengedhetetlen gázmennyiségekkel való ellátást; és |
| --- | --- |

c)

a gáz termeléséhez és szállításához szükséges villamos energiához elengedhetetlen gázmennyiségekkel való ellátást; és

| d) | a II. mellékletben említett, az ellátásbiztonság szempontjából kritikus infrastruktúrák, továbbá a katonai, nemzetbiztonsági és humanitáriussegély-szolgálatok működéséhez elengedhetetlen egyéb létesítmények üzemeltetéséhez szükséges gázmennyiségeket. |
| --- | --- |

d)

a II. mellékletben említett, az ellátásbiztonság szempontjából kritikus infrastruktúrák, továbbá a katonai, nemzetbiztonsági és humanitáriussegély-szolgálatok működéséhez elengedhetetlen egyéb létesítmények üzemeltetéséhez szükséges gázmennyiségeket.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdés b) és d) pontjában említett, a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus gázmennyiségek nem haladhatják meg az I. mellékletben megjelölt mennyiségeket. Ha egy tagállam bizonyítani tudja, hogy egy tagállam villamosenergia-válságának elkerülése érdekében nagyobb mennyiségű gázra van szükség, a Bizottság – kellően indokolt kérelem alapján – dönthet úgy, hogy lehetővé teszi nagyobb mennyiségek levonását.

(4)   Ha szolidaritási intézkedések meghozatalára kérik fel azon tagállamokat, amelyek villamosenergia-rendszere csak valamely harmadik ország villamosenergia-rendszerével van szinkronizálva, mindaddig kivételesen nagyobb mennyiségű gázt vonhatnak le abban az esetben, ha a villamosenergia-rendszert leválasztják az említett harmadik ország rendszeréről mindaddig, amíg az energiarendszer biztonságos és megbízható működésének biztosításához szigetüzemben működő energiarendszer-szolgáltatások vagy az energiaátviteli rendszer üzemeltetőjének nyújtott egyéb szolgáltatások szükségesek.

24. cikk

A védett felhasználókat érintő keresletcsökkentési intézkedések

(1)   A tagállamok kivételesen ideiglenes intézkedéseket hozhatnak az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott védett felhasználók nem alapvető fontosságú fogyasztásának csökkentése érdekében, mindenekelőtt akkor, ha az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése és 12. cikke szerinti válságszintek egyike vagy az (EU) 2022/1369 rendelet szerinti uniós riasztás kihirdetésre kerül. Az ilyen intézkedéseknek a nem alapvető fontosságú gázfelhasználásra kell korlátozódniuk, és figyelembe kell venniük az (EU) 2022/1369 rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elemeket. Ilyen rendkívüli intézkedések csak azt követően hozhatók meg, hogy az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 7. pontjában meghatározott illetékes hatóságok értékelést végeztek az ilyen nem alapvető fontosságú gázmennyiségek meghatározására vonatkozó feltételek tekintetében.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett intézkedések eredményeként a tagállamok által a 2009/73/EK irányelv 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban meghatározott, védelemre szoruló felhasználók fogyasztása semmilyen körülmények között nem csökkenthető, és a tagállamok e cikk (1) bekezdése alkalmazásának eredményeként nem zárhatják ki a védett felhasználókat az ellátásból.

25. cikk

A határkeresztező áramlásokra vonatkozó biztosítékok

A határkeresztező gázáramlásokra vagy a gázinfrastruktúrához való hozzáférésre vonatkozó indokolatlan korlátozások, vagy a valamely másik tagállam gázellátását veszélyeztető intézkedések megszüntetésére irányuló, az (EU) 2017/1938 rendelet 12. cikke (6) bekezdésének első albekezdése szerinti bizottsági felkérés esetén az (EU) 2017/1938 rendelet 2. cikkének 7. pontjában meghatározott, hatáskörrel rendelkező hatóság vagy az említett rendelet 12. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett tagállam az (EU) 2017/1938 rendelet 12. cikke (6) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás alkalmazása helyett módosítja intézkedését, vagy intézkedést hoz annak érdekében, hogy biztosítsa az említett rendelet 12. cikke (5) bekezdésének való megfelelést.

2. SZAKASZ

A szolidaritási intézkedések meghozatalára vonatkozó szabályok

26. cikk

A szolidaritási kötelezettségek ideiglenes kiterjesztése az LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra

(1)   Az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti szolidaritási intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettség nemcsak a szolidaritást kérő tagállammal közvetlen összeköttetésben lévő tagállamokra vonatkozik, hanem az LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra is, feltéve, hogy rendelkezésre áll a szükséges kapacitás a releváns infrastruktúrában, az LNG-szállító hajókat is beleértve.

(2)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (2)–(9) bekezdését alkalmazni kell az LNG-létesítményekkel rendelkező tagállamokra.

(3)   Az LNG-létesítményekkel rendelkező azon tagállamok, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül a szolidaritást kérő tagállamhoz, kétoldalúan megállapodhatnak bármely más tagállammal a szolidaritás nyújtására alkalmazandó szükséges műszaki, jogi és pénzügyi szolidaritási szabályokról.

(4)   A 27. cikk szerinti szolidaritási intézkedések meghozatalára vonatkozó alapértelmezett szabályok az összeköttetésben nem álló tagállamokra is alkalmazandók, amennyiben a szolidaritási kérelem kézhezvételének időpontjában nincs megkötve kétoldalú megállapodás.

27. cikk

A szolidaritási intézkedésekre vonatkozó alapértelmezett szabályok

(1)   Amennyiben két tagállam nem állapodott meg az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (10) bekezdése szerinti szükséges műszaki, jogi és pénzügyi szabályokról (a továbbiakban: szolidaritási megállapodás), az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt kötelezettség szerinti gázszállításra vészhelyzet esetén az e cikkben meghatározott feltételek vonatkoznak.

(2)   A szolidaritási intézkedés ellentételezése nem haladhatja meg az észszerű költségeket, és az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (8) bekezdésétől eltérve, minden esetben magában kell foglalnia a következőket:

| a) | a szolidaritást nyújtó tagállamban érvényes gázár; |
| --- | --- |

a)

a szolidaritást nyújtó tagállamban érvényes gázár;

| b) | a tárolási és szállítási költségek, beleértve az LNG-szállítmányoknak a kért rendszerösszekötési pontra való eltérítéséből eredő esetleges díjakat is; |
| --- | --- |

b)

a tárolási és szállítási költségek, beleértve az LNG-szállítmányoknak a kért rendszerösszekötési pontra való eltérítéséből eredő esetleges díjakat is;

| c) | a szolidaritást nyújtó tagállamot érintő, kapcsolódó bírósági vagy választottbírósági eljárás perköltségei; |
| --- | --- |

c)

a szolidaritást nyújtó tagállamot érintő, kapcsolódó bírósági vagy választottbírósági eljárás perköltségei;

| d) | a gázárból nem fedezett egyéb közvetett költségek, így például a szolidaritás nyújtásával kapcsolatos, a nem megszakítható terhelés felhasználóoldali kötelező csökkentéséből eredő pénzügyi vagy egyéb károk megtérítése, feltéve hogy az említett közvetett költségek nem haladják meg a gázár 100 %-át. |
| --- | --- |

d)

a gázárból nem fedezett egyéb közvetett költségek, így például a szolidaritás nyújtásával kapcsolatos, a nem megszakítható terhelés felhasználóoldali kötelező csökkentéséből eredő pénzügyi vagy egyéb károk megtérítése, feltéve hogy az említett közvetett költségek nem haladják meg a gázár 100 %-át.

(3)   Ha egy tagállam a (2) bekezdés d) pontja alapján a gázár 100 %-át meghaladó közvetett költségekért kér ellentételezést, a Bizottság a releváns illetékes hatóságokkal folytatott konzultációt követően – figyelembe véve az eset sajátos szerződéses és nemzeti körülményeit és az energiapolitikai szolidaritás elvét– határoz arról, hogy helyénvaló-e a magasabb ellentételezés.

(4)   Amennyiben a szolidaritást kérő tagállam és a szolidaritást nyújtó tagállam nem állapodik meg másik árban, a szolidaritást kérő tagállamnak szállított gáz árának meg kell felelnie a szolidaritási kérelmet megelőző napon a szolidaritást nyújtó tagállamban érvényes másnapi piaci árnak, vagy a szolidaritási kérelem benyújtását megelőző napon a legközelebbi elérhető tőzsdén, a legközelebbi elérhető virtuális kereskedési ponton vagy egy megállapodás szerinti gázelosztó központban érvényes, megfelelő másnapi piaci árnak.

(5)   A 28. cikk szerinti szolidaritási kérelem keretében szállított gázmennyiségekért járó ellentételezést a szolidaritást kérő tagállam közvetlenül fizeti ki a szolidaritást nyújtó tagállamnak vagy azon szervezetnek, amelyet mindkét tagállam megjelöl a szolidaritási kérelemre adott válaszában, valamint a kézhezvétel és az átveendő mennyiség visszaigazolásában.

(6)   Az a tagállam, amelyhez a szolidaritási intézkedés iránti kérelmet intézték, a lehető leghamarabb, de legkésőbb a kérelmet követő három napon belül meghozza a szolidaritási intézkedést. Egy tagállam csak akkor tagadhatja meg, hogy szolidaritást nyújtson egy szolidaritást kérő tagállamnak, ha bizonyítja, hogy:

| a) | nem rendelkezik elegendő gázzal a 23. cikk (2) bekezdésében említett mennyiségekhez; vagy |
| --- | --- |

a)

nem rendelkezik elegendő gázzal a 23. cikk (2) bekezdésében említett mennyiségekhez; vagy

| b) | nem áll rendelkezésére elegendő, az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (7) bekezdésében meghatározottak szerinti rendszerösszekötő kapacitás, és nincs lehetősége elegendő mennyiségű LNG biztosítására. |
| --- | --- |

b)

nem áll rendelkezésére elegendő, az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikkének (7) bekezdésében meghatározottak szerinti rendszerösszekötő kapacitás, és nincs lehetősége elegendő mennyiségű LNG biztosítására.

(7)   A tagállamok az e cikkben előírt alapértelmezett szabályokon túlmenően is megállapodhatnak a szolidaritás nyújtásának műszaki szabályairól és koordinálásáról.

(8)   E cikk nem érinti a gázrendszer biztonságos és megbízható üzemeltetésére vonatkozó meglévő szabályokat.

28. cikk

Szolidaritási megállapodás hiányában a szolidaritási intézkedésekre alkalmazandó eljárás

(1)   A szolidaritási intézkedések alkalmazását kérő tagállam szolidaritási kérelmet intéz egy másik tagállamhoz, amelyben feltünteti legalább a következő információkat:

| a) | a tagállam illetékes hatóságának elérhetőségei; |
| --- | --- |

a)

a tagállam illetékes hatóságának elérhetőségei;

| b) | a tagállam releváns szállításirendszer-üzemeltetőinek elérhetőségei (adott esetben); |
| --- | --- |

b)

a tagállam releváns szállításirendszer-üzemeltetőinek elérhetőségei (adott esetben);

| c) | a tagállam nevében eljáró harmadik fél elérhetőségei (adott esetben); |
| --- | --- |

c)

a tagállam nevében eljáró harmadik fél elérhetőségei (adott esetben);

| d) | teljesítési időszak, beleértve az esetleges első teljesítés időpontját és a teljesítések várható időtartamát; |
| --- | --- |

d)

teljesítési időszak, beleértve az esetleges első teljesítés időpontját és a teljesítések várható időtartamát;

| e) | teljesítési és rendszerösszekötési pontok; |
| --- | --- |

e)

teljesítési és rendszerösszekötési pontok;

| f) | gázmennyiség kWh-ban az egyes rendszerösszekötési pontokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

f)

gázmennyiség kWh-ban az egyes rendszerösszekötési pontokra vonatkozóan;

| g) | gázminőség. |
| --- | --- |

g)

gázminőség.

(2)   A szolidaritási kérelmet egyidejűleg kell megküldeni a szolidaritási intézkedések meghozatalára potenciálisan képes tagállamoknak, a Bizottságnak és az (EU) 2017/1938 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján kijelölt válságkezelőknek.

(3)   A szolidaritási kérelmet fogadó tagállamok választ küldenek, amelyben feltüntetik az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett elérhetőségeket, valamint azon mennyiséget és minőséget, amelyet az (1) bekezdés d)–g) pontjában említettek szerint a rendszerösszekötési pontokra a kért időpontban le lehet szállítani. A válaszban fel kell tüntetni az esetleges korlátozásból, vagy – ha feltétlenül szükséges – a stratégiai készletek felszabadításából eredő mennyiséget is, ha az önkéntes intézkedésekkel biztosítható mennyiség nem elegendő.

(4)   A szolidaritási kérelmet legalább 72 órával a megadott teljesítési időpont előtt kell benyújtani. A szolidaritási kérelemre 24 órán belül válaszolni kell. A kézhezvétel és a szolidaritást kérő tagállam által átveendő mennyiség visszaigazolását a szükséges teljesítési időpontot megelőző 24 órán belül kell megtenni.

(5)   A kérelmet egynapos vagy többnapos időtartamra nézve lehet benyújtani, és a válasznak meg kell felelnie a kért időtartamnak.

(6)   Amennyiben több tagállam nyújt szolidaritást, és közülük egy vagy több tagállammal kétoldalú szolidaritási megállapodások vannak érvényben, az említett megállapodások az irányadóak azon tagállamok között, amelyek kétoldalúan megállapodtak. Az e cikkben foglalt alapértelmezett szabályok csak a többi szolidaritást nyújtó tagállam tekintetében alkalmazandók.

(7)   A Bizottság megkönnyítheti a szolidaritási megállapodások végrehajtását, különösen egy, a kérelmek és ajánlatok valós idejű továbbítását lehetővé tevő, biztonságos online platformon elérhető sablon segítségével.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

29. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

30. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2023. október 1-jéig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát az Unió gázellátásának általános helyzetére tekintettel, és az említett felülvizsgálat főbb megállapításairól jelentést tesz a Tanácsnak. A Bizottság az említett jelentés alapján javasolhatja e rendelet érvényességének meghosszabbítását.

31. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a hatálybalépésétől számított egy évig kell alkalmazni.

A 14. cikket 2023. március 31-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. SÍKELA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1032 rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról (HL L 173., 2022.6.30., 17. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (EGT vonatkozású szöveg) (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2017/459 rendelete (2017. március 16.) a földgázszállító rendszerekben alkalmazott kapacitásallokációs mechanizmusokat szabályozó üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról és a 984/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 72., 2017.3.17., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/942 rendelete (2019. június 5.) az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének létrehozásáról (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 158., 2019.6.14., 22. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1227/2011/EU rendelete (2011. október 25.) a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról (HL L 326., 2011.12.8., 1. o.).

10

(11)  A Bizottság 1348/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 17.) a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló 1227/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (2) és (6) bekezdésének végrehajtására irányuló adatszolgáltatásról (HL L 363., 2014.12.18., 121. o.).

11

(12)  A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről (HL L 206., 2022.8.8., 1. o.).

12

(13)  A Bíróság C-848/19 P. sz. ítélete (2021. július 15.), Németország kontra Lengyelország ügy, (ECLI:EU:C:2021:598).

13

Németország kontra Lengyelország

(14)  A Bizottság (EU) 2018/177 ajánlása (2018. február 2.) a tagállamok közötti, a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikke szerinti szolidaritási mechanizmus alkalmazására vonatkozó műszaki, jogi és pénzügyi megállapodásokba foglalandó elemekről (HL L 32., 2018.2.6., 52. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/941 rendelete (2019. június 5.) a villamosenergia-ágazati kockázatokra való felkészülésről és a 2005/89/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2019.6.14., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/73/EK irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 211., 2009.8.14., 36. o.

19

---

I. MELLÉKLET

| a) | A 23. cikk alapján a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus maximális gázmennyiségek a 2022. december és 2023. március közötti időszakban (értékek millió köbméterben) (1):









  Tagállam | 2022. december | 2023. január | 2023. február | 2023. március |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | 74,24 | 196,83 | 152,20 | 139,35 |
| BE | 399,05 | 458,77 | 382,76 | 398,99 |
| BG | 61,49 | 71,26 | 61,55 | 63,29 |
| CY | - | - | - | - |
| CZ | 17,26 | 49,64 | 34,80 | 28,28 |
| DE | 2 090,53 | 2 419,56 | 2 090,59 | 1 863,77 |
| DK | 249,48 | 295,56 | 254,87 | 268,09 |
| EE | 5,89 | 5,78 | 5,00 | 1,05 |
| EL | 209,95 | 326,68 | 317,18 | 232,80 |
| ES | 1 378,23 | 1 985,66 | 1 597,27 | 1 189,29 |
| IE | 372,76 | 375,29 | 364,26 | 375,74 |
| FI | 28,42 | 39,55 | 44,66 | 12,97 |
| FR | 876,37 | 875,58 | 802,53 | 771,15 |
| HR | 10,95 | 66,01 | 59,99 | 48,85 |
| HU | 82,13 | 133,97 | 126,44 | 93,72 |
| IT | 2 166,46 | 3 304,99 | 3 110,79 | 2 774,67 |
| LV | 89,26 | 83,56 | 84,96 | 66,19 |
| LT | 16,13 | 20,22 | 18,81 | 4,21 |
| LU | - | - | - | - |
| MT | 32,88 | 34,84 | 31,43 | 33,02 |
| NL | 684,26 | 762,31 | 556,26 | 480,31 |
| PL | 158,14 | 158,64 | 136,97 | 148,64 |
| PT | 409,97 | 415,22 | 368,54 | 401,32 |
| RO | 130,35 | 179,35 | 162,41 | 159,71 |
| SI | 12,98 | 15,15 | 13,35 | 12,80 |
| SK | 33,99 | 47,26 | 34,80 | 34,76 |
| SE | 18,05 | 18,61 | 17,71 | 15,76 |

a)

A 23. cikk alapján a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus maximális gázmennyiségek a 2022. december és 2023. március közötti időszakban (értékek millió köbméterben) (1):

Tagállam

2022. december

2023. január

2023. február

2023. március

AT

74,24

196,83

152,20

139,35

BE

399,05

458,77

382,76

398,99

BG

61,49

71,26

61,55

63,29

CY

-

-

-

-

CZ

17,26

49,64

34,80

28,28

DE

2 090,53

2 419,56

2 090,59

1 863,77

DK

249,48

295,56

254,87

268,09

EE

5,89

5,78

5,00

1,05

EL

209,95

326,68

317,18

232,80

ES

1 378,23

1 985,66

1 597,27

1 189,29

IE

372,76

375,29

364,26

375,74

FI

28,42

39,55

44,66

12,97

FR

876,37

875,58

802,53

771,15

HR

10,95

66,01

59,99

48,85

HU

82,13

133,97

126,44

93,72

IT

2 166,46

3 304,99

3 110,79

2 774,67

LV

89,26

83,56

84,96

66,19

LT

16,13

20,22

18,81

4,21

LU

-

-

-

-

MT

32,88

34,84

31,43

33,02

NL

684,26

762,31

556,26

480,31

PL

158,14

158,64

136,97

148,64

PT

409,97

415,22

368,54

401,32

RO

130,35

179,35

162,41

159,71

SI

12,98

15,15

13,35

12,80

SK

33,99

47,26

34,80

34,76

SE

18,05

18,61

17,71

15,76

| b) | A 23. cikk alapján a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus maximális gázmennyiségek a 2023. április és 2023. december közötti időszakban (értékek millió köbméterben):






  Tagállam | Havi érték |
| --- | --- | --- |
| AT | 140,66 |
| BE | 409,89 |
| BG | 64,40 |
| CY | - |
| CZ | 32,50 |
| DE | 2 116,11 |
| DK | 267,00 |
| EE | 4,43 |
| EL | 271,65 |
| ES | 1 537,61 |
| IE | 372,01 |
| FI | 31,40 |
| FR | 831,41 |
| HR | 46,45 |
| HU | 109,06 |
| IT | 2 839,23 |
| LV | 80,99 |
| LT | 14,84 |
| LU | - |
| MT | 33,03 |
| NL | 620,79 |
| PL | 150,60 |
| PT | 398,76 |
| RO | 157,96 |
| SI | 13,57 |
| SK | 37,70 |
| SE | 17,53 |

b)

A 23. cikk alapján a villamosenergia-ellátás biztonsága szempontjából kritikus maximális gázmennyiségek a 2023. április és 2023. december közötti időszakban (értékek millió köbméterben):

Tagállam

Havi érték

AT

140,66

BE

409,89

BG

64,40

CY

-

CZ

32,50

DE

2 116,11

DK

267,00

EE

4,43

EL

271,65

ES

1 537,61

IE

372,01

FI

31,40

FR

831,41

HR

46,45

HU

109,06

IT

2 839,23

LV

80,99

LT

14,84

LU

-

MT

33,03

NL

620,79

PL

150,60

PT

398,76

RO

157,96

SI

13,57

SK

37,70

SE

17,53

---

(1)  Az I. melléklet a) és b) részében foglalt számadatok az (EU) 2019/941 rendelet 9. cikke alapján a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: ENTSO-E) által végzett téli megfelelőség-értékelésen alapulnak, kivéve Málta esetében, amelynek villamosenergia-termelése kizárólag az LNG-szállításokra támaszkodik, és nincs számottevő tárolási kapacitása. Tekintettel a kis fűtőértékű gáz sajátosságaira, az e táblázatban szereplő, Hollandiára vonatkozó értékeket 37,89-es átváltási tényezővel meg kell szorozni, és 35,17-tel el kell osztani. Az I. melléklet a) része az ENTSO-E által kiszámított egyedi havi mennyiségeket tünteti fel a 2022. decembertől 2023. márciusig tartó időszakra vonatkozóan; az I. melléklet b) részében foglalt, a 2023. áprilistól 2023. decemberig tartó időszakra vonatkozó számadatok a 2022. december és 2023. március közötti időszak értékeinek átlagát tüntetik fel.

---

II. MELLÉKLET

A 23. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti, az ellátásbiztonság szempontjából kritikus infrastruktúrák

| Ágazat | Alágazat |
| --- | --- |
| I. Energia | 1. | Villamos energia |

Ágazat

Alágazat

I. Energia

1.

Villamos energia

A villamosenergia-termelésre és -továbbításra szolgáló infrastruktúrák és létesítmények a villamosenergia-ellátás tekintetében

| 2. | Olaj |
| --- | --- |

2.

Olaj

Kőolajtermelés, -finomítás, -feldolgozás, -tárolás és vezetékes szállítása

| 3. | Gáz |
| --- | --- |

3.

Gáz

Gáztermelés, -finomítás, -feldolgozás,

tárolás és vezetékes szállítása

II. Közlekedés

| 4. | Közúti közlekedés |
| --- | --- |

4.

Közúti közlekedés

| 5. | Vasúti közlekedés |
| --- | --- |

5.

Vasúti közlekedés

| 6. | Légi közlekedés |
| --- | --- |

6.

Légi közlekedés

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/36

---

A TANÁCS (EU) 2022/2577 RENDELETE

(2022. december 22.)

a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását célzó keret meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 122. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziós háborúja és az Oroszországi Föderációból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az Unió és tagállamai ellátásbiztonságát. Mindemellett a gázellátás fegyverként való felhasználása és a piacok Oroszországi Föderáció általi, a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipulálása az energiaárak ugrásszerű emelkedéséhez vezetett az Unióban, ami nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az ellátásbiztonságot is súlyosan fenyegeti. A megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítása segíthet enyhíteni a jelenlegi energiaválság hatásait azáltal, hogy védelmet biztosít Oroszország intézkedéseivel szemben. A megújuló energia az uniós ellátásbiztonság megerősítése, valamint a piaci volatilitás és az energiaárak csökkentése révén jelentősen hozzájárulhat annak megakadályozásához, hogy Oroszország az energiát fegyverként tudja felhasználni. |
| --- | --- |

(1)

Az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agressziós háborúja és az Oroszországi Föderációból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az Unió és tagállamai ellátásbiztonságát. Mindemellett a gázellátás fegyverként való felhasználása és a piacok Oroszországi Föderáció általi, a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipulálása az energiaárak ugrásszerű emelkedéséhez vezetett az Unióban, ami nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az ellátásbiztonságot is súlyosan fenyegeti. A megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítása segíthet enyhíteni a jelenlegi energiaválság hatásait azáltal, hogy védelmet biztosít Oroszország intézkedéseivel szemben. A megújuló energia az uniós ellátásbiztonság megerősítése, valamint a piaci volatilitás és az energiaárak csökkentése révén jelentősen hozzájárulhat annak megakadályozásához, hogy Oroszország az energiát fegyverként tudja felhasználni.

| (2) | Oroszországnak az utóbbi hónapokban tett lépései tovább súlyosbították a piaci helyzetet különösen azáltal, hogy növelték annak kockázatát, hogy a közeljövőben teljesen leálljon az Unióba irányuló orosz gázszállítás, amely helyzet hatással volt az uniós ellátásbiztonságra. Ez jelentősen növelte az energiaárak volatilitását az Unióban, és a nyár folyamán minden eddiginél magasabbra növelte a gáz- és villamosenergia-árakat, ami a villamos energia kiskereskedelmi árainak megugrásához vezetett, és ez várhatóan folytatódik és fokozatosan a legtöbb fogyasztói szerződésben is érzékelhetővé válik, mind nagyobb terhet róva a háztartásokra és a vállalkozásokra. Az energiapiacok súlyosbodó helyzete nagyban hozzájárult az euroövezetben tapasztalható általános inflációhoz, Unió-szerte lassítva a gazdasági növekedést. Amint azt a Bizottságnak a 2022. október 18-i, „Energiavészhelyzet – közös felkészülés, közös beszerzés és az EU közös védelme” című közleményét kísérő vészhelyzeti javaslata is elismerte, az említett kockázat a nagykereskedelmi árak átmeneti csökkenésétől függetlenül továbbra is fennáll majd, és jövőre tovább fokozódik. Az európai energiaipari vállalatok jövőre komoly nehézségekkel szembesülhetnek a gáztároló létesítmények feltöltése során, mivel a jelenlegi politikai helyzet miatt nagyon valószínű, hogy kevesebb vezetékes gáz érkezik majd Oroszországból az Unióba, vagy a gázszállítás akár teljesen le is állhat. Emellett a (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) 2023-ra kitűzött cél az uniós gáztárolási kapacitások 90 %-ának feltöltése, szemben az idei télre érvényes 80 %-kal. Az előre nem látható események, például a csővezetékek ellen elkövetett szabotázs és az ellátásbiztonság zavaraiból fakadó egyéb kockázatok ráadásul további nyomást okozhatnak a gázpiacokon. Ezeken túlmenően az európai megújulóenergia-technológiai ágazatok versenyképességi kilátásait gyengítették a világ más régióiban a közelmúltban bevezetett szakpolitikai intézkedések, amelyek célja, hogy támogassák és felgyorsítsák a teljes megújulóenergia-technológiai értéklánc bővülését. |
| --- | --- |

(2)

Oroszországnak az utóbbi hónapokban tett lépései tovább súlyosbították a piaci helyzetet különösen azáltal, hogy növelték annak kockázatát, hogy a közeljövőben teljesen leálljon az Unióba irányuló orosz gázszállítás, amely helyzet hatással volt az uniós ellátásbiztonságra. Ez jelentősen növelte az energiaárak volatilitását az Unióban, és a nyár folyamán minden eddiginél magasabbra növelte a gáz- és villamosenergia-árakat, ami a villamos energia kiskereskedelmi árainak megugrásához vezetett, és ez várhatóan folytatódik és fokozatosan a legtöbb fogyasztói szerződésben is érzékelhetővé válik, mind nagyobb terhet róva a háztartásokra és a vállalkozásokra. Az energiapiacok súlyosbodó helyzete nagyban hozzájárult az euroövezetben tapasztalható általános inflációhoz, Unió-szerte lassítva a gazdasági növekedést. Amint azt a Bizottságnak a 2022. október 18-i, „Energiavészhelyzet – közös felkészülés, közös beszerzés és az EU közös védelme” című közleményét kísérő vészhelyzeti javaslata is elismerte, az említett kockázat a nagykereskedelmi árak átmeneti csökkenésétől függetlenül továbbra is fennáll majd, és jövőre tovább fokozódik. Az európai energiaipari vállalatok jövőre komoly nehézségekkel szembesülhetnek a gáztároló létesítmények feltöltése során, mivel a jelenlegi politikai helyzet miatt nagyon valószínű, hogy kevesebb vezetékes gáz érkezik majd Oroszországból az Unióba, vagy a gázszállítás akár teljesen le is állhat. Emellett a (EU) 2022/1032 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1) 2023-ra kitűzött cél az uniós gáztárolási kapacitások 90 %-ának feltöltése, szemben az idei télre érvényes 80 %-kal. Az előre nem látható események, például a csővezetékek ellen elkövetett szabotázs és az ellátásbiztonság zavaraiból fakadó egyéb kockázatok ráadásul további nyomást okozhatnak a gázpiacokon. Ezeken túlmenően az európai megújulóenergia-technológiai ágazatok versenyképességi kilátásait gyengítették a világ más régióiban a közelmúltban bevezetett szakpolitikai intézkedések, amelyek célja, hogy támogassák és felgyorsítsák a teljes megújulóenergia-technológiai értéklánc bővülését.

| (3) | Ezzel összefüggésben, valamint annak érdekében, hogy kezelni lehessen az európai fogyasztók és vállalkozások magas és ingadozó áraknak való, gazdaságilag és társadalmilag megterhelő kitettségét, hogy a földgázellátás megújuló forrásokból előállított energiával való felváltásával a szükséges mértékben csökkenteni lehessen az energiakeresletet, és hogy növelni lehessen az ellátásbiztonságot, az Uniónak haladéktalanul további azonnali és ideiglenes intézkedéseket kell hoznia a megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítása érdekében, különösen olyan célzott intézkedések révén, amelyek képesek a megújuló energiaforrásoknak az Unióban való, rövid időn belül történő szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítására. |
| --- | --- |

(3)

Ezzel összefüggésben, valamint annak érdekében, hogy kezelni lehessen az európai fogyasztók és vállalkozások magas és ingadozó áraknak való, gazdaságilag és társadalmilag megterhelő kitettségét, hogy a földgázellátás megújuló forrásokból előállított energiával való felváltásával a szükséges mértékben csökkenteni lehessen az energiakeresletet, és hogy növelni lehessen az ellátásbiztonságot, az Uniónak haladéktalanul további azonnali és ideiglenes intézkedéseket kell hoznia a megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítása érdekében, különösen olyan célzott intézkedések révén, amelyek képesek a megújuló energiaforrásoknak az Unióban való, rövid időn belül történő szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítására.

| (4) | Az említett sürgős intézkedések kiválasztására a jellegük és az arra való képességük miatt került sor, hogy rövid távon hozzájáruljanak az energetikai vészhelyzet megoldásához. Konkrétabban, a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásának egyszerűsítése érdekében a tagállamok az e rendeletben szereplő intézkedések közül többet is gyorsan végre tudnak hajtani anélkül, hogy megterhelő változtatásokat kellene eszközölniük nemzeti eljárásaikban vagy jogrendszerükben, és ezek az intézkedések rövid távon biztosítanák a megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását. Az említett intézkedések némelyike általános hatályú, mint például annak a megdönthető vélelemnek a bevezetése, hogy a megújulóenergia-projektek a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, illetve bizonyos környezetvédelmi irányelvek hatályára vonatkozó pontosítások bevezetése, valamint a megújulóenergia-erőművek átalakítására vonatkozó engedélyezési keret egyszerűsítése azáltal, hogy az eljárás az eredeti projekthez képest történt változtatásból vagy bővítésből eredő hatásokra korlátozódik. Más intézkedések konkrét technológiákra irányulnak, mint például a napenergiát hasznosító berendezések meglévő struktúrákra történő telepítésének lényegesen rövidebb és gyorsabb engedélyezése. Az említett vészhelyzeti intézkedéseket a lehető leggyorsabban végre kell hajtani, és szükség szerint ki kell igazítani az aktuális kihívások hatékony kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az említett sürgős intézkedések kiválasztására a jellegük és az arra való képességük miatt került sor, hogy rövid távon hozzájáruljanak az energetikai vészhelyzet megoldásához. Konkrétabban, a megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásának egyszerűsítése érdekében a tagállamok az e rendeletben szereplő intézkedések közül többet is gyorsan végre tudnak hajtani anélkül, hogy megterhelő változtatásokat kellene eszközölniük nemzeti eljárásaikban vagy jogrendszerükben, és ezek az intézkedések rövid távon biztosítanák a megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítását. Az említett intézkedések némelyike általános hatályú, mint például annak a megdönthető vélelemnek a bevezetése, hogy a megújulóenergia-projektek a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, illetve bizonyos környezetvédelmi irányelvek hatályára vonatkozó pontosítások bevezetése, valamint a megújulóenergia-erőművek átalakítására vonatkozó engedélyezési keret egyszerűsítése azáltal, hogy az eljárás az eredeti projekthez képest történt változtatásból vagy bővítésből eredő hatásokra korlátozódik. Más intézkedések konkrét technológiákra irányulnak, mint például a napenergiát hasznosító berendezések meglévő struktúrákra történő telepítésének lényegesen rövidebb és gyorsabb engedélyezése. Az említett vészhelyzeti intézkedéseket a lehető leggyorsabban végre kell hajtani, és szükség szerint ki kell igazítani az aktuális kihívások hatékony kezelése érdekében.

| (5) | További sürgős és célzott intézkedéseket kell bevezetni azokra a konkrét technológiákra és projekttípusokra irányulóan, amelyek a széles körű alkalmazás gyors megvalósítása szempontjából a legnagyobb potenciállal rendelkeznek, valamint azonnali hatással bírnak az áringadozás és a földgáz iránti keresletnek az általános energiakereslet korlátozása nélkül történő csökkentésére. A mesterséges struktúrákra telepítendő, napenergiát hasznosító berendezések engedélyezési eljárásainak felgyorsításán túl helyénvaló előmozdítani és felgyorsítani a kisléptékű napenergia-létesítmények telepítését is többek között a termelő-fogyasztók és az olyan kollektív termelő-fogyasztók számára, mint például a helyi energiaközösségek, mivel ezek olyan megoldások, amelyek a legkevesebbe kerülnek, a leginkább hozzáférhetőek és a legkisebb környezeti vagy egyéb hatással járnak az új megújulóenergia-létesítmények gyors kiépítésére nézve. Emellett ezek a projektek közvetlenül támogatják a magas energiaárakkal szembesülő háztartásokat és vállalkozásokat, továbbá védik a fogyasztókat az áringadozásoktól. A megújulóenergia-erőművek átalakítása lehetőséget kínál a megújulóenergia-termelésnek a hálózati infrastruktúrára és a környezetre gyakorolt minimális hatás mellett történő gyors növelésére, többek között azon megújulóenergia-termelési technológiák – például a szélenergia – esetében, amelyek engedélyezési eljárásai jellemzően hosszabbak. Végezetül a hőszivattyúk közvetlen, megújuló energián alapuló alternatívát jelentenek a földgázkazánok helyettesítésére, és jelentős mértékben csökkenthetik a földgázigényt a fűtési időszakban. |
| --- | --- |

(5)

További sürgős és célzott intézkedéseket kell bevezetni azokra a konkrét technológiákra és projekttípusokra irányulóan, amelyek a széles körű alkalmazás gyors megvalósítása szempontjából a legnagyobb potenciállal rendelkeznek, valamint azonnali hatással bírnak az áringadozás és a földgáz iránti keresletnek az általános energiakereslet korlátozása nélkül történő csökkentésére. A mesterséges struktúrákra telepítendő, napenergiát hasznosító berendezések engedélyezési eljárásainak felgyorsításán túl helyénvaló előmozdítani és felgyorsítani a kisléptékű napenergia-létesítmények telepítését is többek között a termelő-fogyasztók és az olyan kollektív termelő-fogyasztók számára, mint például a helyi energiaközösségek, mivel ezek olyan megoldások, amelyek a legkevesebbe kerülnek, a leginkább hozzáférhetőek és a legkisebb környezeti vagy egyéb hatással járnak az új megújulóenergia-létesítmények gyors kiépítésére nézve. Emellett ezek a projektek közvetlenül támogatják a magas energiaárakkal szembesülő háztartásokat és vállalkozásokat, továbbá védik a fogyasztókat az áringadozásoktól. A megújulóenergia-erőművek átalakítása lehetőséget kínál a megújulóenergia-termelésnek a hálózati infrastruktúrára és a környezetre gyakorolt minimális hatás mellett történő gyors növelésére, többek között azon megújulóenergia-termelési technológiák – például a szélenergia – esetében, amelyek engedélyezési eljárásai jellemzően hosszabbak. Végezetül a hőszivattyúk közvetlen, megújuló energián alapuló alternatívát jelentenek a földgázkazánok helyettesítésére, és jelentős mértékben csökkenthetik a földgázigényt a fűtési időszakban.

| (6) | A sürgős és kivételes energetikai helyzet miatt a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályokban meghatározott egyes értékelési kötelezettségek alóli mentességeket vezessenek be a megújulóenergia-projektek, valamint az olyan energiatárolási projektek és villamosenergia-hálózati projektek tekintetében, amelyek a megújuló energia villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükségesek. Az említett mentességek bevezetése érdekében két feltételnek kell teljesülnie, nevezetesen annak, hogy az adott projektnek egy erre a célra kijelölt, megújuló energiaforrásokat hasznosító területen vagy hálózati területen kell megvalósulnia, valamint annak, hogy az ilyen területet stratégiai környezeti vizsgálatnak vetették alá. Emellett a fajok védelmének biztosítása érdekében arányos kárenyhítő intézkedéseket vagy – amennyiben nem állnak rendelkezésre – kompenzációs intézkedéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(6)

A sürgős és kivételes energetikai helyzet miatt a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályokban meghatározott egyes értékelési kötelezettségek alóli mentességeket vezessenek be a megújulóenergia-projektek, valamint az olyan energiatárolási projektek és villamosenergia-hálózati projektek tekintetében, amelyek a megújuló energia villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükségesek. Az említett mentességek bevezetése érdekében két feltételnek kell teljesülnie, nevezetesen annak, hogy az adott projektnek egy erre a célra kijelölt, megújuló energiaforrásokat hasznosító területen vagy hálózati területen kell megvalósulnia, valamint annak, hogy az ilyen területet stratégiai környezeti vizsgálatnak vetették alá. Emellett a fajok védelmének biztosítása érdekében arányos kárenyhítő intézkedéseket vagy – amennyiben nem állnak rendelkezésre – kompenzációs intézkedéseket kell elfogadni.

| (7) | Ez a rendelet azon engedélyezési eljárásokra alkalmazandó, amelyek kezdő időpontja e rendelet alkalmazási időszakára esik. E rendelet célkitűzésére, az elfogadása időpontjában fennálló vészhelyzetre, valamint elfogadásának rendkívüli körülményeire tekintettel, különös figyelemmel arra a tényre, hogy a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának az Unióban történő rövid távú felgyorsítása indokolja az e rendeletben szereplő rendelkezéseknek a folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra történő alkalmazását, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e rendeletet vagy annak bizonyos rendelkezéseit olyan folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra is alkalmazzák, amelyek tárgyában az illetékes hatóság még nem hozott végleges döntést, feltéve, ha e szabályok alkalmazása során megfelelően tiszteletben tartják harmadik felek meglévő jogait és jogos elvárásait. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy e rendeletnek a folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra történő alkalmazása arányos legyen, és annak során minden érdekelt fél jogai és jogos elvárásai megfelelő védelemben részesüljenek. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet azon engedélyezési eljárásokra alkalmazandó, amelyek kezdő időpontja e rendelet alkalmazási időszakára esik. E rendelet célkitűzésére, az elfogadása időpontjában fennálló vészhelyzetre, valamint elfogadásának rendkívüli körülményeire tekintettel, különös figyelemmel arra a tényre, hogy a megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának az Unióban történő rövid távú felgyorsítása indokolja az e rendeletben szereplő rendelkezéseknek a folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra történő alkalmazását, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e rendeletet vagy annak bizonyos rendelkezéseit olyan folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra is alkalmazzák, amelyek tárgyában az illetékes hatóság még nem hozott végleges döntést, feltéve, ha e szabályok alkalmazása során megfelelően tiszteletben tartják harmadik felek meglévő jogait és jogos elvárásait. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy e rendeletnek a folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra történő alkalmazása arányos legyen, és annak során minden érdekelt fél jogai és jogos elvárásai megfelelő védelemben részesüljenek.

| (8) | Az egyik ideiglenes intézkedés azon megdönthető vélelem felállítása, amely szerint a megújulóenergia-projektek kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában, kivéve, ha egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ezek a projektek olyan jelentős káros hatást gyakorolnak a környezetre, amelyet nem lehet enyhíteni vagy kompenzálni. A megújulóenergia-erőművek, köztük a hőszivattyúk és a szélerőművek elengedhetetlenek az éghajlatváltozás és a szennyezés elleni küzdelemhez, az energiaárak mérsékléséhez, az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentéséhez és az uniós ellátásbiztonság biztosításához. Az a vélelem, hogy a megújulóenergia-erőművek, köztük a hőszivattyúk kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint hogy a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják, lehetővé tenné, hogy e projektek szükség esetén a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt egyedi eltérésekre alkalmazandó, azonnali hatályú egyszerűsített értékelés tárgyát képezzék. A nemzeti sajátosságaik figyelembevétele érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e vélelem alkalmazását a területük bizonyos részeire, illetve bizonyos technológiákra vagy projektekre korlátozzák. A tagállamok mérlegelhetik e vélelemnek a tájépítészetre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban történő alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

Az egyik ideiglenes intézkedés azon megdönthető vélelem felállítása, amely szerint a megújulóenergia-projektek kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásában, kivéve, ha egyértelmű bizonyíték van arra, hogy ezek a projektek olyan jelentős káros hatást gyakorolnak a környezetre, amelyet nem lehet enyhíteni vagy kompenzálni. A megújulóenergia-erőművek, köztük a hőszivattyúk és a szélerőművek elengedhetetlenek az éghajlatváltozás és a szennyezés elleni küzdelemhez, az energiaárak mérsékléséhez, az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentéséhez és az uniós ellátásbiztonság biztosításához. Az a vélelem, hogy a megújulóenergia-erőművek, köztük a hőszivattyúk kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint hogy a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják, lehetővé tenné, hogy e projektek szükség esetén a vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályokban előírt egyedi eltérésekre alkalmazandó, azonnali hatályú egyszerűsített értékelés tárgyát képezzék. A nemzeti sajátosságaik figyelembevétele érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e vélelem alkalmazását a területük bizonyos részeire, illetve bizonyos technológiákra vagy projektekre korlátozzák. A tagállamok mérlegelhetik e vélelemnek a tájépítészetre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban történő alkalmazását.

| (9) | Ez jól mutatja, milyen fontos szerepet játszhat a megújuló energia az Unió energiarendszerének dekarbonizációjában azáltal, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energia kiváltására irányuló azonnali megoldásokat kínál és kezeli a súlyos piaci helyzetet. A megújulóenergia-erőművek engedélyezési eljárásában és üzemeltetésében, a tervezési folyamatban és engedélyezési eljárásban jelentkező szűk keresztmetszetek felszámolása érdekében a megújulóenergia-erőművek építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését prioritásként kell kezelni az egyedi esetekben fennálló jogi érdekek mérlegelése során, legalább a közérdeket képviselőnek elismert projektek esetében. A fajok védelme tekintetében, akkor kerülhet sor az említett, prioritásként való kezelésre, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(9)

Ez jól mutatja, milyen fontos szerepet játszhat a megújuló energia az Unió energiarendszerének dekarbonizációjában azáltal, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energia kiváltására irányuló azonnali megoldásokat kínál és kezeli a súlyos piaci helyzetet. A megújulóenergia-erőművek engedélyezési eljárásában és üzemeltetésében, a tervezési folyamatban és engedélyezési eljárásban jelentkező szűk keresztmetszetek felszámolása érdekében a megújulóenergia-erőművek építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését prioritásként kell kezelni az egyedi esetekben fennálló jogi érdekek mérlegelése során, legalább a közérdeket képviselőnek elismert projektek esetében. A fajok védelme tekintetében, akkor kerülhet sor az említett, prioritásként való kezelésre, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.

| (10) | Az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének megszüntetése, valamint a klímasemleges gazdaságra való átállás megvalósítása szempontjából a kulcsfontosságú megújulóenergia-forrás a napenergia. A fotovoltaikus napenergia – amely a rendelkezésre álló egyik legkevesebbe kerülő villamosenergia-forrás – és a naphőenergia-technológiák – amelyek alacsony egységenkénti költségek mellett biztosítanak megújuló fűtési megoldást – gyorsan bevezethetők, és közvetlen módon szolgálhatják a polgárok és a vállalkozások javát. Éppen ezért és a Bizottság 2022. május 18-i„ Az uniós napenergia-stratégia” című közleményével összhangban az Unióban támogatni kell egy reziliens ipari napenergia-értéklánc kialakítását, többek között a 2022 végén létrejövő fotovoltaikusnapelem-ipari szövetség segítségével. A megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítása és optimalizálása elő fogja segíteni a tisztaenergia-technológiára vonatkozó uniós gyártási kapacitás bővítését. A jelenlegi körülmények és különösen az energiaárak igen nagy volatilitása azonnali fellépést tesznek szükségessé az engedélyezési eljárások jelentős felgyorsításának biztosítására annak érdekében, hogy lényegesen gyorsabbá váljon a napenergiát hasznosító berendezések mesterséges építményeken történő telepítésének üteme – amely telepítés általában kevésbé összetett, mint a talajon lévő létesítményeké, és hozzájárulhat a jelenlegi energiaválság hatásainak mielőbbi enyhítéséhez –, feltéve hogy nem sérül a hálózat stabilitása, megbízhatósága és biztonsága. Ezért az említett berendezések számára az egyéb megújulóenergia-projektekhez képest rövidebb engedélyezési eljárásokat indokolt biztosítani. |
| --- | --- |

(10)

Az Unió orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének megszüntetése, valamint a klímasemleges gazdaságra való átállás megvalósítása szempontjából a kulcsfontosságú megújulóenergia-forrás a napenergia. A fotovoltaikus napenergia – amely a rendelkezésre álló egyik legkevesebbe kerülő villamosenergia-forrás – és a naphőenergia-technológiák – amelyek alacsony egységenkénti költségek mellett biztosítanak megújuló fűtési megoldást – gyorsan bevezethetők, és közvetlen módon szolgálhatják a polgárok és a vállalkozások javát. Éppen ezért és a Bizottság 2022. május 18-i„ Az uniós napenergia-stratégia” című közleményével összhangban az Unióban támogatni kell egy reziliens ipari napenergia-értéklánc kialakítását, többek között a 2022 végén létrejövő fotovoltaikusnapelem-ipari szövetség segítségével. A megújulóenergia-projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítása és optimalizálása elő fogja segíteni a tisztaenergia-technológiára vonatkozó uniós gyártási kapacitás bővítését. A jelenlegi körülmények és különösen az energiaárak igen nagy volatilitása azonnali fellépést tesznek szükségessé az engedélyezési eljárások jelentős felgyorsításának biztosítására annak érdekében, hogy lényegesen gyorsabbá váljon a napenergiát hasznosító berendezések mesterséges építményeken történő telepítésének üteme – amely telepítés általában kevésbé összetett, mint a talajon lévő létesítményeké, és hozzájárulhat a jelenlegi energiaválság hatásainak mielőbbi enyhítéséhez –, feltéve hogy nem sérül a hálózat stabilitása, megbízhatósága és biztonsága. Ezért az említett berendezések számára az egyéb megújulóenergia-projektekhez képest rövidebb engedélyezési eljárásokat indokolt biztosítani.

| (11) | A napenergiát hasznosító berendezéseknek, valamint a kapcsolódó közös elhelyezésű tárolóknak és hálózati csatlakoztatásnak a napenergia-termeléstől eltérő célokra létrehozott meglévő vagy jövőbeli mesterséges struktúrákon történő telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás határideje legfeljebb három hónap lehet. A 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti környezeti hatásvizsgálatok elvégzésének követelménye alóli egyedi eltérést kell bevezetni az említett berendezések tekintetében is, mivel azok valószínűleg nem vetnek fel aggályokat a területek egymással versengő használati módjaival vagy a környezeti hatásokkal kapcsolatban. A napenergiát hasznosító kis méretű decentralizált berendezésekbe történő beruházás az egyik leghatékonyabb mód, amellyel a termelő-fogyasztók csökkenthetik energiaköltségeiket és az áringadozásoknak való kitettségüket. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos indokolt okokból egyes területeket vagy struktúrákat kizárjanak e rövidebb határidő és ezen eltérés hatálya alól. |
| --- | --- |

(11)

A napenergiát hasznosító berendezéseknek, valamint a kapcsolódó közös elhelyezésű tárolóknak és hálózati csatlakoztatásnak a napenergia-termeléstől eltérő célokra létrehozott meglévő vagy jövőbeli mesterséges struktúrákon történő telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás határideje legfeljebb három hónap lehet. A 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) szerinti környezeti hatásvizsgálatok elvégzésének követelménye alóli egyedi eltérést kell bevezetni az említett berendezések tekintetében is, mivel azok valószínűleg nem vetnek fel aggályokat a területek egymással versengő használati módjaival vagy a környezeti hatásokkal kapcsolatban. A napenergiát hasznosító kis méretű decentralizált berendezésekbe történő beruházás az egyik leghatékonyabb mód, amellyel a termelő-fogyasztók csökkenthetik energiaköltségeiket és az áringadozásoknak való kitettségüket. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos indokolt okokból egyes területeket vagy struktúrákat kizárjanak e rövidebb határidő és ezen eltérés hatálya alól.

| (12) | Az energia-önellátást célzó létesítmények – többek között azok, amelyek kollektív termelő-fogyasztók, például a helyi energiaközösségek berendezései – hozzájárulnak a földgáz iránti általános kereslet csökkenéséhez, a rendszer rezilienciájának fokozásához és a megújuló energiára vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez is. Az 50 kW-nál kisebb teljesítményű, napenergiát hasznosító berendezések – a termelő-fogyasztók létesítményeit is beleértve – telepítése valószínűleg nem gyakorol jelentős káros hatást a környezetre vagy a hálózatra, és nem vet fel biztonsági aggályokat. Emellett a termelő-fogyasztók kisebb létesítményei általában nem igényelnek kapacitásbővítést a hálózati csatlakoztatási ponton. Tekintettel az ilyen létesítmények fogyasztókat érintő azonnali előnyeire és korlátozott környezeti hatásaira és feltéve, hogy a kapacitásuk nem haladja meg az elosztóhálózathoz való csatlakozás meglévő kapacitását, helyénvaló tovább egyszerűsíteni a rájuk vonatkozó engedélyezési eljárást azáltal, hogy a vonatkozó eljárások részévé teszik a hallgatólagos beleegyezés elvén alapuló közigazgatási eljárást, előmozdítva és felgyorsítva e létesítmények telepítését annak érdekében, hogy hasznuk már rövid távon kiaknázható legyen. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a belső korlátaik miatt 50 kW-nál alacsonyabb küszöbértéket alkalmazzanak, feltéve, hogy a küszöbérték magasabb, mint 10,8 kW. Mindenesetre az érintett szervezetek az egy hónapos engedélyezési eljárás során kellően megindokolt válasz útján elutasíthatják az ilyen létesítményekre vonatkozóan beérkezett kérelmeket a hálózat biztonságával, stabilitásával és megbízhatóságával kapcsolatos okokból. |
| --- | --- |

(12)

Az energia-önellátást célzó létesítmények – többek között azok, amelyek kollektív termelő-fogyasztók, például a helyi energiaközösségek berendezései – hozzájárulnak a földgáz iránti általános kereslet csökkenéséhez, a rendszer rezilienciájának fokozásához és a megújuló energiára vonatkozó uniós célkitűzések eléréséhez is. Az 50 kW-nál kisebb teljesítményű, napenergiát hasznosító berendezések – a termelő-fogyasztók létesítményeit is beleértve – telepítése valószínűleg nem gyakorol jelentős káros hatást a környezetre vagy a hálózatra, és nem vet fel biztonsági aggályokat. Emellett a termelő-fogyasztók kisebb létesítményei általában nem igényelnek kapacitásbővítést a hálózati csatlakoztatási ponton. Tekintettel az ilyen létesítmények fogyasztókat érintő azonnali előnyeire és korlátozott környezeti hatásaira és feltéve, hogy a kapacitásuk nem haladja meg az elosztóhálózathoz való csatlakozás meglévő kapacitását, helyénvaló tovább egyszerűsíteni a rájuk vonatkozó engedélyezési eljárást azáltal, hogy a vonatkozó eljárások részévé teszik a hallgatólagos beleegyezés elvén alapuló közigazgatási eljárást, előmozdítva és felgyorsítva e létesítmények telepítését annak érdekében, hogy hasznuk már rövid távon kiaknázható legyen. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a belső korlátaik miatt 50 kW-nál alacsonyabb küszöbértéket alkalmazzanak, feltéve, hogy a küszöbérték magasabb, mint 10,8 kW. Mindenesetre az érintett szervezetek az egy hónapos engedélyezési eljárás során kellően megindokolt válasz útján elutasíthatják az ilyen létesítményekre vonatkozóan beérkezett kérelmeket a hálózat biztonságával, stabilitásával és megbízhatóságával kapcsolatos okokból.

| (13) | A meglévő megújulóenergia-erőművek átalakítása jelentős mértékben hozzájárulhat a megújulóenergia-termelés gyors növeléséhez, lehetővé téve a gázfogyasztás csökkentését. Az erőmű-átalakítás módot ad a jelentős megújulóenergia-potenciállal rendelkező helyszínek folyamatos használatára, ami mérsékli annak szükségességét, hogy új helyszíneket kelljen kijelölni a megújulóenergia-projektek számára. A hatékonyabb turbinák beszerelése révén végrehajtott szélerőmű-átalakítás lehetővé teszi a meglévő kapacitás kevesebb, nagyobb és hatékonyabb turbinákkal történő fenntartását, illetve a kapacitásnövelést. Az átalakítás olyan előnyökre is építhet, mint a hálózati csatlakozás megléte, a társadalmi elfogadottság valószínűleg nagyobb mértéke és a környezeti hatások ismerete. |
| --- | --- |

(13)

A meglévő megújulóenergia-erőművek átalakítása jelentős mértékben hozzájárulhat a megújulóenergia-termelés gyors növeléséhez, lehetővé téve a gázfogyasztás csökkentését. Az erőmű-átalakítás módot ad a jelentős megújulóenergia-potenciállal rendelkező helyszínek folyamatos használatára, ami mérsékli annak szükségességét, hogy új helyszíneket kelljen kijelölni a megújulóenergia-projektek számára. A hatékonyabb turbinák beszerelése révén végrehajtott szélerőmű-átalakítás lehetővé teszi a meglévő kapacitás kevesebb, nagyobb és hatékonyabb turbinákkal történő fenntartását, illetve a kapacitásnövelést. Az átalakítás olyan előnyökre is építhet, mint a hálózati csatlakozás megléte, a társadalmi elfogadottság valószínűleg nagyobb mértéke és a környezeti hatások ismerete.

| (14) | Becslések szerint 38 GW-nyi szárazföldi szélenergia-kapacitás 2021 és 2025 között el fogja érni húszéves normál üzemi élettartamának végét. Ha az említett kapacitásokat átalakítás helyett leszerelnék, az a jelenlegi megújulóenergia-kapacitás számottevő csökkenéséhez vezetne, ami tovább nehezítené az energiapiaci helyzetet. Az átalakításra vonatkozó engedélyezési eljárások azonnali egyszerűsítése és felgyorsítása alapvető fontosságú az Unió megújulóenergia-kapacitásának fenntartása és növelése szempontjából. E célból e rendelet további intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy tovább egyszerűsítse a megújulóenergia-projektek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárást. Konkrétabban a megújulóenergia-projektek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárásra rendelkezésre álló legfeljebb hat hónapos határidőn belül el kell végezni az összes releváns környezeti hatásvizsgálatot. Továbbá minden olyan esetben, amikor átvilágításnak vagy környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni a megújulóenergia-erőmű, illetve a megújuló energia villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükséges kapcsolódó hálózati infrastruktúra korszerűsítését, az átvilágításnak vagy a környezeti hatásvizsgálatnak csak azon lehetséges jelentős hatások értékelésére szabad korlátozódnia, amelyek az eredeti projekthez képest történő változtatásból vagy bővítésből erednek. |
| --- | --- |

(14)

Becslések szerint 38 GW-nyi szárazföldi szélenergia-kapacitás 2021 és 2025 között el fogja érni húszéves normál üzemi élettartamának végét. Ha az említett kapacitásokat átalakítás helyett leszerelnék, az a jelenlegi megújulóenergia-kapacitás számottevő csökkenéséhez vezetne, ami tovább nehezítené az energiapiaci helyzetet. Az átalakításra vonatkozó engedélyezési eljárások azonnali egyszerűsítése és felgyorsítása alapvető fontosságú az Unió megújulóenergia-kapacitásának fenntartása és növelése szempontjából. E célból e rendelet további intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy tovább egyszerűsítse a megújulóenergia-projektek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárást. Konkrétabban a megújulóenergia-projektek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárásra rendelkezésre álló legfeljebb hat hónapos határidőn belül el kell végezni az összes releváns környezeti hatásvizsgálatot. Továbbá minden olyan esetben, amikor átvilágításnak vagy környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni a megújulóenergia-erőmű, illetve a megújuló energia villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükséges kapcsolódó hálózati infrastruktúra korszerűsítését, az átvilágításnak vagy a környezeti hatásvizsgálatnak csak azon lehetséges jelentős hatások értékelésére szabad korlátozódnia, amelyek az eredeti projekthez képest történő változtatásból vagy bővítésből erednek.

| (15) | A meglévő megújulóenergia-erőművek átalakításának előmozdítása és felgyorsítása érdekében célszerű azonnal kidolgozni a hálózati csatlakoztatásra vonatkozó egyszerűsített eljárást, amennyiben az átalakítás az eredeti projekthez képest csak korlátozott növekedését eredményez a teljes kapacitásban. |
| --- | --- |

(15)

A meglévő megújulóenergia-erőművek átalakításának előmozdítása és felgyorsítása érdekében célszerű azonnal kidolgozni a hálózati csatlakoztatásra vonatkozó egyszerűsített eljárást, amennyiben az átalakítás az eredeti projekthez képest csak korlátozott növekedését eredményez a teljes kapacitásban.

| (16) | A napenergiát hasznosító létesítmények átalakítása növeli a hatékonyságot és a kapacitást anélkül, hogy növekedne az elfoglalt terület. Az átalakított létesítmény tehát az eredetihez képest nem gyakorolna eltérő hatást a környezetre mindaddig, amíg a folyamat során nem használnak fel több területet, és az eredetileg előírt környezetvédelmi kárenyhítő intézkedéseket továbbra is végrehajtják. |
| --- | --- |

(16)

A napenergiát hasznosító létesítmények átalakítása növeli a hatékonyságot és a kapacitást anélkül, hogy növekedne az elfoglalt terület. Az átalakított létesítmény tehát az eredetihez képest nem gyakorolna eltérő hatást a környezetre mindaddig, amíg a folyamat során nem használnak fel több területet, és az eredetileg előírt környezetvédelmi kárenyhítő intézkedéseket továbbra is végrehajtják.

| (17) | A hőszivattyú-technológia kulcsfontosságú a megújuló energiát hasznosító fűtési és hűtési rendszerek környezeti energiával – többek között szennyvíztisztító telepekből származó energiával – és geotermikus energiával történő üzemeltetéséhez. A hőszivattyúk lehetővé teszik a hulladékhő és a hulladék hűtőenergia felhasználását is. A kihasználatlan megújuló energiaforrásokat – például a környezeti energiát, a geotermikus energiát, az ipari és szolgáltatási ágazatokból, többek között az adatközpontokból származó hulladékhőt – hasznosító hőszivattyúk gyors telepítése módot ad a földgázon és más fosszilis tüzelőanyagokon alapuló kazánok megújuló fűtési megoldásokkal való felváltására, miközben növeli az energiahatékonyságot. Mindez elő fogja mozdítani a gáz fűtési célú felhasználásának visszaszorítását mind az épületeket, mind az ipart érintően. A hőszivattyúk telepítésének és használatának felgyorsítása érdekében helyénvaló célzott, rövidebb engedélyezési eljárásokat bevezetni az ilyen létesítményekre vonatkozóan – beleértve a kisebb hőszivattyúknak a villamosenergia-hálózathoz történő csatlakoztatására vonatkozó egyszerűsített eljárást is –, amennyiben nincsenek biztonsági aggályok, nincs szükség további munkálatokra az elosztóhálózathoz való csatlakoztatáshoz, és nem áll fenn a rendszerelemek műszaki összeférhetetlensége, kivéve ha a nemzeti jog nem ír elő ilyen eljárást. A hőszivattyúk gyorsabb és egyszerűbb telepítésének köszönhetően a megújuló energiaforrások szélesebb körű használata a fűtési ágazatban – mely az Unió energiafogyasztásának közel feléért felelős – hozzá fog járulni az ellátásbiztonsághoz és a nehezebb piaci helyzet kezeléséhez. |
| --- | --- |

(17)

A hőszivattyú-technológia kulcsfontosságú a megújuló energiát hasznosító fűtési és hűtési rendszerek környezeti energiával – többek között szennyvíztisztító telepekből származó energiával – és geotermikus energiával történő üzemeltetéséhez. A hőszivattyúk lehetővé teszik a hulladékhő és a hulladék hűtőenergia felhasználását is. A kihasználatlan megújuló energiaforrásokat – például a környezeti energiát, a geotermikus energiát, az ipari és szolgáltatási ágazatokból, többek között az adatközpontokból származó hulladékhőt – hasznosító hőszivattyúk gyors telepítése módot ad a földgázon és más fosszilis tüzelőanyagokon alapuló kazánok megújuló fűtési megoldásokkal való felváltására, miközben növeli az energiahatékonyságot. Mindez elő fogja mozdítani a gáz fűtési célú felhasználásának visszaszorítását mind az épületeket, mind az ipart érintően. A hőszivattyúk telepítésének és használatának felgyorsítása érdekében helyénvaló célzott, rövidebb engedélyezési eljárásokat bevezetni az ilyen létesítményekre vonatkozóan – beleértve a kisebb hőszivattyúknak a villamosenergia-hálózathoz történő csatlakoztatására vonatkozó egyszerűsített eljárást is –, amennyiben nincsenek biztonsági aggályok, nincs szükség további munkálatokra az elosztóhálózathoz való csatlakoztatáshoz, és nem áll fenn a rendszerelemek műszaki összeférhetetlensége, kivéve ha a nemzeti jog nem ír elő ilyen eljárást. A hőszivattyúk gyorsabb és egyszerűbb telepítésének köszönhetően a megújuló energiaforrások szélesebb körű használata a fűtési ágazatban – mely az Unió energiafogyasztásának közel feléért felelős – hozzá fog járulni az ellátásbiztonsághoz és a nehezebb piaci helyzet kezeléséhez.

| (18) | A napenergiát hasznosító berendezések telepítésére, a megújulóenergia-erőművek átalakítására és a hőszivattyúk telepítésére vonatkozó határidők alkalmazásakor az említett határidőkbe nem szabad beleszámítani azt az időtartamot, amely alatt az erőműveket, azok hálózati csatlakozásait és a kapcsolódó szükséges hálózati infrastruktúrát kiépítik vagy átalakítják, kivéve akkor, ha az egybeesik az engedélyezési eljárás más adminisztratív szakaszaival. Ezenkívül a hálózat stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának biztosításához elengedhetetlen jelentős hálózati korszerűsítésekhez szükséges adminisztratív szakaszok időtartama sem számítható bele az említett határidőkbe. |
| --- | --- |

(18)

A napenergiát hasznosító berendezések telepítésére, a megújulóenergia-erőművek átalakítására és a hőszivattyúk telepítésére vonatkozó határidők alkalmazásakor az említett határidőkbe nem szabad beleszámítani azt az időtartamot, amely alatt az erőműveket, azok hálózati csatlakozásait és a kapcsolódó szükséges hálózati infrastruktúrát kiépítik vagy átalakítják, kivéve akkor, ha az egybeesik az engedélyezési eljárás más adminisztratív szakaszaival. Ezenkívül a hálózat stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának biztosításához elengedhetetlen jelentős hálózati korszerűsítésekhez szükséges adminisztratív szakaszok időtartama sem számítható bele az említett határidőkbe.

| (19) | A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának további megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy fenntartsák a lehetőséget az engedélyezési eljárás határidejének további lerövidítésére. |
| --- | --- |

(19)

A megújuló energia szélesebb körű alkalmazásának további megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy fenntartsák a lehetőséget az engedélyezési eljárás határidejének további lerövidítésére.

| (20) | Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményében (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény) foglalt azon rendelkezések, amelyek a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szólnak, és mindenekelőtt a nyilvánosság részvételére és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítására vonatkozó tagállami kötelezettségek továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(20)

Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményében (a továbbiakban: Aarhusi Egyezmény) foglalt azon rendelkezések, amelyek a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szólnak, és mindenekelőtt a nyilvánosság részvételére és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítására vonatkozó tagállami kötelezettségek továbbra is alkalmazandók.

| (21) | Az energiapolitikai szolidaritás elve az uniós jog általános elve, ahogyan azt az Európai Bíróság is megállapította a C-848/19. P. sz., Németország kontra Lengyelország ügyben (3)2021. július 15-én hozott ítéletében, amely valamennyi tagállamra vonatkozik. Az energiapolitikai szolidaritás elvének alkalmazásával e rendelet lehetővé teszi a megújulóenergia-projektek gyorsabb kiépítéséből származó hatások határokon átnyúló elosztását. Az e rendeletben szereplő intézkedések valamennyi tagállam megújulóenergia-létesítményeire irányulnak, és a projektek széles körét ölelik fel: a meglévő építményeket, a napenergiát hasznosító berendezések új telepítéseit és a meglévő létesítmények átalakítását. Tekintettel az uniós energiapiacok integrációjának mértékére, ha egy tagállamban növekvő arányban alkalmaznak megújuló energiát, az más tagállamok számára is előnyös lesz az ellátásbiztonság és az alacsonyabb árak szempontjából. Elő kell mozdítani a megújuló energiaforrásból előállított villamos energia határkeresztező áramlását ott, ahol arra a legnagyobb szükség van, és biztosítani kell, hogy az alacsony áron termelt megújuló energiát olyan tagállamokba exportálják, ahol a villamosenergia-termelés drágább. Emellett a tagállamokban újonnan telepített megújulóenergia-kapacitások Unió-szerte hatással lesznek a gázkereslet általános csökkenésére. |
| --- | --- |

(21)

Az energiapolitikai szolidaritás elve az uniós jog általános elve, ahogyan azt az Európai Bíróság is megállapította a C-848/19. P. sz., Németország kontra Lengyelország ügyben (3)2021. július 15-én hozott ítéletében, amely valamennyi tagállamra vonatkozik. Az energiapolitikai szolidaritás elvének alkalmazásával e rendelet lehetővé teszi a megújulóenergia-projektek gyorsabb kiépítéséből származó hatások határokon átnyúló elosztását. Az e rendeletben szereplő intézkedések valamennyi tagállam megújulóenergia-létesítményeire irányulnak, és a projektek széles körét ölelik fel: a meglévő építményeket, a napenergiát hasznosító berendezések új telepítéseit és a meglévő létesítmények átalakítását. Tekintettel az uniós energiapiacok integrációjának mértékére, ha egy tagállamban növekvő arányban alkalmaznak megújuló energiát, az más tagállamok számára is előnyös lesz az ellátásbiztonság és az alacsonyabb árak szempontjából. Elő kell mozdítani a megújuló energiaforrásból előállított villamos energia határkeresztező áramlását ott, ahol arra a legnagyobb szükség van, és biztosítani kell, hogy az alacsony áron termelt megújuló energiát olyan tagállamokba exportálják, ahol a villamosenergia-termelés drágább. Emellett a tagállamokban újonnan telepített megújulóenergia-kapacitások Unió-szerte hatással lesznek a gázkereslet általános csökkenésére.

| (22) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Figyelemmel a közelmúlt eseményeire és Oroszország legutóbbi lépéseire, jelentős a kockázata annak, hogy az orosz gázszállítás teljesen leáll, ami – a bizonytalan alternatívák tükrében – jelentős veszélyt jelent az energiaellátás megszakadása, az energiaárak további emelkedése és az uniós gazdaságra ebből következően nehezedő nyomás szempontjából. Ezért további sürgős cselekvésre van szükség. |
| --- | --- |

(22)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Figyelemmel a közelmúlt eseményeire és Oroszország legutóbbi lépéseire, jelentős a kockázata annak, hogy az orosz gázszállítás teljesen leáll, ami – a bizonytalan alternatívák tükrében – jelentős veszélyt jelent az energiaellátás megszakadása, az energiaárak további emelkedése és az uniós gazdaságra ebből következően nehezedő nyomás szempontjából. Ezért további sürgős cselekvésre van szükség.

| (23) | Tekintettel az energiaválság nagyságrendjére, társadalmi, gazdasági és pénzügyi hatásainak horderejére, valamint arra, hogy a lehető leggyorsabban kell intézkedni, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. Érvényessége 18 hónapra korlátozódik, és felülvizsgálati záradékot tartalmaz, hogy a Bizottság szükség esetén javaslatot tehessen az érvényességének meghosszabbítására. |
| --- | --- |

(23)

Tekintettel az energiaválság nagyságrendjére, társadalmi, gazdasági és pénzügyi hatásainak horderejére, valamint arra, hogy a lehető leggyorsabban kell intézkedni, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. Érvényessége 18 hónapra korlátozódik, és felülvizsgálati záradékot tartalmaz, hogy a Bizottság szükség esetén javaslatot tehessen az érvényességének meghosszabbítására.

| (24) | Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(24)

Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet vészhelyzeti jellegű, átmeneti szabályokat határoz meg az energia megújuló energiaforrásokból történő előállítására alkalmazandó engedélyezési eljárás felgyorsítása érdekében, különös tekintettel egyes olyan megújulóenergia-technológiákra vagy -projekttípusokra, amelyek képesek rövid távon felgyorsítani a megújuló energia szélesebb körű alkalmazását az Unióban.

Ez a rendelet minden olyan engedélyezési eljárásra alkalmazandó, amelynek kezdő időpontja e rendelet alkalmazási időszakára esik, és nem érinti a 4., 5. és 7. cikkben megállapított határidőknél rövidebb határidőket megállapító nemzeti rendelkezéseket.

A tagállamok ezt a rendeletet olyan, folyamatban lévő engedélyezési eljárásokra is alkalmazhatják, amelyek tárgyában 2022. december 30. előtt nem került sor végleges határozat meghozatalára, feltéve, hogy ezáltal lerövidül az engedélyezési eljárás és nem sérülnek a harmadik felek már meglévő törvényes jogai.

2 cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 2. cikkében foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók. Emellett a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

4

| 1. | „engedélyezési eljárás”: olyan eljárás, amely






  a) | kiterjed a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek – többek között hőszivattyúk, közös elhelyezésű energiatároló létesítmények és az ezek hálózati csatlakoztatásához szükséges eszközök – építésére, átalakítására és üzemeltetésére vonatkozóan kiadott valamennyi releváns közigazgatási engedélyre, ideértve a hálózati csatlakoztatási engedélyeket és a környezeti hatásvizsgálatokat is, amennyiben azok szükségesek; és |
| --- | --- | --- |

1.

„engedélyezési eljárás”: olyan eljárás, amely

a)

kiterjed a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek – többek között hőszivattyúk, közös elhelyezésű energiatároló létesítmények és az ezek hálózati csatlakoztatásához szükséges eszközök – építésére, átalakítására és üzemeltetésére vonatkozóan kiadott valamennyi releváns közigazgatási engedélyre, ideértve a hálózati csatlakoztatási engedélyeket és a környezeti hatásvizsgálatokat is, amennyiben azok szükségesek; és

| b) | kiterjed a hiánytalan kérelem beérkezésének az illetékes hatóság általi elismerésével kezdődő, és az illetékes hatóság által az eljárás eredménye tárgyában hozott végleges határozatról szóló értesítésig tartó valamennyi közigazgatási szakaszra; |
| --- | --- |

b)

kiterjed a hiánytalan kérelem beérkezésének az illetékes hatóság általi elismerésével kezdődő, és az illetékes hatóság által az eljárás eredménye tárgyában hozott végleges határozatról szóló értesítésig tartó valamennyi közigazgatási szakaszra;

| 2. | „napenergiát hasznosító berendezés”: olyan berendezés, amely a Nap energiáját hő- vagy villamos energiává alakítja át, ideértve a naphőenergiát és a fotovoltaikus napenergiát hasznosító berendezéseket. |
| --- | --- |

2.

„napenergiát hasznosító berendezés”: olyan berendezés, amely a Nap energiáját hő- vagy villamos energiává alakítja át, ideértve a naphőenergiát és a fotovoltaikus napenergiát hasznosító berendezéseket.

3. cikk

Kiemelkedően fontos közérdek

(1)   Amikor a 92/43/EGK irányelv (5) 6. cikkének (4) bekezdése és 16. cikke (1) bekezdésének c) pontja, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikkének (7) bekezdése és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazásában egyedi esetekben a jogi érdekek mérlegelésére kerül sor, vélelmezni kell, hogy a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények tervezése, építése és üzemeltetése, ezek hálózati csatlakoztatása és maga a kapcsolódó hálózat, valamint a tárolóeszközök kiemelkedően fontos közérdeket képviselnek, valamint a közegészséget és a közbiztonságot szolgálják. A tagállamok az integrált nemzeti energia- és klímaterveikben meghatározott prioritásokkal összhangban az említett rendelkezések alkalmazását a területük bizonyos részeire, valamint bizonyos típusú technológiákra vagy bizonyos műszaki jellemzőkkel rendelkező projektekre korlátozhatják.

(2)   A tagállamoknak legalább a kiemelkedően fontos közérdeket képviselőként elismert projektek esetében biztosítaniuk kell, hogy a tervezési és engedélyezés eljárásban, a jogi érdekeknek az egyedi esetekben végzett mérlegelése során prioritásként kezeljék a megújuló forrásokból energiát előállító erőművek és létesítmények építését és üzemeltetését, valamint a kapcsolódó hálózati infrastruktúra fejlesztését. A fajok védelme tekintetében az előző mondat csak akkor és annyiban alkalmazandó, ha és amennyiben sor kerül a faj populációi kedvező védettségi állapotának fenntartásához vagy helyreállításához hozzájáruló megfelelő fajvédelmi intézkedések meghozatalára, és e célból elegendő pénzügyi erőforrást és területet bocsátanak rendelkezésre.

4. cikk

A napenergiát hasznosító berendezések telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás felgyorsítása

(1)   A napenergiát hasznosító berendezések és a közös elhelyezésű energiatároló létesítmények, többek között az épületekbe integrált, napenergiát hasznosító berendezések és a háztetőre szerelt, napenergiát hasznosító berendezések meglévő vagy jövőbeli mesterséges struktúrákba – ide nem értve a mesterséges vízfelületeket – történő telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg a három hónapot, feltéve, hogy az ilyen struktúrák elsődleges célja nem a napenergia-termelés. A 2011/92/EU irányelv 4. cikkének (2) bekezdésétől és II. melléklete 3. pontjának a) és b) alpontjától eltérve, azokat önmagukban vagy az említett irányelv II. melléklete 13. pontjának a) alpontjával összefüggésben értelmezve, az ilyen, napenergiát hasznosító berendezések adott esetben mentesülnek az annak meghatározásával kapcsolatos követelmény alól, hogy a projekthez szükség van-e környezeti hatásvizsgálatra, vagy a célzott környezeti hatásvizsgálat elvégzésének követelménye alól.

(2)   A tagállamok kulturális vagy történelmi örökségvédelmi okokból, illetve a nemzetvédelmi érdekekhez kapcsolódó vagy biztonsági okokból kizárhatnak bizonyos területeket vagy struktúrákat az (1) bekezdésben foglalt rendelkezések hatálya alól.

(3)   Az 50 kW vagy annál kisebb teljesítményű, napenergiát hasznosító berendezések – a termelő-fogyasztók létesítményeit is beleértve – telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás során az engedélyt megadottnak kell tekinteni, ha az illetékes hatóságok vagy szervek a kérelmet követő egy hónapon belül nem válaszolnak, feltéve, hogy a napenergiát hasznosító berendezés kapacitása nem haladja meg az elosztóhálózathoz való csatlakozás meglévő kapacitását.

(4)   Amennyiben az e cikk (3) bekezdésében említett kapacitási küszöbérték alkalmazása jelentős adminisztratív teherhez vagy a villamosenergia-hálózat működésére nézve korlátokhoz vezet, a tagállamok alacsonyabb küszöbértéket is alkalmazhatnak, feltéve, hogy az nagyobb, mint 10,8 kW.

(5)   Az e cikk (1) bekezdésében említett engedélyezési eljárások során hozott valamennyi határozatot a meglévő kötelezettségekkel összhangban nyilvánossá kell tenni.

5. cikk

A megújulóenergia-erőművek átalakítása

(1)   A projektek átalakítására vonatkozó engedélyezési eljárás, többek között a berendezések hálózathoz való csatlakoztatásához szükséges eszközök korszerűsítésére vonatkozó engedélyezési eljárás abban az esetben, ha az átalakítás kapacitásnövekedést eredményez, nem haladhatja meg a hat hónapot, beleértve a vonatkozó jogszabályok által előírt környezeti hatásvizsgálatokat is.

(2)   Amennyiben az átalakítás nem eredményezi a megújulóenergia-erőmű kapacitásának 15 %-ot meghaladó növekedését, és anélkül, hogy az érintené a lehetséges környezeti hatások e cikk (3) bekezdése szerinti értékelésének szükségességét, az átviteli vagy az elosztóhálózathoz való csatlakoztatást a kérelemnek az érintett szervhez való benyújtását követő három hónapon belül engedélyezni kell, kivéve, ha indokolt biztonsági aggályok merülnek fel, vagy fennáll a rendszerelemek műszaki összeférhetetlensége.

(3)   Amennyiben a megújulóenergia-erőmű átalakítása, vagy a megújuló energia villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükséges kapcsolódó hálózati infrastruktúra korszerűsítése esetében meg kell határozni, hogy a projekthez szükség van-e környezeti hatásvizsgálati eljárásra vagy a 2011/92/EU irányelv 4. cikke szerinti környezeti hatásvizsgálatra, az ilyen előzetes meghatározás és/vagy környezeti hatásvizsgálat csak az eredeti projekthez képest bekövetkező változtatásból vagy bővítésből eredő lehetséges jelentős hatásokra korlátozódhat.

(4)   Amennyiben a napenergiát hasznosító berendezések átalakítása nem jár további terület használatával, és megfelel az eredeti létesítményre vonatkozóan megállapított, alkalmazandó környezetvédelmi kárenyhítő intézkedéseknek, a projekt adott esetben mentesül az annak meghatározásával kapcsolatos követelmény alól, hogy a projekthez szükség van-e a 2011/92/EU irányelv 4. cikke szerinti környezeti hatásvizsgálatra.

(5)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett engedélyezési eljárások során hozott valamennyi határozatot a meglévő kötelezettségekkel összhangban nyilvánossá kell tenni.

6. cikk

A megújulóenergia-projektek és a megújuló energia rendszerbe való integrálásához szükséges kapcsolódó hálózati infrastruktúra engedélyezési eljárásának felgyorsítása

A tagállamok mentesíthetik a 2011/92/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdése szerinti környezeti hatásvizsgálat, valamint a 92/43/EGK irányelv 12. cikkének (1) bekezdése és a 2009/147/EK irányelv 5. cikke szerinti állatfajvédelmi vizsgálatok alól a megújulóenergia-projekteket, valamint a megújuló energiának a villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükséges energiatárolási projekteket és villamosenergia-hálózati projekteket, feltéve, hogy a projekt a megújuló energia villamosenergia-rendszerbe való integrálásához szükséges kapcsolódó hálózati infrastruktúra számára kijelölt, megújuló energiaforrásokat hasznosító vagy hálózati területen kerül megvalósításra – amennyiben a tagállamok meghatároztak ilyen megújuló energiaforrásokat hasznosító vagy hálózati területet –, és a területet a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) összhangban stratégiai környezeti vizsgálatnak vetették alá vagy vetik alá. Az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy a meglévő adatok alapján megfelelő és arányos kárenyhítő intézkedéseket alkalmazzanak a 92/43/EGK irányelv 12. cikke (1) bekezdésének és a 2009/147/EGK irányelv 5. cikkének való megfelelés biztosítása érdekében. Amennyiben az említett intézkedések nem állnak rendelkezésre, az illetékes hatóságnak biztosítania kell, hogy az üzemeltető pénzbeli ellenszolgáltatást fizessen állatfajvédelmi programok javára annak érdekében, hogy biztosítsák vagy javítsák az érintett fajok védettségi helyzetét.

8

7. cikk

A hőszivattyúk szélesebb körű alkalmazásának felgyorsítása

(1)   Az 50 MW alatti elektromos teljesítményű hőszivattyúk telepítésére vonatkozó engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg az egy hónapot, a talaj hőjét hasznosító hőszivattyúk esetében pedig a három hónapot.

(2)   Amennyiben nincsenek indokolt biztonsági aggályok, nincs szükség további munkálatokra az elosztóhálózathoz való csatlakoztatáshoz és nem áll fenn a rendszerelemek műszaki összeférhetetlensége, az átviteli vagy elosztóhálózathoz való csatlakoztatás az érintett szervnek küldött értesítést követően megengedett a következők tekintetében:

| a) | legfeljebb 12 kW elektromos teljesítményű hőszivattyúk; és |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 12 kW elektromos teljesítményű hőszivattyúk; és

| b) | a termelő-fogyasztó által telepített, legfeljebb 50 kW elektromos teljesítményű hőszivattyúk, feltéve, hogy a termelő-fogyasztó megújulóenergia-termelő létesítményének kapacitása eléri a hőszivattyú kapacitásának legalább 60 %-át. |
| --- | --- |

b)

a termelő-fogyasztó által telepített, legfeljebb 50 kW elektromos teljesítményű hőszivattyúk, feltéve, hogy a termelő-fogyasztó megújulóenergia-termelő létesítményének kapacitása eléri a hőszivattyú kapacitásának legalább 60 %-át.

(3)   A tagállamok kulturális vagy történelmi örökségvédelmi okokból, illetve a nemzetvédelmi érdekekhez kapcsolódó vagy biztonsági okokból kizárhatnak bizonyos területeket vagy struktúrákat az e cikkben foglalt rendelkezések hatálya alól.

(4)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett engedélyezési eljárások során hozott valamennyi határozatot a meglévő kötelezettségekkel összhangban nyilvánossá kell tenni.

8. cikk

A napenergiát hasznosító berendezések telepítésének, a megújulóenergia-erőművek átalakításának és a hőszivattyúk telepítésének engedélyezési eljárására vonatkozó határidők

A 4., 5. és 7. cikkben említett határidők alkalmazásakor a következő időtartam nem számítható be az említett határidőkbe, kivéve akkor, ha az említett időtartam egybeesik az engedélyezési eljárás más adminisztratív szakaszaival:

| a) | az az időtartam, amely alatt az erőműveket, azok hálózati csatlakozásait és – a hálózat stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának biztosítása céljából – a kapcsolódó szükséges hálózati infrastruktúrát kiépítik vagy átalakítják; és |
| --- | --- |

a)

az az időtartam, amely alatt az erőműveket, azok hálózati csatlakozásait és – a hálózat stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának biztosítása céljából – a kapcsolódó szükséges hálózati infrastruktúrát kiépítik vagy átalakítják; és

| b) | a hálózat stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának biztosításához elengedhetetlen jelentős hálózati korszerűsítésekhez szükséges adminisztratív szakaszok időtartama. |
| --- | --- |

b)

a hálózat stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának biztosításához elengedhetetlen jelentős hálózati korszerűsítésekhez szükséges adminisztratív szakaszok időtartama.

9. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2023. december 31-ig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát, tekintettel az ellátásbiztonság és az energiaárak alakulására, valamint arra, hogy szükség van-e a megújulóenergia szélesebb körű alkalmazásának további felgyorsítására. A Bizottság jelentést tesz a Tanácsnak az említett felülvizsgálat főbb megállapításairól. A Bizottság a szóban forgó jelentés alapján javasolhatja e rendelet érvényességének meghosszabbítását.

10. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a hatálybalépésétől számított 18 hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező, és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/1032 rendelete (2022. június 29.) az (EU) 2017/1938 és a 715/2009/EK rendeletnek a földgáztárolás tekintetében történő módosításáról (HL L 173., 2022.6.30., 17.o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/92/EU irányelve (2011. december 13.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 26., 2012.1.28., 1.o.).

2

(3)  A Bíróság C-848/19. P. sz. ítélete (2021. július 15.) a Németország kontra Lengyelország ügyben (ECLI:EU:C:2021:598).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82.o.).

4

(5)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

8

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/45

---

A TANÁCS (EU) 2022/2578 RENDELETE

(2022. december 22.)

az uniós polgárok és a gazdaság túlzottan magas árakkal szembeni védelmét szolgáló piaci korrekciós mechanizmus létrehozásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 122. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az Oroszországi Föderáció (a továbbiakban: Oroszország) Ukrajnával szembeni, provokáció nélkül indított és indokolatlan agressziós háborúja, valamint az Oroszországból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az ellátásbiztonságot az Unióban és a tagállamokban. Ugyanakkor a gázszállítás Oroszország által fegyverként történő felhasználása és a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipuláció egekbe szökő energiaárakhoz vezetett az Unióban. A gázellátási útvonalak megváltozása, az európai gázinfrastruktúra ebből fakadó túlzsúfoltsága, az alternatív gázellátási források felkutatásának szükségessége és az ellátási sokkhelyzethez nem adaptált árképzési rendszerek hozzájárultak az árvolatilitáshoz és az áremelkedésekhez. A magasabb földgázárak – a magasabb villamosenergia-árak okozta tartósan magas infláció és a fogyasztók vásárlóerejének ebből eredő csökkenése, valamint a gyártási költségeknek különösen az energiaigényes iparágakban való emelkedése által – veszélyeztetik az Unió gazdaságát, és súlyosan aláássák az ellátásbiztonságot. |
| --- | --- |

(1)

Az Oroszországi Föderáció (a továbbiakban: Oroszország) Ukrajnával szembeni, provokáció nélkül indított és indokolatlan agressziós háborúja, valamint az Oroszországból a tagállamokba irányuló földgázellátás példátlan mértékű csökkenése veszélyezteti az ellátásbiztonságot az Unióban és a tagállamokban. Ugyanakkor a gázszállítás Oroszország által fegyverként történő felhasználása és a gázáramlások szándékos megzavarásával történő manipuláció egekbe szökő energiaárakhoz vezetett az Unióban. A gázellátási útvonalak megváltozása, az európai gázinfrastruktúra ebből fakadó túlzsúfoltsága, az alternatív gázellátási források felkutatásának szükségessége és az ellátási sokkhelyzethez nem adaptált árképzési rendszerek hozzájárultak az árvolatilitáshoz és az áremelkedésekhez. A magasabb földgázárak – a magasabb villamosenergia-árak okozta tartósan magas infláció és a fogyasztók vásárlóerejének ebből eredő csökkenése, valamint a gyártási költségeknek különösen az energiaigényes iparágakban való emelkedése által – veszélyeztetik az Unió gazdaságát, és súlyosan aláássák az ellátásbiztonságot.

| (2) | 2022-ben a földgázárak kivételesen volatilisek voltak, míg egyes referenciaértékek 2022 augusztusában mindenkori magasságokat értek el. A földgázárak 2022 augusztusában regisztrált rendellenes szintje több tényező eredménye volt, ideértve a tárolók feltöltéséből és a csővezetékes áramlások csökkenéséből adódó szoros kereslet-kínálati egyensúlyt, a további ellátási zavaroktól és az Oroszország általi piaci manipulációktól való félelemet, valamint egy olyan árképzési mechanizmust, amelyet nem igazítottak a kereslet és a kínálat ilyen szélsőséges változásaihoz, és amely súlyosbította a túlzott áremelkedést. Míg az előző évtizedben az árak az 5 EUR/MWh és 35 EUR/MWh közötti sávon belül maradtak, az európai földgázárak idén olyan szinteket értek el, amelyek 1 000 %-kal magasabbak voltak az Unióban korábban tapasztalt átlagáraknál. A holland Title Transfer Facility (TTF) Gas Futures-szel (három hónapos/negyedéves termékek) – amelyekkel az ICE Endex (2) tőzsdén kereskednek – kevéssel 350 EUR/MWh alatti szinteken kereskedtek, és a TTF másnapi gáz – amellyel az Európai Energiatőzsdén kereskednek – elérte a 316 EUR/MWh-t. A gázárak korábban soha nem érték el olyan szinteket, mint amelyeket 2022 augusztusában figyeltek meg. |
| --- | --- |

(2)

2022-ben a földgázárak kivételesen volatilisek voltak, míg egyes referenciaértékek 2022 augusztusában mindenkori magasságokat értek el. A földgázárak 2022 augusztusában regisztrált rendellenes szintje több tényező eredménye volt, ideértve a tárolók feltöltéséből és a csővezetékes áramlások csökkenéséből adódó szoros kereslet-kínálati egyensúlyt, a további ellátási zavaroktól és az Oroszország általi piaci manipulációktól való félelemet, valamint egy olyan árképzési mechanizmust, amelyet nem igazítottak a kereslet és a kínálat ilyen szélsőséges változásaihoz, és amely súlyosbította a túlzott áremelkedést. Míg az előző évtizedben az árak az 5 EUR/MWh és 35 EUR/MWh közötti sávon belül maradtak, az európai földgázárak idén olyan szinteket értek el, amelyek 1 000 %-kal magasabbak voltak az Unióban korábban tapasztalt átlagáraknál. A holland Title Transfer Facility (TTF) Gas Futures-szel (három hónapos/negyedéves termékek) – amelyekkel az ICE Endex (2) tőzsdén kereskednek – kevéssel 350 EUR/MWh alatti szinteken kereskedtek, és a TTF másnapi gáz – amellyel az Európai Energiatőzsdén kereskednek – elérte a 316 EUR/MWh-t. A gázárak korábban soha nem érték el olyan szinteket, mint amelyeket 2022 augusztusában figyeltek meg.

| (3) | Az Északi Áramlat 1 gázvezetéket ért azon kárt követően, amelyet valószínűleg egy 2022. szeptemberben elkövetett szabotázsakció okozott, nincs valószínűsége annak, hogy az Oroszországból az Unióba irányuló gázszállítások a közeljövőben újrainduljanak a háború előtti szinteken. Az európai fogyasztók és vállalkozások továbbra is ki vannak téve a gazdaságilag károkat okozó gázárcsúcsok további potenciális előfordulásai nyilvánvaló kockázatának. Előre nem látható események – mint például az olyan balesetek vagy a csővezetékek szabotálása, amelyek megzavarják az Európába irányuló gázszállításokat, vagy amelyek drámaian csökkentik a keresletet – fenyegethetik az ellátásbiztonságot. A hirtelen beálló hiánytól való félelem által kiváltott piaci feszültségek valószínűleg az idei télen túl és a jövő évben is fennmaradnak, mivel az ellátási sokkokhoz való alkalmazkodás, valamint az új ellátási kapcsolatok és infrastruktúrák létrehozása várhatóan egy vagy több éven át folytatódik. |
| --- | --- |

(3)

Az Északi Áramlat 1 gázvezetéket ért azon kárt követően, amelyet valószínűleg egy 2022. szeptemberben elkövetett szabotázsakció okozott, nincs valószínűsége annak, hogy az Oroszországból az Unióba irányuló gázszállítások a közeljövőben újrainduljanak a háború előtti szinteken. Az európai fogyasztók és vállalkozások továbbra is ki vannak téve a gazdaságilag károkat okozó gázárcsúcsok további potenciális előfordulásai nyilvánvaló kockázatának. Előre nem látható események – mint például az olyan balesetek vagy a csővezetékek szabotálása, amelyek megzavarják az Európába irányuló gázszállításokat, vagy amelyek drámaian csökkentik a keresletet – fenyegethetik az ellátásbiztonságot. A hirtelen beálló hiánytól való félelem által kiváltott piaci feszültségek valószínűleg az idei télen túl és a jövő évben is fennmaradnak, mivel az ellátási sokkokhoz való alkalmazkodás, valamint az új ellátási kapcsolatok és infrastruktúrák létrehozása várhatóan egy vagy több éven át folytatódik.

| (4) | Míg léteznek más virtuális kereskedési pontokhoz (a továbbiakban: VTP-k) kapcsolódó származtatott termékek, az európai gázpiacokon a TTF-t tekintik általában a "standard’ árindinkátornak. Ennek oka a TTF jellemzően magas likviditása, amely több tényezőnek – többek között földrajzi helyzetének – tudható be, amely tényezők lehetővé tették a TTF számára, hogy a háború előtti viszonyok között több forrásból, többek között Oroszországból is jelentős mennyiségű földgázt fogadjon. Mint ilyet, a TTF-en jegyzett gázárat széles körben használják referenciaárként a gázellátási szerződések árképzési képleteiben, valamint áralapként a fedezeti vagy származtatott műveletek során Unió-szerte, még a TTF-hez közvetlenül nem kapcsolódó központoknál is. A piaci adatok szerint 2022 első nyolc hónapjában a TTF-központ könyvelte el az Unióban és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) együttesen értékesített földgáz körülbelül 80 %-át. |
| --- | --- |

(4)

Míg léteznek más virtuális kereskedési pontokhoz (a továbbiakban: VTP-k) kapcsolódó származtatott termékek, az európai gázpiacokon a TTF-t tekintik általában a "standard’ árindinkátornak. Ennek oka a TTF jellemzően magas likviditása, amely több tényezőnek – többek között földrajzi helyzetének – tudható be, amely tényezők lehetővé tették a TTF számára, hogy a háború előtti viszonyok között több forrásból, többek között Oroszországból is jelentős mennyiségű földgázt fogadjon. Mint ilyet, a TTF-en jegyzett gázárat széles körben használják referenciaárként a gázellátási szerződések árképzési képleteiben, valamint áralapként a fedezeti vagy származtatott műveletek során Unió-szerte, még a TTF-hez közvetlenül nem kapcsolódó központoknál is. A piaci adatok szerint 2022 első nyolc hónapjában a TTF-központ könyvelte el az Unióban és a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságában (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) együttesen értékesített földgáz körülbelül 80 %-át.

| (5) | Azonban az uniós energiapiacokon 2022 februárja óta bekövetkezett, zavart okozó változások befolyásolták a hagyományos árképzési mechanizmusok működését és hatékonyságát a gáz nagykereskedelmi piacán, nevezetesen a TTF-referenciaértéket illetően. Míg a TTF a múltban Európa más régióiban a gázár tekintetében irányadóként tudott szolgálni, 2022 áprilisától elszakadt más európai központok és kereskedési helyszínek áraitól, valamint az árjelentő ügynökségek által a cseppfolyósított földgáz (a továbbiakban: LNG) behozatalaira vonatkozóan készített árértékelésektől. Ennek nagyrészt az az oka, hogy Északnyugat-Európa gázrendszerét sajátos infrastrukturális korlátok jellemzik mind a (nyugat-keleti irányú) csővezetékes szállítás, mind az LNG-visszagázosítási kapacitás tekintetében. Részben az ilyen korlátozások voltak felelősek a gázárak általános emelkedéséért az európai válság kezdete óta, az energia Oroszország által fegyverként történő felhasználását követően. A TTF és más regionális központok közötti, 2022. augusztusi rendellenes eltérés azt jelzi, hogy a jelenlegi sajátos piaci körülmények között előfordulhat, hogy a TTF nem tükrözi jól az infrastrukturális korlátokkal küzdő északnyugat-európai piacon kívüli piaci helyzetet. Az északnyugat-európai piacon tapasztalt szűkösség előfordulásai idején az Északnyugat-Európán kívüli, egyéb regionális piacok kedvezőbb piaci feltételeket tapasztalhatnak, és ezért nem megfelelően hat azokra a szerződéseknek a TTF-hez való indexálása. Míg a TTF Északnyugat-Európában továbbra is teljesíti a kereslet és a kínálat kiegyensúlyozására irányuló célkitűzését, fel kell lépni a túlzottan magas TTF-árak rendellenes előfordulásai hatásának korlátozása érdekében az Unión belüli egyéb regionális piacok tekintetében. Az árképzésben fennálló hiányosságok – kisebb mértékben – egyéb központokban is létezhetnek. |
| --- | --- |

(5)

Azonban az uniós energiapiacokon 2022 februárja óta bekövetkezett, zavart okozó változások befolyásolták a hagyományos árképzési mechanizmusok működését és hatékonyságát a gáz nagykereskedelmi piacán, nevezetesen a TTF-referenciaértéket illetően. Míg a TTF a múltban Európa más régióiban a gázár tekintetében irányadóként tudott szolgálni, 2022 áprilisától elszakadt más európai központok és kereskedési helyszínek áraitól, valamint az árjelentő ügynökségek által a cseppfolyósított földgáz (a továbbiakban: LNG) behozatalaira vonatkozóan készített árértékelésektől. Ennek nagyrészt az az oka, hogy Északnyugat-Európa gázrendszerét sajátos infrastrukturális korlátok jellemzik mind a (nyugat-keleti irányú) csővezetékes szállítás, mind az LNG-visszagázosítási kapacitás tekintetében. Részben az ilyen korlátozások voltak felelősek a gázárak általános emelkedéséért az európai válság kezdete óta, az energia Oroszország által fegyverként történő felhasználását követően. A TTF és más regionális központok közötti, 2022. augusztusi rendellenes eltérés azt jelzi, hogy a jelenlegi sajátos piaci körülmények között előfordulhat, hogy a TTF nem tükrözi jól az infrastrukturális korlátokkal küzdő északnyugat-európai piacon kívüli piaci helyzetet. Az északnyugat-európai piacon tapasztalt szűkösség előfordulásai idején az Északnyugat-Európán kívüli, egyéb regionális piacok kedvezőbb piaci feltételeket tapasztalhatnak, és ezért nem megfelelően hat azokra a szerződéseknek a TTF-hez való indexálása. Míg a TTF Északnyugat-Európában továbbra is teljesíti a kereslet és a kínálat kiegyensúlyozására irányuló célkitűzését, fel kell lépni a túlzottan magas TTF-árak rendellenes előfordulásai hatásának korlátozása érdekében az Unión belüli egyéb regionális piacok tekintetében. Az árképzésben fennálló hiányosságok – kisebb mértékben – egyéb központokban is létezhetnek.

| (6) | A jelenlegi árképzési mechanizmusokkal kapcsolatos problémák kezelésére különböző intézkedések állnak rendelkezésre. A közelmúltbeli piaci zavarok és az árképzési rendszerben fennálló hiányosságok által érintett európai vállalatok számára az egyik lehetőség a meglévő TTF-alapú szerződések újratárgyalása. Mivel a TTF Gas Futures-hez kötött árreferenciák a korábbiaktól eltérő jelentőséggel bírnak, és az Északnyugat-Európán kívüli gázpiaci helyzetre nézve nem feltétlenül reprezentatívak, egyes vevők a szerződéses partnereikkel való újratárgyalás útján próbálhatják meg kezelni az árképzéssel és a TTF-referenciaértékkel kapcsolatos jelenlegi kérdéseket, akár a meglévő szerződés konkrét feltételei alapján, akár a szerződésjog általános elvei szerint. |
| --- | --- |

(6)

A jelenlegi árképzési mechanizmusokkal kapcsolatos problémák kezelésére különböző intézkedések állnak rendelkezésre. A közelmúltbeli piaci zavarok és az árképzési rendszerben fennálló hiányosságok által érintett európai vállalatok számára az egyik lehetőség a meglévő TTF-alapú szerződések újratárgyalása. Mivel a TTF Gas Futures-hez kötött árreferenciák a korábbiaktól eltérő jelentőséggel bírnak, és az Északnyugat-Európán kívüli gázpiaci helyzetre nézve nem feltétlenül reprezentatívak, egyes vevők a szerződéses partnereikkel való újratárgyalás útján próbálhatják meg kezelni az árképzéssel és a TTF-referenciaértékkel kapcsolatos jelenlegi kérdéseket, akár a meglévő szerződés konkrét feltételei alapján, akár a szerződésjog általános elvei szerint.

| (7) | Hasonlóképpen, az importáló vállalatok vagy a nevükben eljáró tagállamok kapcsolatba léphetnek nemzetközi partnereikkel a meglévő szerződések újratárgyalása vagy új szállítási szerződésekről való megállapodás céljából, a volatilitás jelenlegi helyzetéhez igazított, megfelelőbb árképzési képletekkel. Az (EU) 2022/2576 tanácsi rendelet (3) alapján létrehozott információtechnológiai eszközön keresztül történő koordinált beszerzés lehetőségeket kínálhat az energiabehozatalok árának csökkentésére, csökkentve viszont a piaci intervenció szükségességét. |
| --- | --- |

(7)

Hasonlóképpen, az importáló vállalatok vagy a nevükben eljáró tagállamok kapcsolatba léphetnek nemzetközi partnereikkel a meglévő szerződések újratárgyalása vagy új szállítási szerződésekről való megállapodás céljából, a volatilitás jelenlegi helyzetéhez igazított, megfelelőbb árképzési képletekkel. Az (EU) 2022/2576 tanácsi rendelet (3) alapján létrehozott információtechnológiai eszközön keresztül történő koordinált beszerzés lehetőségeket kínálhat az energiabehozatalok árának csökkentésére, csökkentve viszont a piaci intervenció szükségességét.

| (8) | Továbbá a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) már tartalmaz néhány biztosítékot a szélsőséges volatilitás előfordulásainak korlátozására: például azáltal, hogy előírja, hogy az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározottak szerinti szabályozott piacoknak legyenek úgynevezett rövid távú „szüneteltetési mechanizmusai”, amelyek bizonyos órákra korlátozzák a szélsőséges áremelkedéseket. A származtatott energiatermékek piacain tapasztalható szélsőséges volatilitást kezelő napon belüli ideiglenes eszköz, amelyet az (EU) 2022/2576 rendelet vezetett be, hozzájárul a származtatott energiatermékek piacán az árak napközbeni szélsőséges volatilitásának korlátozásához. Azonban az ilyen mechanizmusok csak rövid távon működnek, és nem céljuk megakadályozni, hogy a piaci árak túlzott szinteket érjenek el. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) már tartalmaz néhány biztosítékot a szélsőséges volatilitás előfordulásainak korlátozására: például azáltal, hogy előírja, hogy az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározottak szerinti szabályozott piacoknak legyenek úgynevezett rövid távú „szüneteltetési mechanizmusai”, amelyek bizonyos órákra korlátozzák a szélsőséges áremelkedéseket. A származtatott energiatermékek piacain tapasztalható szélsőséges volatilitást kezelő napon belüli ideiglenes eszköz, amelyet az (EU) 2022/2576 rendelet vezetett be, hozzájárul a származtatott energiatermékek piacán az árak napközbeni szélsőséges volatilitásának korlátozásához. Azonban az ilyen mechanizmusok csak rövid távon működnek, és nem céljuk megakadályozni, hogy a piaci árak túlzott szinteket érjenek el.

| (9) | A kereslet csökkentése további fontos elemet jelent a szélsőséges árcsúcsok problémájának kezelésében. A gáz és a villamos energia iránti kereslet csökkentése visszafoghatja a piaci árakat, és ezért hozzájárulhat a rendellenesen magas gázárak okozta problémák enyhítéséhez. Ezért e rendeletnek – az Európai Tanács 2022. október 20-21-i következtetéseivel összhangban – biztosítania kell, hogy az e rendelet által létrehozott mechanizmus aktiválása ne vezessen a gázfogyasztás általános növekedéséhez. |
| --- | --- |

(9)

A kereslet csökkentése további fontos elemet jelent a szélsőséges árcsúcsok problémájának kezelésében. A gáz és a villamos energia iránti kereslet csökkentése visszafoghatja a piaci árakat, és ezért hozzájárulhat a rendellenesen magas gázárak okozta problémák enyhítéséhez. Ezért e rendeletnek – az Európai Tanács 2022. október 20-21-i következtetéseivel összhangban – biztosítania kell, hogy az e rendelet által létrehozott mechanizmus aktiválása ne vezessen a gázfogyasztás általános növekedéséhez.

| (10) | 2022 nyarán az állami támogatásban részesülő szervezetek általi azon erőfeszítések, amelyek a tárolás céljából való gázvásárlást célozták anélkül, hogy figyelembe vették volna a koordináció nélküli beszerzésnek az árakra gyakorolt hatását, hozzájárultak az ár-referenciaértékek – és különösen a TTF-árak – felhajtásához. A szélsőséges árcsúcsok jövőbeli elkerülése érdekében ezért fontos adott esetben a jobb koordináció azon tagállamok között, amelyek állami finanszírozásban részesülő szervezeteket használnak a föld alatti gáztárolók feltöltését szolgáló gáz beszerzésére. Az (EU) 2022/2576 rendelettel létrehozott közös beszerzési mechanizmus alkalmazása fontos szerepet játszhat e tekintetben a túlzottan magas gázárak előfordulásainak korlátozása terén. |
| --- | --- |

(10)

2022 nyarán az állami támogatásban részesülő szervezetek általi azon erőfeszítések, amelyek a tárolás céljából való gázvásárlást célozták anélkül, hogy figyelembe vették volna a koordináció nélküli beszerzésnek az árakra gyakorolt hatását, hozzájárultak az ár-referenciaértékek – és különösen a TTF-árak – felhajtásához. A szélsőséges árcsúcsok jövőbeli elkerülése érdekében ezért fontos adott esetben a jobb koordináció azon tagállamok között, amelyek állami finanszírozásban részesülő szervezeteket használnak a föld alatti gáztárolók feltöltését szolgáló gáz beszerzésére. Az (EU) 2022/2576 rendelettel létrehozott közös beszerzési mechanizmus alkalmazása fontos szerepet játszhat e tekintetben a túlzottan magas gázárak előfordulásainak korlátozása terén.

| (11) | Míg a meglévő intézkedések rendelkezésre állnak a gázpiaci árképzéssel kapcsolatos kérdésekhez vezető egyes elemek kezelésére, az említett meglévő intézkedések nem garantálnak azonnali és kellően biztos orvoslást a jelenlegi problémákra. |
| --- | --- |

(11)

Míg a meglévő intézkedések rendelkezésre állnak a gázpiaci árképzéssel kapcsolatos kérdésekhez vezető egyes elemek kezelésére, az említett meglévő intézkedések nem garantálnak azonnali és kellően biztos orvoslást a jelenlegi problémákra.

| (12) | Szükséges ezért egy átmeneti piaci korrekciós mechanizmust létrehozni az egy hónap és egy év közötti (between month-ahead and year-ahead) lejáratú TTF-származtatott-termékek és az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek főbb piacain zajló földgázügyletekre vonatkozóan, azonnali hatályú eszközként a túlzottan magas gázárak előfordulásaival szemben. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges ezért egy átmeneti piaci korrekciós mechanizmust létrehozni az egy hónap és egy év közötti (between month-ahead and year-ahead) lejáratú TTF-származtatott-termékek és az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek főbb piacain zajló földgázügyletekre vonatkozóan, azonnali hatályú eszközként a túlzottan magas gázárak előfordulásaival szemben.

| (13) | Az Európai Tanács a 2022. október 20-21-i következtetéseiben felhívta a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő a földgázügyletekre vonatkozó, ideiglenes dinamikus árfolyosóra irányuló javaslatot a túlzottan magas gázárak előfordulásainak azonnali korlátozása érdekében, figyelembe véve az (EU) 2022/2576 rendeletre irányuló bizottsági javaslat 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott biztosítékokat. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Tanács a 2022. október 20-21-i következtetéseiben felhívta a Bizottságot, hogy sürgősen terjesszen elő a földgázügyletekre vonatkozó, ideiglenes dinamikus árfolyosóra irányuló javaslatot a túlzottan magas gázárak előfordulásainak azonnali korlátozása érdekében, figyelembe véve az (EU) 2022/2576 rendeletre irányuló bizottsági javaslat 23. cikkének (2) bekezdésében meghatározott biztosítékokat.

| (14) | A következő biztosítékokat egyrészt figyelembe kell venni a piaci korrekciós mechanizmus kialakításakor, és másrészt annak biztosítására kell felhasználni azokat, hogy a piaci korrekciós mechanizmus esetleges aktiválását megszüntessék, ha már nem állnak fenn az aktiválásának feltételei, vagy ha nem szándékolt piaci zavarok következnek be: a piaci korrekciós mechanizmust a TTF-en – a Gasunie Transport Services B.V. által működtetett virtuális kereskedési ponton – megvalósuló földgázügyletekre kell alkalmazni; más uniós gázkereskedési központok – egy dinamikus árfolyosón keresztül – a korrigált TTF-azonnali-árhoz köthetők; nem érintheti a tőzsdén kívüli gázkereskedelmet; nem veszélyeztetheti az Unió gázellátásának biztonságát; nem függhet a gázmegtakarítási cél megvalósítása terén elért haladástól; nem vezethet a gázfogyasztás általános növekedéséhez; oly módon kell kialakítani, hogy ne akadályozza a piaci alapú Unión belüli gázáramlásokat; nem befolyásolhatja a származtatott-energiatermék-piacok stabilitását és rendezett működését; és figyelembe kell vennie Unió-szerte a különböző szervezett piacokon tapasztalható gázpiaci árakat. |
| --- | --- |

(14)

A következő biztosítékokat egyrészt figyelembe kell venni a piaci korrekciós mechanizmus kialakításakor, és másrészt annak biztosítására kell felhasználni azokat, hogy a piaci korrekciós mechanizmus esetleges aktiválását megszüntessék, ha már nem állnak fenn az aktiválásának feltételei, vagy ha nem szándékolt piaci zavarok következnek be: a piaci korrekciós mechanizmust a TTF-en – a Gasunie Transport Services B.V. által működtetett virtuális kereskedési ponton – megvalósuló földgázügyletekre kell alkalmazni; más uniós gázkereskedési központok – egy dinamikus árfolyosón keresztül – a korrigált TTF-azonnali-árhoz köthetők; nem érintheti a tőzsdén kívüli gázkereskedelmet; nem veszélyeztetheti az Unió gázellátásának biztonságát; nem függhet a gázmegtakarítási cél megvalósítása terén elért haladástól; nem vezethet a gázfogyasztás általános növekedéséhez; oly módon kell kialakítani, hogy ne akadályozza a piaci alapú Unión belüli gázáramlásokat; nem befolyásolhatja a származtatott-energiatermék-piacok stabilitását és rendezett működését; és figyelembe kell vennie Unió-szerte a különböző szervezett piacokon tapasztalható gázpiaci árakat.

| (15) | A piaci korrekciós mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy megfeleljen két alapvető kritériumnak, így különösen, hatékony eszközként működjön a rendkívüli módon magas gázárak előfordulásaival szemben, és csak akkor legyen aktiválható, ha az árak a globális piacokhoz képest kivételes szinteket érnek el, annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a jelentős piaci zavarok és az ellátási szerződések zavarai, amelyek súlyos ellátásbiztonsági kockázatokat eredményezhetnek. |
| --- | --- |

(15)

A piaci korrekciós mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy megfeleljen két alapvető kritériumnak, így különösen, hatékony eszközként működjön a rendkívüli módon magas gázárak előfordulásaival szemben, és csak akkor legyen aktiválható, ha az árak a globális piacokhoz képest kivételes szinteket érnek el, annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a jelentős piaci zavarok és az ellátási szerződések zavarai, amelyek súlyos ellátásbiztonsági kockázatokat eredményezhetnek.

| (16) | A piaci korrekciós mechanizmuson keresztüli beavatkozást az árképzési rendszerben fennálló legfontosabb hiányosságok kezelésére kell korlátozni. A származtatott termékek egy hónapos (month-ahead) lejáratra vonatkozó TTF-elszámolási-ára a gázellátási szerződésekben messze a legelterjedtebb referenciaérték Unió-szerte, amelyet a két hónapos (two-months ahead) és az egy éves (year-ahead) lejárat követ. Azonban az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek irányába történő kereskedelmi váltások torzulásokhoz vezethetnek az uniós energia- vagy pénzügyi piacokon, például a piaci szereplők által a korrigált és a korrigálatlan származtatott termékek között folytatott arbitrázs révén. Az Unióban az összes VTP-hez kapcsolódó származtatott termékeket ezért elvileg bele kell foglalni a piaci korrekciós mechanizmusba. Azonban a piaci korrekciós mechanizmusnak a TTF-től eltérő VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való alkalmazása komplex, és további technikai előkészítést igényel. A piaci korrekciós mechanizmusnak a legfontosabb származtatott termékre, a TTF-származtatott-termékre vonatkozó bevezetésének sürgető szükségességére tekintettel, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktus révén meghatározza a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való alkalmazásának technikai részleteit, valamint azon egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek kiválasztását, amelyek előre meghatározott kritériumok alapján kizárhatók. |
| --- | --- |

(16)

A piaci korrekciós mechanizmuson keresztüli beavatkozást az árképzési rendszerben fennálló legfontosabb hiányosságok kezelésére kell korlátozni. A származtatott termékek egy hónapos (month-ahead) lejáratra vonatkozó TTF-elszámolási-ára a gázellátási szerződésekben messze a legelterjedtebb referenciaérték Unió-szerte, amelyet a két hónapos (two-months ahead) és az egy éves (year-ahead) lejárat követ. Azonban az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek irányába történő kereskedelmi váltások torzulásokhoz vezethetnek az uniós energia- vagy pénzügyi piacokon, például a piaci szereplők által a korrigált és a korrigálatlan származtatott termékek között folytatott arbitrázs révén. Az Unióban az összes VTP-hez kapcsolódó származtatott termékeket ezért elvileg bele kell foglalni a piaci korrekciós mechanizmusba. Azonban a piaci korrekciós mechanizmusnak a TTF-től eltérő VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való alkalmazása komplex, és további technikai előkészítést igényel. A piaci korrekciós mechanizmusnak a legfontosabb származtatott termékre, a TTF-származtatott-termékre vonatkozó bevezetésének sürgető szükségességére tekintettel, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy végrehajtási jogi aktus révén meghatározza a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való alkalmazásának technikai részleteit, valamint azon egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek kiválasztását, amelyek előre meghatározott kritériumok alapján kizárhatók.

| (17) | A piaci korrekciós mechanizmus létrehozásának egyértelmű jelzést kell küldenie a piac felé, hogy az Unió nem fogja elfogadni a tökéletlen árképzésből eredő túlzottan magas árakat. Bizonyosságot is kell nyújtania a piaci szereplők számára a gázkereskedelem megbízható korlátait illetően, és fontos gazdasági megtakarításokat eredményezhet mind a vállalatok, mind a háztartások számára, amelyek nem lesznek kitéve túlzottan magas energiaár-előfordulásoknak. |
| --- | --- |

(17)

A piaci korrekciós mechanizmus létrehozásának egyértelmű jelzést kell küldenie a piac felé, hogy az Unió nem fogja elfogadni a tökéletlen árképzésből eredő túlzottan magas árakat. Bizonyosságot is kell nyújtania a piaci szereplők számára a gázkereskedelem megbízható korlátait illetően, és fontos gazdasági megtakarításokat eredményezhet mind a vállalatok, mind a háztartások számára, amelyek nem lesznek kitéve túlzottan magas energiaár-előfordulásoknak.

| (18) | A piaci korrekciós mechanizmusnak dinamikus biztonsági plafont kell bevezetnie az egy hónap és egy év (from month-ahead to year-ahead) közötti lejáratú származtatott-termékek árára vonatkozóan. A dinamikus biztonsági plafont akkor kell aktiválni, ha a származtatott-termékek ára elér egy előre meghatározott szintet, és ha az áremelkedéssel egyidejűleg regionális vagy világpiaci szinten nem tapasztalható hasonló áremelkedés. |
| --- | --- |

(18)

A piaci korrekciós mechanizmusnak dinamikus biztonsági plafont kell bevezetnie az egy hónap és egy év (from month-ahead to year-ahead) közötti lejáratú származtatott-termékek árára vonatkozóan. A dinamikus biztonsági plafont akkor kell aktiválni, ha a származtatott-termékek ára elér egy előre meghatározott szintet, és ha az áremelkedéssel egyidejűleg regionális vagy világpiaci szinten nem tapasztalható hasonló áremelkedés.

| (19) | A dinamikus biztonsági plafonnak tehát biztosítania kell, hogy a világ más régióiban jegyzett LNG-árakat jelentősen meghaladó árú kereskedési megbízásokat ne lehessen elfogadni. Megfelelő referenciamutatók segítségével meg kell határozni egy, a világpiaci LNG-ártrendeket tükröző referenciaárat. A referenciaárnak az LNG-árak európai piaci feltételeket tükröző értékelésén, valamint – az Egyesült Királyság és Ázsia mint globális LNG-piaci versenytárs különös fontosságánál fogva – az Egyesült Királyságra és az ázsiai régiókra vonatkozó megfelelő referenciamutatón is kell alapulnia. A csővezetékes gázzal ellentétben LNG-vel világszerte kereskednek. Ezért az LNG-árak jobban tükrözik a globális szintű gázár-fejleményeket, és referenciaértékként szolgálhatnak annak értékeléséhez, hogy a kontinentális központokban jegyzett árszintek rendellenesen térnek-e el a nemzetközi áraktól. |
| --- | --- |

(19)

A dinamikus biztonsági plafonnak tehát biztosítania kell, hogy a világ más régióiban jegyzett LNG-árakat jelentősen meghaladó árú kereskedési megbízásokat ne lehessen elfogadni. Megfelelő referenciamutatók segítségével meg kell határozni egy, a világpiaci LNG-ártrendeket tükröző referenciaárat. A referenciaárnak az LNG-árak európai piaci feltételeket tükröző értékelésén, valamint – az Egyesült Királyság és Ázsia mint globális LNG-piaci versenytárs különös fontosságánál fogva – az Egyesült Királyságra és az ázsiai régiókra vonatkozó megfelelő referenciamutatón is kell alapulnia. A csővezetékes gázzal ellentétben LNG-vel világszerte kereskednek. Ezért az LNG-árak jobban tükrözik a globális szintű gázár-fejleményeket, és referenciaértékként szolgálhatnak annak értékeléséhez, hogy a kontinentális központokban jegyzett árszintek rendellenesen térnek-e el a nemzetközi áraktól.

| (20) | A figyelembe vett LNG-árak mintájának kellőképpen széleskörűnek kell lennie ahhoz, hogy még abban az esetben is informatív legyen, ha valamely konkrét LNG-ár egy adott napon nem áll rendelkezésre. Az európai és nemzetközi árak reprezentatív kosarának kialakítása céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az árinformációkat nyújtó szervezetek a releváns uniós szabályozás hatálya alá tartozzanak, az árértékeléseket olyan árjelentő ügynökségeknek kell kiválasztaniuk, amelyeket felsorolnak az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott referenciamutató-kezelők és referenciamutatók nyilvántartásában. Mivel az információk időszerűsége kulcsfontosságú a dinamikus piaci korrekciós mechanizmus szempontjából, csak az olyan szervezetek által szolgáltatott árinformációkat szabad figyelembe venni, amelyek a közzététel napjára vonatkozó információkat szolgáltatnak. Ahhoz, hogy az (EU) 2019/942 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (a továbbiakban: ACER) elláthassa az e rendelet szerinti piacfelügyeleti feladatait, és időben kiszámíthassa a referenciaárat, az árértékeléseket közzétevő árjelentő ügynökségeket kötelezni szükséges arra, hogy az értékeléseket közép-európai idő szerint 21:00 előtt az ACER rendelkezésére bocsássák – feltéve hogy azok rendelkezésre állnak –, annak lehetővé tétele érdekében, hogy az ACER a nap vége előtt közzétegye a referenciaárat. Míg az ilyen adatszolgáltatási kötelezettségek csak a meglévő adatokra vonatkoznak, és nem jelentenek jelentős további terhet az árjelentő ügynökségek számára, valamint gyakoriak az energia- és pénzügyi piaci szabályozásban, az ACER-nek biztosítania kell a kapott információk bizalmas kezelését, védenie kell az említett információkhoz fűződő szellemitulajdon-jogokat, és az említett információkat kizárólag szabályozási célokra használhatja fel. Az ACER-nek iránymutatással kell tudnia szolgálni azon formátumra vonatkozóan, amelyben a releváns adatokat biztosítani kell. |
| --- | --- |

(20)

A figyelembe vett LNG-árak mintájának kellőképpen széleskörűnek kell lennie ahhoz, hogy még abban az esetben is informatív legyen, ha valamely konkrét LNG-ár egy adott napon nem áll rendelkezésre. Az európai és nemzetközi árak reprezentatív kosarának kialakítása céljából, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az árinformációkat nyújtó szervezetek a releváns uniós szabályozás hatálya alá tartozzanak, az árértékeléseket olyan árjelentő ügynökségeknek kell kiválasztaniuk, amelyeket felsorolnak az (EU) 2016/1011 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott referenciamutató-kezelők és referenciamutatók nyilvántartásában. Mivel az információk időszerűsége kulcsfontosságú a dinamikus piaci korrekciós mechanizmus szempontjából, csak az olyan szervezetek által szolgáltatott árinformációkat szabad figyelembe venni, amelyek a közzététel napjára vonatkozó információkat szolgáltatnak. Ahhoz, hogy az (EU) 2019/942 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynöksége (a továbbiakban: ACER) elláthassa az e rendelet szerinti piacfelügyeleti feladatait, és időben kiszámíthassa a referenciaárat, az árértékeléseket közzétevő árjelentő ügynökségeket kötelezni szükséges arra, hogy az értékeléseket közép-európai idő szerint 21:00 előtt az ACER rendelkezésére bocsássák – feltéve hogy azok rendelkezésre állnak –, annak lehetővé tétele érdekében, hogy az ACER a nap vége előtt közzétegye a referenciaárat. Míg az ilyen adatszolgáltatási kötelezettségek csak a meglévő adatokra vonatkoznak, és nem jelentenek jelentős további terhet az árjelentő ügynökségek számára, valamint gyakoriak az energia- és pénzügyi piaci szabályozásban, az ACER-nek biztosítania kell a kapott információk bizalmas kezelését, védenie kell az említett információkhoz fűződő szellemitulajdon-jogokat, és az említett információkat kizárólag szabályozási célokra használhatja fel. Az ACER-nek iránymutatással kell tudnia szolgálni azon formátumra vonatkozóan, amelyben a releváns adatokat biztosítani kell.

| (21) | Nagy fokú likviditásuknál fogva helyénvaló figyelembe venni az Egyesült Királyság National Balancing Point (a továbbiakban: NBP) központjához kapcsolódó fronthavi származtatott termékeket is. Az ACER által az (EU) 2022/2576 rendelet alapján végzett napi árértékelésnek szerepelnie kell az LNG-árértékelési kosárban. |
| --- | --- |

(21)

Nagy fokú likviditásuknál fogva helyénvaló figyelembe venni az Egyesült Királyság National Balancing Point (a továbbiakban: NBP) központjához kapcsolódó fronthavi származtatott termékeket is. Az ACER által az (EU) 2022/2576 rendelet alapján végzett napi árértékelésnek szerepelnie kell az LNG-árértékelési kosárban.

| (22) | Bár a referenciaár tekintetében figyelembe vett referenciamutatók jó közelítését jelentik a globális LNG-ártrendeknek, egyszerűen nem helyettesíthetik a származtatott-termék-árakat. Ennek főként az az oka, hogy a referenciaár a TTF-től és az Unió-beli egyéb VTP-ktől eltérő helyszínek árait tükrözi. Például nem veszik figyelembe a gáznak az LNG-termináltól a TTF-központ helyére való szállításakor felmerülő esetleges infrastrukturális szűk keresztmetszetekkel kapcsolatos költségeket. A TTF-árak ezért rendszerint magasabbak, mint a referenciaár céljára figyelembe vett árak. 2022. június és augusztus között átlagosan mintegy 35 EUR/MWh volt a különbség e kettő között. Továbbá az ellátásbiztonság szempontjából kulcsfontoságú a korrigált TTF-származtatott-termék-árat kellőképpen magas szinten meghatározni ahhoz, hogy a világ más régióiból vonzzon LNG-behozatalokat. A korrigált TTF-származtatott-termék-ár kiszámításához figyelembe vett referenciaárat ezért meg kell növelni egy ellátásbiztonsági prémiummal. A biztonsági plafonra vonatkozó képletnek teljes mértékben dinamikusnak kell lennie, a világpiaci árakat tükröző, dinamikusan alakuló árkosáron kell alapulnia, és bizonyos biztonsági ráhagyásként kell szolgálnia annak biztosítására, hogy az ellátásbiztonság ne kerüljön veszélybe. A dinamikus biztonsági plafon naponta változhat a kosárban szereplő világpiaci árak alakulása szerint. |
| --- | --- |

(22)

Bár a referenciaár tekintetében figyelembe vett referenciamutatók jó közelítését jelentik a globális LNG-ártrendeknek, egyszerűen nem helyettesíthetik a származtatott-termék-árakat. Ennek főként az az oka, hogy a referenciaár a TTF-től és az Unió-beli egyéb VTP-ktől eltérő helyszínek árait tükrözi. Például nem veszik figyelembe a gáznak az LNG-termináltól a TTF-központ helyére való szállításakor felmerülő esetleges infrastrukturális szűk keresztmetszetekkel kapcsolatos költségeket. A TTF-árak ezért rendszerint magasabbak, mint a referenciaár céljára figyelembe vett árak. 2022. június és augusztus között átlagosan mintegy 35 EUR/MWh volt a különbség e kettő között. Továbbá az ellátásbiztonság szempontjából kulcsfontoságú a korrigált TTF-származtatott-termék-árat kellőképpen magas szinten meghatározni ahhoz, hogy a világ más régióiból vonzzon LNG-behozatalokat. A korrigált TTF-származtatott-termék-ár kiszámításához figyelembe vett referenciaárat ezért meg kell növelni egy ellátásbiztonsági prémiummal. A biztonsági plafonra vonatkozó képletnek teljes mértékben dinamikusnak kell lennie, a világpiaci árakat tükröző, dinamikusan alakuló árkosáron kell alapulnia, és bizonyos biztonsági ráhagyásként kell szolgálnia annak biztosítására, hogy az ellátásbiztonság ne kerüljön veszélybe. A dinamikus biztonsági plafon naponta változhat a kosárban szereplő világpiaci árak alakulása szerint.

| (23) | A biztonsági plafon nem lehet statikus. A biztonsági plafont dinamikus módon és napi szinten ki kell igazítani. A napi elszámolási ár közzététele lehetővé teszi, hogy a dinamikus biztonsági plafon összhangban maradjon az LNG-piaci fejleményekkel, és fennmaradjon a gázkereskedelemben érvényesülő árképzési folyamat, valamint enyhíti a származtatott termékek piacának rendezett működését érintő esetleges hatásokat. A biztonsági plafon dinamikus kialakítása csökkenteni fogja a központi szerződő felek kockázatait is, valamint korlátozza a határidős piacok szereplőire – például a klíringtagokra és ügyfeleikre – gyakorolt hatásokat. A dinamikus biztonsági plafon nem korrigálhatja a piaci árakat egy bizonyos határérték alatt. |
| --- | --- |

(23)

A biztonsági plafon nem lehet statikus. A biztonsági plafont dinamikus módon és napi szinten ki kell igazítani. A napi elszámolási ár közzététele lehetővé teszi, hogy a dinamikus biztonsági plafon összhangban maradjon az LNG-piaci fejleményekkel, és fennmaradjon a gázkereskedelemben érvényesülő árképzési folyamat, valamint enyhíti a származtatott termékek piacának rendezett működését érintő esetleges hatásokat. A biztonsági plafon dinamikus kialakítása csökkenteni fogja a központi szerződő felek kockázatait is, valamint korlátozza a határidős piacok szereplőire – például a klíringtagokra és ügyfeleikre – gyakorolt hatásokat. A dinamikus biztonsági plafon nem korrigálhatja a piaci árakat egy bizonyos határérték alatt.

| (24) | Azon kockázat elkerülése érdekében, hogy az egy hónapostól egy évesig lejáratú származtatott termékek árára vonatkozó dinamikus ajánlattételi korlát a földgázszolgáltatók vagy -kereskedők között jogellenes összejátszásra irányuló magatartást eredményezzen, a pénzügyi szabályozóknak, az ACER-nek és a versenyhatóságoknak különösen gondosan figyelemmel kell kísérniük a származtatott gáz- és energiatermékek piacait azon időszakban, amikor a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásra kerül. |
| --- | --- |

(24)

Azon kockázat elkerülése érdekében, hogy az egy hónapostól egy évesig lejáratú származtatott termékek árára vonatkozó dinamikus ajánlattételi korlát a földgázszolgáltatók vagy -kereskedők között jogellenes összejátszásra irányuló magatartást eredményezzen, a pénzügyi szabályozóknak, az ACER-nek és a versenyhatóságoknak különösen gondosan figyelemmel kell kísérniük a származtatott gáz- és energiatermékek piacait azon időszakban, amikor a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásra kerül.

| (25) | A piaci korrekciós mechanizmusnak átmeneti jellegűnek kell lennie, és azt csak a kivételesen magas földgázárak előfordulásainak korlátozása érdekében kell aktiválni, amelyek nem is kapcsolódnak más gáztőzsdéken tapasztalt árakhoz. E célból a piaci korrekciós mechanizmus működéséhez két kumulatív feltételt kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(25)

A piaci korrekciós mechanizmusnak átmeneti jellegűnek kell lennie, és azt csak a kivételesen magas földgázárak előfordulásainak korlátozása érdekében kell aktiválni, amelyek nem is kapcsolódnak más gáztőzsdéken tapasztalt árakhoz. E célból a piaci korrekciós mechanizmus működéséhez két kumulatív feltételt kell teljesíteni.

| (26) | A piaci korrekciós mechanizmus csak akkor aktiválható, ha a fronthavi TTF-származtatott-termékek elszámolási árai elérnek egy előre meghatározott kivételesen magas szintet, annak biztosítása érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus a piaci hiányosságokat korrigálja, és ne befolyásolja jelentősen a keresletet és a kínálatot, valamint a szokásos árképzést. Hacsak kellőképpen magas szinten nem kerül megállapításra, a biztonsági plafon megakadályozhatja a piaci szereplőket abban, hogy kitettségeiket hatékonyan fedezzék, mivel sérülhet a jövőbeli teljesítési határidejű termékek megbízható árainak kialakítása és a származtatott termékek piacának működése. Ha a piaci korrekciós mechanizmust azért aktiválnák, hogy mesterségesen csökkentse az árakat, ahelyett, hogy korrigálja a piac működési zavarait, az súlyos negatív hatást gyakorolna a piaci szereplőkre, ideértve az energiavállalatokat is, amelyek nehézségekbe ütköznének a letéti felhívások és a likviditási korlátok teljesítése során, potenciálisan nemteljesítést eredményezve. Előfordulhat, hogy egyes piaci szereplők – különösen a kisebbek – nem tudják fedezni pozícióikat, ami tovább súlyosbítja a volatilitást az azonnali piacokon, és esetleg magasabb árcsúcsokhoz vezethet. Tekintve a jelentős kereskedési volumeneket, az ilyen fejlemény olyan nyilvánvaló kockázatot jelentene a gazdaságra nézve, amelyet a piaci korrekciós mechanizmus kialakítása révén meg kell akadályozni. A múltbeli tapasztalatoknak – így például a 2022 augusztusában tapasztalt kivételes áremelkedésnek – ezért iránymutatásként kell szolgálniuk azon árszintek meghatározásához, amelyeken aktiválni kell a piaci korrekciós mechanizmust. A rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy 2022 augusztusában a TTF-származtatott-termékekre vonatkozó fronthavi árak 180 EUR/MWh feletti szinteket értek el. A piaci korrekciós mechanizmus célja a rendellenes árak 2022 augusztusában elért szintjének elkerülése kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

(26)

A piaci korrekciós mechanizmus csak akkor aktiválható, ha a fronthavi TTF-származtatott-termékek elszámolási árai elérnek egy előre meghatározott kivételesen magas szintet, annak biztosítása érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus a piaci hiányosságokat korrigálja, és ne befolyásolja jelentősen a keresletet és a kínálatot, valamint a szokásos árképzést. Hacsak kellőképpen magas szinten nem kerül megállapításra, a biztonsági plafon megakadályozhatja a piaci szereplőket abban, hogy kitettségeiket hatékonyan fedezzék, mivel sérülhet a jövőbeli teljesítési határidejű termékek megbízható árainak kialakítása és a származtatott termékek piacának működése. Ha a piaci korrekciós mechanizmust azért aktiválnák, hogy mesterségesen csökkentse az árakat, ahelyett, hogy korrigálja a piac működési zavarait, az súlyos negatív hatást gyakorolna a piaci szereplőkre, ideértve az energiavállalatokat is, amelyek nehézségekbe ütköznének a letéti felhívások és a likviditási korlátok teljesítése során, potenciálisan nemteljesítést eredményezve. Előfordulhat, hogy egyes piaci szereplők – különösen a kisebbek – nem tudják fedezni pozícióikat, ami tovább súlyosbítja a volatilitást az azonnali piacokon, és esetleg magasabb árcsúcsokhoz vezethet. Tekintve a jelentős kereskedési volumeneket, az ilyen fejlemény olyan nyilvánvaló kockázatot jelentene a gazdaságra nézve, amelyet a piaci korrekciós mechanizmus kialakítása révén meg kell akadályozni. A múltbeli tapasztalatoknak – így például a 2022 augusztusában tapasztalt kivételes áremelkedésnek – ezért iránymutatásként kell szolgálniuk azon árszintek meghatározásához, amelyeken aktiválni kell a piaci korrekciós mechanizmust. A rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy 2022 augusztusában a TTF-származtatott-termékekre vonatkozó fronthavi árak 180 EUR/MWh feletti szinteket értek el. A piaci korrekciós mechanizmus célja a rendellenes árak 2022 augusztusában elért szintjének elkerülése kell, hogy legyen.

| (27) | Ezenkívül a piaci korrekciós mechanizmust csak akkor szabad aktiválni, amennyiben a TTF-árak a világpiaci tendenciákat tükröző LNG-árakhoz képest jelentősen és rendellenesen magas szinteket érnek el. Ha a globális piacokon az árak a TTF-árakkal azonos ütemben és szinten emelkednek, a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása akadályozhatja a készletek globális piacokon történő beszerzését, ami ellátásbiztonsági kockázatokat eredményezhet. Ezért a piaci korrekciós mechanizmus csak olyan helyzetekben aktiválható, amikor a TTF-árak hosszabb időtartamon keresztül jelentősen magasabbak a globális piaci áraknál. Hasonlóképpen, ha a TTF-árakhoz viszonyított különbség csökkenne vagy megszűnne, az ellátásbiztonságot fenyegető kockázatok elkerülése érdekében a piaci korrekciós mechanizmust deaktiválni kell. |
| --- | --- |

(27)

Ezenkívül a piaci korrekciós mechanizmust csak akkor szabad aktiválni, amennyiben a TTF-árak a világpiaci tendenciákat tükröző LNG-árakhoz képest jelentősen és rendellenesen magas szinteket érnek el. Ha a globális piacokon az árak a TTF-árakkal azonos ütemben és szinten emelkednek, a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása akadályozhatja a készletek globális piacokon történő beszerzését, ami ellátásbiztonsági kockázatokat eredményezhet. Ezért a piaci korrekciós mechanizmus csak olyan helyzetekben aktiválható, amikor a TTF-árak hosszabb időtartamon keresztül jelentősen magasabbak a globális piaci áraknál. Hasonlóképpen, ha a TTF-árakhoz viszonyított különbség csökkenne vagy megszűnne, az ellátásbiztonságot fenyegető kockázatok elkerülése érdekében a piaci korrekciós mechanizmust deaktiválni kell.

| (28) | Annak érdekében, hogy a mechanizmus teljes mértékben összeegyeztethető legyen az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelettel (7) és az abban meghatározott keresletcsökkentési célokkal, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását felfüggessze, ha az negatívan befolyásolja az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet szerinti önkéntes keresletcsökkentési célok megvalósítása terén elért haladást, vagy ha az a gázfogyasztás általános – egy hónapban 15 %-os vagy két egymást követő hónapban 10 %-os – növekedéséhez vezet a megelőző évek azonos hónapjaiban mért átlagos fogyasztáshoz képest. A szezonalitás, az időjárásváltozások és az egyéb olyan tényezők, mint például a Covid19-válság által okozott regionális vagy az egész Unióra kiterjedő variációk kezelése érdekében a gázfogyasztást az e rendelet hatálybalépésének napját megelőző öt évben mért fogyasztáshoz képest kell mérni, összhangban az (EU) 2022/1369 rendeletben foglalt megközelítéssel és az említett rendelet értelmében a tagállamoktól kapott gázfogyasztási és keresletcsökkentési adatok alapján. A piaci korrekciós mechanizmus által a földgázárakra esetleg gyakorolt tompító hatás nem vezethet az Unióban a földgázfogyasztás olyan mértékű mesterséges ösztönzéséhez, ami károsítja a földgázkeresletnek az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet szerinti önkéntes és kötelező keresletcsökkentési célokkal, valamint az (EU) 2022/1854 rendelet (8) szerinti keresletcsökkentési célokkal összhangban történő csökkentéséhez szükséges erőfeszítéseket. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása ne lassítsa le a tagállamok által az energiamegtakarítási célkitűzéseik teljesítése terén elért haladást. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy a mechanizmus teljes mértékben összeegyeztethető legyen az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelettel (7) és az abban meghatározott keresletcsökkentési célokkal, a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását felfüggessze, ha az negatívan befolyásolja az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet szerinti önkéntes keresletcsökkentési célok megvalósítása terén elért haladást, vagy ha az a gázfogyasztás általános – egy hónapban 15 %-os vagy két egymást követő hónapban 10 %-os – növekedéséhez vezet a megelőző évek azonos hónapjaiban mért átlagos fogyasztáshoz képest. A szezonalitás, az időjárásváltozások és az egyéb olyan tényezők, mint például a Covid19-válság által okozott regionális vagy az egész Unióra kiterjedő variációk kezelése érdekében a gázfogyasztást az e rendelet hatálybalépésének napját megelőző öt évben mért fogyasztáshoz képest kell mérni, összhangban az (EU) 2022/1369 rendeletben foglalt megközelítéssel és az említett rendelet értelmében a tagállamoktól kapott gázfogyasztási és keresletcsökkentési adatok alapján. A piaci korrekciós mechanizmus által a földgázárakra esetleg gyakorolt tompító hatás nem vezethet az Unióban a földgázfogyasztás olyan mértékű mesterséges ösztönzéséhez, ami károsítja a földgázkeresletnek az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet szerinti önkéntes és kötelező keresletcsökkentési célokkal, valamint az (EU) 2022/1854 rendelet (8) szerinti keresletcsökkentési célokkal összhangban történő csökkentéséhez szükséges erőfeszítéseket. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása ne lassítsa le a tagállamok által az energiamegtakarítási célkitűzéseik teljesítése terén elért haladást.

| (29) | A beavatkozás szintjétől függően a piaci korrekciós mechanizmus pénzügyi kockázatokkal, szerződéses kockázatokkal és ellátásbiztonsági kockázatokkal járhat. A kockázat szintje a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának gyakoriságától függ, és ezért zavarhatja a piac rendes működését. Minél alacsonyabb a beavatkozási küszöbérték, annál gyakrabban fogják aktiválni a piaci korrekciós mechanizmust, és ezért annál valószínűbb, hogy a releváns kockázat be fog következni. Ily módon a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának feltételeit a következő havi (month-ahead) TTF-ár rendellenes és rendkívüli módon magas szintjéhez kapcsolódó szinten kell meghatározni, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a piaci korrekciós mechanizmus hatékony eszköz legyen a nemzetközi piaci fejleményeket nem tükröző, túlzottan magas árak előfordulásaival szemben. |
| --- | --- |

(29)

A beavatkozás szintjétől függően a piaci korrekciós mechanizmus pénzügyi kockázatokkal, szerződéses kockázatokkal és ellátásbiztonsági kockázatokkal járhat. A kockázat szintje a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának gyakoriságától függ, és ezért zavarhatja a piac rendes működését. Minél alacsonyabb a beavatkozási küszöbérték, annál gyakrabban fogják aktiválni a piaci korrekciós mechanizmust, és ezért annál valószínűbb, hogy a releváns kockázat be fog következni. Ily módon a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának feltételeit a következő havi (month-ahead) TTF-ár rendellenes és rendkívüli módon magas szintjéhez kapcsolódó szinten kell meghatározni, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a piaci korrekciós mechanizmus hatékony eszköz legyen a nemzetközi piaci fejleményeket nem tükröző, túlzottan magas árak előfordulásaival szemben.

| (30) | Fontos, hogy a piaci korrekciós mechanizmus oly módon kerüljön kialakításra, hogy ne változtassa meg a gázellátási szerződések alapvető szerződéses egyensúlyát, hanem inkább a rendellenes piaci magatartás előfordulásait kezelje. Ha a beavatkozást kiváltó tényezők olyan szinten kerülnek meghatározásra, ahol az árképzéssel kapcsolatos meglévő problémákat korrigálják, és nem szándékoznak zavarni a kereslet és a kínálat egyensúlyát, a meglévő szerződések szerződéses egyensúlyának a piaci korrekciós mechanizmus vagy annak aktiválása révén történő megváltoztatásával kapcsolatos kockázat minimalizálható. |
| --- | --- |

(30)

Fontos, hogy a piaci korrekciós mechanizmus oly módon kerüljön kialakításra, hogy ne változtassa meg a gázellátási szerződések alapvető szerződéses egyensúlyát, hanem inkább a rendellenes piaci magatartás előfordulásait kezelje. Ha a beavatkozást kiváltó tényezők olyan szinten kerülnek meghatározásra, ahol az árképzéssel kapcsolatos meglévő problémákat korrigálják, és nem szándékoznak zavarni a kereslet és a kínálat egyensúlyát, a meglévő szerződések szerződéses egyensúlyának a piaci korrekciós mechanizmus vagy annak aktiválása révén történő megváltoztatásával kapcsolatos kockázat minimalizálható.

| (31) | A piaci korrekciós mechanizmus azonnali hatásának biztosítása érdekében a dinamikus ajánlattételi korlátot azonnal és automatikusan aktiválni kell, anélkül, hogy az ACER-nek vagy a Bizottságnak erről további határozatot kellene hoznia. |
| --- | --- |

(31)

A piaci korrekciós mechanizmus azonnali hatásának biztosítása érdekében a dinamikus ajánlattételi korlátot azonnal és automatikusan aktiválni kell, anélkül, hogy az ACER-nek vagy a Bizottságnak erről további határozatot kellene hoznia.

| (32) | Annak biztosítására, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásából eredő esetleges problémákat idejekorán beazonosítsák, a Bizottságnak meg kell bíznia az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (a továbbiakban: ESMA) és az ACER-t, hogy adjanak ki jelentést a piaci korrekciós mechanizmusnak a pénzügyi és energiapiacokra, valamint az ellátásbiztonságra gyakorolt lehetséges negatív hatásairól. |
| --- | --- |

(32)

Annak biztosítására, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásából eredő esetleges problémákat idejekorán beazonosítsák, a Bizottságnak meg kell bíznia az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (9) létrehozott Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (a továbbiakban: ESMA) és az ACER-t, hogy adjanak ki jelentést a piaci korrekciós mechanizmusnak a pénzügyi és energiapiacokra, valamint az ellátásbiztonságra gyakorolt lehetséges negatív hatásairól.

| (33) | Az ACER-nek folyamatosan nyomon kell követnie, hogy teljesülnek-e a piaci korrekciós mechanizmus működésének feltételei. A nyomon követés elvégzésére az ACER a legalkalmasabb, mert rendelkezik a gázpiacokra való európai léptékű rálátással és a gázpiacok működtetésében szerzett tapasztalattal, valamint az uniós jog alapján már most is megbízása van a nagykereskedelmi energiatermékekkel kapcsolatos kereskedelmi tevékenységek nyomon követésére. Az ACER-nek ezért nyomon kell követnie a fronthavi TTF-elszámolási-ár alakulását, és össze kell vetnie azt az európai kereskedési központokhoz kapcsolódó LNG-árértékelések átlagára által meghatározott referenciaárral annak ellenőrzése érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását vagy deaktiválását indokoló feltételek teljesülnek-e. Amint a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának feltételei teljesülnek, az ACER-nek azonnal értesítést kell közzétennie a honlapján, amelyben kijelenti, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását kiváltó feltételek teljesültek. A következő napon a piacműködtetők nem fogadhatnak el a dinamikus ajánlattételi korlátot meghaladó megbízásokat, és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplői nem nyújthatnak be ilyen megbízásokat. A piacműködtetőknek és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplőinek nyomon kell követniük az ACER honlapját, ahol a napi referenciaárat közzé kell tenni. Mihelyt aktiválják a piaci korrekciós mechanizmust, az ACER-nek naponta jelentést kell tennie a Bizottság részére arról, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását kiváltó tényezők továbbra is fennállnak-e. Hasonló dinamikus ajánlattételi korlátot kell alkalmazni – a piaci korrekciós mechanizmus ilyen származtatott termékekre való alkalmazására vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározott feltételek mellett – az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre. |
| --- | --- |

(33)

Az ACER-nek folyamatosan nyomon kell követnie, hogy teljesülnek-e a piaci korrekciós mechanizmus működésének feltételei. A nyomon követés elvégzésére az ACER a legalkalmasabb, mert rendelkezik a gázpiacokra való európai léptékű rálátással és a gázpiacok működtetésében szerzett tapasztalattal, valamint az uniós jog alapján már most is megbízása van a nagykereskedelmi energiatermékekkel kapcsolatos kereskedelmi tevékenységek nyomon követésére. Az ACER-nek ezért nyomon kell követnie a fronthavi TTF-elszámolási-ár alakulását, és össze kell vetnie azt az európai kereskedési központokhoz kapcsolódó LNG-árértékelések átlagára által meghatározott referenciaárral annak ellenőrzése érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását vagy deaktiválását indokoló feltételek teljesülnek-e. Amint a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának feltételei teljesülnek, az ACER-nek azonnal értesítést kell közzétennie a honlapján, amelyben kijelenti, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását kiváltó feltételek teljesültek. A következő napon a piacműködtetők nem fogadhatnak el a dinamikus ajánlattételi korlátot meghaladó megbízásokat, és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplői nem nyújthatnak be ilyen megbízásokat. A piacműködtetőknek és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplőinek nyomon kell követniük az ACER honlapját, ahol a napi referenciaárat közzé kell tenni. Mihelyt aktiválják a piaci korrekciós mechanizmust, az ACER-nek naponta jelentést kell tennie a Bizottság részére arról, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását kiváltó tényezők továbbra is fennállnak-e. Hasonló dinamikus ajánlattételi korlátot kell alkalmazni – a piaci korrekciós mechanizmus ilyen származtatott termékekre való alkalmazására vonatkozó végrehajtási jogi aktusban meghatározott feltételek mellett – az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre.

| (34) | A piaci korrekciós mechanizmus aktiválása nemkívánatos és előre nem látható hatásokat gyakorolhat a gazdaságra, ideértve az ellátásbiztonságot és a pénzügyi stabilitást érintő kockázatokat is. A nem szándékolt piaci zavarok bekövetkezte esetén szükségessé váló gyors reagálás biztosítására – objektív kritériumok alapján – olyan hatékony biztosítékokat kell létrehozni, amelyek biztosítják, hogy a piaci korrekciós mechanizmust bármikor fel lehessen függeszteni. Nem szándékolt piaci zavarok esetén – az ACER általi nyomon követés eredményei és olyan konkrét jelzések alapján, miszerint egy piaci korrekciós esemény bekövetkezése várható – a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy véleményt kérjen az ESMA-tól, az ACER-től, valamint adott esetben a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatától (a továbbiakban: ENTSOG) és az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott gázkoordinációs csoporttól (a továbbiakban: a gázkoordinációs csoport) egy esetleges piaci korrekciós eseménynek az ellátásbiztonságra, az Unión belüli gázáramlásokra és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásáról, hogy a Bizottság – végrehajtási határozat révén – szükség esetén gyorsan felfüggeszthesse a piaci korrekciós mechanizmus ACER általi aktiválását. |
| --- | --- |

(34)

A piaci korrekciós mechanizmus aktiválása nemkívánatos és előre nem látható hatásokat gyakorolhat a gazdaságra, ideértve az ellátásbiztonságot és a pénzügyi stabilitást érintő kockázatokat is. A nem szándékolt piaci zavarok bekövetkezte esetén szükségessé váló gyors reagálás biztosítására – objektív kritériumok alapján – olyan hatékony biztosítékokat kell létrehozni, amelyek biztosítják, hogy a piaci korrekciós mechanizmust bármikor fel lehessen függeszteni. Nem szándékolt piaci zavarok esetén – az ACER általi nyomon követés eredményei és olyan konkrét jelzések alapján, miszerint egy piaci korrekciós esemény bekövetkezése várható – a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy véleményt kérjen az ESMA-tól, az ACER-től, valamint adott esetben a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatától (a továbbiakban: ENTSOG) és az (EU) 2017/1938 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott gázkoordinációs csoporttól (a továbbiakban: a gázkoordinációs csoport) egy esetleges piaci korrekciós eseménynek az ellátásbiztonságra, az Unión belüli gázáramlásokra és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásáról, hogy a Bizottság – végrehajtási határozat révén – szükség esetén gyorsan felfüggeszthesse a piaci korrekciós mechanizmus ACER általi aktiválását.

| (35) | Az arra vonatkozó napi felülvizsgálaton túl, hogy a dinamikus ajánlattételi korlátra vonatkozó követelmények továbbra is fennállnak-e, további biztosítékokat kell létrehozni a nem szándékolt piaci zavarok elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(35)

Az arra vonatkozó napi felülvizsgálaton túl, hogy a dinamikus ajánlattételi korlátra vonatkozó követelmények továbbra is fennállnak-e, további biztosítékokat kell létrehozni a nem szándékolt piaci zavarok elkerülése érdekében.

| (36) | A dinamikus ajánlattételi korlát nem érintheti a tőzsdén kívüli ügyleteket, mivel az említett korlát tőzsdén kívüli ügyletekre való alkalmazása súlyos nyomonkövetési problémákat vetne fel, és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos problémákhoz vezethetne. Azonban felülvizsgálati mechanizmust kell alkalmazni annak értékelésére, hogy a tőzsdén kívüli ügyletek kizárása vezethet-e a TTF-származtatott-termékekkel való kereskedésnek a tőzsdén kívüli piacokra való jelentős mértékű áthelyeződéséhez, ezáltal veszélyeztetve a pénzügyi vagy energiapiacok stabilitását. |
| --- | --- |

(36)

A dinamikus ajánlattételi korlát nem érintheti a tőzsdén kívüli ügyleteket, mivel az említett korlát tőzsdén kívüli ügyletekre való alkalmazása súlyos nyomonkövetési problémákat vetne fel, és az ellátásbiztonsággal kapcsolatos problémákhoz vezethetne. Azonban felülvizsgálati mechanizmust kell alkalmazni annak értékelésére, hogy a tőzsdén kívüli ügyletek kizárása vezethet-e a TTF-származtatott-termékekkel való kereskedésnek a tőzsdén kívüli piacokra való jelentős mértékű áthelyeződéséhez, ezáltal veszélyeztetve a pénzügyi vagy energiapiacok stabilitását.

| (37) | A piaci korrekciós mechanizmust automatikusan deaktiválni kell, ha működését a földgázpiacon fennálló helyzet már nem indokolja. Hacsak nem következnek be piaci zavarok, a piaci korrekciós mechanizmust csak bizonyos idő elteltével kell deaktiválni a gyakori aktiválás és deaktiválás elkerülése érdekében. A piaci korrekciós mechanizmust ezért 20 nap elteltével automatikusan deaktiválni kell, ha a dinamikus ajánlattételi korlát egy adott időszakra vonatkozóan 180 EUR/MWh. A piaci korrekciós mechanizmus deaktiválása nem igényelhet semmilyen értékelést az ACER vagy a Bizottság részéről, de automatikusan meg kell történjen, mihelyt teljesülnek a feltételek. |
| --- | --- |

(37)

A piaci korrekciós mechanizmust automatikusan deaktiválni kell, ha működését a földgázpiacon fennálló helyzet már nem indokolja. Hacsak nem következnek be piaci zavarok, a piaci korrekciós mechanizmust csak bizonyos idő elteltével kell deaktiválni a gyakori aktiválás és deaktiválás elkerülése érdekében. A piaci korrekciós mechanizmust ezért 20 nap elteltével automatikusan deaktiválni kell, ha a dinamikus ajánlattételi korlát egy adott időszakra vonatkozóan 180 EUR/MWh. A piaci korrekciós mechanizmus deaktiválása nem igényelhet semmilyen értékelést az ACER vagy a Bizottság részéről, de automatikusan meg kell történjen, mihelyt teljesülnek a feltételek.

| (38) | Amennyiben a gázellátás terén jelentős csökkenés következne be, és abban az esetben, ha a gázellátás nem elegendő a fennmaradó gázkereslet kielégítésére, a Bizottság az (EU) 2017/1938 rendelet értelmében – egy vészhelyzetet kihirdető tagállam kérésére – regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdethet ki, és ha két vagy több tagállam vészhelyzetet hirdetett ki, regionális vagy uniós vészhelyzetet kell kihirdetnie. Olyan helyzet bekövetkezésének elkerülése érdekében, ahol a piaci korrekciós mechanizmus folyamatos aktiválása ellátásbiztonsági problémákhoz vezet, a piaci korrekciós mechanizmust automatikusan deaktiválni kell, amennyiben a Bizottság regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdetett ki. |
| --- | --- |

(38)

Amennyiben a gázellátás terén jelentős csökkenés következne be, és abban az esetben, ha a gázellátás nem elegendő a fennmaradó gázkereslet kielégítésére, a Bizottság az (EU) 2017/1938 rendelet értelmében – egy vészhelyzetet kihirdető tagállam kérésére – regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdethet ki, és ha két vagy több tagállam vészhelyzetet hirdetett ki, regionális vagy uniós vészhelyzetet kell kihirdetnie. Olyan helyzet bekövetkezésének elkerülése érdekében, ahol a piaci korrekciós mechanizmus folyamatos aktiválása ellátásbiztonsági problémákhoz vezet, a piaci korrekciós mechanizmust automatikusan deaktiválni kell, amennyiben a Bizottság regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdetett ki.

| (39) | Kulcsfontosságú, hogy a piaci korrekciós mechanizmus tartalmazzon egy hatékony eszközt a dinamikus biztonsági felső határ objektív kritériumok alapján azonnal és bármikor történő felfüggesztésére, ha a dinamikus biztonsági plafon olyan súlyos piaci zavarokhoz vezetne, amelyek hatással vannak az ellátásbiztonságra és az Unión belüli gázáramlásokra. |
| --- | --- |

(39)

Kulcsfontosságú, hogy a piaci korrekciós mechanizmus tartalmazzon egy hatékony eszközt a dinamikus biztonsági felső határ objektív kritériumok alapján azonnal és bármikor történő felfüggesztésére, ha a dinamikus biztonsági plafon olyan súlyos piaci zavarokhoz vezetne, amelyek hatással vannak az ellátásbiztonságra és az Unión belüli gázáramlásokra.

| (40) | Mivel a piaci korrekciós mechanizmus esetleges felfüggesztésének értékelésekor fontos valamennyi figyelembe veendő biztosítékot alaposan értékelni, a piaci korrekciós mechanizmust a Bizottság végrehajtási határozata útján fel kell függeszteni. Az ilyen döntés meghozatalakor, amelyre indokolatlan késedelem nélkül kell sort keríteni, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a dinamikus ajánlattételi korlát alkalmazása veszélyezteti-e az Unió ellátásbiztonságát, kísérik-e azt megfelelő keresletcsökkentési erőfeszítések, akadályozza-e az Unión belüli piaci alapú gázáramlásokat, negatívan befolyásolja-e a származtatott energiatermékek piacát, figyelembe veszi-e Unió-szerte a különböző szervezett piacokon jegyzett gázpiaci árakat, vagy hogy az mennyiben befolyásolhatja negatívan a meglévő gázellátási szerződéseket. Ilyen esetekben a Bizottságnak végrehajtási határozat útján fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust. Tekintettel a gyors reagálás szükségességére, nem követelhető meg, hogy a Bizottság valamely bizottsági eljárással összhangban járjon el. |
| --- | --- |

(40)

Mivel a piaci korrekciós mechanizmus esetleges felfüggesztésének értékelésekor fontos valamennyi figyelembe veendő biztosítékot alaposan értékelni, a piaci korrekciós mechanizmust a Bizottság végrehajtási határozata útján fel kell függeszteni. Az ilyen döntés meghozatalakor, amelyre indokolatlan késedelem nélkül kell sort keríteni, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a dinamikus ajánlattételi korlát alkalmazása veszélyezteti-e az Unió ellátásbiztonságát, kísérik-e azt megfelelő keresletcsökkentési erőfeszítések, akadályozza-e az Unión belüli piaci alapú gázáramlásokat, negatívan befolyásolja-e a származtatott energiatermékek piacát, figyelembe veszi-e Unió-szerte a különböző szervezett piacokon jegyzett gázpiaci árakat, vagy hogy az mennyiben befolyásolhatja negatívan a meglévő gázellátási szerződéseket. Ilyen esetekben a Bizottságnak végrehajtási határozat útján fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust. Tekintettel a gyors reagálás szükségességére, nem követelhető meg, hogy a Bizottság valamely bizottsági eljárással összhangban járjon el.

| (41) | A piaci korrekciós mechanizmus nem veszélyeztetheti az Unió gázellátás-biztonságát azáltal, hogy korlátozza azon árjelzéseket, amelyek elengedhetetlenek a szükséges gázszállítások és az Unión belüli gázáramlások idevonzásához. A piaci korrekciós mechanizmus aktiválásakor ugyanis a gázbeszállítók visszatarthatják a gázszállítást, hogy a nyereséget maximalizálják azáltal, hogy röviddel a biztonsági plafon deaktiválása után értékesítenek. Abban az esetben, ha a piaci korrekciós mechanizmus az Unió gázellátás-biztonságára nézve ilyen kockázatokhoz vezetne – de ahol nem kerül sor regionális vagy uniós vészhelyzet kihirdetésére –, a Bizottságnak azonnal fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust. Az ellátásbiztonsági kockázatok értékelése során figyelembe veendő elemek közé kell, hogy tartozzon a referenciaár egyik összetevőjének potenciális jelentős eltérése a múltbeli trendhez képest, valamint az Unióba irányuló negyedéves LNG-behozatalok jelentős visszaesése az előző év azonos negyedévéhez képest. |
| --- | --- |

(41)

A piaci korrekciós mechanizmus nem veszélyeztetheti az Unió gázellátás-biztonságát azáltal, hogy korlátozza azon árjelzéseket, amelyek elengedhetetlenek a szükséges gázszállítások és az Unión belüli gázáramlások idevonzásához. A piaci korrekciós mechanizmus aktiválásakor ugyanis a gázbeszállítók visszatarthatják a gázszállítást, hogy a nyereséget maximalizálják azáltal, hogy röviddel a biztonsági plafon deaktiválása után értékesítenek. Abban az esetben, ha a piaci korrekciós mechanizmus az Unió gázellátás-biztonságára nézve ilyen kockázatokhoz vezetne – de ahol nem kerül sor regionális vagy uniós vészhelyzet kihirdetésére –, a Bizottságnak azonnal fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust. Az ellátásbiztonsági kockázatok értékelése során figyelembe veendő elemek közé kell, hogy tartozzon a referenciaár egyik összetevőjének potenciális jelentős eltérése a múltbeli trendhez képest, valamint az Unióba irányuló negyedéves LNG-behozatalok jelentős visszaesése az előző év azonos negyedévéhez képest.

| (42) | Mivel az Unión belüli, korlátozás nélküli gázáramlások az ellátásbiztonság kulcselemét jelentik az Unióban, a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását akkor is fel kell függeszteni, ha az indokolatlanul korlátozza az Unión belüli gázáramlásokat, veszélyeztetve az Unió ellátásának biztonságát. |
| --- | --- |

(42)

Mivel az Unión belüli, korlátozás nélküli gázáramlások az ellátásbiztonság kulcselemét jelentik az Unióban, a piaci korrekciós mechanizmus aktiválását akkor is fel kell függeszteni, ha az indokolatlanul korlátozza az Unión belüli gázáramlásokat, veszélyeztetve az Unió ellátásának biztonságát.

| (43) | A piaci korrekciós mechanizmus nem eredményezheti az árjelzések által az Unió belső földgázpiacán betöltött szerep csökkenését, és nem akadályozhatja az Unión belüli piaci alapú gázáramlásokat, mivel alapvető fontosságú, hogy a földgáz továbbra is oda áramolhasson, ahol arra a legnagyobb szükség van. |
| --- | --- |

(43)

A piaci korrekciós mechanizmus nem eredményezheti az árjelzések által az Unió belső földgázpiacán betöltött szerep csökkenését, és nem akadályozhatja az Unión belüli piaci alapú gázáramlásokat, mivel alapvető fontosságú, hogy a földgáz továbbra is oda áramolhasson, ahol arra a legnagyobb szükség van.

| (44) | A piaci korrekciós mechanizmus nem veszélyeztetheti indokolatlanul a származtatott energiatermékek piacának folyamatos és megfelelő működését. Az említett piacok kulcsszerepet játszanak abban, hogy a piaci szereplők fedezni tudják pozícióikat a kockázatok kezelése érdekében, különösen az árvolatilitás tekintetében. Ezenkívül a piaci korrekciós mechanizmuson keresztüli árintervenciók jelentős pénzügyi veszteségeket okozhatnak a származtatott termékek piacainak szereplői számára. Tekintve a gázpiac méretét az Unióban, az ilyen veszteségek nemcsak a specializált származtatott termékek piacait érinthetik, hanem más pénzügyi piacokra is jelentős dominóhatást gyakorolhatnak. Az árintervenciók – a bizonytalanság miatt – a letéti felhívások káros növekedéséhez is vezethetnek. A letéti felhívások jelentős növekedése jelentős pénzügyi és likviditási veszteségeket eredményezhet a piaci szereplők számára, ami egy klíringtag vagy egy végső ügyfél nemteljesítéséhez vezet. A releváns piaci szereplőknek jóhiszeműen kell eljárniuk, és nem változtathatják meg indokolatlanul a kockázatkezelési eljárásokat, ami a letéti felhívások növekedéséhez vezetne, különösen ha nincs összhangban a rendes piaci eljárásokkal. Ezért a Bizottságnak azonnal fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust, ha az veszélyezteti a származtatott termékek piacának szabályos működését, például ha az az Unión belül a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek jelentős csökkenéséhez, vagy a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek Unión kívüli kereskedési helyszínekre való jelentős áthelyeződéséhez vezet. E tekintetben fontos, hogy a Bizottság figyelembe vegye a releváns uniós szervek részéről rendelkezésre álló szakmai tanácsokat. Az ESMA független hatóság, amely hozzájárul az uniós pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzéséhez, nevezetesen a pénzügyi piacok, így például a származtatott-termék-piacok stabilitásának és szabályos működésének előmozdítása révén.
  A Bizottságnak ezért figyelembe kell vennie az ESMA ilyen szempontokról szóló jelentéseit. Emellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie az Európai Központi Banknak (EKB) a pénzügyi rendszer stabilitásával kapcsolatos tanácsait, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 127. cikkének (4) bekezdésével és az EUMSZ-hez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 25.1. pontjával. Tekintve a pénzügyi piacok volatilitását és azokon a piaci beavatkozások potenciálisan nagy hatását, fontos biztosítani, hogy a Bizottság gyorsan felfüggeszthesse a piaci korrekciós mechanizmust. Ezért az ESMA jelentését legkésőbb 48 órán belül, vagy – sürgős esetekben a Bizottság kérésére – ugyanazon a napon ki kell adni. |
| --- | --- |

(44)

A piaci korrekciós mechanizmus nem veszélyeztetheti indokolatlanul a származtatott energiatermékek piacának folyamatos és megfelelő működését. Az említett piacok kulcsszerepet játszanak abban, hogy a piaci szereplők fedezni tudják pozícióikat a kockázatok kezelése érdekében, különösen az árvolatilitás tekintetében. Ezenkívül a piaci korrekciós mechanizmuson keresztüli árintervenciók jelentős pénzügyi veszteségeket okozhatnak a származtatott termékek piacainak szereplői számára. Tekintve a gázpiac méretét az Unióban, az ilyen veszteségek nemcsak a specializált származtatott termékek piacait érinthetik, hanem más pénzügyi piacokra is jelentős dominóhatást gyakorolhatnak. Az árintervenciók – a bizonytalanság miatt – a letéti felhívások káros növekedéséhez is vezethetnek. A letéti felhívások jelentős növekedése jelentős pénzügyi és likviditási veszteségeket eredményezhet a piaci szereplők számára, ami egy klíringtag vagy egy végső ügyfél nemteljesítéséhez vezet. A releváns piaci szereplőknek jóhiszeműen kell eljárniuk, és nem változtathatják meg indokolatlanul a kockázatkezelési eljárásokat, ami a letéti felhívások növekedéséhez vezetne, különösen ha nincs összhangban a rendes piaci eljárásokkal. Ezért a Bizottságnak azonnal fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust, ha az veszélyezteti a származtatott termékek piacának szabályos működését, például ha az az Unión belül a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek jelentős csökkenéséhez, vagy a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek Unión kívüli kereskedési helyszínekre való jelentős áthelyeződéséhez vezet. E tekintetben fontos, hogy a Bizottság figyelembe vegye a releváns uniós szervek részéről rendelkezésre álló szakmai tanácsokat. Az ESMA független hatóság, amely hozzájárul az uniós pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzéséhez, nevezetesen a pénzügyi piacok, így például a származtatott-termék-piacok stabilitásának és szabályos működésének előmozdítása révén.

A Bizottságnak ezért figyelembe kell vennie az ESMA ilyen szempontokról szóló jelentéseit. Emellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie az Európai Központi Banknak (EKB) a pénzügyi rendszer stabilitásával kapcsolatos tanácsait, összhangban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 127. cikkének (4) bekezdésével és az EUMSZ-hez csatolt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) 25.1. pontjával. Tekintve a pénzügyi piacok volatilitását és azokon a piaci beavatkozások potenciálisan nagy hatását, fontos biztosítani, hogy a Bizottság gyorsan felfüggeszthesse a piaci korrekciós mechanizmust. Ezért az ESMA jelentését legkésőbb 48 órán belül, vagy – sürgős esetekben a Bizottság kérésére – ugyanazon a napon ki kell adni.

| (45) | A piaci korrekciós mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy csak az árképzési mechanizmus hiányosságai által okozott kivételes gázár-emelkedéseket kezelje, és mint ilyen, ne legyen hatással a meglévő gázellátási szerződések érvényességére. Azonban olyan helyzetekben, amikor az ACER vagy a Bizottság megállapítja, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása kedvezőtlen hatással van a meglévő gázszállítási szerződésekre, a Bizottságnak fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust. |
| --- | --- |

(45)

A piaci korrekciós mechanizmust úgy kell kialakítani, hogy csak az árképzési mechanizmus hiányosságai által okozott kivételes gázár-emelkedéseket kezelje, és mint ilyen, ne legyen hatással a meglévő gázellátási szerződések érvényességére. Azonban olyan helyzetekben, amikor az ACER vagy a Bizottság megállapítja, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása kedvezőtlen hatással van a meglévő gázszállítási szerződésekre, a Bizottságnak fel kell függesztenie a piaci korrekciós mechanizmust.

| (46) | A piaci korrekciós mechanizmus kialakításának és felfüggesztési lehetőségeinek figyelembe kell venniük, hogy a földgázkereskedők áthelyezhetik a földgázkereskedelmet az Unión kívüli régiókba, ezáltal csökkentve a piaci korrekciós mechanizmus hatékonyságát. Ez volna a helyzet például akkor, ha a kereskedők tőzsdén kívüli gázkereskedelmet kezdenének folytatni, amely kevésbé átlátható, kevésbé van szabályozási ellenőrzésnek alávetve, és nagyobb kockázatot hordoz a tekintetben, hogy az érintett felek nem teljesítik kötelezettségeiket. Ez volna a helyzet akkor is, ha azon kereskedők, akiknél a fedezetet a piaci korrekciós mechanizmus korlátozhatja, más joghatóságokban keresnének fedezeti ügyleteket, aminek eredményeként a klíringpartnernek a maximált elszámolási ár tükrözése érdekében pótlólagos készpénzfedezetet kellene képeznie a származtatott pozíciókra, letéti felhívásokat kiváltva. |
| --- | --- |

(46)

A piaci korrekciós mechanizmus kialakításának és felfüggesztési lehetőségeinek figyelembe kell venniük, hogy a földgázkereskedők áthelyezhetik a földgázkereskedelmet az Unión kívüli régiókba, ezáltal csökkentve a piaci korrekciós mechanizmus hatékonyságát. Ez volna a helyzet például akkor, ha a kereskedők tőzsdén kívüli gázkereskedelmet kezdenének folytatni, amely kevésbé átlátható, kevésbé van szabályozási ellenőrzésnek alávetve, és nagyobb kockázatot hordoz a tekintetben, hogy az érintett felek nem teljesítik kötelezettségeiket. Ez volna a helyzet akkor is, ha azon kereskedők, akiknél a fedezetet a piaci korrekciós mechanizmus korlátozhatja, más joghatóságokban keresnének fedezeti ügyleteket, aminek eredményeként a klíringpartnernek a maximált elszámolási ár tükrözése érdekében pótlólagos készpénzfedezetet kellene képeznie a származtatott pozíciókra, letéti felhívásokat kiváltva.

| (47) | Az ACER-nek, az ESMA-nak, az ENTSOG-nak és a gázkoordinációs csoportnak segítenie kell a Bizottságot a piaci korrekciós mechanizmus nyomon követésében. |
| --- | --- |

(47)

Az ACER-nek, az ESMA-nak, az ENTSOG-nak és a gázkoordinációs csoportnak segítenie kell a Bizottságot a piaci korrekciós mechanizmus nyomon követésében.

| (48) | E rendelet szerinti feladatainak ellátása során a Bizottságnak lehetőséget kell kapnia arra is, hogy konzultáljon az EKB-val, és kikérje a tanácsát, összhangban az EKB-nak az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdése szerinti szerepével, annak érdekében, hogy hozzájáruljon a hitelintézetek prudenciális felügyeletével és a pénzügyi rendszer stabilitásával kapcsolatos politikák zavartalan végrehajtásához, valamint, hogy a jegyzőkönyv 25.1. pontja értelmében tanácsot adjon többek között a Bizottságnak, vagy a Bizottság konzultáljon vele a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó uniós jogszabályok hatályával és végrehajtásával kapcsolatban. Az ilyen konzultációs eljárást oly módon kell megszervezni, amely szükség esetén lehetővé teszi a piaci korrekciós mechanizmus gyors felfüggesztését. |
| --- | --- |

(48)

E rendelet szerinti feladatainak ellátása során a Bizottságnak lehetőséget kell kapnia arra is, hogy konzultáljon az EKB-val, és kikérje a tanácsát, összhangban az EKB-nak az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdése szerinti szerepével, annak érdekében, hogy hozzájáruljon a hitelintézetek prudenciális felügyeletével és a pénzügyi rendszer stabilitásával kapcsolatos politikák zavartalan végrehajtásához, valamint, hogy a jegyzőkönyv 25.1. pontja értelmében tanácsot adjon többek között a Bizottságnak, vagy a Bizottság konzultáljon vele a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó uniós jogszabályok hatályával és végrehajtásával kapcsolatban. Az ilyen konzultációs eljárást oly módon kell megszervezni, amely szükség esetén lehetővé teszi a piaci korrekciós mechanizmus gyors felfüggesztését.

| (49) | Tekintve annak sürgető szükségességét, hogy kezeljék a problémákat, nevezetesen a TTF-származtatott-termékeknek az Unióban történő árképzése terén, döntő fontosságú a piaci korrekciós mechanizmus gyors végrehajtása. Az ESMA-nak és az ACER-nek el kell végeznie a piaci korrekciós mechanizmus hatásáról szóló értékelést (a továbbiakban: hatásértékelés) annak elemzése érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus gyors végrehajtása vezethet-e nem szándékolt negatív következményekhez a pénzügyi vagy az energiapiacokra nézve, vagy az ellátásbiztonságra nézve. A hatásértékelést 2023. március 1-jéig be kell nyújtani a Bizottság részére. Abban nevezetesen elemezni kell a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való kiterjesztésének módozatairól szóló végrehajtási jogi aktushoz szükséges elemeket, és ellenőrizni kell, hogy a piaci korrekciós mechanizmus kulcsfontosságú elemei továbbra is megfelelőek-e a fejlemények fényében a pénzügyi és energiapiac vagy az ellátásbiztonság tekintetében. Az ESMA-nak és az ACER-nak 2023. január 23-ig előzetes adatjelentést kell közzétennie a piaci korrekciós mechanizmus bevezetéséről. Figyelembe véve a hatásértékelés eredményeit, a Bizottságnak – adott esetben – indokolatlan késedelem nélkül javaslatot kell tennie e rendelet módosítására a piaci korrekciós mechanizmus hatálya alá tartozó termékek megválasztásának kiigazítása céljából. |
| --- | --- |

(49)

Tekintve annak sürgető szükségességét, hogy kezeljék a problémákat, nevezetesen a TTF-származtatott-termékeknek az Unióban történő árképzése terén, döntő fontosságú a piaci korrekciós mechanizmus gyors végrehajtása. Az ESMA-nak és az ACER-nek el kell végeznie a piaci korrekciós mechanizmus hatásáról szóló értékelést (a továbbiakban: hatásértékelés) annak elemzése érdekében, hogy a piaci korrekciós mechanizmus gyors végrehajtása vezethet-e nem szándékolt negatív következményekhez a pénzügyi vagy az energiapiacokra nézve, vagy az ellátásbiztonságra nézve. A hatásértékelést 2023. március 1-jéig be kell nyújtani a Bizottság részére. Abban nevezetesen elemezni kell a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való kiterjesztésének módozatairól szóló végrehajtási jogi aktushoz szükséges elemeket, és ellenőrizni kell, hogy a piaci korrekciós mechanizmus kulcsfontosságú elemei továbbra is megfelelőek-e a fejlemények fényében a pénzügyi és energiapiac vagy az ellátásbiztonság tekintetében. Az ESMA-nak és az ACER-nak 2023. január 23-ig előzetes adatjelentést kell közzétennie a piaci korrekciós mechanizmus bevezetéséről. Figyelembe véve a hatásértékelés eredményeit, a Bizottságnak – adott esetben – indokolatlan késedelem nélkül javaslatot kell tennie e rendelet módosítására a piaci korrekciós mechanizmus hatálya alá tartozó termékek megválasztásának kiigazítása céljából.

| (50) | A Bizottság – a hatásértékelés alapján, vagy valamely piaci korrekciós eseményt vagy felfüggesztési határozatot követően, vagy a piaci és ellátásbiztonsági fejlemények fényében – javaslatot tehet e rendelet egyéb módosításaira is. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság – a hatásértékelés alapján, vagy valamely piaci korrekciós eseményt vagy felfüggesztési határozatot követően, vagy a piaci és ellátásbiztonsági fejlemények fényében – javaslatot tehet e rendelet egyéb módosításaira is.

| (51) | A származtatott-termék-piacok – különösen a központi szerződő felek kockázatkezelési folyamatai – megfelelő működésének megőrzése, valamint a további letét biztosítékként történő felhívása szükségességének minimalizálása érdekében a felek számára lehetővé kell tenni, hogy rendezett módon ellentételezzenek vagy csökkentsenek a TTF-származtatott-termék-piacon fennálló pozíciókat, amennyiben ezt kívánják. Ezért helyénvaló, hogy a dinamikus ajánlattételi korlát ne legyen alkalmazandó az e rendelet hatálybalépése előtt kötött szerződésekre, sem az olyan ügyletekre, amelyek lehetővé teszik a piaci szereplők számára, hogy ellentételezzék vagy csökkentsék az e rendelet hatálybalépése előtt kötött TTF-származtatott-ügyletekből eredő pozíciókat. |
| --- | --- |

(51)

A származtatott-termék-piacok – különösen a központi szerződő felek kockázatkezelési folyamatai – megfelelő működésének megőrzése, valamint a további letét biztosítékként történő felhívása szükségességének minimalizálása érdekében a felek számára lehetővé kell tenni, hogy rendezett módon ellentételezzenek vagy csökkentsenek a TTF-származtatott-termék-piacon fennálló pozíciókat, amennyiben ezt kívánják. Ezért helyénvaló, hogy a dinamikus ajánlattételi korlát ne legyen alkalmazandó az e rendelet hatálybalépése előtt kötött szerződésekre, sem az olyan ügyletekre, amelyek lehetővé teszik a piaci szereplők számára, hogy ellentételezzék vagy csökkentsék az e rendelet hatálybalépése előtt kötött TTF-származtatott-ügyletekből eredő pozíciókat.

| (52) | A központi szerződő felek kulcsszerepet játszanak a TTF-származtatott-termékekre vonatkozó piacok szabályos működésének biztosításában azáltal, hogy csökkentik a partnerkockázatot. Ezért szükséges, hogy a központi szerződő felek tevékenységeit – különösen a nemteljesítő pozíciók kezelése terén – ne akadályozza a piaci korrekciós mechanizmus. Ennek érdekében a dinamikus ajánlattételi korlát nem alkalmazható a központi szerződő fél által szervezett nemteljesítés-kezelési folyamat részeként végrehajtott kereskedésekre. |
| --- | --- |

(52)

A központi szerződő felek kulcsszerepet játszanak a TTF-származtatott-termékekre vonatkozó piacok szabályos működésének biztosításában azáltal, hogy csökkentik a partnerkockázatot. Ezért szükséges, hogy a központi szerződő felek tevékenységeit – különösen a nemteljesítő pozíciók kezelése terén – ne akadályozza a piaci korrekciós mechanizmus. Ennek érdekében a dinamikus ajánlattételi korlát nem alkalmazható a központi szerződő fél által szervezett nemteljesítés-kezelési folyamat részeként végrehajtott kereskedésekre.

| (53) | A piaci korrekciós mechanizmus a TTF-en jegyzett túlzottan magas gázárak és az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek korrekciójára irányuló célkitűzés elérése szempontjából szükséges és arányos. Az áremelkedések közvetett hatásai – így például a növekvő energiaárak és az infláció – minden tagállamot érintenek. Ami az árképzési rendszer hiányosságait illeti, az ilyen hiányosságok eltérő szerepet játszanak a különböző tagállamokban, mivel egyes tagállamokban (pl. a közép-európai tagállamokban) reprezentatívabbak az áremelkedések, mint más tagállamokban (pl. a periférián fekvő vagy más ellátási lehetőségekkel is rendelkező tagállamokban). A széttagolt fellépés elkerülése érdekében, amely megoszthatná az integrált uniós gázpiacot, a szolidaritás szellemében közös fellépésre van szükség. Ez elengedhetetlen az ellátásbiztonság garantálása érdekében is az Unióban. Ezenkívül, a közös biztosítékoknak – amelyekre az ellátási alternatívákkal nem rendelkező tagállamokban nagyobb szükség lehet, mint az ellátási alternatívákkal rendelkező tagállamokban – koordinált megközelítést kell biztosítaniuk az energiaszolidaritás kifejezéseképpen. Valóban, míg a pénzügyi kockázatok és előnyök a különböző tagállamok esetében nagyon eltérőek, a piaci korrekciós mechanizmusnak olyan szolidáris kompromisszumot kell képeznie, amelyben minden tagállam vállalja, hogy hozzájárul a piaci korrekcióhoz, és elfogadja ugyanazon korlátokat az árképzésre vonatkozóan, jóllehet az árképzési mechanizmus működési hibaszintje és a származtatott-termék-áraknak a gazdaságra gyakorolt pénzügyi hatásai néhány tagállamban eltérőek. A piaci korrekciós mechanizmus ezért megerősítené az uniós szolidaritást a túlzotton magas árak elkerülésével, amelyek sok tagállam számára már rövid ideig is fenntarthatatlanok. A piaci korrekciós mechanizmus segíteni fog biztosítani, hogy valamennyi tagállam gázszolgáltató vállalkozásai – a szolidaritás szellemében – észszerű áron vásárolhassanak gázt. |
| --- | --- |

(53)

A piaci korrekciós mechanizmus a TTF-en jegyzett túlzottan magas gázárak és az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek korrekciójára irányuló célkitűzés elérése szempontjából szükséges és arányos. Az áremelkedések közvetett hatásai – így például a növekvő energiaárak és az infláció – minden tagállamot érintenek. Ami az árképzési rendszer hiányosságait illeti, az ilyen hiányosságok eltérő szerepet játszanak a különböző tagállamokban, mivel egyes tagállamokban (pl. a közép-európai tagállamokban) reprezentatívabbak az áremelkedések, mint más tagállamokban (pl. a periférián fekvő vagy más ellátási lehetőségekkel is rendelkező tagállamokban). A széttagolt fellépés elkerülése érdekében, amely megoszthatná az integrált uniós gázpiacot, a szolidaritás szellemében közös fellépésre van szükség. Ez elengedhetetlen az ellátásbiztonság garantálása érdekében is az Unióban. Ezenkívül, a közös biztosítékoknak – amelyekre az ellátási alternatívákkal nem rendelkező tagállamokban nagyobb szükség lehet, mint az ellátási alternatívákkal rendelkező tagállamokban – koordinált megközelítést kell biztosítaniuk az energiaszolidaritás kifejezéseképpen. Valóban, míg a pénzügyi kockázatok és előnyök a különböző tagállamok esetében nagyon eltérőek, a piaci korrekciós mechanizmusnak olyan szolidáris kompromisszumot kell képeznie, amelyben minden tagállam vállalja, hogy hozzájárul a piaci korrekcióhoz, és elfogadja ugyanazon korlátokat az árképzésre vonatkozóan, jóllehet az árképzési mechanizmus működési hibaszintje és a származtatott-termék-áraknak a gazdaságra gyakorolt pénzügyi hatásai néhány tagállamban eltérőek. A piaci korrekciós mechanizmus ezért megerősítené az uniós szolidaritást a túlzotton magas árak elkerülésével, amelyek sok tagállam számára már rövid ideig is fenntarthatatlanok. A piaci korrekciós mechanizmus segíteni fog biztosítani, hogy valamennyi tagállam gázszolgáltató vállalkozásai – a szolidaritás szellemében – észszerű áron vásárolhassanak gázt.

| (54) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy meghatározza a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való alkalmazásának technikai részleteit. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(54)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, hogy meghatározza a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való alkalmazásának technikai részleteit. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.

| (55) | A téli szezonba lépő földgázpiacon tapasztalható volatilis és kiszámíthatatlan helyzet fontossá teszi annak biztosítását, hogy a piaci korrekciós mechanizmust a lehető leghamarabb alkalmazzák, ha az aktiválását indokoló feltételek teljesülnek. E rendeletnek ezért 2023. február 1-jén hatályba kell lépnie. A dinamikus ajánlattételi korlátot 2023. február 15-től kell alkalmazni. Az előzetes adatjelentés ESMA és ACER általi benyújtására vonatkozó kötelezettség visszamenőleges hatállyal, 2023. január 1-jétől alkalmazandó a szükséges információk mielőbbi beszerzése érdekében, |
| --- | --- |

(55)

A téli szezonba lépő földgázpiacon tapasztalható volatilis és kiszámíthatatlan helyzet fontossá teszi annak biztosítását, hogy a piaci korrekciós mechanizmust a lehető leghamarabb alkalmazzák, ha az aktiválását indokoló feltételek teljesülnek. E rendeletnek ezért 2023. február 1-jén hatályba kell lépnie. A dinamikus ajánlattételi korlátot 2023. február 15-től kell alkalmazni. Az előzetes adatjelentés ESMA és ACER általi benyújtására vonatkozó kötelezettség visszamenőleges hatállyal, 2023. január 1-jétől alkalmazandó a szükséges információk mielőbbi beszerzése érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet ideiglenes piaci korrekciós mechanizmust hoz létre a TTF-származtatott-termékekkel és az egyéb virtuális kereskedési pontokhoz (a továbbiakban: VTP-k) kapcsolódó származtatott termékekkel – a 9. cikkel összhangban – történő kereskedésre adott megbízásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy korlátozza az Unióban a világpiaci árakat nem tükröző, túlzottan magas gázárak előfordulásait.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

| 1. | „TTF-származtatott-termék”: a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott, olyan árualapú származtatott termék, amellyel valamely szabályozott piacon kereskednek, és amelynek mögöttes terméke a holland Title Transfer Facility-n (TTF), a Gasunie Transport Services B.V. által működtetett virtuális kereskedési ponton végrehajtott ügylet; |
| --- | --- |

1.

„TTF-származtatott-termék”: a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott, olyan árualapú származtatott termék, amellyel valamely szabályozott piacon kereskednek, és amelynek mögöttes terméke a holland Title Transfer Facility-n (TTF), a Gasunie Transport Services B.V. által működtetett virtuális kereskedési ponton végrehajtott ügylet;

12

| 2. | „egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termék”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott, olyan árualapú származtatott termék, amellyel valamely szabályozott piacon kereskednek, és amelynek mögöttes terméke az Unióban egy virtuális kereskedési ponton végrehajtott gázügylet; |
| --- | --- |

2.

„egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termék”: a 600/2014/EU rendelet 2. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott, olyan árualapú származtatott termék, amellyel valamely szabályozott piacon kereskednek, és amelynek mögöttes terméke az Unióban egy virtuális kereskedési ponton végrehajtott gázügylet;

| 3. | „virtuális kereskedési pont” vagy „VTP”: egy betáplálási-kiadási rendszeren belüli, nem fizikai kereskedési pont, ahol az eladó és a vevő között szállítási vagy elosztási kapacitás lekötésének szükségessége nélkül kerül sor gázkereskedelemre; |
| --- | --- |

3.

„virtuális kereskedési pont” vagy „VTP”: egy betáplálási-kiadási rendszeren belüli, nem fizikai kereskedési pont, ahol az eladó és a vevő között szállítási vagy elosztási kapacitás lekötésének szükségessége nélkül kerül sor gázkereskedelemre;

| 4. | „fronthavi TTF-származtatott-termék”: olyan TTF-származtatott-termék, amely lejáratának napja a legközelebbi az adott szabályozott piacon értékesített, egy hónapos lejáratú származtatott termékek közül; |
| --- | --- |

4.

„fronthavi TTF-származtatott-termék”: olyan TTF-származtatott-termék, amely lejáratának napja a legközelebbi az adott szabályozott piacon értékesített, egy hónapos lejáratú származtatott termékek közül;

| 5. | „frontévi TTF-származtatott-termék”: olyan TTF-származtatott-termék, amely lejáratának napja a legközelebbi az adott szabályozott piacon értékesített, tizenkét hónapos lejáratú származtatott termékek közül; |
| --- | --- |

5.

„frontévi TTF-származtatott-termék”: olyan TTF-származtatott-termék, amely lejáratának napja a legközelebbi az adott szabályozott piacon értékesített, tizenkét hónapos lejáratú származtatott termékek közül;

| 6. | „referenciaár”: amennyiben rendelkezésre áll, a következők napi átlagára:






  — | a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)” és az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) által kezelt „Northwest Europe des – half-month 2” napi átlagaként meghatározott „Northwest Europe Marker” LNG-árértékelés; USD-ben kifejezett LNG-árértékelések/metrikus millió brit termikus egységről (MMBtu) EUR/MWh-ra történő átváltással, az Európai Központi Bank (EKB) EUR átváltási árfolyama és az 1 MMBtu=0,293071 kWh átváltási arány alapján, |
| --- | --- | --- |

6.

„referenciaár”: amennyiben rendelkezésre áll, a következők napi átlagára:

—

a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „Daily Spot Northwest Europe Marker (NWE)” és az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) által kezelt „Northwest Europe des – half-month 2” napi átlagaként meghatározott „Northwest Europe Marker” LNG-árértékelés; USD-ben kifejezett LNG-árértékelések/metrikus millió brit termikus egységről (MMBtu) EUR/MWh-ra történő átváltással, az Európai Központi Bank (EKB) EUR átváltási árfolyama és az 1 MMBtu=0,293071 kWh átváltási arány alapján,

| — | a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, valamint az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) által kezelt „Iberian peninsula des - half-month 2”, „Italy des - half-month 2” és „Greece des - half-month 2” napi átlagának napi átlagaként meghatározott „Mediterranean Marker” LNG-árértékelés; USD-ben kifejezett LNG-árértékelések/MMBtu-ról EUR/MWh-ra történő átváltással, az EKB EUR átváltási árfolyama és az 1 MMBtu=0,293071 kWh átváltási arány alapján; |
| --- | --- |

—

a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, valamint az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) által kezelt „Iberian peninsula des - half-month 2”, „Italy des - half-month 2” és „Greece des - half-month 2” napi átlagának napi átlagaként meghatározott „Mediterranean Marker” LNG-árértékelés; USD-ben kifejezett LNG-árértékelések/MMBtu-ról EUR/MWh-ra történő átváltással, az EKB EUR átváltási árfolyama és az 1 MMBtu=0,293071 kWh átváltási arány alapján;

| — | a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month” és az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) által kezelt „Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2” napi átlagaként meghatározott „Northeast Asia Marker” LNG-árértékelés; USD-ben kifejezett LNG-árértékelések/MMBtu-ról EUR/MWh-ra történő átváltással, az EKB EUR átváltási árfolyama és az 1 MMBtu=0,293071 kWh átváltási arány alapján, |
| --- | --- |

—

a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „LNG Japan/Korea DES 2 Half-Month” és az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) által kezelt „Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2” napi átlagaként meghatározott „Northeast Asia Marker” LNG-árértékelés; USD-ben kifejezett LNG-árértékelések/MMBtu-ról EUR/MWh-ra történő átváltással, az EKB EUR átváltási árfolyama és az 1 MMBtu=0,293071 kWh átváltási arány alapján,

| — | a fronthavi NBP-származtatott-terméknek az ICE Futures Europe (az Egyesült Királyság) által közzétett elszámolási ára; GBP (penny)/therm-ről EUR/MWh-ra történő átváltással, az EKB EUR átváltási árfolyama és az 1 therm=29,3071 kWh átváltási arány alapján, |
| --- | --- |

—

a fronthavi NBP-származtatott-terméknek az ICE Futures Europe (az Egyesült Királyság) által közzétett elszámolási ára; GBP (penny)/therm-ről EUR/MWh-ra történő átváltással, az EKB EUR átváltási árfolyama és az 1 therm=29,3071 kWh átváltási arány alapján,

| — | az ACER által az (EU) 2022/2576 tanácsi rendelet 18. cikke alapján végzett napi árértékelés szerinti ár; |
| --- | --- |

—

az ACER által az (EU) 2022/2576 tanácsi rendelet 18. cikke alapján végzett napi árértékelés szerinti ár;

| 7. | „szabályozott piac”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piac; |
| --- | --- |

7.

„szabályozott piac”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piac;

| 8. | „piacműködtető”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott piacműködtető. |
| --- | --- |

8.

„piacműködtető”: a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott piacműködtető.

II. FEJEZET

A PIACI KORREKCIÓS MECHANIZMUS

3. cikk

Az árak nyomon követése

(1)   Az ACER állandóan nyomon követi a referenciaárnak és a fronthavi TTF-származtatott-termékek elszámolási árának, valamint az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek fronthavi származtatott-termék-elszámolási-árának alakulását.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) mindennap legkésőbb (közép-európai idő szerint) 21 óráig értesíti az ACER-t a következő markerek napi LNG-árértékeléséről: „Daily Spot Mediterranean Marker (MED)”, „Daily Spot Northwest Europe Marker (NEW)” és „Japan Korea Marker (JKM)”.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az Argus Benchmark Administration B.V. (Hollandia) mindennap legkésőbb (közép-európai idő szerint) 21 óráig értesíti az ACER-t a következő markerek napi LNG-árértékeléséről: „Northwest Europe des – half-month 2”, „Iberian peninsula des - half-month 2”, „Italy des - half-month 2”, „Greece des - half-month 2” és „Northeast Asia des (ANEA) - half-month 2”.

(4)   Az (1) bekezdés értelmében kapott információk alapján az ACER mindennap kiszámítja a napi referenciaárat. Az ACER legkésőbb közép-európai idő szerint 23:59-ig mindennap közzéteszi honlapján a napi referenciaárat.

4. cikk

Piaci korrekciós esemény

(1)   A frontévi TTF-származtatott-termékek elszámolási árára vonatkozó piaci korrekciós mechanizmust aktiválni kell, amikor piaci korrekciós esemény következik be. Piaci korrekciós esemény bekövetkezésének minősül, amikor a fronthavi TTF-származtatott-termékeknek az ICE Endex B.V. (Hollandia) által közzétett elszámolási ára:

| a) | három munkanapon át meghaladja a 180 EUR/MWh-t; és |
| --- | --- |

a)

három munkanapon át meghaladja a 180 EUR/MWh-t; és

| b) | az a) pontban említett időszakban a referenciaárnál 35 EUR-val magasabb. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett időszakban a referenciaárnál 35 EUR-val magasabb.

(2)   A 9. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus elfogadását követően a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján az említett végrehajtási jogi aktusban meghatározott feltételek mellett be kell következnie az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekkel kapcsolatos piaci korrekciós eseménynek is.

(3)   Ha az ACER megállapítja, hogy piaci korrekciós esemény következett be, a honlapján egyértelmű és jól látható módon, legkésőbb közép-európai idő szerint 23:59-ig értesítést tesz közzé, amelyben kijelenti, hogy piaci korrekciós esemény következett be (a továbbiakban: piaci korrekciós értesítés), továbbá tájékoztatja a Tanácsot, a Bizottságot, az EKB-t és az ESMA-t a piaci korrekciós eseményről.

(4)   A TTF-származtatott-termékek piacán működő piacműködtetők és a TTF-származtatott-termékek piacán részt vevők naponta nyomon követik az ACER honlapját.

(5)   A piaci korrekciós értesítés közzétételét követő naptól kezdve a piacműködtetők nem fogadhatnak el, és a TTF-származtatott-termékek piaci szereplői nem nyújthatnak be olyan TTF-származtatott-termékekre vonatkozó megbízásokat, amelyek lejárata a fronthavi TTF-származtatott-termék lejárati napja és a frontévi TTF-származtatott-termék lejárati napja közötti időszakban esedékes, és amelyek ára 35 EUR-val magasabb az ACER által az előző napon közzétett referenciaárnál (a továbbiakban: dinamikus ajánlattételi korlát). Ha a referenciaár 145 EUR/MWh alatt van, a dinamikus ajánlattételi korlát továbbra is a 145 EUR és a 35 EUR összegénél marad.

(6)   A 9. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktus elfogadását követően – a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján az említett végrehajtási jogi aktusban meghatározott feltételek mellett – dinamikus ajánlattételi korlátot kell alkalmazni az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre.

(7)   Mihelyt az ACER aktiválta, a dinamikus ajánlattételi korlát minimum 20 munkanapig alkalmazandó, kivéve, ha azt a Bizottság a 6. cikkel összhangban felfüggeszti, vagy azt az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban deaktiválják.

(8)   Annak érdekében, hogy a Bizottság – végrehajtási határozat útján – szükség esetén gyorsan felfüggeszthesse a piaci korrekciós mechanizmus ACER általi aktiválását – abban az esetben, amikor – az ACER által a 3. cikk (1) bekezdése alapján folytatott nyomon követés eredményei alapján – konkrét jelzések vannak arra vonatkozóan, hogy a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti piaci korrekciós esemény bekövetkezése várható –, a Bizottság haladéktalanul felkéri az EKB-t, az ESMA-t, valamint adott esetben a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózatát (a továbbiakban: ENTSOG) és a gázkoordinációs csoportot (a továbbiakban: a gázkoordinációs csoport), hogy adjanak értékelést egy esetleges piaci korrekciós eseménynek az ellátásbiztonságra, az Unión belüli gázáramlásokra és a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatásáról. Az említett értékelésben figyelembe kell venni az egyéb releváns szervezett piacokon, nevezetesen Ázsiában vagy az Egyesült Államokban bekövetkező árfejleményeket, amint azt a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt és a S&P Global Inc. (New York) által közzétett „Joint Japan Korea Marker” vagy „Henry Hub Gas Price Assessment” tükrözi.

(9)   A Bizottság – miután értékelte az ajánlattételi korlátnak a gáz- és a villamosenergia-fogyasztásra gyakorolt hatását, továbbá az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet 3. és 5. cikkében, valamint az (EU) 2022/1854 tanácsi rendelet 3. és 4. cikkében előírt keresletcsökkentési célok teljesítése terén tett haladást – az új helyzethez igazodás érdekében javasolhatja az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelet módosítását is.

(10)   Piaci korrekciós esemény bekövetkezésekor a Bizottság indokolatlan késedelem nélkül tanácsot kér az EKB-tól a származtatott-energiatermék-piacok stabilitását és rendezett működését érintő nem szándékolt zavarok kockázatára vonatkozóan.

5. cikk

A piaci korrekciós mechanizmus deaktiválása

(1)   A dinamikus ajánlattételi korlátot – a 4. cikk (5) bekezdésének megfelelő piaci korrekciós esemény bekövetkezésétől számított 20 munkanap elteltével vagy azután – deaktiválni kell, ha a referenciaár három egymást követő munkanapon 145 EUR/MWh alatt van.

(2)   Amennyiben a Bizottság – az (EU) 2017/1938 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban – regionális vagy uniós vészhelyzetet hirdet ki, nevezetesen abban az esetben, ha a gázellátási helyzet jelentős romlása olyan helyzethez vezet, ahol a gázellátás nem elegendő a fennmaradó gázkereslet kielégítésére (a továbbiakban: adagolás), a dinamikus ajánlattételi korlátot deaktiválni kell.

(3)   Az ACER haladéktalanul értesítést tesz közzé a honlapján, valamint értesíti a Tanácsot, a Bizottságot, az EKB-t és az ESMA-t arról, hogy az (1) bekezdésben említett deaktiválási esemény következett be (a továbbiakban: deaktiválási értesítés).

6. cikk

A piaci korrekciós mechanizmus felfüggesztése

(1)   Az ESMA, az ACER, az ENTSOG és a gázkoordinációs csoport a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása esetén folyamatosan nyomon követi a dinamikus ajánlattételi korlátnak a pénzügyi és az energiapiacra, valamint az ellátásbiztonságra gyakorolt hatásait.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nyomon követés alapján a Bizottság végrehajtási határozat útján minden olyan esetben felfüggeszti a piaci korrekciós mechanizmust, amikor az ellátásbiztonságot, az Unión belüli gázáramlásokat vagy pénzügyi stabilitást negatívan befolyásoló, nem szándékolt piaci zavarok vagy ilyen zavarok nyilvánvaló kockázatai merülnek fel (a továbbiakban: felfüggesztési határozat). Az értékelésben a Bizottság figyelembe veszi, hogy a piaci korrekciós mechanizmus aktiválása:

| a) | veszélyezteti-e az Unió gázellátásának biztonságát; az ellátásbiztonsági kockázatok értékelésekor figyelembe veendő elemek a referenciaár egyik összetevőjének potenciális jelentős eltérése a múltbeli trendhez képest és az Unióba irányuló negyedéves LNG-behozatalok jelentős visszaesése az előző év azonos negyedévéhez képest; |
| --- | --- |

a)

veszélyezteti-e az Unió gázellátásának biztonságát; az ellátásbiztonsági kockázatok értékelésekor figyelembe veendő elemek a referenciaár egyik összetevőjének potenciális jelentős eltérése a múltbeli trendhez képest és az Unióba irányuló negyedéves LNG-behozatalok jelentős visszaesése az előző év azonos negyedévéhez képest;

| b) | olyan időszakban következik-e be, amikor az (EU) 2022/1369 rendelet 5. cikke szerinti kötelező keresletcsökkentési célok uniós szinten nem teljesülnek, negatívan befolyásolja-e az (EU) 2022/1369 rendelet 3. cikke szerinti gázfogyasztás-csökkentési cél végrehajtása terén elért haladást, figyelembe véve, hogy biztosítani kell, hogy az árjelzések keresletcsökkentésre ösztönözzenek, vagy a gázfogyasztás egy hónapon belül 15 %-os vagy két egymást követő hónap során 10 %-os általános növekedéséhez vezet-e a 2023. február 1-jét megelőző öt egymást követő év azonos hónapjainak vonatkozó átlagos fogyasztásához képest, az (EU) 2022/1369 rendelet 8. cikkével összhangban a tagállamoktól kapott gázfogyasztási és keresletcsökkentési adatok alapján; |
| --- | --- |

b)

olyan időszakban következik-e be, amikor az (EU) 2022/1369 rendelet 5. cikke szerinti kötelező keresletcsökkentési célok uniós szinten nem teljesülnek, negatívan befolyásolja-e az (EU) 2022/1369 rendelet 3. cikke szerinti gázfogyasztás-csökkentési cél végrehajtása terén elért haladást, figyelembe véve, hogy biztosítani kell, hogy az árjelzések keresletcsökkentésre ösztönözzenek, vagy a gázfogyasztás egy hónapon belül 15 %-os vagy két egymást követő hónap során 10 %-os általános növekedéséhez vezet-e a 2023. február 1-jét megelőző öt egymást követő év azonos hónapjainak vonatkozó átlagos fogyasztásához képest, az (EU) 2022/1369 rendelet 8. cikkével összhangban a tagállamoktól kapott gázfogyasztási és keresletcsökkentési adatok alapján;

| c) | akadályozza-e az Unión belüli piaci alapú gázáramlásokat az ACER nyomonkövetési adatai szerint; |
| --- | --- |

c)

akadályozza-e az Unión belüli piaci alapú gázáramlásokat az ACER nyomonkövetési adatai szerint;

| d) | befolyásolja-e – az ESMA-nak a piaci korrekciós intézkedés ESMA általi aktiválásának hatásáról szóló jelentése és az EKB-nak a Bizottság által e célból kikért bármely tanácsa alapján – a származtatott-energiatermék-piacok stabilitását és rendezett működését, különösen, amennyiben az a letéti felhívások jelentős növekedéséhez vagy az Unión belüli TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek jelentős csökkenéséhez vezet egyetlen hónapon belül az előző év azonos hónapjához képest, vagy a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek Unión kívüli kereskedési helyszínekre való jelentős áthelyeződéséhez vezet; |
| --- | --- |

d)

befolyásolja-e – az ESMA-nak a piaci korrekciós intézkedés ESMA általi aktiválásának hatásáról szóló jelentése és az EKB-nak a Bizottság által e célból kikért bármely tanácsa alapján – a származtatott-energiatermék-piacok stabilitását és rendezett működését, különösen, amennyiben az a letéti felhívások jelentős növekedéséhez vagy az Unión belüli TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek jelentős csökkenéséhez vezet egyetlen hónapon belül az előző év azonos hónapjához képest, vagy a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek Unión kívüli kereskedési helyszínekre való jelentős áthelyeződéséhez vezet;

| e) | lényeges eltérésekhez vezet-e az Unió különböző szervezett piacain és az egyéb releváns szervezett piacokon – így például Ázsiában vagy az Egyesült Államokban – érvényesülő gázpiaci árak között, amint azokat a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „Joint Japan Korea Marker” vagy „Henry Hub Gas Price Assessment” tükrözi; |
| --- | --- |

e)

lényeges eltérésekhez vezet-e az Unió különböző szervezett piacain és az egyéb releváns szervezett piacokon – így például Ázsiában vagy az Egyesült Államokban – érvényesülő gázpiaci árak között, amint azokat a Platts Benchmark B.V. (Hollandia) által kezelt „Joint Japan Korea Marker” vagy „Henry Hub Gas Price Assessment” tükrözi;

| f) | befolyásolja-e a meglévő gázellátási szerződések érvényességét, ideértve a hosszú távú gázellátási szerződésekét is. |
| --- | --- |

f)

befolyásolja-e a meglévő gázellátási szerződések érvényességét, ideértve a hosszú távú gázellátási szerződésekét is.

(3)   A felfüggesztési határozatot indokolatlan késedelem nélkül kell meghozni, és közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A felfüggesztési határozat közzétételét követő naptól kezdve a felfüggesztési határozatban meghatározott ideig a dinamikus ajánlattételi korlát alkalmazása megszűnik.

(4)   Az ACER, az ESMA, az ENTSOG és a gázkoordinációs csoport segíti a Bizottságot a 4., 5. és 6. cikk szerinti feladatok ellátásában. Az ESMA-nak az e cikk (2) bekezdésének d) pontja szerinti jelentését legkésőbb 48 órán belül vagy – sürgős esetekben a Bizottság kérésére – ugyanazon a napon ki kell adni.

(5)   A 4., 5. és 6. cikk szerinti feladatainak ellátása során a Bizottság tanácskérés céljából konzultálhat az EKB-val az EUMSZ 127. cikkének (5) bekezdése szerinti feladatával kapcsolatos bármely kérdésben, hogy hozzájáruljon a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításához.

7. cikk

Szakmai titoktartás

(1)   A szakmai titoktartásnak az e cikkben meghatározott feltételeit az e rendelet alapján beérkezett, kicserélt vagy továbbított minden bizalmas információra alkalmazni kell.

(2)   Szakmai titoktartási kötelezettség alkalmazandó minden olyan személyre, aki az ACER-nek vagy olyan hatóságnak vagy piaci vállalkozásnak vagy természetes vagy jogi személynek dolgozik vagy dolgozott, akire vagy amelyre az illetékes hatóság átruházta hatásköreit, beleértve az illetékes hatóság által megbízott ellenőröket és szakértőket is.

(3)   A szakmai titoktartás hatálya alá tartozó információk semmilyen más személlyel vagy hatósággal nem közölhetők, kivéve, ha ezt az uniós vagy tagállami jogban foglalt rendelkezés írja elő.

(4)   Az illetékes hatóságok között e rendelet alapján kicserélt valamennyi, üzleti vagy működési feltételekre, és egyéb gazdasági vagy személyes ügyekre vonatkozó információ bizalmasnak minősül, és a szakmai titoktartás követelményeinek hatálya alá tartozik, kivéve, ha az illetékes hatóság a közléssel egyidejűleg kijelenti, hogy az ilyen információ nyilvánosságra hozható, vagy ha az ilyen nyilvánosságra hozatal bírósági eljáráshoz szükséges.

8. cikk

Hatásértékelés

(1)   Az ESMA és az ACER értékeli a piaci korrekciós mechanizmusnak a pénzügyi és energiapiacokra, valamint az ellátásbiztonságra gyakorolt hatásait, nevezetesen hogy ellenőrizzék, a piaci korrekciós mechanizmus kulcselemei továbbra is megfelelőek-e a pénzügyi és energiapiac, valamint az ellátásbiztonság tekintetében a fejlemények fényében.

(2)   Az ESMA és az ACER a hatásértékelésben elvégzi különösen a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumok elemzését. Az említett értékelésben nevezetesen ellenőrizni kell, hogy a TFF-származtatott-termékek korlátozása a piaci szereplők által a korrigált és a korrigálatlan származtatott termékek között folytatott olyan arbitrázshoz vezetett-e, amely negatív hatással van a pénzügyi és energiapiacra, valamint káros a fogyasztókra nézve.

(3)   Az ESMA és az ACER értékeli a következőket is:

| a) | a tőzsdén kívüli kereskedés e rendelet hatálya alóli kizárása a TTF-származtatott-termékekkel való kereskedésnek a tőzsdén kívüli piacokra való jelentős áthelyeződéséhez vezetett-e, veszélyeztetve a pénzügyi vagy az energiapiacok stabilitását; |
| --- | --- |

a)

a tőzsdén kívüli kereskedés e rendelet hatálya alóli kizárása a TTF-származtatott-termékekkel való kereskedésnek a tőzsdén kívüli piacokra való jelentős áthelyeződéséhez vezetett-e, veszélyeztetve a pénzügyi vagy az energiapiacok stabilitását;

| b) | a piaci korrekciós mechanizmus az Unión belül a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek jelentős csökkenéséhez, vagy a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek Unión kívüli kereskedési helyszínekre való jelentős áthelyeződéséhez vezetett-e. |
| --- | --- |

b)

a piaci korrekciós mechanizmus az Unión belül a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek jelentős csökkenéséhez, vagy a TTF-származtatott-termékekkel kapcsolatos ügyletek Unión kívüli kereskedési helyszínekre való jelentős áthelyeződéséhez vezetett-e.

(4)   Az ESMA és az ACER értékeli továbbá, hogy szükséges-e felülvizsgálni a következőket:

| a) | a referenciaár tekintetében figyelembe vett elemek; |
| --- | --- |

a)

a referenciaár tekintetében figyelembe vett elemek;

| b) | a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek; |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek;

| c) | a dinamikus ajánlattételi korlát. |
| --- | --- |

c)

a dinamikus ajánlattételi korlát.

(5)   Az ESMA-nak és az ACER-nek az (1) bekezdés szerinti jelentését 2023. március 1-jéig be kell nyújtani a Bizottság részére. Az ESMA és az ACER 2023. január 23-ig előzetes adatjelentést tesz közzé a piaci korrekciós mechanizmus bevezetéséről.

9. cikk

A piaci korrekciós mechanizmus kiterjesztése az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre

(1)   Az 8. cikk (1) bekezdésében említett értékelés alapján a Bizottság – végrehajtási jogi aktus útján – 2023. március 31-ig meghatározza a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre történő alkalmazásának technikai részleteit, összhangban e cikk (2) bekezdésével. Az említett végrehajtási jogi aktust a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban kell elfogadni.

Abban az esetben, ha a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre történő alkalmazása a (2) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján jelentős negatív hatásokhoz vezet a pénzügyi vagy gázpiacokra nézve, a Bizottság kivételesen kizár bizonyos származtatott termékeket a piaci korrekciós mechanizmus alkalmazási köréből.

(2)   A Bizottság kiválasztja a végrehajtás technikai részleteit, valamint azon egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékeket, amelyeket lehet, hogy ki kell zárni a piaci korrekciós mechanizmus alkalmazási köréből, különösen a következő kritériumok alapján:

| a) | az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek árára vonatkozó információk rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

a)

az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek árára vonatkozó információk rendelkezésre állása;

| b) | az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek likviditása; |
| --- | --- |

b)

az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékek likviditása;

| c) | azon hatás, amelyet a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való kiterjesztése gyakorolna az Unión belüli gázáramlásokra és az ellátásbiztonságra; |
| --- | --- |

c)

azon hatás, amelyet a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való kiterjesztése gyakorolna az Unión belüli gázáramlásokra és az ellátásbiztonságra;

| d) | azon hatás, amelyet a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való kiterjesztése gyakorolna a pénzügyi piacok stabilitására, figyelembe véve az esetleges kiegészítő letétekre mint biztosítékra gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

d)

azon hatás, amelyet a piaci korrekciós mechanizmusnak az egyéb VTP-khez kapcsolódó származtatott termékekre való kiterjesztése gyakorolna a pénzügyi piacok stabilitására, figyelembe véve az esetleges kiegészítő letétekre mint biztosítékra gyakorolt hatást.

10. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság adott esetben javaslatot tehet e rendelet módosítására, hogy bevonja a tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékeket e rendelet hatálya alá, vagy hogy felülvizsgálja a referenciaár céljára figyelembe vett elemeket – nevezetesen megvizsgálva eltérő súlyozás adását az említett elemeknek –, a piaci korrekciós mechanizmus aktiválásának a 4. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott feltételeit és a dinamikus ajánlattételi korlátot. Az ilyen javaslat benyújtása előtt a Bizottság konzultál az EKB-val, az ESMA-val, az ACER-rel, az ENTSOG-gal és a gázkoordinációs csoporttal, valamint – adott esetben – egyéb releváns érdekelt felekkel.

11. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a rendelet 2023. február 1-jén lép hatályba. Ezt a rendeletet ugyanazon naptól kezdve egy évig kell alkalmazni.

(2)   A 4. cikket 2023. február 15-től kell alkalmazni.

(3)   A 8. cikk (2) bekezdését 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

(4)   Ez a rendelet nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | a 2023. február 1. előtt kötött TTF-származtatott-szerződések; |
| --- | --- |

a)

a 2023. február 1. előtt kötött TTF-származtatott-szerződések;

| b) | TTF-származtatott-termékek vásárlása és értékesítése a 2023. február 1. előtt kötött TTF-származtatott-szerződések ellentételezése vagy csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

b)

TTF-származtatott-termékek vásárlása és értékesítése a 2023. február 1. előtt kötött TTF-származtatott-szerződések ellentételezése vagy csökkentése érdekében;

| c) | TTF-származtatott-termékek vásárlása és értékesítése központi szerződő fél által szervezett nemteljesítés-kezelési eljárás részeként, beleértve a szabályozott piacon klíring célokból nyilvántartásba vett tőzsdén kívüli kereskedéseket. |
| --- | --- |

c)

TTF-származtatott-termékek vásárlása és értékesítése központi szerződő fél által szervezett nemteljesítés-kezelési eljárás részeként, beleértve a szabályozott piacon klíring célokból nyilvántartásba vett tőzsdén kívüli kereskedéseket.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. BEK

---

(1)  
  2022. december 2-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az ICE Endex az egyik fő energiatőzsde Európában. A gáz esetében szabályozott határidős ügyleteket és opciókat biztosít a holland TTF-kereskedési-központ számára.

2

(3)  A Tanács (EU) 2022/2576 rendelete (2022. december 19.) a szolidaritásnak a gázbeszerzések jobb koordinálása, megbízható ár-referenciaértékek és a határokon átnyúló gázkereskedelem révén történő fokozásáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1011 rendelete (2016. június 8.) a pénzügyi eszközökben és pénzügyi ügyletekben referenciamutatóként vagy a befektetési alapok teljesítményének méréséhez felhasznált indexekről, valamint a 2008/48/EK és a 2014/17/EU irányelv, továbbá az 596/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 171., 2016.6.29., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/942 rendelete (2019. június 5.) az Energiaszabályozók Európai Uniós Együttműködési Ügynökségének létrehozásáról (HL L 158., 2019.6.14., 22. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről (HL L 206., 2022.8.8., 1. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2022/1854 rendelete (2022. október 6.) a magas energiaárak kezelését célzó vészhelyzeti beavatkozásról (HL L 261 I., 2022.10.7., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1938 rendelete (2017. október 25.) a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 994/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 280., 2017.10.28., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról | (EGT-vonatkozású szöveg) | (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

12

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2579 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. június 10.)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az említett irányelv 8a. cikkével összhangban a vállalkozások által az engedély iránti kérelemben benyújtandó információkat meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8a. cikke (6) bekezdésének második albekezdésére, összefüggésben 8a. cikke (6) bekezdése első albekezdésének a) pontjával,

mivel:

| (1) | A 2013/36/EU irányelv 8a. cikke értelmében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott feltételeket teljesítő befektetési vállalkozásoknak hitelintézeti engedély iránti kérelmet kell benyújtaniuk. E vállalkozásoknak elegendő információt kell szolgáltatniuk az illetékes hatóságok számára ahhoz, hogy azok el tudják végezni a kérelmező hitelintézetek átfogó értékelését. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/36/EU irányelv 8a. cikke értelmében az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának b) alpontjában meghatározott feltételeket teljesítő befektetési vállalkozásoknak hitelintézeti engedély iránti kérelmet kell benyújtaniuk. E vállalkozásoknak elegendő információt kell szolgáltatniuk az illetékes hatóságok számára ahhoz, hogy azok el tudják végezni a kérelmező hitelintézetek átfogó értékelését.

| (2) | Azon információk jegyzékét, amelyeket a 2013/36/EU irányelv 8a. cikkében említett engedély megszerzésére irányuló kérelemben meg kell adni, rendeletben kell meghatározni. Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kérelmező hitelintézet azonosító adatait és a múltbeli tevékenységére vonatkozó információkat, beleértve a meglévő engedélyeit, a tervezett tevékenységeket, az aktuális pénzügyi helyzetét, az üzleti tervét és az indulótőkéjét. |
| --- | --- |

(2)

Azon információk jegyzékét, amelyeket a 2013/36/EU irányelv 8a. cikkében említett engedély megszerzésére irányuló kérelemben meg kell adni, rendeletben kell meghatározni. Ezeknek az információknak tartalmazniuk kell a kérelmező hitelintézet azonosító adatait és a múltbeli tevékenységére vonatkozó információkat, beleértve a meglévő engedélyeit, a tervezett tevékenységeket, az aktuális pénzügyi helyzetét, az üzleti tervét és az indulótőkéjét.

| (3) | A kérelmező hitelintézetek által az engedélyezéssel összefüggésben benyújtandó információk következetességének és összhangjának biztosítása érdekében e rendeletnek hivatkoznia kell a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkra, a befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényesekre és tagokra vonatkozó követelményekre, valamint a felügyeleti feladatok hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőkre vonatkozó (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (3), és a rendelet hatályát ki kell terjesztenie a hitelintézetnek minősülő befektetési vállalkozásokra. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező hitelintézetek által az engedélyezéssel összefüggésben benyújtandó információk következetességének és összhangjának biztosítása érdekében e rendeletnek hivatkoznia kell a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkra, a befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényesekre és tagokra vonatkozó követelményekre, valamint a felügyeleti feladatok hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőkre vonatkozó (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (3), és a rendelet hatályát ki kell terjesztenie a hitelintézetnek minősülő befektetési vállalkozásokra.

| (4) | Az 575/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése a hitelintézetek két típusát határozza meg: az egyikbe azok a hitelintézetek tartoznak, amelyek a nyilvánosságtól betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket fogadnak el, valamint saját számlára hiteleket nyújtanak, a másikba pedig azok, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak. Azoknak a hitelintézeteknek, amelyeknek az üzleti tevékenysége magában foglalja betétek vagy más visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól való elfogadását és a saját számlára történő hitelnyújtást, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet követelményeinek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

(4)

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése a hitelintézetek két típusát határozza meg: az egyikbe azok a hitelintézetek tartoznak, amelyek a nyilvánosságtól betéteket vagy más visszafizetendő pénzeszközöket fogadnak el, valamint saját számlára hiteleket nyújtanak, a másikba pedig azok, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak. Azoknak a hitelintézeteknek, amelyeknek az üzleti tevékenysége magában foglalja betétek vagy más visszafizetendő pénzeszközök nyilvánosságtól való elfogadását és a saját számlára történő hitelnyújtást, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet követelményeinek kell megfelelniük.

| (5) | Az e rendeletben a kérelmező hitelintézetekre vonatkozóan előírt tájékoztatási követelményeknek figyelembe kell venniük a befektetési vállalkozások üzleti modelljének sajátosságait és az illetékes hatóság által korábban megadott engedélyeket. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben a kérelmező hitelintézetekre vonatkozóan előírt tájékoztatási követelményeknek figyelembe kell venniük a befektetési vállalkozások üzleti modelljének sajátosságait és az illetékes hatóság által korábban megadott engedélyeket.

| (6) | Előfordulhat, hogy az illetékes hatóságoknak ki kell terjeszteniük a kért információk körét annak érdekében, hogy kellő részletességgel értékelni tudják a kérelmező hitelintézetet, figyelembe véve a kérelmező intézmények különböző üzleti modelljeit és jogi formáit. E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy az illetékes hatóságok a hitelintézeti engedély iránti kérelem elbírálásakor további információkat kérjenek a befektetési vállalkozásoktól. |
| --- | --- |

(6)

Előfordulhat, hogy az illetékes hatóságoknak ki kell terjeszteniük a kért információk körét annak érdekében, hogy kellő részletességgel értékelni tudják a kérelmező hitelintézetet, figyelembe véve a kérelmező intézmények különböző üzleti modelljeit és jogi formáit. E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy az illetékes hatóságok a hitelintézeti engedély iránti kérelem elbírálásakor további információkat kérjenek a befektetési vállalkozásoktól.

| (7) | Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az érintett kérelmező hitelintézet tevékenységének méretére, jellegére, nagyságrendjére és összetettségére tekintettel, valamint az arányosság elvét és az intézményekre háruló végrehajtási terheket figyelembe véve eltekint egyes tájékoztatási követelményektől. Ez azonban nem veszélyeztetheti a hitelintézet kérelmének átfogó értékelését. |
| --- | --- |

(7)

Az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az érintett kérelmező hitelintézet tevékenységének méretére, jellegére, nagyságrendjére és összetettségére tekintettel, valamint az arányosság elvét és az intézményekre háruló végrehajtási terheket figyelembe véve eltekint egyes tájékoztatási követelményektől. Ez azonban nem veszélyeztetheti a hitelintézet kérelmének átfogó értékelését.

| (8) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (9) | Az EBH nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az azokkal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(9)

Az EBH nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az azokkal összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikkével összhangban létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az előírt információk köre

(1)   Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1 pontjának b) alpontjában meghatározott hitelintézet engedélyezése iránti kérelemnek meg kell felelnie az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 3–10. cikkében a hitelintézetekre vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

(2)   Az illetékes hatóságok további információkat kérhetnek, feltéve, hogy ezek az információk arányosak és relevánsak az engedélyezéssel kapcsolatos értékelés szempontjából.

(3)   Amennyiben az illetékes hatóság másként nem rendelkezik, a kérelmező nem köteles megadni az (1) bekezdésben meghatározott információkat, amennyiben az illetékes hatóság már rendelkezik ezekkel az információkkal, ideértve azt az esetet is, amikor azt egy másik illetékes hatóságtól kérte és szerezte be, feltéve, hogy a kérelmező igazolja, hogy ezek az információk a kérelem benyújtásának időpontjában pontosak és teljesek.

(4)   A kérelmező hitelintézet a kérelemből kihagyhat olyan információkat, amelyek kizárólag az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke szerinti üzleti tervben nem szereplő tevékenységekre vonatkoznak, feltéve, hogy a kérelemben megjelöli, hogy mely információkat hagyta ki, és a kihagyás alapjául erre a rendelkezésre hivatkozik.

(5)   A kérelemben benyújtott információk értékelését követően az illetékes hatóság előírhatja a kérelmező számára, hogy nyújtson be további információkat vagy magyarázatokat, amennyiben azt indokoltnak tartja annak ellenőrzése céljából, hogy az engedélyezéshez szükséges valamennyi követelmény teljesült-e.

(6)   A kérelmet benyújtó hitelintézet biztosítja, hogy a kérelemben benyújtott információk naprakészek legyenek, pontos és teljeskörű áttekintést nyújtva a kérelmező hitelintézet helyzetéről.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/2580 (2022. június 17.) felhatalmazáson alapuló rendelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkat és az illetékes hatóságok felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 335., 2022.10.7., 64 o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/64

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2580 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2022. június 17.)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkat és az illetékes hatóságok felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2013/36/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében említett hitelintézeti engedély iránti kérelemben benyújtandó információknak kellően részletesnek és átfogónak kell lenniük ahhoz, hogy az illetékes hatóság értékelni tudja, hogy a kérelmező hitelintézet megfelel-e az ezen irányelv 10–14. cikkében és a nemzeti jogban meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/36/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdésében említett hitelintézeti engedély iránti kérelemben benyújtandó információknak kellően részletesnek és átfogónak kell lenniük ahhoz, hogy az illetékes hatóság értékelni tudja, hogy a kérelmező hitelintézet megfelel-e az ezen irányelv 10–14. cikkében és a nemzeti jogban meghatározott követelményeknek.

| (2) | A hitelintézeti engedély iránti kérelemben benyújtott információknak a kérelem benyújtásától az engedélyezésig és a tevékenység megkezdéséig valósnak, pontosnak, teljesnek és naprakésznek kell lenniük. E célból az illetékes hatóságokat tájékoztatni kell az eredeti kérelemben megadott információk bármely változásáról, az illetékes hatóságok számára pedig lehetővé kell tenni az arról való tájékozódást, hogy történt-e változás vagy naprakésszé tétel a tevékenység megkezdése előtt. Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok teljeskörű áttekintéssel rendelkezzenek a kérelmező hitelintézetről, az illetékes hatóságok számára engedélyezni kell, hogy szükség esetén konkrét pontosításokat vagy kiegészítő információkat kérjenek a hitelintézeti engedély iránti kérelemmel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

A hitelintézeti engedély iránti kérelemben benyújtott információknak a kérelem benyújtásától az engedélyezésig és a tevékenység megkezdéséig valósnak, pontosnak, teljesnek és naprakésznek kell lenniük. E célból az illetékes hatóságokat tájékoztatni kell az eredeti kérelemben megadott információk bármely változásáról, az illetékes hatóságok számára pedig lehetővé kell tenni az arról való tájékozódást, hogy történt-e változás vagy naprakésszé tétel a tevékenység megkezdése előtt. Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok teljeskörű áttekintéssel rendelkezzenek a kérelmező hitelintézetről, az illetékes hatóságok számára engedélyezni kell, hogy szükség esetén konkrét pontosításokat vagy kiegészítő információkat kérjenek a hitelintézeti engedély iránti kérelemmel kapcsolatban.

| (3) | A hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy eltekintsenek a már rendelkezésükre álló vagy az olyan tevékenységekre vonatkozó információk benyújtásának követelményétől, amelyeket a kérelmező hitelintézet nem fog végezni, amennyiben megkapja az engedélyt. |
| --- | --- |

(3)

A hatékonyság biztosítása és az átfedések elkerülése érdekében az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy eltekintsenek a már rendelkezésükre álló vagy az olyan tevékenységekre vonatkozó információk benyújtásának követelményétől, amelyeket a kérelmező hitelintézet nem fog végezni, amennyiben megkapja az engedélyt.

| (4) | A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek be kell mutatnia a kérelmező hitelintézetet, és információkat kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézet és leányvállalatai korábbi üzleti tevékenységeiről, valamint a megszerzett, jóváhagyásra váró, elutasított vagy visszavont engedélyekről, felhatalmazásokról, bejegyzésekről vagy egyéb jogosultságokról. |
| --- | --- |

(4)

A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek be kell mutatnia a kérelmező hitelintézetet, és információkat kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézet és leányvállalatai korábbi üzleti tevékenységeiről, valamint a megszerzett, jóváhagyásra váró, elutasított vagy visszavont engedélyekről, felhatalmazásokról, bejegyzésekről vagy egyéb jogosultságokról.

| (5) | A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell egy tevékenységi programot, amely ismerteti az engedély megadása esetén végzendő tevékenységeket, beleértve a 2013/36/EU irányelv I. melléklet említett tevékenységeket is. |
| --- | --- |

(5)

A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell egy tevékenységi programot, amely ismerteti az engedély megadása esetén végzendő tevékenységeket, beleértve a 2013/36/EU irányelv I. melléklet említett tevékenységeket is.

| (6) | Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok értékelhessék a kérelmező hitelintézet átfogó kockázati profilját, valamennyi érdekelt fél – különösen a betétesek – védelme, valamint azon pénzügyi piacok stabilitásának biztosítása érdekében, amelyeken a kérelmező hitelintézet működni fog, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek információkat kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézet működési struktúrájáról, üzletágairól és célpiacairól, beleértve az üzleti tevékenység földrajzi eloszlását is. A kérelmező hitelintézeteknek a kérelemben információt kell szolgáltatniuk továbbá a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott betétbiztosítási rendszerben való tagságukról, ha van ilyen. |
| --- | --- |

(6)

Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok értékelhessék a kérelmező hitelintézet átfogó kockázati profilját, valamennyi érdekelt fél – különösen a betétesek – védelme, valamint azon pénzügyi piacok stabilitásának biztosítása érdekében, amelyeken a kérelmező hitelintézet működni fog, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek információkat kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézet működési struktúrájáról, üzletágairól és célpiacairól, beleértve az üzleti tevékenység földrajzi eloszlását is. A kérelmező hitelintézeteknek a kérelemben információt kell szolgáltatniuk továbbá a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott betétbiztosítási rendszerben való tagságukról, ha van ilyen.

| (7) | Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok értékelhessék a kérelmező hitelintézetek pénzügyi megbízhatóságát, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek – adott esetben egyéni, összevont és szubkonszolidált szinten is – pénzügyi információkat kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézetről. Ugyanezen okból az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák a kérelmező hitelintézet indulótőkéjének minőségét, eredetét és összetételét, valamint azt, hogy a kérelmező hitelintézet képes-e megfelelni a prudenciális követelményeknek. A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek ezért tartalmaznia kell a kibocsátott vagy kibocsátandó tőke összegére és a szavatolótőke összetételére vonatkozó információkat, valamint adott esetben annak igazolását, hogy az indulótőke teljes egészében történő befizetésére a tevékenység megkezdése előtt sor kerül. Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok értékelhessék, hogy az indulótőkét létrehozó tevékenység jogszerű-e, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az indulótőke eredetére vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

(7)

Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok értékelhessék a kérelmező hitelintézetek pénzügyi megbízhatóságát, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek – adott esetben egyéni, összevont és szubkonszolidált szinten is – pénzügyi információkat kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézetről. Ugyanezen okból az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák a kérelmező hitelintézet indulótőkéjének minőségét, eredetét és összetételét, valamint azt, hogy a kérelmező hitelintézet képes-e megfelelni a prudenciális követelményeknek. A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek ezért tartalmaznia kell a kibocsátott vagy kibocsátandó tőke összegére és a szavatolótőke összetételére vonatkozó információkat, valamint adott esetben annak igazolását, hogy az indulótőke teljes egészében történő befizetésére a tevékenység megkezdése előtt sor kerül. Annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok értékelhessék, hogy az indulótőkét létrehozó tevékenység jogszerű-e, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az indulótőke eredetére vonatkozó információkat is.

| (8) | Biztosítani kell, hogy a kérelmező hitelintézet a kezdetektől fogva megbízható és prudens vezetés alatt álljon, valamint megbízható vállalatirányítási rendszert működtessen, összhangban azokkal a követelményekkel, amelyeknek a hitelintézetnek a folyamatos felügyelet keretében meg kell felelnie. A hitelintézeti engedély iránti kérelemben megadott információknak ezért lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára, hogy értékeljék a kérelmező hitelintézet vezető testületi tagjai jó hírnevét, tisztességességét, befolyástól való mentességét, önállóságát és az általuk a feladataik ellátására fordított elegendő időt, valamint a vezető testület tagjainak szaktudását, készségeit és tapasztalatát, egyénileg és együttesen egyaránt. A hitelintézeti engedély iránti kérelemben megadott információknak lehetővé kell tenniük továbbá az illetékes hatóságok számára, hogy a belsőkontroll-funkciók vezetőinek és a pénzügyi igazgatónak a jó hírnevét, tisztességességét, befolyástól való mentességét, szaktudását, készségeit és tapasztalatát meghatározott esetekben értékeljék, amennyiben vezető testületi tagokként történő értékelésükre még nem került sor. Ezen információknak lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára azt is, hogy értékeljék a 2013/36/EU irányelv 76. cikk (3) bekezdése alapján jelentősnek minősülő hitelintézetekben a belsőkontroll-funkciók azon vezetőinek és azon pénzügyi igazgatónak az alkalmasságát, akik nem tagjai a vezető testületnek, amennyiben ezek a hitelintézetek nem részei egy csoportnak, részei egy csoportnak és konszolidáló hitelintézetnek minősülnek, vagy részei egy csoportnak, és a konszolidáló hitelintézet nem minősül a 2013/36/EU irányelv 76. cikkének (3) bekezdésében említett jelentős hitelintézetnek. |
| --- | --- |

(8)

Biztosítani kell, hogy a kérelmező hitelintézet a kezdetektől fogva megbízható és prudens vezetés alatt álljon, valamint megbízható vállalatirányítási rendszert működtessen, összhangban azokkal a követelményekkel, amelyeknek a hitelintézetnek a folyamatos felügyelet keretében meg kell felelnie. A hitelintézeti engedély iránti kérelemben megadott információknak ezért lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára, hogy értékeljék a kérelmező hitelintézet vezető testületi tagjai jó hírnevét, tisztességességét, befolyástól való mentességét, önállóságát és az általuk a feladataik ellátására fordított elegendő időt, valamint a vezető testület tagjainak szaktudását, készségeit és tapasztalatát, egyénileg és együttesen egyaránt. A hitelintézeti engedély iránti kérelemben megadott információknak lehetővé kell tenniük továbbá az illetékes hatóságok számára, hogy a belsőkontroll-funkciók vezetőinek és a pénzügyi igazgatónak a jó hírnevét, tisztességességét, befolyástól való mentességét, szaktudását, készségeit és tapasztalatát meghatározott esetekben értékeljék, amennyiben vezető testületi tagokként történő értékelésükre még nem került sor. Ezen információknak lehetővé kell tenniük az illetékes hatóságok számára azt is, hogy értékeljék a 2013/36/EU irányelv 76. cikk (3) bekezdése alapján jelentősnek minősülő hitelintézetekben a belsőkontroll-funkciók azon vezetőinek és azon pénzügyi igazgatónak az alkalmasságát, akik nem tagjai a vezető testületnek, amennyiben ezek a hitelintézetek nem részei egy csoportnak, részei egy csoportnak és konszolidáló hitelintézetnek minősülnek, vagy részei egy csoportnak, és a konszolidáló hitelintézet nem minősül a 2013/36/EU irányelv 76. cikkének (3) bekezdésében említett jelentős hitelintézetnek.

| (9) | Biztosítani kell a kérelmező hitelintézet részvényesi struktúrájának átláthatóságát, és meg kell akadályozni, hogy bűnözők és társaik befolyásoló részesedéssel rendelkezzenek hitelintézetekben, vagy azok tényleges tulajdonosai legyenek. A hitelintézeti engedély iránti kérelmeknek ezért információkat kell tartalmazniuk azokról a személyekről vagy szervezetekről, akik vagy amelyek a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén e hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkeznek vagy rendelkezni fognak. Ugyanezen okból, és amennyiben a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén egyetlen személy vagy más szervezet sem rendelkezik vagy fog rendelkezni befolyásoló részesedéssel a hitelintézetben, a hitelintézeti engedély iránti kérelmeknek információkat kell tartalmazniuk azokról a személyekről, akik a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén a húsz legnagyobb részvényesnek vagy tagnak minősülnek, illetve azoknak fognak minősülni, valamint minden olyan személyről, aki a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén szoros kapcsolatban áll vagy fog állni a hitelintézettel. |
| --- | --- |

(9)

Biztosítani kell a kérelmező hitelintézet részvényesi struktúrájának átláthatóságát, és meg kell akadályozni, hogy bűnözők és társaik befolyásoló részesedéssel rendelkezzenek hitelintézetekben, vagy azok tényleges tulajdonosai legyenek. A hitelintézeti engedély iránti kérelmeknek ezért információkat kell tartalmazniuk azokról a személyekről vagy szervezetekről, akik vagy amelyek a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén e hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkeznek vagy rendelkezni fognak. Ugyanezen okból, és amennyiben a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén egyetlen személy vagy más szervezet sem rendelkezik vagy fog rendelkezni befolyásoló részesedéssel a hitelintézetben, a hitelintézeti engedély iránti kérelmeknek információkat kell tartalmazniuk azokról a személyekről, akik a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén a húsz legnagyobb részvényesnek vagy tagnak minősülnek, illetve azoknak fognak minősülni, valamint minden olyan személyről, aki a kérelmező hitelintézet engedélyezése esetén szoros kapcsolatban áll vagy fog állni a hitelintézettel.

| (10) | A kérelmező hitelintézettel kapcsolatos múltbeli események, valamint az annak részvényesei és tagjai, továbbá a vezető testület tagjai alkalmasságának értékelése érdekében a kérelmező hitelintézetnek az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátania a kérelmező hitelintézettel, az annak részvényeseivel és tagjaival, valamint a vezető testület tagjaival szemben hozott korábbi büntetőítéletekkel, az ellenük folyamatban lévő nyomozásokkal, polgári és közigazgatási ügyekkel, valamint a velük szemben hozott egyéb igazságszolgáltatási intézkedésekkel kapcsolatos összes információt. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező hitelintézettel kapcsolatos múltbeli események, valamint az annak részvényesei és tagjai, továbbá a vezető testület tagjai alkalmasságának értékelése érdekében a kérelmező hitelintézetnek az illetékes hatóságok rendelkezésére kell bocsátania a kérelmező hitelintézettel, az annak részvényeseivel és tagjaival, valamint a vezető testület tagjaival szemben hozott korábbi büntetőítéletekkel, az ellenük folyamatban lévő nyomozásokkal, polgári és közigazgatási ügyekkel, valamint a velük szemben hozott egyéb igazságszolgáltatási intézkedésekkel kapcsolatos összes információt.

| (11) | Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni annak értékelését, hogy vannak-e olyan akadályok, amelyek akadályozhatják a felügyeleti feladataik hatékony ellátását, figyelembe véve az összes releváns információt, körülményt vagy helyzetet, valamint tekintettel a 2013/36/EU irányelvben meghatározott földrajzi jelenléttel, csoportszerkezettel és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos jellemzőkre. |
| --- | --- |

(11)

Az illetékes hatóságok számára lehetővé kell tenni annak értékelését, hogy vannak-e olyan akadályok, amelyek akadályozhatják a felügyeleti feladataik hatékony ellátását, figyelembe véve az összes releváns információt, körülményt vagy helyzetet, valamint tekintettel a 2013/36/EU irányelvben meghatározott földrajzi jelenléttel, csoportszerkezettel és felügyeleti intézkedésekkel kapcsolatos jellemzőkre.

| (12) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(12)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (13) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát. |
| --- | --- |

(13)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát.

| (14) | Ezt a rendeletet XXXX. XX. XX-tól/-től kell alkalmazni annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a kérelmező hitelintézetek számára elegendő időt lehessen biztosítani az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfeleléshez, |
| --- | --- |

(14)

Ezt a rendeletet XXXX. XX. XX-tól/-től kell alkalmazni annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a kérelmező hitelintézetek számára elegendő időt lehessen biztosítani az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfeleléshez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kérelmező hitelintézet kilétére vonatkozó információk

A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező hitelintézet kilétére vonatkozó valamennyi alábbi információt:

| a) | a kérelemmel kapcsolatban a kapcsolattartó személy neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

a)

a kérelemmel kapcsolatban a kapcsolattartó személy neve és elérhetősége;

| b) | adott esetben a kérelem elkészítésében részt vevő fő szakmai tanácsadó neve és elérhetősége; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a kérelem elkészítésében részt vevő fő szakmai tanácsadó neve és elérhetősége;

| c) | a kérelmező hitelintézet jelenlegi neve, kereskedelmi neve és logója, valamint adott esetben e nevek vagy logó bármely tervezett módosítása; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező hitelintézet jelenlegi neve, kereskedelmi neve és logója, valamint adott esetben e nevek vagy logó bármely tervezett módosítása;

| d) | a kérelmező hitelintézet jogi formája; |
| --- | --- |

d)

a kérelmező hitelintézet jogi formája;

| e) | a kérelmező hitelintézet bejegyzésének vagy alapításának időpontja és illetékességi területe; |
| --- | --- |

e)

a kérelmező hitelintézet bejegyzésének vagy alapításának időpontja és illetékességi területe;

| f) | a kérelmező hitelintézet létesítő okirat szerinti székhelyének, és – amennyiben ettől eltér – a központi irodájának és üzleti tevékenysége fő helyének címe; |
| --- | --- |

f)

a kérelmező hitelintézet létesítő okirat szerinti székhelyének, és – amennyiben ettől eltér – a központi irodájának és üzleti tevékenysége fő helyének címe;

| g) | amennyiben eltér az a) pontban megadott elérhetőségtől, a kérelmező hitelintézet elérhetősége; |
| --- | --- |

g)

amennyiben eltér az a) pontban megadott elérhetőségtől, a kérelmező hitelintézet elérhetősége;

| h) | amennyiben a kérelmező hitelintézet központi nyilvántartásban, kereskedelmi nyilvántartásban, cégjegyzékben vagy hasonló közhitelű nyilvántartásban szerepel, a nyilvántartás neve és a kérelmező hitelintézet nyilvántartási száma vagy az abban szereplő, ezzel egyenértékű azonosítási mód; |
| --- | --- |

h)

amennyiben a kérelmező hitelintézet központi nyilvántartásban, kereskedelmi nyilvántartásban, cégjegyzékben vagy hasonló közhitelű nyilvántartásban szerepel, a nyilvántartás neve és a kérelmező hitelintézet nyilvántartási száma vagy az abban szereplő, ezzel egyenértékű azonosítási mód;

| i) | a kérelmező hitelintézet jogalany-azonosítója (LEI), amennyiben az rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

i)

a kérelmező hitelintézet jogalany-azonosítója (LEI), amennyiben az rendelkezésre áll;

| j) | a kérelmező hitelintézet esetében a számviteli év vége; |
| --- | --- |

j)

a kérelmező hitelintézet esetében a számviteli év vége;

| k) | a kérelmező hitelintézet honlapjának címe, amennyiben az rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

k)

a kérelmező hitelintézet honlapjának címe, amennyiben az rendelkezésre áll;

| l) | a kérelmező hitelintézet alapszabálya vagy azzal egyenértékű alapító okirata, valamint adott esetben az érintett tagállam joga által az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikkével összhangban kijelölt nyilvántartásba való bejegyzés igazolása. |
| --- | --- |

l)

a kérelmező hitelintézet alapszabálya vagy azzal egyenértékű alapító okirata, valamint adott esetben az érintett tagállam joga által az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 16. cikkével összhangban kijelölt nyilvántartásba való bejegyzés igazolása.

4

2. cikk

A kérelmező hitelintézet történetére vonatkozó információk

A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező hitelintézet és leányvállalatai történetének összefoglalását, beleértve a következő információk mindegyikét:

| a) | a kérelmező hitelintézet vagy annak bármely leányvállalata számára valamely tagállamban vagy harmadik országban eljáró hatóság vagy más, közfeladatot ellátó szervezet által a pénzügyi szolgáltatási ágazatban tevékenység folytatására vonatkozóan kiadott engedélyre, felhatalmazásra, megtett bejegyzésre vagy biztosított egyéb jogosultságra vonatkozó részletek, amelyek az alábbi kategóriák közül egy vagy több alá tartoznak:






  i. | az engedély vagy a felhatalmazás megadása, a bejegyzés vagy a jogosultság biztosítása megtörtént; |
| --- | --- | --- |

a)

a kérelmező hitelintézet vagy annak bármely leányvállalata számára valamely tagállamban vagy harmadik országban eljáró hatóság vagy más, közfeladatot ellátó szervezet által a pénzügyi szolgáltatási ágazatban tevékenység folytatására vonatkozóan kiadott engedélyre, felhatalmazásra, megtett bejegyzésre vagy biztosított egyéb jogosultságra vonatkozó részletek, amelyek az alábbi kategóriák közül egy vagy több alá tartoznak:

i.

az engedély vagy a felhatalmazás megadása, a bejegyzés vagy a jogosultság biztosítása megtörtént;

| ii. | az ilyen engedély, felhatalmazás, bejegyzés vagy jogosultság iránti kérelem elbírálása folyamatban van vagy azt elutasították; |
| --- | --- |

ii.

az ilyen engedély, felhatalmazás, bejegyzés vagy jogosultság iránti kérelem elbírálása folyamatban van vagy azt elutasították;

| iii. | az engedélyt, a felhatalmazást, a bejegyzést vagy a jogosultságot visszavonták; |
| --- | --- |

iii.

az engedélyt, a felhatalmazást, a bejegyzést vagy a jogosultságot visszavonták;

| iv. | a kérelmező hitelintézet vagy annak egyik leányvállalata a kérelem benyújtását vagy megadását követően úgy határozott, hogy visszavonja a kérelmet, vagy lemond az ilyen engedélyről, felhatalmazásról, bejegyzésről vagy jogosultságról; |
| --- | --- |

iv.

a kérelmező hitelintézet vagy annak egyik leányvállalata a kérelem benyújtását vagy megadását követően úgy határozott, hogy visszavonja a kérelmet, vagy lemond az ilyen engedélyről, felhatalmazásról, bejegyzésről vagy jogosultságról;

| b) | a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával kapcsolatos minden olyan jelentős esemény részletei, amely megtörtént vagy folyamatban van, és amely észszerűen relevánsnak tekinthető az engedélyezés szempontjából, beleértve a következők bármelyikét:






  i. | a kérelmező hitelintézet vagy annak bármely leányvállalata tekintetében hirdettek-e valaha is moratóriumot eladósodottsággal összefüggésben, azok álltak-e valaha a hitelezőiket érintő szerkezetátalakítási vagy reorganizációs eljárás, illetve olyan intézkedések hatálya alatt, amelyek magukban foglalják a kifizetések felfüggesztésének, a végrehajtási intézkedések felfüggesztésének vagy a követelések csökkentésének lehetőségét, továbbá végelszámolási eljárás, a 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkében meghatározott felszámolási eljárás vagy igazgatási, fizetésképtelenségi, illetve hasonló eljárások alatt; |
| --- | --- | --- |

b)

a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával kapcsolatos minden olyan jelentős esemény részletei, amely megtörtént vagy folyamatban van, és amely észszerűen relevánsnak tekinthető az engedélyezés szempontjából, beleértve a következők bármelyikét:

i.

a kérelmező hitelintézet vagy annak bármely leányvállalata tekintetében hirdettek-e valaha is moratóriumot eladósodottsággal összefüggésben, azok álltak-e valaha a hitelezőiket érintő szerkezetátalakítási vagy reorganizációs eljárás, illetve olyan intézkedések hatálya alatt, amelyek magukban foglalják a kifizetések felfüggesztésének, a végrehajtási intézkedések felfüggesztésének vagy a követelések csökkentésének lehetőségét, továbbá végelszámolási eljárás, a 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 2. cikkében meghatározott felszámolási eljárás vagy igazgatási, fizetésképtelenségi, illetve hasonló eljárások alatt;

5

| ii. | a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben alkalmaztak-e valaha is olyan közigazgatási szankciót, hoztak-e vele szemben olyan polgári vagy közigazgatási ítéletet, választott bírósági ítéletet, történt-e olyan egyéb bírói vitarendezés, vagy hoztak-e más, bűncselekmény elkövetésével kapcsolatos olyan határozatot vagy ítéletet, amely a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben ténymegállapításhoz vezetett, amelyet nem helyeztek hatályon kívül, és amellyel szemben nem nyújtottak vagy nyújthatnak be fellebbezést, kivéve a 2013/36/EU irányelv 65., 66. vagy 67. cikke alapján kiszabott közigazgatási szankciókat, valamint a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket, amelyek tekintetében információkat kell szolgáltatni a még fellebbezés tárgyát képező határozatokról is, beleértve a következőket:






  1. | minden végrehajtás alatt álló ítélet vagy határozat, |
| --- | --- | --- |

ii.

a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben alkalmaztak-e valaha is olyan közigazgatási szankciót, hoztak-e vele szemben olyan polgári vagy közigazgatási ítéletet, választott bírósági ítéletet, történt-e olyan egyéb bírói vitarendezés, vagy hoztak-e más, bűncselekmény elkövetésével kapcsolatos olyan határozatot vagy ítéletet, amely a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben ténymegállapításhoz vezetett, amelyet nem helyeztek hatályon kívül, és amellyel szemben nem nyújtottak vagy nyújthatnak be fellebbezést, kivéve a 2013/36/EU irányelv 65., 66. vagy 67. cikke alapján kiszabott közigazgatási szankciókat, valamint a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket, amelyek tekintetében információkat kell szolgáltatni a még fellebbezés tárgyát képező határozatokról is, beleértve a következőket:

1.

minden végrehajtás alatt álló ítélet vagy határozat,

| 2. | a pénzügyi szolgáltatási ágazathoz kapcsolódó kérdésben bármely jogi vagy természetes személlyel kötött egyezség, tekintettel az egyezségek pénzbeli feltételeire vagy az egyezségek létrejöttének körülményeire, |
| --- | --- |

2.

a pénzügyi szolgáltatási ágazathoz kapcsolódó kérdésben bármely jogi vagy természetes személlyel kötött egyezség, tekintettel az egyezségek pénzbeli feltételeire vagy az egyezségek létrejöttének körülményeire,

| 3. | bármely olyan büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, polgári vagy közigazgatási szankció vagy egyéb polgári vagy közigazgatási intézkedés, amelyet a pénzügyi szolgáltatási ágazatban tevékenykedő hatóság vagy egyéb hatóság hozott a következők miatt:






  — | csalás, megtévesztés, korrupció, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása vagy más pénzügyi bűncselekmény, vagy az ilyen események megelőzését szolgáló megfelelő politikák és eljárások bevezetésének elmulasztása, |
| --- | --- | --- |

3.

bármely olyan büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, polgári vagy közigazgatási szankció vagy egyéb polgári vagy közigazgatási intézkedés, amelyet a pénzügyi szolgáltatási ágazatban tevékenykedő hatóság vagy egyéb hatóság hozott a következők miatt:

—

csalás, megtévesztés, korrupció, pénzmosás, terrorizmus finanszírozása vagy más pénzügyi bűncselekmény, vagy az ilyen események megelőzését szolgáló megfelelő politikák és eljárások bevezetésének elmulasztása,

| — | a pénzügyi szolgáltatási ágazatra vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy szabályozási követelmények megsértése, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi szolgáltatási ágazatra vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó jogszabályok vagy szabályozási követelmények megsértése,

| — | nem engedélyezett szabályozott tevékenység végzése, |
| --- | --- |

—

nem engedélyezett szabályozott tevékenység végzése,

| 4. | a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben annak bármely ügyfele vagy korábbi ügyfele által benyújtott bármely egyéb hivatalos panasz, amelyet bíróságon kívüli harmadik fél a panaszos javára megoldott; |
| --- | --- |

4.

a kérelmező hitelintézettel vagy annak bármely leányvállalatával szemben annak bármely ügyfele vagy korábbi ügyfele által benyújtott bármely egyéb hivatalos panasz, amelyet bíróságon kívüli harmadik fél a panaszos javára megoldott;

| iii. | a kérelmező hitelintézet vagy annak bármely leányvállalata a kérelem benyújtásának időpontjában érintett-e a b) pontban felsorolt tételek bármelyikében említett eljárásban, büntető-, polgári vagy közigazgatási ügyekben folytatott vizsgálatban vagy egyéb eseményekben; |
| --- | --- |

iii.

a kérelmező hitelintézet vagy annak bármely leányvállalata a kérelem benyújtásának időpontjában érintett-e a b) pontban felsorolt tételek bármelyikében említett eljárásban, büntető-, polgári vagy közigazgatási ügyekben folytatott vizsgálatban vagy egyéb eseményekben;

| c) | a b) pont ii. alpontjában felsorolt eseményekre vonatkozó információk, beleértve az érintett büntető- vagy polgári bíróság, illetve polgári vagy közigazgatási hatóság nevét és címét, az esemény időpontját, az érintett összeget, az eljárás kimenetelét és az eljárást kiváltó esemény körülményeinek ismertetését; |
| --- | --- |

c)

a b) pont ii. alpontjában felsorolt eseményekre vonatkozó információk, beleértve az érintett büntető- vagy polgári bíróság, illetve polgári vagy közigazgatási hatóság nevét és címét, az esemény időpontját, az érintett összeget, az eljárás kimenetelét és az eljárást kiváltó esemény körülményeinek ismertetését;

| d) | az alkalmazandó díjak kiszámításához szükséges adatok, amennyiben az uniós vagy nemzeti jog alapján a kérelmező hitelintézet által fizetendő kérelmezési díjat vagy felügyeleti díjat a kérelmező hitelintézet tevékenységei vagy jellemzői alapján számítják ki; |
| --- | --- |

d)

az alkalmazandó díjak kiszámításához szükséges adatok, amennyiben az uniós vagy nemzeti jog alapján a kérelmező hitelintézet által fizetendő kérelmezési díjat vagy felügyeleti díjat a kérelmező hitelintézet tevékenységei vagy jellemzői alapján számítják ki;

| e) | a d) pontban említett díjak bármelyikének megfizetéséről szóló igazolás. |
| --- | --- |

e)

a d) pontban említett díjak bármelyikének megfizetéséről szóló igazolás.

3. cikk

A kérelmező hitelintézet tevékenységi programja

A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező hitelintézet tevékenységi programját, beleértve a következőket:

| a) | a kérelmező hitelintézet által végezni kívánt tevékenységek felsorolása, beleértve a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező hitelintézet által végezni kívánt tevékenységek felsorolása, beleértve a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeket;

| b) | annak leírása, hogy a működési program (az üzleti terv) hogyan illeszkedik a javasolt tevékenységekhez. |
| --- | --- |

b)

annak leírása, hogy a működési program (az üzleti terv) hogyan illeszkedik a javasolt tevékenységekhez.

A kérelmező hitelintézet a kérelemből kihagyhat olyan információkat, amelyek kizárólag a tevékenységi programban nem szereplő tevékenységekre vonatkoznak, feltéve, hogy a kérelemben megjelöli, hogy mely információkat hagyta ki, és a kihagyás alapjául erre a rendelkezésre hivatkozik.

4. cikk

A kérelmező hitelintézetre vonatkozó pénzügyi információk

A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell az alábbi pénzügyi információk mindegyikét:

| a) | a kérelmező hitelintézetre vonatkozó előzetes információk egyéni, összevont szinten és szubkonszolidált szinten, amelyek – alapeseti és stresszforgatókönyvi alapon – megjelölik a hitelintézet által képviselt részesedést, beleértve a következőket:






  i. | előzetes számviteli tervek a hitelintézetként való engedélyezést vagy – a nemzeti jogtól függően – a tevékenységek megkezdését követő három évre, amelyek – adott esetben minden egyes országra vagy érintett földrajzi területre vonatkozóan – részletezik az egyes végzett tevékenységek üzletágait, beleértve a következőket:






  1. | előzetes mérlegek, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

a kérelmező hitelintézetre vonatkozó előzetes információk egyéni, összevont szinten és szubkonszolidált szinten, amelyek – alapeseti és stresszforgatókönyvi alapon – megjelölik a hitelintézet által képviselt részesedést, beleértve a következőket:

i.

előzetes számviteli tervek a hitelintézetként való engedélyezést vagy – a nemzeti jogtól függően – a tevékenységek megkezdését követő három évre, amelyek – adott esetben minden egyes országra vagy érintett földrajzi területre vonatkozóan – részletezik az egyes végzett tevékenységek üzletágait, beleértve a következőket:

1.

előzetes mérlegek,

| 2. | előzetes eredménykimutatások vagy jövedelmi kimutatások, amelyek részletezik az állandó és változó költségeket, és jelzik az üzleti tevékenység fő mutatókkal – beleértve a volumennel, az árral, a földrajzi elhelyezkedéssel és a kitettséggel – szembeni érzékenységét, valamint az e kockázatoknak való kitettség csökkentésére irányuló intézkedések magyarázatát, |
| --- | --- |

2.

előzetes eredménykimutatások vagy jövedelmi kimutatások, amelyek részletezik az állandó és változó költségeket, és jelzik az üzleti tevékenység fő mutatókkal – beleértve a volumennel, az árral, a földrajzi elhelyezkedéssel és a kitettséggel – szembeni érzékenységét, valamint az e kockázatoknak való kitettség csökkentésére irányuló intézkedések magyarázatát,

| 3. | előzetes cash flow-kimutatások adott esetben; |
| --- | --- |

3.

előzetes cash flow-kimutatások adott esetben;

| ii. | az i. pontban említett előrejelzések esetében a tervezéskor alkalmazott feltételezések, valamint a tervekben szereplő számadatok magyarázata, különös tekintettel a stresszforgatókönyv alapjául szolgáló feltételezésekre; |
| --- | --- |

ii.

az i. pontban említett előrejelzések esetében a tervezéskor alkalmazott feltételezések, valamint a tervekben szereplő számadatok magyarázata, különös tekintettel a stresszforgatókönyv alapjául szolgáló feltételezésekre;

| iii. | a kérelmező hitelintézetnek a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) harmadik részében említett szavatolótőke-követelményeivel és tőkepuffereivel, az említett rendelet hatodik részében említett likviditási követelményeivel, valamint az említett rendelet hetedik részében említett, a tőkeáttételi mutatóval összefüggő követelményekkel kapcsolatos előzetes számítások a hitelintézetként való engedélyezést követő három évre vonatkozóan; |
| --- | --- |

iii.

a kérelmező hitelintézetnek a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) harmadik részében említett szavatolótőke-követelményeivel és tőkepuffereivel, az említett rendelet hatodik részében említett likviditási követelményeivel, valamint az említett rendelet hetedik részében említett, a tőkeáttételi mutatóval összefüggő követelményekkel kapcsolatos előzetes számítások a hitelintézetként való engedélyezést követő három évre vonatkozóan;

6

| iv. | a finanszírozási profil, beleértve a finanszírozási forrásokat, a diverzifikáció szintjét, valamint a finanszírozás feltételeit; |
| --- | --- |

iv.

a finanszírozási profil, beleértve a finanszírozási forrásokat, a diverzifikáció szintjét, valamint a finanszírozás feltételeit;

| v. | a likviditás megfelelőségére vonatkozó, egyéni szintű és adott esetben összevont és szubkonszolidált és egyéni szintű belső értékelés összefoglalója, amely igazolja, hogy a kérelmező hitelintézet likviditási forrásai megfelelőek lesznek az egyedi likviditására vonatkozó követelmények teljesítéséhez; |
| --- | --- |

v.

a likviditás megfelelőségére vonatkozó, egyéni szintű és adott esetben összevont és szubkonszolidált és egyéni szintű belső értékelés összefoglalója, amely igazolja, hogy a kérelmező hitelintézet likviditási forrásai megfelelőek lesznek az egyedi likviditására vonatkozó követelmények teljesítéséhez;

| b) | a kérelmező hitelintézet egyéni szintű és adott esetben összevont és szubkonszolidált szintű kötelező beszámolója, amelyet a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég hagy jóvá, és amely a kérelmet megelőző legalább három pénzügyi évre vagy – amennyiben a kérelmező hitelintézet három évnél rövidebb ideje végez tevékenységet – a tevékenység megkezdése óta eltelt időszakra terjed ki, beleértve a következőket:






  i. | a mérleg; |
| --- | --- | --- |

b)

a kérelmező hitelintézet egyéni szintű és adott esetben összevont és szubkonszolidált szintű kötelező beszámolója, amelyet a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég hagy jóvá, és amely a kérelmet megelőző legalább három pénzügyi évre vagy – amennyiben a kérelmező hitelintézet három évnél rövidebb ideje végez tevékenységet – a tevékenység megkezdése óta eltelt időszakra terjed ki, beleértve a következőket:

i.

a mérleg;

| ii. | az eredménykimutatás vagy jövedelmi kimutatások; |
| --- | --- |

ii.

az eredménykimutatás vagy jövedelmi kimutatások;

| iii. | cash-flow kimutatások; |
| --- | --- |

iii.

cash-flow kimutatások;

| iv. | az éves jelentések és pénzügyi mellékletek, valamint az illetékes nyilvántartó hivatalhoz vagy hatósághoz benyújtott egyéb dokumentumok, valamint adott esetben a kérelmező hitelintézet könyvvizsgálójának a kérelem benyújtását megelőző három pénzügyi évre vagy – amennyiben a kérelmező hitelintézet három évnél rövidebb ideje végez tevékenységet – a tevékenység megkezdése óta eltelt időszakra vonatkozó jelentése; |
| --- | --- |

iv.

az éves jelentések és pénzügyi mellékletek, valamint az illetékes nyilvántartó hivatalhoz vagy hatósághoz benyújtott egyéb dokumentumok, valamint adott esetben a kérelmező hitelintézet könyvvizsgálójának a kérelem benyújtását megelőző három pénzügyi évre vagy – amennyiben a kérelmező hitelintézet három évnél rövidebb ideje végez tevékenységet – a tevékenység megkezdése óta eltelt időszakra vonatkozó jelentése;

| v. | az összevont vagy szubkonszolidált alapon elkészített kimutatások esetében a kérelmező hitelintézet részesedése; |
| --- | --- |

v.

az összevont vagy szubkonszolidált alapon elkészített kimutatások esetében a kérelmező hitelintézet részesedése;

| c) | a kérelmező hitelintézetnél a hitelintézeti tevékenységének megkezdése előtt felmerült vagy várhatóan felmerülő tartozások áttekintése, beleértve adott esetben a hitelezők nevét, a tartozás lejárati idejét és feltételeit, a bevételek felhasználását, valamint – amennyiben a hitelező nem felügyelt pénzügyi intézmény – a felvett hitel eredetére vagy a felvenni tervezett hitelre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező hitelintézetnél a hitelintézeti tevékenységének megkezdése előtt felmerült vagy várhatóan felmerülő tartozások áttekintése, beleértve adott esetben a hitelezők nevét, a tartozás lejárati idejét és feltételeit, a bevételek felhasználását, valamint – amennyiben a hitelező nem felügyelt pénzügyi intézmény – a felvett hitel eredetére vagy a felvenni tervezett hitelre vonatkozó információkat;

| d) | a kérelmező hitelintézet által a hitelintézeti tevékenységének megkezdése előtt nyújtott vagy várhatóan nyújtott hitelbiztosítékok, garanciák vagy kártérítések összefoglalása; |
| --- | --- |

d)

a kérelmező hitelintézet által a hitelintézeti tevékenységének megkezdése előtt nyújtott vagy várhatóan nyújtott hitelbiztosítékok, garanciák vagy kártérítések összefoglalása;

| e) | a kérelmező hitelintézet hitelminősítésére és csoportja átfogó minősítésére vonatkozó információk, amennyiben rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

e)

a kérelmező hitelintézet hitelminősítésére és csoportja átfogó minősítésére vonatkozó információk, amennyiben rendelkezésre állnak;

| f) | amennyiben az 575/2013/EU rendelet 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése és 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a kérelmező hitelintézetnek vagy anyavállalatának meg kell felelnie az említett rendelet másodiktól hatodik részének vagy nyolcadik részének, az összevont alapú felügyelet hatókörére vonatkozó elemzés, beleértve az arra vonatkozó információt, hogy a csoporthoz tartozó mely vállalkozások tartoznak az összevont alapú felügyelet követelményeinek körébe, valamint az említett rendelet első részének II. címében említett esetleges mentesítés, eltérés, kizárás, egyedi módszer vagy kezelés hatásának elemzése; |
| --- | --- |

f)

amennyiben az 575/2013/EU rendelet 11. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése és 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a kérelmező hitelintézetnek vagy anyavállalatának meg kell felelnie az említett rendelet másodiktól hatodik részének vagy nyolcadik részének, az összevont alapú felügyelet hatókörére vonatkozó elemzés, beleértve az arra vonatkozó információt, hogy a csoporthoz tartozó mely vállalkozások tartoznak az összevont alapú felügyelet követelményeinek körébe, valamint az említett rendelet első részének II. címében említett esetleges mentesítés, eltérés, kizárás, egyedi módszer vagy kezelés hatásának elemzése;

| g) | a kérelmező hitelintézetre vonatkozó alábbi keretrendszer és politikák összefoglalása:






  i. | a kockázatkezelési keret, amely részletesen bemutatja a kérelmező hitelintézetnek az üzleti tevékenységét érintő kockázatok – többek között a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok – azonosítására és kezelésére vonatkozó magas szintű stratégiáját, felvázolja az e kockázatok kezelésére vonatkozó stratégiát, valamint a kockázattűrésre és a kockázatvállalási hajlandóságra vonatkozó nyilatkozatot, továbbá az értékelt kockázatnak a kockázatvállalási hajlandósággal való összehangolására irányuló intézkedéseket tartalmaz; |
| --- | --- | --- |

g)

a kérelmező hitelintézetre vonatkozó alábbi keretrendszer és politikák összefoglalása:

i.

a kockázatkezelési keret, amely részletesen bemutatja a kérelmező hitelintézetnek az üzleti tevékenységét érintő kockázatok – többek között a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok – azonosítására és kezelésére vonatkozó magas szintű stratégiáját, felvázolja az e kockázatok kezelésére vonatkozó stratégiát, valamint a kockázattűrésre és a kockázatvállalási hajlandóságra vonatkozó nyilatkozatot, továbbá az értékelt kockázatnak a kockázatvállalási hajlandósággal való összehangolására irányuló intézkedéseket tartalmaz;

| ii. | a likviditási kockázat kezelésére vonatkozó politika; |
| --- | --- |

ii.

a likviditási kockázat kezelésére vonatkozó politika;

| iii. | a finanszírozási koncentrációra vonatkozó politika és a diverzifikációs politika; |
| --- | --- |

iii.

a finanszírozási koncentrációra vonatkozó politika és a diverzifikációs politika;

| iv. | a fedezetkezelési politika; |
| --- | --- |

iv.

a fedezetkezelési politika;

| v. | a betétkezelési politika; |
| --- | --- |

v.

a betétkezelési politika;

| vi. | a hitel- és hitelezési politika; |
| --- | --- |

vi.

a hitel- és hitelezési politika;

| vii. | a koncentrációs kockázatra vonatkozó politika; |
| --- | --- |

vii.

a koncentrációs kockázatra vonatkozó politika;

| viii. | a céltartalékolási politika; |
| --- | --- |

viii.

a céltartalékolási politika;

| ix. | az osztalékfizetési politika; |
| --- | --- |

ix.

az osztalékfizetési politika;

| x. | a kereskedési könyvi politika; |
| --- | --- |

x.

a kereskedési könyvi politika;

| h) | a kérelmező hitelintézet által a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott helyreállítási terv és adott esetben az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott csoportszintű helyreállítási terv kidolgozására irányuló eljárás leírása; |
| --- | --- |

h)

a kérelmező hitelintézet által a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott helyreállítási terv és adott esetben az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott csoportszintű helyreállítási terv kidolgozására irányuló eljárás leírása;

7

| i) | nyilatkozat vagy megerősítés arról, hogy a kérelmező hitelintézet az engedélyezés előtt vagy legkésőbb az engedélyezés időpontjában a 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer tagjává válik, és megnevezi a betétbiztosítási rendszert; |
| --- | --- |

i)

nyilatkozat vagy megerősítés arról, hogy a kérelmező hitelintézet az engedélyezés előtt vagy legkésőbb az engedélyezés időpontjában a 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer tagjává válik, és megnevezi a betétbiztosítási rendszert;

| j) | az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett valamennyi olyan intézményvédelmi rendszer, amelybe a kérelmező hitelintézet belépett vagy be kíván lépni. |
| --- | --- |

j)

az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdésében említett valamennyi olyan intézményvédelmi rendszer, amelybe a kérelmező hitelintézet belépett vagy be kíván lépni.

5. cikk

A kérelmező hitelintézet üzleti tervére, szervezeti felépítésére, belső kontrollrendszereire és könyvvizsgálóira vonatkozó információk

(1)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező hitelintézet működési programjára (az üzleti tervére), szervezeti felépítésére, belső kontrollrendszereire és könyvvizsgálóira vonatkozó alábbi információkat:

| a) | a hitelintézetként való engedélyezést vagy – a nemzeti jogtól függően – a tevékenység megkezdését követő legalább első három évre vonatkozó működési program, amely alapeseti és stresszforgatókönyvi alapon tartalmazza a tervezett üzleti tevékenységre, valamint a kérelmező hitelintézet szerkezetére és szervezetére vonatkozó információkat, beleértve a következőket:






  i. | a kérelmező hitelintézet által a székhely szerinti tagállamban és bármely más tagállamban vagy harmadik országban végezni kívánt tevékenységek földrajzi eloszlásának áttekintése, ideértve a fióktelepeken vagy leányvállalatokon keresztül vagy közvetlen szolgáltatásnyújtással megvalósuló tevékenységeket is, valamint a jövőbeli terjeszkedési tervek; |
| --- | --- | --- |

a)

a hitelintézetként való engedélyezést vagy – a nemzeti jogtól függően – a tevékenység megkezdését követő legalább első három évre vonatkozó működési program, amely alapeseti és stresszforgatókönyvi alapon tartalmazza a tervezett üzleti tevékenységre, valamint a kérelmező hitelintézet szerkezetére és szervezetére vonatkozó információkat, beleértve a következőket:

i.

a kérelmező hitelintézet által a székhely szerinti tagállamban és bármely más tagállamban vagy harmadik országban végezni kívánt tevékenységek földrajzi eloszlásának áttekintése, ideértve a fióktelepeken vagy leányvállalatokon keresztül vagy közvetlen szolgáltatásnyújtással megvalósuló tevékenységeket is, valamint a jövőbeli terjeszkedési tervek;

| ii. | az üzleti modell kezdeti és folyamatos életképességének magyarázata; |
| --- | --- |

ii.

az üzleti modell kezdeti és folyamatos életképességének magyarázata;

| iii. | a célpiacok, az ügyfelek szegmentációjának, a termékek és szolgáltatások, valamint a kézbesítési csatornák, például a fióktelepek, az internet, a posta, az ügynökségek és a leányvállalatok áttekintése; |
| --- | --- |

iii.

a célpiacok, az ügyfelek szegmentációjának, a termékek és szolgáltatások, valamint a kézbesítési csatornák, például a fióktelepek, az internet, a posta, az ügynökségek és a leányvállalatok áttekintése;

| iv. | azon csoport szervezetének és szerkezetének áttekintése, amelynek a kérelmező hitelintézet a részét képezi, ismertetve a csoporton belül működő vállalkozások tevékenységeit, feltüntetve a csoporton belüli anyavállalatokat, pénzügyi holdingtársaságokat és vegyes pénzügyi holdingtársaságokat; |
| --- | --- |

iv.

azon csoport szervezetének és szerkezetének áttekintése, amelynek a kérelmező hitelintézet a részét képezi, ismertetve a csoporton belül működő vállalkozások tevékenységeit, feltüntetve a csoporton belüli anyavállalatokat, pénzügyi holdingtársaságokat és vegyes pénzügyi holdingtársaságokat;

| v. | valamennyi valószínű üzleti és szabályozási kockázati tényező áttekintése, beleértve a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokat, valamint azok nyomon követésének és ellenőrzésének magyarázata; |
| --- | --- |

v.

valamennyi valószínű üzleti és szabályozási kockázati tényező áttekintése, beleértve a pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatokat, valamint azok nyomon követésének és ellenőrzésének magyarázata;

| vi. | annak feltüntetése, hogy szükség van-e a kérelmező hitelintézet teljeskörű működésének megkezdéséig tartó időszakra vonatkozó végrehajtási tervre, és – amennyiben rendelkezésre áll – az ilyen terv áttekintése; |
| --- | --- |

vi.

annak feltüntetése, hogy szükség van-e a kérelmező hitelintézet teljeskörű működésének megkezdéséig tartó időszakra vonatkozó végrehajtási tervre, és – amennyiben rendelkezésre áll – az ilyen terv áttekintése;

| vii. | a kérelmező hitelintézet átfogó stratégiájának áttekintése, beleértve a stratégiai célokat és az azonosított versenyelőnyöket, a kérelmező hitelintézet létrehozásának okait, valamint azt, hogy miért döntött azon üzleti tevékenység végzése mellett, amelyre engedélyt kér; |
| --- | --- |

vii.

a kérelmező hitelintézet átfogó stratégiájának áttekintése, beleértve a stratégiai célokat és az azonosított versenyelőnyöket, a kérelmező hitelintézet létrehozásának okait, valamint azt, hogy miért döntött azon üzleti tevékenység végzése mellett, amelyre engedélyt kér;

| b) | a kérelmező hitelintézet szervezetére, szerkezetére és irányítási rendszerére vonatkozó információk, beleértve a szervezeti ábrát és az alábbi tételek mindegyikét:






  i. | a kérelmező hitelintézet 2013/36/EU irányelv 74. cikkének (1) bekezdésében említett rendszereinek, eljárásainak és mechanizmusainak leírása; |
| --- | --- | --- |

b)

a kérelmező hitelintézet szervezetére, szerkezetére és irányítási rendszerére vonatkozó információk, beleértve a szervezeti ábrát és az alábbi tételek mindegyikét:

i.

a kérelmező hitelintézet 2013/36/EU irányelv 74. cikkének (1) bekezdésében említett rendszereinek, eljárásainak és mechanizmusainak leírása;

| ii. | a vezető testület feladatmeghatározása; |
| --- | --- |

ii.

a vezető testület feladatmeghatározása;

| iii. | a különböző tervezett tevékenységekhez rendelt emberi, műszaki és jogi erőforrások leírása, beleértve az informatikai, kereskedelmi, jogi, belsőkontroll- és megfelelési funkciókat; |
| --- | --- |

iii.

a különböző tervezett tevékenységekhez rendelt emberi, műszaki és jogi erőforrások leírása, beleértve az informatikai, kereskedelmi, jogi, belsőkontroll- és megfelelési funkciókat;

| iv. | a kérelmező hitelintézet különböző funkciói közötti kölcsönhatások leírása; |
| --- | --- |

iv.

a kérelmező hitelintézet különböző funkciói közötti kölcsönhatások leírása;

| v. | minden olyan fizetési, klíring- vagy elszámolási rendszer neve, amelynek a kérelmező hitelintézet a működés első évében közvetlenül vagy közvetve a tagjává kíván válni; |
| --- | --- |

v.

minden olyan fizetési, klíring- vagy elszámolási rendszer neve, amelynek a kérelmező hitelintézet a működés első évében közvetlenül vagy közvetve a tagjává kíván válni;

| c) | a belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó alábbi információk:






  i. | a belső szervezet – beleértve az elkülönített költségvetési és emberi erőforrásokat is –, a megfelelési funkció, a kockázatkezelési funkció és a belső ellenőrzési funkció áttekintése – beleértve annak magyarázatát is, hogy a kérelmező hitelintézet hogyan fogja teljesíteni a rá vonatkozó jogi és prudenciális követelményeket, ideértve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeket is –, a belsőkontroll-funkciókért felelős személyek kiléte, valamint az intézmény megfelelési, belső kontroll- és kockázatkezelési rendszereinek és eljárásainak, valamint a vezető testület felé történő jelentési útvonalak leírása; |
| --- | --- | --- |

c)

a belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó alábbi információk:

i.

a belső szervezet – beleértve az elkülönített költségvetési és emberi erőforrásokat is –, a megfelelési funkció, a kockázatkezelési funkció és a belső ellenőrzési funkció áttekintése – beleértve annak magyarázatát is, hogy a kérelmező hitelintézet hogyan fogja teljesíteni a rá vonatkozó jogi és prudenciális követelményeket, ideértve a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos követelményeket is –, a belsőkontroll-funkciókért felelős személyek kiléte, valamint az intézmény megfelelési, belső kontroll- és kockázatkezelési rendszereinek és eljárásainak, valamint a vezető testület felé történő jelentési útvonalak leírása;

| ii. | a 3. cikk alapján meghatározott tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó következő politikák és eljárások áttekintése:






  1. | a visszaélések bejelentésére vonatkozó politika, |
| --- | --- | --- |

ii.

a 3. cikk alapján meghatározott tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó következő politikák és eljárások áttekintése:

1.

a visszaélések bejelentésére vonatkozó politika,

| 2. | összeférhetetlenségi politika, |
| --- | --- |

2.

összeférhetetlenségi politika,

| 3. | panaszkezelési politika, |
| --- | --- |

3.

panaszkezelési politika,

| 4. | a piaci visszaélésre vonatkozó politika, |
| --- | --- |

4.

a piaci visszaélésre vonatkozó politika,

| 5. | a vezető testület sokszínűségét előmozdító politika, |
| --- | --- |

5.

a vezető testület sokszínűségét előmozdító politika,

| 6. | a személyzet azon tagjaira vonatkozó javadalmazási politika, akiknek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol a kérelmező hitelintézet kockázati profiljára; |
| --- | --- |

6.

a személyzet azon tagjaira vonatkozó javadalmazási politika, akiknek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol a kérelmező hitelintézet kockázati profiljára;

| iii. | a 4. cikk g) pontjának i. alpontjában említett magas szintű stratégiában meghatározott, pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésére és kezelésére szolgáló rendszerek és politikák vázlata, beleértve azon kulcsfontosságú eljárások áttekintését, amelyeket annak a kockázatnak az ellensúlyozására vezettek be, hogy a kérelmező hitelintézetet pénzügyi bűncselekmények folytatására használhatják fel; |
| --- | --- |

iii.

a 4. cikk g) pontjának i. alpontjában említett magas szintű stratégiában meghatározott, pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésére és kezelésére szolgáló rendszerek és politikák vázlata, beleértve azon kulcsfontosságú eljárások áttekintését, amelyeket annak a kockázatnak az ellensúlyozására vezettek be, hogy a kérelmező hitelintézetet pénzügyi bűncselekmények folytatására használhatják fel;

| d) | a belső ellenőrzési erőforrások leírása, valamint a hitelintézetként való engedélyezést követő három évre vonatkozó módszertan és belső ellenőrzési terv áttekintése; |
| --- | --- |

d)

a belső ellenőrzési erőforrások leírása, valamint a hitelintézetként való engedélyezést követő három évre vonatkozó módszertan és belső ellenőrzési terv áttekintése;

| e) | a kérelmező hitelintézet alábbi politikáinak és terveinek áttekintése:






  i. | a belső ellenőrzési politika; |
| --- | --- | --- |

e)

a kérelmező hitelintézet alábbi politikáinak és terveinek áttekintése:

i.

a belső ellenőrzési politika;

| ii. | termékirányítási politika; |
| --- | --- |

ii.

termékirányítási politika;

| iii. | fogyasztóvédelmi politika; |
| --- | --- |

iii.

fogyasztóvédelmi politika;

| iv. | üzletmenet-folytonossági terv és politika, beleértve a rendelkezésre álló biztonsági mentési- és helyreállítási rendszerek, valamint az üzletmenet-folytonossági helyzetekben a kulcsfontosságú személyzet rendelkezésre állását biztosító tervek áttekintését; |
| --- | --- |

iv.

üzletmenet-folytonossági terv és politika, beleértve a rendelkezésre álló biztonsági mentési- és helyreállítási rendszerek, valamint az üzletmenet-folytonossági helyzetekben a kulcsfontosságú személyzet rendelkezésre állását biztosító tervek áttekintését;

| f) | a kérelmező hitelintézet működésének és tevékenységeinek szervezésére vonatkozó alábbi információk:






  i. | a kérelmező hitelintézet működésének vagy belsőkontroll-tevékenységeinek támogatása érdekében a külső és csoporton belüli kiszervezés áttekintése, beleértve az alábbiak mindegyikére vonatkozó információkat:






  1. | a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

a kérelmező hitelintézet működésének és tevékenységeinek szervezésére vonatkozó alábbi információk:

i.

a kérelmező hitelintézet működésének vagy belsőkontroll-tevékenységeinek támogatása érdekében a külső és csoporton belüli kiszervezés áttekintése, beleértve az alábbiak mindegyikére vonatkozó információkat:

1.

a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató,

| 2. | a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltatónak a kérelmező hitelintézettel fennálló kapcsolata, |
| --- | --- |

2.

a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltatónak a kérelmező hitelintézettel fennálló kapcsolata,

| 3. | a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató címe, |
| --- | --- |

3.

a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató címe,

| 4. | a kiszervezés indokai, |
| --- | --- |

4.

a kiszervezés indokai,

| 5. | a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató emberi erőforrásai, |
| --- | --- |

5.

a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató emberi erőforrásai,

| 6. | a kérelmező hitelintézetnek a kiszervezés irányítására szolgáló belső kontrollrendszere, |
| --- | --- |

6.

a kérelmező hitelintézetnek a kiszervezés irányítására szolgáló belső kontrollrendszere,

| 7. | vészhelyzeti tervek arra az esetre, ha a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató nem tudja biztosítani a szolgáltatás folyamatosságát, |
| --- | --- |

7.

vészhelyzeti tervek arra az esetre, ha a kiszervezett tevékenységet nyújtó szolgáltató nem tudja biztosítani a szolgáltatás folyamatosságát,

| 8. | a kiszervezett tevékenységekkel kapcsolatban megtartott funkciók; |
| --- | --- |

8.

a kiszervezett tevékenységekkel kapcsolatban megtartott funkciók;

| ii. | a kérelmező hitelintézet vezetése és működése szempontjából kritikus vagy fontos kiszervezett funkciókra vonatkozó felügyeleti felelősségi körök és intézkedések, rendszerek és kontrollok áttekintése minden egyes kiszervezett funkció tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

a kérelmező hitelintézet vezetése és működése szempontjából kritikus vagy fontos kiszervezett funkciókra vonatkozó felügyeleti felelősségi körök és intézkedések, rendszerek és kontrollok áttekintése minden egyes kiszervezett funkció tekintetében;

| iii. | a kérelmező hitelintézet vezetése és működése szempontjából kritikus vagy fontos kiszervezett funkciókkal kapcsolatos, a szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások és intézkedések áttekintése minden egyes kiszervezett funkció tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

a kérelmező hitelintézet vezetése és működése szempontjából kritikus vagy fontos kiszervezett funkciókkal kapcsolatos, a szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások és intézkedések áttekintése minden egyes kiszervezett funkció tekintetében;

| iv. | a kérelmező hitelintézet informatikai infrastruktúrájának leírása, beleértve a használatban lévő vagy használni kívánt rendszereket, a tárhelyre vonatkozó megállapodásait, az informatikai funkciójának, az informatikai struktúrájának, az informatikai stratégiájának és az informatikai irányításának felépítését, az informatikai biztonsági politikákat és eljárásokat, valamint az online banki szolgáltatások nyújtására létrehozott vagy létrehozandó rendszereket és ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

iv.

a kérelmező hitelintézet informatikai infrastruktúrájának leírása, beleértve a használatban lévő vagy használni kívánt rendszereket, a tárhelyre vonatkozó megállapodásait, az informatikai funkciójának, az informatikai struktúrájának, az informatikai stratégiájának és az informatikai irányításának felépítését, az informatikai biztonsági politikákat és eljárásokat, valamint az online banki szolgáltatások nyújtására létrehozott vagy létrehozandó rendszereket és ellenőrzéseket.

(2)   A hitelintézetként való bejegyzés iránti kérelemben fel kell tüntetni a kérelmező hitelintézet jog szerinti könyvvizsgálóinak vagy könyvvizsgáló cégének nevét, címét és elérhetőségét.

6. cikk

A kérelmező hitelintézet engedélyezésekor meglévő tőkére vonatkozó információk

(1)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek bizonyítékot kell tartalmaznia a kérelmező hitelintézet kibocsátott tőkéjéről, befizetett tőkéjéről és még be nem fizetett tőkéjéről, továbbá meg kell határoznia az induló tőkének megfelelő szavatolótőke típusát és összegét.

(2)   Amennyiben a hitelintézeti engedély iránti kérelem benyújtásakor az indulótőke nincs teljes egészében befizetve, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek meg kell határoznia azt a tervet és végrehajtási határidőt, amely biztosítja az indulótőke teljes egészében történő befizetését a hitelintézeti tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély hatályossá válása előtt.

(3)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemben ismertetni kell a szavatolótőke rendelkezésre álló finanszírozási forrásait, és – amennyiben rendelkezésre állnak – bizonyítékot kell szolgáltatni e finanszírozási források rendelkezésre állásáról, ideértve a következőket:

| a) | a magán pénzügyi források felhasználásának összefoglalása, beleértve a rendelkezésre állásukat és forrásukat; |
| --- | --- |

a)

a magán pénzügyi források felhasználásának összefoglalása, beleértve a rendelkezésre állásukat és forrásukat;

| b) | a pénzügyi piacokhoz való hozzáférés összefoglalója, beleértve a kibocsátott vagy kibocsátandó pénzügyi instrumentumok részleteit; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi piacokhoz való hozzáférés összefoglalója, beleértve a kibocsátott vagy kibocsátandó pénzügyi instrumentumok részleteit;

| c) | a szavatolótőkére vonatkozóan kötött megállapodások vagy szerződések összefoglalása, beleértve a felvett hitellel vagy a felvenni tervezett hitellel kapcsolatban a hitelezők nevét és a biztosított hitelkeretek részleteit, a bevételek felhasználását, és amennyiben a hitelező nem felügyelt pénzügyi intézmény, a felvett hitel eredetére vagy a felvenni tervezett hitelre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

c)

a szavatolótőkére vonatkozóan kötött megállapodások vagy szerződések összefoglalása, beleértve a felvett hitellel vagy a felvenni tervezett hitellel kapcsolatban a hitelezők nevét és a biztosított hitelkeretek részleteit, a bevételek felhasználását, és amennyiben a hitelező nem felügyelt pénzügyi intézmény, a felvett hitel eredetére vagy a felvenni tervezett hitelre vonatkozó információkat;

| d) | a pénzügyi forrásoknak a kérelmező hitelintézet részére történő átutalásához igénybe vett pénzforgalmi szolgáltató kiléte. |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi forrásoknak a kérelmező hitelintézet részére történő átutalásához igénybe vett pénzforgalmi szolgáltató kiléte.

(4)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a belső tőke azon összegét, fajtáját és eloszlását, amelyet a kérelmező hitelintézet megfelelőnek tart az olyan jellegű és szintű kockázatok fedezésére, amelyekkel a kérelmező hitelintézet szembesül vagy szembesülhet, valamint egy előrejelzéseket is tartalmazó elemzést, amely azt mutatja, hogy a tőkeforrások súlyos, de valószerű stresszhelyzetben elegendőek lesznek a szavatolótőke-követelmények teljesítéséhez a hitelintézet engedélyezése esetén, majd ezt követően legalább három évig.

Az első albekezdésben említett stresszforgatókönyvnek és -módszertannak figyelembe kell vennie az illetékes hatóság által a 2013/36/EU irányelv 100. cikkének (1) bekezdése szerint elvégzett legutóbbi éves felügyeleti stresszteszt során használt forgatókönyvet és módszertant, amennyiben végeztek ilyen felügyeleti stressztesztet, és az információkat egyéni alapon és adott esetben az összevont helyzetre egyaránt meg kell adni a kérelmező hitelintézet számára.

7. cikk

A kérelmező hitelintézet tényleges irányítására vonatkozó információk

(1)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek az I. mellékletben említett információkat a kérelmező hitelintézet vezető testületének minden egyes javasolt vagy kinevezett tagja tekintetében tartalmaznia kell.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóság megállapítja, hogy a kérelmező hitelintézet a mérete, belső szervezete, valamint tevékenységeinek jellege, nagyságrendje és összetettsége szempontjából a 2013/36/EU irányelv 76. cikk (3) bekezdése értelmében vett jelentős intézménynek minősül, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek a belsőkontroll-funkciók vezetőire és a pénzügyi igazgatóra – amennyiben azok nem tagjai a vezető testületnek – vonatkozóan tartalmaznia kell az I. mellékletben felsorolt információkat, kivéve az említett melléklet 1. pont f) és g) alpontjában, valamint a 2., 4. és 5. pontjában említett információkat.

(3)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező hitelintézet vezető testülete javasolt vagy kinevezett tagjainak, valamint a (2) bekezdésben említett kérelmező hitelintézetek esetében a belsőkontroll-funkciók vezetőinek és a pénzügyi igazgatónak – akik nem tagjai a vezető testületnek – a hatásköreit, egyéni feladatait, kötelezettségeit és megbízásait.

(4)   E cikk alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „pénzügyi igazgató”: az a személy, aki általános felelősséget visel a pénzügyi erőforrások kezeléséért, a pénzügyi tervezésért és a pénzügyi beszámolásért; |
| --- | --- |

a)

„pénzügyi igazgató”: az a személy, aki általános felelősséget visel a pénzügyi erőforrások kezeléséért, a pénzügyi tervezésért és a pénzügyi beszámolásért;

| b) | „kontrollfunkció”: az általa ellenőrzött szervezeti egységtől független funkció, amely a hitelintézet kockázatainak objektív értékelésének biztosításáért, ezek felülvizsgálatáért és az ezekre vonatkozó jelentésért felel, ideértve a kockázatkezelési funkciót, a megfelelőségi funkciót és a belső ellenőrzési funkciót; |
| --- | --- |

b)

„kontrollfunkció”: az általa ellenőrzött szervezeti egységtől független funkció, amely a hitelintézet kockázatainak objektív értékelésének biztosításáért, ezek felülvizsgálatáért és az ezekre vonatkozó jelentésért felel, ideértve a kockázatkezelési funkciót, a megfelelőségi funkciót és a belső ellenőrzési funkciót;

| c) | „belsőkontroll-funkciók vezetői”: a hierarchia legmagasabb szintjén a független kockázatkezelési, megfelelési és ellenőrzési funkciók napi működésének hatékony irányításáért felelős személyek; |
| --- | --- |

c)

„belsőkontroll-funkciók vezetői”: a hierarchia legmagasabb szintjén a független kockázatkezelési, megfelelési és ellenőrzési funkciók napi működésének hatékony irányításáért felelős személyek;

8. cikk

A kérelmező hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényesekre vagy tagokra vonatkozó információk

(1)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a II. melléklet 1. pontjában említett információkat minden olyan természetes és jogi személyre és egyéb szervezetre vonatkozóan, amely a hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkezik vagy – az engedély megadása esetén – fog rendelkezni, valamint az e személyek részesedésére vonatkozó információkat.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett személy természetes személy, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek az (1) bekezdésben említett információkon kívül tartalmaznia kell a II. melléklet 2. pontjában említett információkat is.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett személy jogi személy vagy olyan jogi személynek nem minősülő szervezet, amely a saját nevében rendelkezik vagy fog rendelkezni befolyásoló részesedéssel, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek az (1) bekezdésben említett információkon kívül tartalmaznia kell a II. melléklet 3. pontjában említett információkat is.

(4)   Amennyiben már létezik vagy a kérelmező hitelintézet részvénytőkéjének valamely személy által történő jegyzését követően létrejön vagyonkezelési megállapodás, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek az (1) bekezdésben említett információkon kívül tartalmaznia kell a II. melléklet 4. pontjában említett információkat is.

(5)   Amennyiben egy személy a kérelmező hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkezik vagy – az engedély megadása esetén – fog rendelkezni, és olyan szervezet tagja, amely nem jogi személy, és a hitelintézetben fennálló befolyásoló részesedést e szervezet eszközeként fogják kezelni, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a szervezet valamennyi tagjának kiléte a II. melléklet 2. pontjában említett információkkal együtt, amennyiben ezek a tagok természetes személyek, vagy az említett melléklet 3. pontjában említett információk, amennyiben ezek a tagok jogi személyek; |
| --- | --- |

a)

a szervezet valamennyi tagjának kiléte a II. melléklet 2. pontjában említett információkkal együtt, amennyiben ezek a tagok természetes személyek, vagy az említett melléklet 3. pontjában említett információk, amennyiben ezek a tagok jogi személyek;

| b) | a szervezetre egységre irányadó megállapodás vagy megállapodások feltételeinek összefoglalása. |
| --- | --- |

b)

a szervezetre egységre irányadó megállapodás vagy megállapodások feltételeinek összefoglalása.

9. cikk

Információk a kérelmező hitelintézet 20 legnagyobb részvényeséről vagy tagjáról, kivéve a befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényeseket vagy tagokat

Amennyiben a hitelintézetben egyetlen személy vagy más szervezet sem rendelkezik vagy – az engedély megadása esetén – fog rendelkezni befolyásoló részesedéssel, a hitelintézeti engedély iránti kérelemnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a II. melléklet 1. pontjának a) alpontjában említett ábra; |
| --- | --- |

a)

a II. melléklet 1. pontjának a) alpontjában említett ábra;

| b) | a II. melléklet 1. pontjának b) alpontjában említett információk; |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet 1. pontjának b) alpontjában említett információk;

| c) | adott esetben a kérelmező hitelintézet 20 legnagyobb részvényesét vagy tagjait tartalmazó lista; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a kérelmező hitelintézet 20 legnagyobb részvényesét vagy tagjait tartalmazó lista;

| d) | amennyiben a hitelintézetnek kevesebb mint 20 részvényese vagy tagja van, az összes részvényesét vagy tagját tartalmazó lista; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a hitelintézetnek kevesebb mint 20 részvényese vagy tagja van, az összes részvényesét vagy tagját tartalmazó lista;

| e) | arra vonatkozó információ, hogy a c) vagy d) pontban említett részvényesek vagy tagok valamelyike valamely illetékes hatóság felügyelete alatt áll-e. |
| --- | --- |

e)

arra vonatkozó információ, hogy a c) vagy d) pontban említett részvényesek vagy tagok valamelyike valamely illetékes hatóság felügyelete alatt áll-e.

10. cikk

Kiegészítő információk

(1)   Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy a hitelintézeti engedély iránti kérelem az 1–9. cikkben említett információkon kívül további információkat is tartalmazzon, feltéve, hogy ezek az információk megfelelnek mindkét következő feltételnek:

| a) | kiegészítő információkra van szükség annak ellenőrzéséhez, hogy a tagállam által a 2013/36/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdése alapján az engedélyezésre vonatkozóan megállapított valamennyi követelmény teljesült-e; |
| --- | --- |

a)

kiegészítő információkra van szükség annak ellenőrzéséhez, hogy a tagállam által a 2013/36/EU irányelv 8. cikkének (1) bekezdése alapján az engedélyezésre vonatkozóan megállapított valamennyi követelmény teljesült-e;

| b) | a kért információk mennyisége arányos az a) pontban említett ellenőrzés céljával, és az információk relevánsak az ellenőrzés szempontjából. |
| --- | --- |

b)

a kért információk mennyisége arányos az a) pontban említett ellenőrzés céljával, és az információk relevánsak az ellenőrzés szempontjából.

(2)   Kellően indokolt esetekben, a hitelintézeti engedély iránti kérelemben benyújtott információk értékelését követően az illetékes hatóságok előírhatják a kérelmező hitelintézet számára, hogy nyújtsanak be kiegészítő információkat vagy további magyarázatokat, amennyiben e hatóságok ezt szükségesnek tartják annak ellenőrzése céljából, hogy az engedélyezéshez szükséges valamennyi követelmény teljesült-e.

(3)   A hitelintézeti engedély iránti kérelemben szereplő információnak az engedélyezés időpontjáig valósnak, pontosnak és teljesnek kell lennie. A kérelmező tájékoztatja az illetékes hatóságot az eredeti kérelemben megadott információk bármely változásáról. Az illetékes hatóságok tájékoztatást kérhetnek arról, hogy történt-e változás a kérelem benyújtását követően és a tevékenységek megkezdése előtt.

11. cikk

Felmentés

Az illetékes hatóságok eltekinthetnek az 1–9. cikkben említett információk bármelyikének vagy mindegyikének benyújtására vonatkozó követelménytől, amennyiben az alábbi feltételek valamelyike teljesül:

| a) | az illetékes hatóság már rendelkezik az információkkal, és az információk az engedély megadásának napján továbbra is valósak, pontosak, teljesek és naprakészek, és a kérelmező hitelintézet ezt igazolja; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság már rendelkezik az információkkal, és az információk az engedély megadásának napján továbbra is valósak, pontosak, teljesek és naprakészek, és a kérelmező hitelintézet ezt igazolja;

| b) | az adatszolgáltatási kötelezettség a 2013/36/EU irányelv 21. cikkében meghatározott mentesség hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatási kötelezettség a 2013/36/EU irányelv 21. cikkében meghatározott mentesség hatálya alá tartozik.

12. cikk

A hatékony felügyelet potenciális akadályai

Annak értékelésekor, hogy a 2013/36/EU irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében említett hatékony felügyeletnek vannak-e potenciális akadályai, az illetékes hatóságok figyelembe vesznek minden releváns információt, és figyelembe veszik a következőket:

| a) | egy harmadik ország azon természetes vagy jogi személyekre vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek kölcsönhatásai, amelyekkel a hitelintézet szoros kapcsolatban áll vagy – az engedély megadása esetén – fog állni, az említett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések végrehajtásával vagy az ilyen harmadik országok hatóságaitól vagy ilyen személyektől történő információszerzéssel kapcsolatos nehézségek; |
| --- | --- |

a)

egy harmadik ország azon természetes vagy jogi személyekre vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek kölcsönhatásai, amelyekkel a hitelintézet szoros kapcsolatban áll vagy – az engedély megadása esetén – fog állni, az említett törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések végrehajtásával vagy az ilyen harmadik országok hatóságaitól vagy ilyen személyektől történő információszerzéssel kapcsolatos nehézségek;

| b) | a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló személyeket felügyelő hatósággal folytatott információcsere lehetősége, ha van ilyen; |
| --- | --- |

b)

a hitelintézettel szoros kapcsolatban álló személyeket felügyelő hatósággal folytatott információcsere lehetősége, ha van ilyen;

| c) | a hitelintézeti csoport vagy a szoros kapcsolatban álló személy vagy személyek struktúrájának összetettsége és átláthatósága; |
| --- | --- |

c)

a hitelintézeti csoport vagy a szoros kapcsolatban álló személy vagy személyek struktúrájának összetettsége és átláthatósága;

| d) | a hitelintézeti csoport tagjainak vagy a szoros kapcsolatban álló személy vagy személyek elhelyezkedése; |
| --- | --- |

d)

a hitelintézeti csoport tagjainak vagy a szoros kapcsolatban álló személy vagy személyek elhelyezkedése;

| e) | a hitelintézeti csoport tagjainak vagy a szoros kapcsolatban álló személy vagy személyek által végzett vagy végzendő tevékenységek. |
| --- | --- |

e)

a hitelintézeti csoport tagjainak vagy a szoros kapcsolatban álló személy vagy személyek által végzett vagy végzendő tevékenységek.

13. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet XXXX. XX. XX-tól/től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/49/EU irányelve (2014. április 16.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/24/EK irányelve (2001. április 4.) a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról (HL L 125., 2001.5.5., 15. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

7

---

I. MELLÉKLET

A kérelmező hitelintézet tényleges irányítására vonatkozó információk

1.

| a) | a személy teljes neve és – amennyiben ettől eltér – a születési neve; |
| --- | --- |

a)

a személy teljes neve és – amennyiben ettől eltér – a születési neve;

| b) | a személy neme, születési helye és ideje, lakcíme és elérhetősége, állampolgársága, valamint a személyi azonosító száma vagy a személyazonosító igazolvány vagy azzal egyenértékű okmány másolata; |
| --- | --- |

b)

a személy neme, születési helye és ideje, lakcíme és elérhetősége, állampolgársága, valamint a személyi azonosító száma vagy a személyazonosító igazolvány vagy azzal egyenértékű okmány másolata;

| c) | a személy által betöltött vagy betöltendő pozíció részletes adatai, beleértve azt is, hogy a pozíció ügyvezető vagy nem ügyvezető jellegű-e, a megbízatás kezdő vagy tervezett kezdőnapját és időtartamát, valamint a személy fő feladatainak és felelősségi köreinek leírását; |
| --- | --- |

c)

a személy által betöltött vagy betöltendő pozíció részletes adatai, beleértve azt is, hogy a pozíció ügyvezető vagy nem ügyvezető jellegű-e, a megbízatás kezdő vagy tervezett kezdőnapját és időtartamát, valamint a személy fő feladatainak és felelősségi köreinek leírását;

| d) | önéletrajz, amely tartalmazza a tanulmányok és a tapasztalat részleteit (beleértve a szakmai tapasztalatot, a felsőfokú képesítéseket és egyéb releváns képzést), beleértve azon valamennyi szervezet nevét és jellegét, amelynél az adott személy dolgozott, valamint a betöltött funkciók jellegét és időtartamát, különös tekintettel a betölteni kívánt pozícióba tartozó, a banki vagy vezetői tapasztalat szempontjából releváns tevékenységekre; |
| --- | --- |

d)

önéletrajz, amely tartalmazza a tanulmányok és a tapasztalat részleteit (beleértve a szakmai tapasztalatot, a felsőfokú képesítéseket és egyéb releváns képzést), beleértve azon valamennyi szervezet nevét és jellegét, amelynél az adott személy dolgozott, valamint a betöltött funkciók jellegét és időtartamát, különös tekintettel a betölteni kívánt pozícióba tartozó, a banki vagy vezetői tapasztalat szempontjából releváns tevékenységekre;

| e) | a lehetőség szerint a banki vagy pénzügyi szolgáltatási ágazat munkáltatóinál dolgozó referenciaszemélyek listája az elérhetőségi adatokkal együtt, beleértve a teljes nevüket, az intézményüket, a beosztásukat, a telefonszámukat, az e-mail-címüket, a szakmai kapcsolat jellegét, valamint az arra vonatkozó információt, hogy van-e vagy volt-e nem szakmai kapcsolat az adott személlyel; |
| --- | --- |

e)

a lehetőség szerint a banki vagy pénzügyi szolgáltatási ágazat munkáltatóinál dolgozó referenciaszemélyek listája az elérhetőségi adatokkal együtt, beleértve a teljes nevüket, az intézményüket, a beosztásukat, a telefonszámukat, az e-mail-címüket, a szakmai kapcsolat jellegét, valamint az arra vonatkozó információt, hogy van-e vagy volt-e nem szakmai kapcsolat az adott személlyel;

| f) | előélet, beleértve az alábbiak mindegyikét:






  i. | bűnügyi nyilvántartások, valamint a nyomozásokkal és eljárásokkal, a vonatkozó polgári és közigazgatási ügyekkel és fegyelmi intézkedésekkel kapcsolatos releváns információk – ideértve a vállalatigazgatói tisztségtől való eltiltást, a csődöt, a fizetésképtelenségi és hasonló eljárásokat is – hivatalos igazolás vagy – amennyiben ilyen igazolás nem létezik – a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek, nyomozások és eljárások hiányára vonatkozó megbízható információforrás révén; |
| --- | --- | --- |

f)

előélet, beleértve az alábbiak mindegyikét:

i.

bűnügyi nyilvántartások, valamint a nyomozásokkal és eljárásokkal, a vonatkozó polgári és közigazgatási ügyekkel és fegyelmi intézkedésekkel kapcsolatos releváns információk – ideértve a vállalatigazgatói tisztségtől való eltiltást, a csődöt, a fizetésképtelenségi és hasonló eljárásokat is – hivatalos igazolás vagy – amennyiben ilyen igazolás nem létezik – a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéletek, nyomozások és eljárások hiányára vonatkozó megbízható információforrás révén;

| ii. | nyilatkozat arról, hogy van-e folyamatban büntetőeljárás, vagy hogy az általa irányított személy vagy szervezet adósként részt vett-e fizetésképtelenségi eljárásban vagy hasonló eljárásban; |
| --- | --- |

ii.

nyilatkozat arról, hogy van-e folyamatban büntetőeljárás, vagy hogy az általa irányított személy vagy szervezet adósként részt vett-e fizetésképtelenségi eljárásban vagy hasonló eljárásban;

| iii. | a felügyeleti hatóság által folytatott vizsgálatokra, végrehajtási eljárásokra vagy az általa megállapított szankciókra vonatkozó információk, amely vizsgálatokban, eljárásokban vagy szankciókban az egyén közvetlenül vagy közvetve érintett; |
| --- | --- |

iii.

a felügyeleti hatóság által folytatott vizsgálatokra, végrehajtási eljárásokra vagy az általa megállapított szankciókra vonatkozó információk, amely vizsgálatokban, eljárásokban vagy szankciókban az egyén közvetlenül vagy közvetve érintett;

| iv. | kereskedelmi, üzleti tevékenység vagy foglalkozás végzésére vonatkozó bejegyzés, felhatalmazás, tagság vagy engedély megtagadására; a bejegyzés, a felhatalmazás, a tagság vagy az engedély visszavonására, bevonására vagy megszüntetésére; vagy szabályozói vagy állami szerv, vagy szakmai testület vagy szövetség általi kizárásra vonatkozó információk;






  — | munkaviszonyból való elbocsátásra, vagy bizalmi tisztség vagy vagyonkezelői jogviszony felmondására, vagy arra a tényre vonatkozó információk, hogy az érintett személyt az ilyen beosztással járó munkaviszonyról való lemondásra kérték fel, a létszámcsökkentés esetét kivéve, |
| --- | --- | --- |

iv.

kereskedelmi, üzleti tevékenység vagy foglalkozás végzésére vonatkozó bejegyzés, felhatalmazás, tagság vagy engedély megtagadására; a bejegyzés, a felhatalmazás, a tagság vagy az engedély visszavonására, bevonására vagy megszüntetésére; vagy szabályozói vagy állami szerv, vagy szakmai testület vagy szövetség általi kizárásra vonatkozó információk;

—

munkaviszonyból való elbocsátásra, vagy bizalmi tisztség vagy vagyonkezelői jogviszony felmondására, vagy arra a tényre vonatkozó információk, hogy az érintett személyt az ilyen beosztással járó munkaviszonyról való lemondásra kérték fel, a létszámcsökkentés esetét kivéve,

| — | arra vonatkozó információk, hogy egy másik illetékes hatóság értékelte-e az egyén mint részesedést szerző személy vagy mint egy intézmény üzleti tevékenységét irányító személy jó hírnevét, beleértve az adott hatóság kilétét, az értékelés időpontját és az értékelés eredményére vonatkozó információkat, valamint szükség esetén az egyén hozzájárulását az ilyen információk beszerzéséhez, hogy a kapott tájékoztatást az alkalmassági értékelés céljára fel lehessen dolgozni és használni, |
| --- | --- |

—

arra vonatkozó információk, hogy egy másik illetékes hatóság értékelte-e az egyén mint részesedést szerző személy vagy mint egy intézmény üzleti tevékenységét irányító személy jó hírnevét, beleértve az adott hatóság kilétét, az értékelés időpontját és az értékelés eredményére vonatkozó információkat, valamint szükség esetén az egyén hozzájárulását az ilyen információk beszerzéséhez, hogy a kapott tájékoztatást az alkalmassági értékelés céljára fel lehessen dolgozni és használni,

| — | arra vonatkozó információk, hogy egy másik, nem pénzügyi ágazatbeli hatóság értékelte-e az egyént, beleértve az adott hatóság kilétét és az értékelés eredményére vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

—

arra vonatkozó információk, hogy egy másik, nem pénzügyi ágazatbeli hatóság értékelte-e az egyént, beleértve az adott hatóság kilétét és az értékelés eredményére vonatkozó információkat;

| g) | az esetleges összeférhetetlenséget előidéző összes pénzügyi és nem pénzügyi érdekeltség bemutatása, beleértve többek között a következőket:






  i. | pénzügyi érdekeltségek – beleértve a nyújtott vagy kapott kölcsönöket, részesedéseket, garanciákat vagy hitelbiztosítékokat –, valamint nem pénzügyi érdekeltségek vagy kapcsolatok – beleértve az olyan szoros kapcsolatokat mint a házastárs, bejegyzett élettárs, élettárs, gyermek, szülő vagy egyéb olyan kapcsolatban álló személy, akivel a személy közös lakóhelyen él – a személy, annak közeli hozzátartozói vagy bármely olyan vállalat, amellyel a személy szoros kapcsolatban áll, valamint a kérelmező hitelintézet, annak anyavállalata vagy leányvállalatai – beleértve a vezető testület bármely tagját, a belsőkontroll-funkció vezetőjét, a pénzügyi igazgatót vagy bármely olyan személyt, aki a kérelmező hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkezik – között; |
| --- | --- | --- |

g)

az esetleges összeférhetetlenséget előidéző összes pénzügyi és nem pénzügyi érdekeltség bemutatása, beleértve többek között a következőket:

i.

pénzügyi érdekeltségek – beleértve a nyújtott vagy kapott kölcsönöket, részesedéseket, garanciákat vagy hitelbiztosítékokat –, valamint nem pénzügyi érdekeltségek vagy kapcsolatok – beleértve az olyan szoros kapcsolatokat mint a házastárs, bejegyzett élettárs, élettárs, gyermek, szülő vagy egyéb olyan kapcsolatban álló személy, akivel a személy közös lakóhelyen él – a személy, annak közeli hozzátartozói vagy bármely olyan vállalat, amellyel a személy szoros kapcsolatban áll, valamint a kérelmező hitelintézet, annak anyavállalata vagy leányvállalatai – beleértve a vezető testület bármely tagját, a belsőkontroll-funkció vezetőjét, a pénzügyi igazgatót vagy bármely olyan személyt, aki a kérelmező hitelintézetben befolyásoló részesedéssel rendelkezik – között;

| ii. | az, hogy a személy folytat-e üzleti tevékenységet, áll-e vagy az elmúlt két évben állt-e üzleti kapcsolatban az f) pontban felsorolt személyek valamelyikével, vagy érintett-e az ilyen személyekkel szemben folytatott bármilyen bírósági eljárásban; |
| --- | --- |

ii.

az, hogy a személy folytat-e üzleti tevékenységet, áll-e vagy az elmúlt két évben állt-e üzleti kapcsolatban az f) pontban felsorolt személyek valamelyikével, vagy érintett-e az ilyen személyekkel szemben folytatott bármilyen bírósági eljárásban;

| iii. | az, hogy a személynek és a közeli hozzátartozóinak vannak-e a kérelmező hitelintézettel, annak anyavállalatával vagy leányvállalataival versengő érdekei; |
| --- | --- |

iii.

az, hogy a személynek és a közeli hozzátartozóinak vannak-e a kérelmező hitelintézettel, annak anyavállalatával vagy leányvállalataival versengő érdekei;

| iv. | az, hogy a személyt befolyásoló részesedéssel rendelkező jelentős részvényes vagy tag nevében javasolják-e, és ha igen, az ilyen részvényes vagy tag kiléte; |
| --- | --- |

iv.

az, hogy a személyt befolyásoló részesedéssel rendelkező jelentős részvényes vagy tag nevében javasolják-e, és ha igen, az ilyen részvényes vagy tag kiléte;

| v. | a kérelmező hitelintézettel, annak anyavállalatával vagy leányvállalataival szembeni pénzügyi kötelezettségek; |
| --- | --- |

v.

a kérelmező hitelintézettel, annak anyavállalatával vagy leányvállalataival szembeni pénzügyi kötelezettségek;

| vi. | az elmúlt két évben betöltött bármely nemzeti vagy helyi politikai befolyással járó pozíció; |
| --- | --- |

vi.

az elmúlt két évben betöltött bármely nemzeti vagy helyi politikai befolyással járó pozíció;

| vii. | lényeges összeférhetetlenség azonosítása esetén nyilatkozat arról, hogy milyen módon történt az összeférhetetlenség kielégítő módon történő mérséklése vagy orvoslása, beleértve az intézmény összeférhetetlenségi politikájának vonatkozó részére vagy az egyedi konfliktuskezelési vagy -mérséklési intézkedésekre való hivatkozást; |
| --- | --- |

vii.

lényeges összeférhetetlenség azonosítása esetén nyilatkozat arról, hogy milyen módon történt az összeférhetetlenség kielégítő módon történő mérséklése vagy orvoslása, beleértve az intézmény összeférhetetlenségi politikájának vonatkozó részére vagy az egyedi konfliktuskezelési vagy -mérséklési intézkedésekre való hivatkozást;

| h) | az annak kimutatására szolgáló részletek, hogy az adott személynek elegendő ideje van a megbízatás teljesítésére, beleértve a következőket:






  i. | az a becsült minimális idő évente és havonta, amelyet az adott személy a kérelmező hitelintézeten belüli feladatainak ellátására fog fordítani; |
| --- | --- | --- |

h)

az annak kimutatására szolgáló részletek, hogy az adott személynek elegendő ideje van a megbízatás teljesítésére, beleértve a következőket:

i.

az a becsült minimális idő évente és havonta, amelyet az adott személy a kérelmező hitelintézeten belüli feladatainak ellátására fog fordítani;

| ii. | a személy által ellátott, túlnyomórészt üzleti megbízatások listája, valamint az, hogy a 2013/36/EU irányelv 91. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó-e; |
| --- | --- |

ii.

a személy által ellátott, túlnyomórészt üzleti megbízatások listája, valamint az, hogy a 2013/36/EU irányelv 91. cikkének (4) bekezdése alkalmazandó-e;

| iii. | amennyiben a privilegizált számítási szabályok alkalmazandók, a vállalatok közötti szinergiák magyarázata; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a privilegizált számítási szabályok alkalmazandók, a vállalatok közötti szinergiák magyarázata;

| iv. | azon megbízatások listája, amelyek túlnyomórészt nem üzleti tevékenységekre irányulnak, vagy amelyek kizárólag az érintett személy gazdasági érdekeinek kezelésére korlátozódnak; |
| --- | --- |

iv.

azon megbízatások listája, amelyek túlnyomórészt nem üzleti tevékenységekre irányulnak, vagy amelyek kizárólag az érintett személy gazdasági érdekeinek kezelésére korlátozódnak;

| v. | azoknak a vállalatoknak vagy szervezeteknek a mérete, amelyekben a iv. alpontban említett megbízatásokat betöltik, beleértve az összes eszközt, függetlenül attól, hogy a vállalat tőzsdén jegyzett-e vagy sem, valamint e vállalatok vagy szervezetek alkalmazottainak száma; |
| --- | --- |

v.

azoknak a vállalatoknak vagy szervezeteknek a mérete, amelyekben a iv. alpontban említett megbízatásokat betöltik, beleértve az összes eszközt, függetlenül attól, hogy a vállalat tőzsdén jegyzett-e vagy sem, valamint e vállalatok vagy szervezetek alkalmazottainak száma;

| vi. | az e g) pont v. alpontjában említett megbízatásokhoz kapcsolódó további feladatok listája, beleértve a bizottságok elnöki tisztségének betöltését is; |
| --- | --- |

vi.

az e g) pont v. alpontjában említett megbízatásokhoz kapcsolódó további feladatok listája, beleértve a bizottságok elnöki tisztségének betöltését is;

| vii. | az egyes megbízatásokra évente fordított becsült idő, napokba kifejezve; |
| --- | --- |

vii.

az egyes megbízatásokra évente fordított becsült idő, napokba kifejezve;

| viii. | az egyes megbízatásokkal összefüggő találkozók éves száma. |
| --- | --- |

viii.

az egyes megbízatásokkal összefüggő találkozók éves száma.

2.

A vezető testületnek a hitelintézeti kérelem benyújtásának időpontjában tervezett bizottságainak bemutatása, beleértve azok tagjait és hatásköreit.

3.

| a) | a vonatkozó igazgatósági jegyzőkönyvek; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó igazgatósági jegyzőkönyvek;

| b) | alkalmassági értékelés vagy dokumentáció; |
| --- | --- |

b)

alkalmassági értékelés vagy dokumentáció;

| c) | nyilatkozat arról, hogy az értékelése során megállapítást nyert-e az, hogy az egyén rendelkezik szükséges tapasztalattal, és ha nem, az előírt képzési terv részletei, beleértve a tartalmat, a szolgáltatót és a képzési terv teljesítésének időpontját. |
| --- | --- |

c)

nyilatkozat arról, hogy az értékelése során megállapítást nyert-e az, hogy az egyén rendelkezik szükséges tapasztalattal, és ha nem, az előírt képzési terv részletei, beleértve a tartalmat, a szolgáltatót és a képzési terv teljesítésének időpontját.

4.

Nyilatkozat a kérelmező hitelintézetnek a vezető testület kollektív alkalmasságára vonatkozó átfogó értékeléséről, beleértve a vonatkozó igazgatósági jegyzőkönyveket, az alkalmassági értékelésre vonatkozó jelentést vagy dokumentumokat.

5.

Annak leírása, hogy a vezető testület tagjainak kiválasztásakor hogyan vették figyelembe a tulajdonságok és kompetenciák sokféleségét.

---

II. MELLÉKLET

Az illetékes hatóságok számára a befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényesek vagy tagok értékelését lehetővé tevő információk

1.

| a) | a kérelmező hitelintézet részvényesi struktúráját bemutató ábra, amely bontásban tartalmazza a hitelintézet tőkéjét és szavazati jogait; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező hitelintézet részvényesi struktúráját bemutató ábra, amely bontásban tartalmazza a hitelintézet tőkéjét és szavazati jogait;

| b) | minden olyan személy és szervezet neve, aki vagy amely befolyásoló részesedéssel rendelkezik vagy fog rendelkezni, feltüntetve minden egyes ilyen személy vagy szervezet tekintetében:






  i. | a jegyzett vagy jegyezni kívánt részvények vagy egyéb részesedések számát és típusát; |
| --- | --- | --- |

b)

minden olyan személy és szervezet neve, aki vagy amely befolyásoló részesedéssel rendelkezik vagy fog rendelkezni, feltüntetve minden egyes ilyen személy vagy szervezet tekintetében:

i.

a jegyzett vagy jegyezni kívánt részvények vagy egyéb részesedések számát és típusát;

| ii. | az ilyen részvények vagy egyéb részesedések névértékét; |
| --- | --- |

ii.

az ilyen részvények vagy egyéb részesedések névértékét;

| iii. | a kifizetett vagy fizetendő díjakat; |
| --- | --- |

iii.

a kifizetett vagy fizetendő díjakat;

| iv. | az ilyen részvényekre vagy egyéb részesedésekre vonatkozó hitelbiztosítékokat vagy terheket, beleértve a biztosított felek kilétét is; |
| --- | --- |

iv.

az ilyen részvényekre vagy egyéb részesedésekre vonatkozó hitelbiztosítékokat vagy terheket, beleértve a biztosított felek kilétét is;

| v. | adott esetben az ilyen személyek vagy szervezetek által vállalt kötelezettségeket, amelyek célja annak biztosítása, hogy a kérelmező hitelintézet megfeleljen az alkalmazandó prudenciális követelményeknek; |
| --- | --- |

v.

adott esetben az ilyen személyek vagy szervezetek által vállalt kötelezettségeket, amelyek célja annak biztosítása, hogy a kérelmező hitelintézet megfeleljen az alkalmazandó prudenciális követelményeknek;

| c) | az arra vonatkozó részletek, hogy a b) pontban említett személyek vagy szervezetek milyen pénzügyi vagy üzleti okok miatt tulajdonolják a részesedést, valamint a részesedésre vonatkozó stratégiájuk részletei, beleértve azt az időszakot, ameddig az említett személyek vagy szervezetek a részesedést meg kívánják tartani, valamint a belátható jövőben a részesedés növelésére, csökkentésére vagy szinten tartására irányuló esetleges szándékaikat is; |
| --- | --- |

c)

az arra vonatkozó részletek, hogy a b) pontban említett személyek vagy szervezetek milyen pénzügyi vagy üzleti okok miatt tulajdonolják a részesedést, valamint a részesedésre vonatkozó stratégiájuk részletei, beleértve azt az időszakot, ameddig az említett személyek vagy szervezetek a részesedést meg kívánják tartani, valamint a belátható jövőben a részesedés növelésére, csökkentésére vagy szinten tartására irányuló esetleges szándékaikat is;

| d) | a személyeknek vagy más szervezeteknek a kérelmező hitelintézettel kapcsolatos szándékainak, valamint az e személyek vagy szervezetek által a kérelmező hitelintézet felett – többek között az osztalékpolitika tekintetében – gyakorolni kívánt befolyás részletei, a kérelmező hitelintézet stratégiai fejlesztésének és forráselosztásának részletei, valamint az arra vonatkozó részletek, hogy ezek a személyek vagy szervezetek aktív kisebbségi részvényesként kívánnak-e eljárni, beleértve az ilyen szándék indokait is; |
| --- | --- |

d)

a személyeknek vagy más szervezeteknek a kérelmező hitelintézettel kapcsolatos szándékainak, valamint az e személyek vagy szervezetek által a kérelmező hitelintézet felett – többek között az osztalékpolitika tekintetében – gyakorolni kívánt befolyás részletei, a kérelmező hitelintézet stratégiai fejlesztésének és forráselosztásának részletei, valamint az arra vonatkozó részletek, hogy ezek a személyek vagy szervezetek aktív kisebbségi részvényesként kívánnak-e eljárni, beleértve az ilyen szándék indokait is;

| e) | a b) pontban említett személyek vagy szervezetek arra vonatkozó hajlandóságára vonatkozó információk, hogy kiegészítő szavatolótőkével támogassák a kérelmező hitelintézetet, amennyiben az a tevékenységeinek fejlesztéséhez vagy pénzügyi nehézségek esetén szükséges; |
| --- | --- |

e)

a b) pontban említett személyek vagy szervezetek arra vonatkozó hajlandóságára vonatkozó információk, hogy kiegészítő szavatolótőkével támogassák a kérelmező hitelintézetet, amennyiben az a tevékenységeinek fejlesztéséhez vagy pénzügyi nehézségek esetén szükséges;

| f) | a kérelmező hitelintézettel kapcsolatban más részvényesekkel vagy tagokkal tervezett részvényesi vagy tagsági megállapodások tartalma; |
| --- | --- |

f)

a kérelmező hitelintézettel kapcsolatban más részvényesekkel vagy tagokkal tervezett részvényesi vagy tagsági megállapodások tartalma;

| g) | annak elemzése, hogy a befolyásoló részesedés – többek között a b) pontban említett személyeknek vagy szervezeteknek a kérelmező hitelintézettel való szoros kapcsolata következtében – hatással lesz-e a kérelmező hitelintézet azon képességére, hogy időszerű és pontos információkat szolgáltasson az illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

g)

annak elemzése, hogy a befolyásoló részesedés – többek között a b) pontban említett személyeknek vagy szervezeteknek a kérelmező hitelintézettel való szoros kapcsolata következtében – hatással lesz-e a kérelmező hitelintézet azon képességére, hogy időszerű és pontos információkat szolgáltasson az illetékes hatóságoknak;

| h) | a vezető testület vagy a felső vezetés minden olyan tagjának személyazonossága, aki a kérelmező hitelintézet üzleti tevékenységét irányítani fogja, és akiket e részvényesek vagy tagok neveznek ki, vagy akiket az ilyen részvényesek vagy tagok jelölése alapján neveznek ki, valamint az I. melléklet 1. pont a)–f) alpontjában meghatározott információk, amennyiben azok benyújtása még nem történt meg; |
| --- | --- |

h)

a vezető testület vagy a felső vezetés minden olyan tagjának személyazonossága, aki a kérelmező hitelintézet üzleti tevékenységét irányítani fogja, és akiket e részvényesek vagy tagok neveznek ki, vagy akiket az ilyen részvényesek vagy tagok jelölése alapján neveznek ki, valamint az I. melléklet 1. pont a)–f) alpontjában meghatározott információk, amennyiben azok benyújtása még nem történt meg;

| i) | a kérelmező hitelintézetben tervezett részvény- vagy egyéb részesedésszerzés finanszírozásának forrásaira vonatkozó magyarázat, beleértve adott esetben a következőket:






  i. | a magán pénzügyi források felhasználásának részletei, beleértve a rendelkezésre állásukat és eredetüket; |
| --- | --- | --- |

i)

a kérelmező hitelintézetben tervezett részvény- vagy egyéb részesedésszerzés finanszírozásának forrásaira vonatkozó magyarázat, beleértve adott esetben a következőket:

i.

a magán pénzügyi források felhasználásának részletei, beleértve a rendelkezésre állásukat és eredetüket;

| ii. | a szándékolt részesedésszerzés fizetési módjára és a pénzeszközök átutalásához használt hálózatra vonatkozó részletes információk; |
| --- | --- |

ii.

a szándékolt részesedésszerzés fizetési módjára és a pénzeszközök átutalásához használt hálózatra vonatkozó részletes információk;

| iii. | a tőkeforrásokhoz és pénzügyi piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes információk, ideértve a kibocsátandó pénzügyi eszközökre vonatkozó részletes információkat; |
| --- | --- |

iii.

a tőkeforrásokhoz és pénzügyi piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes információk, ideértve a kibocsátandó pénzügyi eszközökre vonatkozó részletes információkat;

| iv. | a felvett hitelek felhasználására vonatkozó információk, beleértve a hitelezők nevét és a nyújtott hiteleszközökre vonatkozó részletes információkat, például a lejárati időpontokat, a futamidőket, a hitelbiztosítékokat és a garanciákat, valamint az ilyen hitelek visszafizetésére felhasználandó jövedelemforrásokra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

iv.

a felvett hitelek felhasználására vonatkozó információk, beleértve a hitelezők nevét és a nyújtott hiteleszközökre vonatkozó részletes információkat, például a lejárati időpontokat, a futamidőket, a hitelbiztosítékokat és a garanciákat, valamint az ilyen hitelek visszafizetésére felhasználandó jövedelemforrásokra vonatkozó információkat;

| v. | az olyan más személyekkel kötött pénzügyi megállapodásokra vonatkozó információk, akik a kérelmező hitelintézet részvényesei vagy tagjai vagy azok lesznek; |
| --- | --- |

v.

az olyan más személyekkel kötött pénzügyi megállapodásokra vonatkozó információk, akik a kérelmező hitelintézet részvényesei vagy tagjai vagy azok lesznek;

| vi. | a kínált részesedés finanszírozásának elősegítése érdekében eladni kívánt eszközökre vonatkozó információk, mint például az eladási feltételek, az ár, az értékelés és az eszközök jellemzőire vonatkozó részletek, beleértve a megszerzés időpontjára és módjára vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

vi.

a kínált részesedés finanszírozásának elősegítése érdekében eladni kívánt eszközökre vonatkozó információk, mint például az eladási feltételek, az ár, az értékelés és az eszközök jellemzőire vonatkozó részletek, beleértve a megszerzés időpontjára és módjára vonatkozó információkat is.

Az i. pont iv. alpontjának alkalmazásában, amennyiben a hitelező nem hitelintézet vagy hitelnyújtásra engedéllyel rendelkező pénzügyi vállalkozás, a kérelmező hitelintézetnek tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat a felvett hitelek eredetéről.

2.

| a) | személyes adatok, beleértve az alábbiak mindegyikét:






  i. | a személyek teljes neve és – amennyiben ettől eltér – a születési neve; |
| --- | --- | --- |

a)

személyes adatok, beleértve az alábbiak mindegyikét:

i.

a személyek teljes neve és – amennyiben ettől eltér – a születési neve;

| ii. | a születési dátum és hely; |
| --- | --- |

ii.

a születési dátum és hely;

| iii. | a személyek állampolgársága; |
| --- | --- |

iii.

a személyek állampolgársága;

| iv. | a személyek nemzeti személyi azonosító száma, amennyiben rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

iv.

a személyek nemzeti személyi azonosító száma, amennyiben rendelkezésre áll;

| v. | a személyek lakcíme és elérhetősége; |
| --- | --- |

v.

a személyek lakcíme és elérhetősége;

| vi. | a hivatalos személyazonosító okmány másolata; |
| --- | --- |

vi.

a hivatalos személyazonosító okmány másolata;

| b) | részletes önéletrajz, amely tartalmazza a releváns tanulmányokat és képzést, a vállalkozásokban lévő részesedések megszerzése és kezelése terén szerzett szakmai tapasztalatot, valamint a jelenleg végzett szakmai tevékenységeket vagy egyéb feladatokat; |
| --- | --- |

b)

részletes önéletrajz, amely tartalmazza a releváns tanulmányokat és képzést, a vállalkozásokban lévő részesedések megszerzése és kezelése terén szerzett szakmai tapasztalatot, valamint a jelenleg végzett szakmai tevékenységeket vagy egyéb feladatokat;

| c) | az alábbi információkat tartalmazó nyilatkozat a természetes személyről és minden olyan vállalkozásról, amelyet ez a személy az elmúlt 10 évben irányított vagy ellenőrzött, és amelyről a kérelmező hitelintézetnek megfelelő és alapos vizsgálatot követően tudomása van:






  i. | a letöltött büntetőítéletek nyilvánosságra hozatalára vonatkozó nemzeti jogszabályi követelmények függvényében a büntetőítéletekre vagy az olyan büntetőeljárásokra vonatkozó információk, amelyekben a személy vagy a vállalkozás ellen vádat emeltek, és amelyet nem vontak vissza; |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbi információkat tartalmazó nyilatkozat a természetes személyről és minden olyan vállalkozásról, amelyet ez a személy az elmúlt 10 évben irányított vagy ellenőrzött, és amelyről a kérelmező hitelintézetnek megfelelő és alapos vizsgálatot követően tudomása van:

i.

a letöltött büntetőítéletek nyilvánosságra hozatalára vonatkozó nemzeti jogszabályi követelmények függvényében a büntetőítéletekre vagy az olyan büntetőeljárásokra vonatkozó információk, amelyekben a személy vagy a vállalkozás ellen vádat emeltek, és amelyet nem vontak vissza;

| ii. | az alkalmasság értékelése vagy a kérelmező hitelintézet szempontjából egyéb tekintetben releváns, a személyre vagy a vállalkozásra vonatkozó polgári vagy közigazgatási határozatokra, valamint a törvények vagy rendeletek megsértése miatt kiszabott közigazgatási szankciókra vagy intézkedésekre – ideértve a vállalatigazgatói tisztségtől való eltiltást is – vonatkozó információk minden olyan ügyben, amelyet nem helyeztek hatályon kívül, és amellyel szemben nem nyújtottak vagy nyújthatnak be fellebbezést, kivéve a 2013/36/EU irányelv 65., 66. vagy 67. cikke alapján kiszabott közigazgatási szankciókat, valamint a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket, amelyek tekintetében információkat kell szolgáltatni a még fellebbezés tárgyát képező határozatokról is; |
| --- | --- |

ii.

az alkalmasság értékelése vagy a kérelmező hitelintézet szempontjából egyéb tekintetben releváns, a személyre vagy a vállalkozásra vonatkozó polgári vagy közigazgatási határozatokra, valamint a törvények vagy rendeletek megsértése miatt kiszabott közigazgatási szankciókra vagy intézkedésekre – ideértve a vállalatigazgatói tisztségtől való eltiltást is – vonatkozó információk minden olyan ügyben, amelyet nem helyeztek hatályon kívül, és amellyel szemben nem nyújtottak vagy nyújthatnak be fellebbezést, kivéve a 2013/36/EU irányelv 65., 66. vagy 67. cikke alapján kiszabott közigazgatási szankciókat, valamint a büntetőjogi felelősséget megállapító ítéleteket, amelyek tekintetében információkat kell szolgáltatni a még fellebbezés tárgyát képező határozatokról is;

| iii. | csőd, fizetésképtelenségi és hasonló eljárás; |
| --- | --- |

iii.

csőd, fizetésképtelenségi és hasonló eljárás;

| iv. | folyamatban lévő nyomozások; |
| --- | --- |

iv.

folyamatban lévő nyomozások;

| v. | bármely polgári vagy közigazgatási vizsgálat, végrehajtási eljárás, szankció vagy más végrehajtási határozat az adott személlyel vagy vállalkozással szemben, amely észszerűen relevánsnak tekinthető a kérelmező hitelintézet engedélyezése vagy a kérelmező hitelintézet megbízható és prudens irányítása szempontjából; |
| --- | --- |

v.

bármely polgári vagy közigazgatási vizsgálat, végrehajtási eljárás, szankció vagy más végrehajtási határozat az adott személlyel vagy vállalkozással szemben, amely észszerűen relevánsnak tekinthető a kérelmező hitelintézet engedélyezése vagy a kérelmező hitelintézet megbízható és prudens irányítása szempontjából;

| vi. | amennyiben az ilyen okmányok beszerezhetők, hatósági bizonyítvány vagy más azzal egyenértékű dokumentum, amely igazolja, hogy az e c) pont i–v. alpontjában meghatározott valamely esemény bekövetkezett az adott személy vagy vállalkozás tekintetében; |
| --- | --- |

vi.

amennyiben az ilyen okmányok beszerezhetők, hatósági bizonyítvány vagy más azzal egyenértékű dokumentum, amely igazolja, hogy az e c) pont i–v. alpontjában meghatározott valamely esemény bekövetkezett az adott személy vagy vállalkozás tekintetében;

| vii. | kereskedelmi, üzleti tevékenység vagy foglalkozás végzésére vonatkozó bejegyzés, felhatalmazás, tagság vagy engedély megtagadása; |
| --- | --- |

vii.

kereskedelmi, üzleti tevékenység vagy foglalkozás végzésére vonatkozó bejegyzés, felhatalmazás, tagság vagy engedély megtagadása;

| viii. | kereskedelmi, üzleti tevékenység vagy foglalkozás végzésére vonatkozó bejegyzés, felhatalmazás, tagság vagy engedély visszavonása, bevonása vagy megszüntetése; |
| --- | --- |

viii.

kereskedelmi, üzleti tevékenység vagy foglalkozás végzésére vonatkozó bejegyzés, felhatalmazás, tagság vagy engedély visszavonása, bevonása vagy megszüntetése;

| ix. | szabályozói vagy állami szerv, vagy szakmai testület vagy szövetség általi kizárás; |
| --- | --- |

ix.

szabályozói vagy állami szerv, vagy szakmai testület vagy szövetség általi kizárás;

| x. | olyan szervezetben betöltött felelős pozíció, amely ellen büntetőítélet, polgári vagy közigazgatási bírság vagy egyéb polgári vagy közigazgatási intézkedés van érvényben, amely az alkalmasság értékelése szempontjából releváns, vagy amely ellen valamely hatóság engedélyezési eljárást folytatott le vagy amely tekintetében vizsgálat van folyamatban – minden esetben magatartási hiányosságok miatt –, beleértve a csalást, a megtévesztést, a korrupciót, a pénzmosást, a terrorizmus finanszírozását vagy más pénzügyi bűncselekményt, illetve az ilyen események megelőzésére szolgáló megfelelő politikák és eljárások bevezetésének elmulasztását, amely pozíciót az állítólagos magatartás elkövetésének időpontjában betöltöttek, az ilyen események és az azokban való esetleges részvétel részleteivel együtt; |
| --- | --- |

x.

olyan szervezetben betöltött felelős pozíció, amely ellen büntetőítélet, polgári vagy közigazgatási bírság vagy egyéb polgári vagy közigazgatási intézkedés van érvényben, amely az alkalmasság értékelése szempontjából releváns, vagy amely ellen valamely hatóság engedélyezési eljárást folytatott le vagy amely tekintetében vizsgálat van folyamatban – minden esetben magatartási hiányosságok miatt –, beleértve a csalást, a megtévesztést, a korrupciót, a pénzmosást, a terrorizmus finanszírozását vagy más pénzügyi bűncselekményt, illetve az ilyen események megelőzésére szolgáló megfelelő politikák és eljárások bevezetésének elmulasztását, amely pozíciót az állítólagos magatartás elkövetésének időpontjában betöltöttek, az ilyen események és az azokban való esetleges részvétel részleteivel együtt;

| xi. | munkaviszonyból, bizalmi tisztségből való elbocsátás vagy vagyonkezelői jogviszony felmondása, kivéve, ha az érintett jogviszony az idő múlásával szűnik meg, és bármely hasonló helyzet; |
| --- | --- |

xi.

munkaviszonyból, bizalmi tisztségből való elbocsátás vagy vagyonkezelői jogviszony felmondása, kivéve, ha az érintett jogviszony az idő múlásával szűnik meg, és bármely hasonló helyzet;

| d) | amennyiben egy másik felügyeleti hatóság már értékelte az érintett személy jó hírnevét, e hatóság kiléte és az értékelés eredménye; |
| --- | --- |

d)

amennyiben egy másik felügyeleti hatóság már értékelte az érintett személy jó hírnevét, e hatóság kiléte és az értékelés eredménye;

| e) | a személy jelenlegi pénzügyi helyzete, ideértve a jövedelemforrásokra, az eszközökre és kötelezettségekre, valamint a nyújtott vagy kapott hitelbiztosítékokra és garanciákra vonatkozó részleteket; |
| --- | --- |

e)

a személy jelenlegi pénzügyi helyzete, ideértve a jövedelemforrásokra, az eszközökre és kötelezettségekre, valamint a nyújtott vagy kapott hitelbiztosítékokra és garanciákra vonatkozó részleteket;

| f) | a személy és bármely olyan vállalkozás üzleti tevékenységeinek leírása, amelyet a személy irányít vagy ellenőriz; |
| --- | --- |

f)

a személy és bármely olyan vállalkozás üzleti tevékenységeinek leírása, amelyet a személy irányít vagy ellenőriz;

| g) | pénzügyi információk, beleértve a hitelminősítéseket és a személy által irányított vagy ellenőrzött vállalkozások nyilvánosan hozzáférhető jelentéseit; |
| --- | --- |

g)

pénzügyi információk, beleértve a hitelminősítéseket és a személy által irányított vagy ellenőrzött vállalkozások nyilvánosan hozzáférhető jelentéseit;

| h) | a személy pénzügyi érdekeltségeinek leírása, beleértve a hitelműveleteket, a nyújtott vagy kapott garanciákat és hitelbiztosítékokat, valamint a személy nem pénzügyi érdekeltségének leírása, beleértve a következő természetes vagy jogi személyek bármelyikével fennálló családi vagy szoros kapcsolatokat:






  i. | a kérelmező hitelintézet bármely más jelenlegi részvényese vagy tagja; |
| --- | --- | --- |

h)

a személy pénzügyi érdekeltségeinek leírása, beleértve a hitelműveleteket, a nyújtott vagy kapott garanciákat és hitelbiztosítékokat, valamint a személy nem pénzügyi érdekeltségének leírása, beleértve a következő természetes vagy jogi személyek bármelyikével fennálló családi vagy szoros kapcsolatokat:

i.

a kérelmező hitelintézet bármely más jelenlegi részvényese vagy tagja;

| ii. | bármely személy, aki a kérelmező hitelintézetben szavazati jogokat gyakorolhat, az alábbi esetek bármelyikében vagy azok kombinációjában:






  — | egy olyan harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok, akivel az adott személy olyan megállapodást kötött, amely a birtokukban lévő szavazati jogok összehangolt gyakorlásával tartós közös politika elfogadására kötelezi őket a kérdéses kibocsátó vezetése irányában, |
| --- | --- | --- |

ii.

bármely személy, aki a kérelmező hitelintézetben szavazati jogokat gyakorolhat, az alábbi esetek bármelyikében vagy azok kombinációjában:

—

egy olyan harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok, akivel az adott személy olyan megállapodást kötött, amely a birtokukban lévő szavazati jogok összehangolt gyakorlásával tartós közös politika elfogadására kötelezi őket a kérdéses kibocsátó vezetése irányában,

| — | egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok az adott személlyel kötött olyan megállapodás alapján, ami a kérdéses szavazati jogok ellenszolgáltatás fejében történő ideiglenes átruházását írja elő, |
| --- | --- |

—

egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok az adott személlyel kötött olyan megállapodás alapján, ami a kérdéses szavazati jogok ellenszolgáltatás fejében történő ideiglenes átruházását írja elő,

| — | |az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket biztosítékként helyeztek el az adott személynél, feltéve, hogy ez a személy ellenőrzi a szavazati jogokat, és bejelenti a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó szándékát, |
| --- | --- |

—

|az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket biztosítékként helyeztek el az adott személynél, feltéve, hogy ez a személy ellenőrzi a szavazati jogokat, és bejelenti a szavazati jogok gyakorlására vonatkozó szándékát,

| — | az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeknél az adott személy haszonélvezettel rendelkezik, |
| --- | --- |

—

az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeknél az adott személy haszonélvezettel rendelkezik,

| — | szavazati jogok, amelyeket az e pont ii. alpontjának első négy tétele értelmében az adott személy által ellenőrzött vállalkozás birtokol vagy gyakorolhat, |
| --- | --- |

—

szavazati jogok, amelyeket az e pont ii. alpontjának első négy tétele értelmében az adott személy által ellenőrzött vállalkozás birtokol vagy gyakorolhat,

| — | az adott személynél letétbe helyezett részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket az adott személy – a részvényesektől külön utasítások hiányában – saját belátása szerint gyakorolhat, |
| --- | --- |

—

az adott személynél letétbe helyezett részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket az adott személy – a részvényesektől külön utasítások hiányában – saját belátása szerint gyakorolhat,

| — | egy harmadik fél által saját nevében, az adott személy megbízásából birtokolt szavazati jogok, |
| --- | --- |

—

egy harmadik fél által saját nevében, az adott személy megbízásából birtokolt szavazati jogok,

| — | azok a szavazati jogok, amelyeket az adott természetes vagy jogi személy meghatalmazottként gyakorolhat, ha a szavazati jogokat – a részvényesek konkrét utasításai hiányában – saját belátása szerint gyakorolhatja; |
| --- | --- |

—

azok a szavazati jogok, amelyeket az adott természetes vagy jogi személy meghatalmazottként gyakorolhat, ha a szavazati jogokat – a részvényesek konkrét utasításai hiányában – saját belátása szerint gyakorolhatja;

| iii. | bármely személy, aki a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban az igazgatási, irányító vagy felügyelő testület vagy a kérelmező hitelintézet felső vezetésének tagja; |
| --- | --- |

iii.

bármely személy, aki a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban az igazgatási, irányító vagy felügyelő testület vagy a kérelmező hitelintézet felső vezetésének tagja;

| iv. | a kérelmező hitelintézet vagy csoportjának bármely más tagja; |
| --- | --- |

iv.

a kérelmező hitelintézet vagy csoportjának bármely más tagja;

| i) | amennyiben a h) pontban említett kapcsolatokból bármilyen összeférhetetlenség merül fel, az ilyen összeférhetetlenségek kezelésére javasolt módszerek; |
| --- | --- |

i)

amennyiben a h) pontban említett kapcsolatokból bármilyen összeférhetetlenség merül fel, az ilyen összeférhetetlenségek kezelésére javasolt módszerek;

| j) | az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkének 9. pontjában meghatározott kiemelt közszereplőkkel fennálló kapcsolatok ismertetése; |
| --- | --- |

j)

az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkének 9. pontjában meghatározott kiemelt közszereplőkkel fennálló kapcsolatok ismertetése;

| k) | a személy minden egyéb olyan érdekeltsége vagy tevékenysége, amely ellentétben állhat a kérelmező hitelintézet érdekeltségeivel vagy tevékenységeivel és az ezen összeférhetetlenségek kezelésére javasolt módszerek. |
| --- | --- |

k)

a személy minden egyéb olyan érdekeltsége vagy tevékenysége, amely ellentétben állhat a kérelmező hitelintézet érdekeltségeivel vagy tevékenységeivel és az ezen összeférhetetlenségek kezelésére javasolt módszerek.

3.

| a) | a jogi személy neve; |
| --- | --- |

a)

a jogi személy neve;

| b) | amennyiben a jogi személy központi nyilvántartásba, kereskedelmi nyilvántartásba, cégnyilvántartásba vagy hasonló nyilvános nyilvántartásba van bejegyezve, annak a nyilvántartásnak a neve, amelybe a jogi személyt bejegyezték, a nyilvántartási szám vagy az abban szereplő, ezzel egyenértékű azonosítási mód, valamint a nyilvántartásba vételről szóló igazolás másolata; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a jogi személy központi nyilvántartásba, kereskedelmi nyilvántartásba, cégnyilvántartásba vagy hasonló nyilvános nyilvántartásba van bejegyezve, annak a nyilvántartásnak a neve, amelybe a jogi személyt bejegyezték, a nyilvántartási szám vagy az abban szereplő, ezzel egyenértékű azonosítási mód, valamint a nyilvántartásba vételről szóló igazolás másolata;

| c) | a jogi személy létesítő okirat szerinti székhelyének és – amennyiben ettől eltér – a központi irodájának és az üzleti tevékenysége fő helyének címe; |
| --- | --- |

c)

a jogi személy létesítő okirat szerinti székhelyének és – amennyiben ettől eltér – a központi irodájának és az üzleti tevékenysége fő helyének címe;

| d) | elérhetőségek; |
| --- | --- |

d)

elérhetőségek;

| e) | a jogi személyre irányadó vállalati dokumentumok vagy megállapodások, valamint a jogi személy jogi formájának főbb jogi jellegzetességeire vonatkozó összefoglaló magyarázat; |
| --- | --- |

e)

a jogi személyre irányadó vállalati dokumentumok vagy megállapodások, valamint a jogi személy jogi formájának főbb jogi jellegzetességeire vonatkozó összefoglaló magyarázat;

| f) | az, hogy a jogi személy tartozott-e valaha, illetve jelenleg tartozik-e a pénzügyi szolgáltatási ágazatban illetékes hatóság vagy más állami szerv felügyelete alá; |
| --- | --- |

f)

az, hogy a jogi személy tartozott-e valaha, illetve jelenleg tartozik-e a pénzügyi szolgáltatási ágazatban illetékes hatóság vagy más állami szerv felügyelete alá;

| g) | a következőkben említett információk:






  i. | a 2. f) pont a jogi személy vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

g)

a következőkben említett információk:

i.

a 2. f) pont a jogi személy vonatkozásában;

| ii. | a 2. d) pont a jogi személy vonatkozásában; |
| --- | --- |

ii.

a 2. d) pont a jogi személy vonatkozásában;

| iii. | a 2. g) és i) pont a jogi személy, valamint a jogi személy vagy a jogi személy ellenőrzése alatt álló bármely vállalkozás üzleti tevékenységét ténylegesen irányító bármely személy vonatkozásában; |
| --- | --- |

iii.

a 2. g) és i) pont a jogi személy, valamint a jogi személy vagy a jogi személy ellenőrzése alatt álló bármely vállalkozás üzleti tevékenységét ténylegesen irányító bármely személy vonatkozásában;

| iv. | a 2. c) pont a jogi személy, a jogi személy ellenőrzése alatt álló bármely vállalkozás és a jogi személyre jelentős befolyást gyakorló bármely részvényes vonatkozásában; |
| --- | --- |

iv.

a 2. c) pont a jogi személy, a jogi személy ellenőrzése alatt álló bármely vállalkozás és a jogi személyre jelentős befolyást gyakorló bármely részvényes vonatkozásában;

| h) | a jogi személy, a jogi személy üzleti tevékenységét ténylegesen irányító személyek vagy adott esetben azon csoport pénzügyi érdekeltségeinek leírása, amelyhez a jogi személy tartozik, valamint azon személyek pénzügyi érdekeltségeinek leírása, akik a jogi személy üzleti tevékenységét ténylegesen irányítják, beleértve a hitelműveleteket, a nyújtott vagy kapott garanciákat és a hitelbiztosítékokat, valamint az ilyen jogi személy nem pénzügyi érdekeltségének leírása, beleértve adott esetben a következő természetes vagy jogi személyekkel fennálló családi vagy szoros kapcsolatokat is:






  i. | a kérelmező hitelintézet bármely más jelenlegi részvényese vagy tagja; |
| --- | --- | --- |

h)

a jogi személy, a jogi személy üzleti tevékenységét ténylegesen irányító személyek vagy adott esetben azon csoport pénzügyi érdekeltségeinek leírása, amelyhez a jogi személy tartozik, valamint azon személyek pénzügyi érdekeltségeinek leírása, akik a jogi személy üzleti tevékenységét ténylegesen irányítják, beleértve a hitelműveleteket, a nyújtott vagy kapott garanciákat és a hitelbiztosítékokat, valamint az ilyen jogi személy nem pénzügyi érdekeltségének leírása, beleértve adott esetben a következő természetes vagy jogi személyekkel fennálló családi vagy szoros kapcsolatokat is:

i.

a kérelmező hitelintézet bármely más jelenlegi részvényese vagy tagja;

| ii. | bármely személy, aki a kérelmező hitelintézetben szavazati jogokat gyakorolhat, az alábbi esetek bármelyikében vagy azok kombinációjában:






  — | egy olyan harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok, akivel az adott személy olyan megállapodást kötött, amely a birtokukban lévő szavazati jogok összehangolt gyakorlásával tartós közös politika elfogadására kötelezi őket a kérdéses kibocsátó vezetése irányában, |
| --- | --- | --- |

ii.

bármely személy, aki a kérelmező hitelintézetben szavazati jogokat gyakorolhat, az alábbi esetek bármelyikében vagy azok kombinációjában:

—

egy olyan harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok, akivel az adott személy olyan megállapodást kötött, amely a birtokukban lévő szavazati jogok összehangolt gyakorlásával tartós közös politika elfogadására kötelezi őket a kérdéses kibocsátó vezetése irányában,

| — | egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok az adott személlyel kötött olyan megállapodás alapján, ami a kérdéses szavazati jogok ellenszolgáltatás fejében történő ideiglenes átruházását írja elő, |
| --- | --- |

—

egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok az adott személlyel kötött olyan megállapodás alapján, ami a kérdéses szavazati jogok ellenszolgáltatás fejében történő ideiglenes átruházását írja elő,

| — | az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket biztosítékként helyeztek el az adott természetes vagy jogi személynél, azzal a feltétellel, hogy ez a személy ellenőrzi a szavazati jogokat, és bejelenti a szavazati jogok gyakorlásának a szándékát, |
| --- | --- |

—

az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket biztosítékként helyeztek el az adott természetes vagy jogi személynél, azzal a feltétellel, hogy ez a személy ellenőrzi a szavazati jogokat, és bejelenti a szavazati jogok gyakorlásának a szándékát,

| — | az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeknél az adott személy haszonélvezettel rendelkezik, |
| --- | --- |

—

az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeknél az adott személy haszonélvezettel rendelkezik,

| — | szavazati jogok, amelyeket az e pont ii. alpontjának első négy tétele értelmében az adott személy által ellenőrzött vállalkozás birtokol vagy gyakorolhat; |
| --- | --- |

—

szavazati jogok, amelyeket az e pont ii. alpontjának első négy tétele értelmében az adott személy által ellenőrzött vállalkozás birtokol vagy gyakorolhat;

| — | az adott személynél letétbe helyezett részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket az adott személy – a részvényesektől külön utasítások hiányában – saját belátása szerint gyakorolhat, |
| --- | --- |

—

az adott személynél letétbe helyezett részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket az adott személy – a részvényesektől külön utasítások hiányában – saját belátása szerint gyakorolhat,

| — | egy harmadik fél által saját nevében, az adott személy megbízásából birtokolt szavazati jogok, |
| --- | --- |

—

egy harmadik fél által saját nevében, az adott személy megbízásából birtokolt szavazati jogok,

| — | azok a szavazati jogok, amelyeket az adott személy meghatalmazottként gyakorolhat, ha a szavazati jogokat – a részvényesek konkrét utasításai hiányában – saját belátása szerint gyakorolhatja; |
| --- | --- |

—

azok a szavazati jogok, amelyeket az adott személy meghatalmazottként gyakorolhat, ha a szavazati jogokat – a részvényesek konkrét utasításai hiányában – saját belátása szerint gyakorolhatja;

| iii. | az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 9. pontjában meghatározott bármely kiemelt közszereplő; |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2015/849 irányelv 3. cikkének 9. pontjában meghatározott bármely kiemelt közszereplő;

| iv. | bármely személy, aki a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban az igazgatási, irányító vagy felügyelő testület vagy a kérelmező hitelintézet felső vezetésének tagja; |
| --- | --- |

iv.

bármely személy, aki a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban az igazgatási, irányító vagy felügyelő testület vagy a kérelmező hitelintézet felső vezetésének tagja;

| v. | a kérelmező hitelintézet vagy csoportjának bármely más tagja; |
| --- | --- |

v.

a kérelmező hitelintézet vagy csoportjának bármely más tagja;

| i) | amennyiben a h) pontban említett kapcsolatokból bármilyen összeférhetetlenség merül fel, az ilyen összeférhetetlenségek kezelésére javasolt módszerek; |
| --- | --- |

i)

amennyiben a h) pontban említett kapcsolatokból bármilyen összeférhetetlenség merül fel, az ilyen összeférhetetlenségek kezelésére javasolt módszerek;

| j) | a jogi személy üzleti tevékenységét ténylegesen irányító valamennyi személy neve, születési ideje és helye, lakcíme, elérhetőségei, nemzeti azonosító száma, amennyiben rendelkezésre áll, valamint részletes önéletrajza, amely tartalmazza a releváns tanulmányokat és képzést, a korábbi szakmai tapasztalatot, a jelenleg végzett szakmai tevékenységet vagy egyéb feladatokat, valamint a 2. c) és d) pontban említett információkat minden ilyen személy tekintetében; |
| --- | --- |

j)

a jogi személy üzleti tevékenységét ténylegesen irányító valamennyi személy neve, születési ideje és helye, lakcíme, elérhetőségei, nemzeti azonosító száma, amennyiben rendelkezésre áll, valamint részletes önéletrajza, amely tartalmazza a releváns tanulmányokat és képzést, a korábbi szakmai tapasztalatot, a jelenleg végzett szakmai tevékenységet vagy egyéb feladatokat, valamint a 2. c) és d) pontban említett információkat minden ilyen személy tekintetében;

| k) | a jogi személy részesedési struktúrája, beleértve a jelentős befolyással rendelkező minden részvényes személyazonosságát, a részvénytőkéjüket és a szavazati jogukat, valamint a részvényesi megállapodásra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

k)

a jogi személy részesedési struktúrája, beleértve a jelentős befolyással rendelkező minden részvényes személyazonosságát, a részvénytőkéjüket és a szavazati jogukat, valamint a részvényesi megállapodásra vonatkozó információk;

| l) | amennyiben a jogi személy egy csoport része, a csoport struktúrájának részletes szervezeti ábrája, valamint a csoport gazdálkodó egységei jelentős befolyással bíró részvényeseinek tőkéből és szavazati jogokból való részesedésére, továbbá a csoport gazdálkodó egységei által jelenleg végzett tevékenységekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

l)

amennyiben a jogi személy egy csoport része, a csoport struktúrájának részletes szervezeti ábrája, valamint a csoport gazdálkodó egységei jelentős befolyással bíró részvényeseinek tőkéből és szavazati jogokból való részesedésére, továbbá a csoport gazdálkodó egységei által jelenleg végzett tevékenységekre vonatkozó információk;

| m) | amennyiben a jogi személy egy csoport része, a csoporton belüli bármely hitelintézet, biztosító, viszontbiztosító vagy befektetési vállalkozás és a csoporthoz tartozó bármely más vállalkozás közötti kapcsolatokra vonatkozó információk, valamint a felügyeleti hatóságok nevei; |
| --- | --- |

m)

amennyiben a jogi személy egy csoport része, a csoporton belüli bármely hitelintézet, biztosító, viszontbiztosító vagy befektetési vállalkozás és a csoporthoz tartozó bármely más vállalkozás közötti kapcsolatokra vonatkozó információk, valamint a felügyeleti hatóságok nevei;

| n) | amennyiben a jogi személy egy csoport része, a csoporton belüli bármely hitelintézet, biztosító, viszontbiztosító vagy befektetési vállalkozás azonosítása, a vonatkozó illetékes hatóságok neve, valamint a hitelintézet és a csoport prudenciális konszolidációja hatókörének elemzése, beleértve az arra vonatkozó információkat is, hogy a csoport mely tagjai tartoznának az összevont alapú felügyeleti követelmények körébe, és a csoporton belül mely szinteken lennének érvényesek ezek a követelmények összevont vagy szubkonszolidált alapon; |
| --- | --- |

n)

amennyiben a jogi személy egy csoport része, a csoporton belüli bármely hitelintézet, biztosító, viszontbiztosító vagy befektetési vállalkozás azonosítása, a vonatkozó illetékes hatóságok neve, valamint a hitelintézet és a csoport prudenciális konszolidációja hatókörének elemzése, beleértve az arra vonatkozó információkat is, hogy a csoport mely tagjai tartoznának az összevont alapú felügyeleti követelmények körébe, és a csoporton belül mely szinteken lennének érvényesek ezek a követelmények összevont vagy szubkonszolidált alapon;

| o) | a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 2. és 3. pontjában meghatározott jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által jóváhagyott éves pénzügyi kimutatások egyéni szinten és adott esetben összevont és szubkonszolidált csoportszinten az utolsó három pénzügyi évre vonatkozóan, amennyiben a jogi személy az adott időszakban működött, vagy rövidebb ideig működött, és pénzügyi kimutatások készültek, beleértve adott esetben az alábbi tételek mindegyikét:






  i. | a mérleg; |
| --- | --- | --- |

o)

a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 2. cikkének 2. és 3. pontjában meghatározott jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által jóváhagyott éves pénzügyi kimutatások egyéni szinten és adott esetben összevont és szubkonszolidált csoportszinten az utolsó három pénzügyi évre vonatkozóan, amennyiben a jogi személy az adott időszakban működött, vagy rövidebb ideig működött, és pénzügyi kimutatások készültek, beleértve adott esetben az alábbi tételek mindegyikét:

i.

a mérleg;

| ii. | az eredménykimutatás vagy jövedelmi kimutatás; |
| --- | --- |

ii.

az eredménykimutatás vagy jövedelmi kimutatás;

| iii. | az éves jelentések és pénzügyi mellékletek, valamint a jogi személy nyilvántartásában vagy illetékes hatóságánál nyilvántartásba vett minden egyéb dokumentum, beleértve – az éves jelentésekben, a pénzügyi mellékletekben és a bármely más nyilvántartásba vett dokumentumokban foglaltak szerint – a legalább az alapeseti és a stresszforgatókönyvek esetében a tervezéskor alkalmazott feltételezéseket; |
| --- | --- |

iii.

az éves jelentések és pénzügyi mellékletek, valamint a jogi személy nyilvántartásában vagy illetékes hatóságánál nyilvántartásba vett minden egyéb dokumentum, beleértve – az éves jelentésekben, a pénzügyi mellékletekben és a bármely más nyilvántartásba vett dokumentumokban foglaltak szerint – a legalább az alapeseti és a stresszforgatókönyvek esetében a tervezéskor alkalmazott feltételezéseket;

| p) | amennyiben a jogi személy központi irodája harmadik országban található, az alábbi információk mindegyikét:






  i. | amennyiben a jogi személyt a pénzügyi szolgáltatási ágazatban egy harmadik ország hatósága felügyeli, az adott harmadik országbeli hatóság által a jogi személyre vonatkozóan kiadott igazolás az adók és járulékok befizetéséről vagy – amennyiben ez nem áll rendelkezésre – azzal egyenértékű dokumentum; |
| --- | --- | --- |

p)

amennyiben a jogi személy központi irodája harmadik országban található, az alábbi információk mindegyikét:

i.

amennyiben a jogi személyt a pénzügyi szolgáltatási ágazatban egy harmadik ország hatósága felügyeli, az adott harmadik országbeli hatóság által a jogi személyre vonatkozóan kiadott igazolás az adók és járulékok befizetéséről vagy – amennyiben ez nem áll rendelkezésre – azzal egyenértékű dokumentum;

| ii. | amennyiben a jogi személyt a pénzügyi szolgáltatási ágazatban egy harmadik ország hatósága felügyeli, és amennyiben ez a hatóság ilyen nyilatkozatokat bocsát ki, a harmadik országbeli hatóság arra vonatkozó nyilatkozata, hogy nincs akadálya vagy korlátja a kérelmező hitelintézet felügyeletéhez szükséges információk megadásának; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a jogi személyt a pénzügyi szolgáltatási ágazatban egy harmadik ország hatósága felügyeli, és amennyiben ez a hatóság ilyen nyilatkozatokat bocsát ki, a harmadik országbeli hatóság arra vonatkozó nyilatkozata, hogy nincs akadálya vagy korlátja a kérelmező hitelintézet felügyeletéhez szükséges információk megadásának;

| iii. | az adott harmadik országnak a jogi személyre alkalmazandó szabályozási rendszerére vonatkozó általános információk, beleértve azt is, hogy a harmadik ország pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni rendszere milyen mértékben áll összhangban a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival; |
| --- | --- |

iii.

az adott harmadik országnak a jogi személyre alkalmazandó szabályozási rendszerére vonatkozó általános információk, beleértve azt is, hogy a harmadik ország pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni rendszere milyen mértékben áll összhangban a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival;

| q) | amennyiben a jogi személy kollektív befektetési vállalkozás:






  i. | a kollektív befektetési vállalkozást ellenőrző vagy olyan részesedéssel rendelkező befektetésijegy-tulajdonosok kiléte, amelyek lehetővé teszik a befektetésijegy-tulajdonosok számára, hogy megakadályozzák a kollektív befektetési vállalkozás döntéshozatalát; |
| --- | --- | --- |

q)

amennyiben a jogi személy kollektív befektetési vállalkozás:

i.

a kollektív befektetési vállalkozást ellenőrző vagy olyan részesedéssel rendelkező befektetésijegy-tulajdonosok kiléte, amelyek lehetővé teszik a befektetésijegy-tulajdonosok számára, hogy megakadályozzák a kollektív befektetési vállalkozás döntéshozatalát;

| ii. | a befektetési politika részletei és a befektetésekre vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

ii.

a befektetési politika részletei és a befektetésekre vonatkozó korlátozások;

| iii. | a kollektív befektetési vállalkozás befektetési döntéseinek meghatározásában és meghozatalában egyénileg vagy bizottságban felelős személyek neve és beosztása, valamint bármely vezetői megbízás vagy adott esetben a bizottság feladatmeghatározásának másolata; |
| --- | --- |

iii.

a kollektív befektetési vállalkozás befektetési döntéseinek meghatározásában és meghozatalában egyénileg vagy bizottságban felelős személyek neve és beosztása, valamint bármely vezetői megbízás vagy adott esetben a bizottság feladatmeghatározásának másolata;

| iv. | az alkalmazandó pénzmosás elleni jogi keret és a kollektív befektetési vállalkozás pénzmosás elleni eljárásainak részletes leírása; |
| --- | --- |

iv.

az alkalmazandó pénzmosás elleni jogi keret és a kollektív befektetési vállalkozás pénzmosás elleni eljárásainak részletes leírása;

| v. | a kollektív befektetési vállalkozás más hitelintézetekben, biztosítókban, viszontbiztosítókban vagy befektetési vállalkozásokban meglévő korábbi részesedései eredményének részletes leírása, feltüntetve, hogy az ilyen részesedéseket az illetékes hatóság jóváhagyta-e, és ha igen, a hatóság megnevezése; |
| --- | --- |

v.

a kollektív befektetési vállalkozás más hitelintézetekben, biztosítókban, viszontbiztosítókban vagy befektetési vállalkozásokban meglévő korábbi részesedései eredményének részletes leírása, feltüntetve, hogy az ilyen részesedéseket az illetékes hatóság jóváhagyta-e, és ha igen, a hatóság megnevezése;

| r) | ha a személy állami befektetési alap:






  i. | az állami befektetési alap befektetési politikájának meghatározásáért felelős közjogi szerv neve; |
| --- | --- | --- |

r)

ha a személy állami befektetési alap:

i.

az állami befektetési alap befektetési politikájának meghatározásáért felelős közjogi szerv neve;

| ii. | az állami befektetési alap befektetési politikájának részletei és a befektetésekre vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

ii.

az állami befektetési alap befektetési politikájának részletei és a befektetésekre vonatkozó korlátozások;

| iii. | az állami befektetési alap befektetési döntéseiért felelős személyek neve és beosztása; |
| --- | --- |

iii.

az állami befektetési alap befektetési döntéseiért felelős személyek neve és beosztása;

| iv. | az i. alpontban említett közjogi szerv által az állami befektetési alap és a kérelmező hitelintézet napi működésére gyakorolt befolyásra vonatkozó részletek. |
| --- | --- |

iv.

az i. alpontban említett közjogi szerv által az állami befektetési alap és a kérelmező hitelintézet napi működésére gyakorolt befolyásra vonatkozó részletek.

4.

| a) | a vagyonkezelő vállalkozás létesítő okiratának feltételei szerint az eszközöket kezelő minden vagyonkezelő, valamint a bizalmi vagyonkezelésbe adott dolog kedvezményezettjének vagy vagyonrendelőjének személyazonossága és adott esetben a bizalmi vagyonkezelésbe adott dologból származó jövedelem elosztásában való részesedésük; |
| --- | --- |

a)

a vagyonkezelő vállalkozás létesítő okiratának feltételei szerint az eszközöket kezelő minden vagyonkezelő, valamint a bizalmi vagyonkezelésbe adott dolog kedvezményezettjének vagy vagyonrendelőjének személyazonossága és adott esetben a bizalmi vagyonkezelésbe adott dologból származó jövedelem elosztásában való részesedésük;

| b) | a bizalmi vagyonkezelési konstrukciót létrehozó vagy szabályozó bármely dokumentum másolata; |
| --- | --- |

b)

a bizalmi vagyonkezelési konstrukciót létrehozó vagy szabályozó bármely dokumentum másolata;

| c) | a bizalmi vagyonkezelésre és az annak működésére vonatkozó főbb jogi jellemzők leírása; |
| --- | --- |

c)

a bizalmi vagyonkezelésre és az annak működésére vonatkozó főbb jogi jellemzők leírása;

| d) | a bizalmi vagyonkezelés finanszírozásának módja, valamint a kérelmező támogatása érdekében a bizalmi vagyonkezelés pénzügyi megbízhatóságát biztosító források és különösen:






  i. | a bizalmi vagyonkezelésre vonatkozó befektetési politika, valamint a befektetésekre vonatkozó lehetséges korlátozások leírása, beleértve a befektetési döntéseket befolyásoló tényezőkre és a kérelmező hitelintézet kilépési stratégiájára vonatkozó információkat; |
| --- | --- | --- |

d)

a bizalmi vagyonkezelés finanszírozásának módja, valamint a kérelmező támogatása érdekében a bizalmi vagyonkezelés pénzügyi megbízhatóságát biztosító források és különösen:

i.

a bizalmi vagyonkezelésre vonatkozó befektetési politika, valamint a befektetésekre vonatkozó lehetséges korlátozások leírása, beleértve a befektetési döntéseket befolyásoló tényezőkre és a kérelmező hitelintézet kilépési stratégiájára vonatkozó információkat;

| ii. | a pénzügyi ágazatbeli szervezetek múltbeli és jelenleg fennálló befektetéseire vonatkozó információk, valamint az e befektetésekkel kapcsolatban a bizalmi vagyonkezelés tekintetében elért működési eredmények; |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi ágazatbeli szervezetek múltbeli és jelenleg fennálló befektetéseire vonatkozó információk, valamint az e befektetésekkel kapcsolatban a bizalmi vagyonkezelés tekintetében elért működési eredmények;

| iii. | a finanszírozási források és – amennyiben rendelkezésre állnak – a bizalmi vagyonkezelő éves pénzügyi kimutatásainak megjelölése és áttekintése. |
| --- | --- |

iii.

a finanszírozási források és – amennyiben rendelkezésre állnak – a bizalmi vagyonkezelő éves pénzügyi kimutatásainak megjelölése és áttekintése.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

2

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/86

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/2581 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. június 20.)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelmekben történő információnyújtás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza, hogy a hitelintézeti engedély iránti kérelmekben milyen információkat kell az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza, hogy a hitelintézeti engedély iránti kérelmekben milyen információkat kell az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani.

| (2) | A harmonizáció érdekében fontos, hogy a hitelintézeti engedélyért folyamodó kérelmezők az ilyen engedélyhez szükséges információkat egységes módon, ugyanazon egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások alkalmazásával nyújtsák be az egész Unióban. |
| --- | --- |

(2)

A harmonizáció érdekében fontos, hogy a hitelintézeti engedélyért folyamodó kérelmezők az ilyen engedélyhez szükséges információkat egységes módon, ugyanazon egységes formanyomtatványok, mintadokumentumok és eljárások alkalmazásával nyújtsák be az egész Unióban.

| (3) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(3)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (4) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport tanácsát (3). |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Banki Érdekképviseleti Csoport tanácsát (3).

| (5) | Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a kérelmező hitelintézetek számára elegendő idő álljon rendelkezésre az e rendeletben meghatározott követelményekhez való alkalmazkodásra, a rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani, |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok és a kérelmező hitelintézetek számára elegendő idő álljon rendelkezésre az e rendeletben meghatározott követelményekhez való alkalmazkodásra, a rendelet alkalmazásának kezdőnapját el kell halasztani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A hitelintézeti engedély iránti kérelem benyújtása

(1)   A hitelintézeti engedélyért folyamodó kérelmezők az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 1–9. cikkében meghatározott információkat az e rendelet mellékletében meghatározott mintadokumentum kitöltésével nyújtják be az illetékes hatóságuknak.

(2)   Az illetékes hatóságoknak a honlapjukon fel kell tüntetniük a hitelintézeti engedély iránti kérelem benyújtása esetében az elérhetőségeket, és jelezniük kell, hogy a kérelmet papír alapon, elektronikusan vagy mindkét formában kell-e benyújtani.

2. cikk

A hitelintézeti engedély iránti kérelmek hiánytalanságának értékelése

(1)   A hitelintézeti engedély iránti kérelmeket akkor kell hiánytalannak tekinteni, ha azok az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt valamennyi információt tartalmazzák.

(2)   Amennyiben az illetékes hatóságok a kérelemben megadott információkat értékelik, és azokat hiányosnak találják, papír alapon vagy elektronikusan kérést küldenek az érintett kérelmezőknek, amelyben feltüntetik a kért további információkat, és lehetőséget biztosítanak számukra az azonosított információk benyújtására.

(3)   Ha a kérelem hiánytalannak minősül, az illetékes hatóság tájékoztatja a kérelmezőt erről a tényről, valamint a hiánytalan kérelem kézhezvételének időpontjáról vagy adott esetben a kérelmet kiegészítő információk kézhezvételének időpontjáról.

(4)   Az illetékes hatóságok megkövetelhetik a kérelmezőtől, hogy a kérelem elbírálásához adjon további magyarázatokat és kiegészítő információkat.

3. cikk

Az e rendelet hatálya alá tartozó hitelintézeti engedély iránti kérelmek

Ezt a rendeletet a XXXX. XX. XX-án/-én vagy azt követően benyújtott, hitelintézeti engedély iránti kérelmekre kell alkalmazni.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet a XXXX. XX. XX-tól/-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. június 17.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a hitelintézeti engedély iránti kérelemben feltüntetendő információkat és az illetékes hatóságok felügyeleti feladatainak hatékony gyakorlását esetlegesen akadályozó tényezőket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 335.., XXXX.XX.XX., 64. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az engedély iránti kérelemben megadott információk

Dátum: ...............

Hivatkozási szám: ..............

A kérelmező neve:

Cím:

(A kijelölt kapcsolattartó elérhetőségei)

Név:

Telefon:

E-mail:

Ez egy, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően benyújtott, hitelintézeti engedély iránti kérelem. (1)

Igazoljuk, hogy az e kérelemben megadott információk valósak, pontosak, teljesek és nem félrevezetőek. Kifejezett eltérő rendelkezés hiányában az információk az e kérelem benyújtásának időpontjában naprakészek. Amennyiben bizonyos információk jövőbeli időpontot jelölnek, ez a kérelemben kifejezetten szerepel, és vállaljuk, hogy haladéktalanul írásban értesítjük a hatóságot, ha az ilyen információk bármelyike valótlannak, pontatlannak, hiányosnak vagy félrevezetőnek bizonyul.

[A kérelmező neve]

A következő részéről:...

Név:

Beosztás:

1. táblázat

A kérelmező hitelintézetre vonatkozó információk bemutatása (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikke)

| 1.1. | Kapcsolattartó személyek a kérelem tekintetében (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének a) és b) pontja) |
| --- | --- |

1.1.

A kérelemmel kapcsolatban a kapcsolattartó személy adatai

Titulus

Teljes név

Beosztás

Telefonszám

Mobilszám

Telefax (ha rendelkezésre áll)

E-mail

A kérelem elkészítésében részt vevő fő szakmai tanácsadó (ha van ilyen)

Titulus

Teljes név

Beosztás

Telefonszám

Mobilszám

Telefax (ha rendelkezésre áll)

E-mail

| 1.2. | A kérelmező hitelintézet azonosítása (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének c)–k) pontja) |
| --- | --- |

1.2.

A kérelmező hitelintézet neve és bármely más, a kérelmező hitelintézet által használt vagy használandó kereskedelmi név

A kérelmező hitelintézet nevének megváltoztatására javasolt tervek (ha vannak ilyenek) és a javasolt változtatások magyarázata

Logó

A kérelmező hitelintézet jogi formája

A bejegyzés vagy alapítás időpontja

A bejegyzés vagy alapítás szerinti joghatóság

A kérelmező hitelintézet létesítő okirat szerinti székhelyének és – amennyiben ettől eltér – a központi irodájának és az üzleti tevékenysége fő helyének címe

A kérelmező hitelintézet elérhetőségei, ha eltérnek az e táblázat 1.1. pontjában megadott elérhetőségektől: telefon, mobilszám, telefax (ha rendelkezésre áll) és e-mail

Amennyiben a kérelmező hitelintézet központi nyilvántartásban, kereskedelmi nyilvántartásban, cégjegyzékben vagy hasonló közhitelű nyilvántartásban szerepel, a nyilvántartás neve és a kérelmező hitelintézet nyilvántartási száma vagy az abban szereplő, ezzel egyenértékű azonosítási mód

A kérelmező hitelintézet jogalany-azonosítója (LEI), ha van ilyen

A kérelmező hitelintézet esetében a számviteli év vége

A kérelmező hitelintézet honlapjának címe, ha van ilyen

| 1.3. | Alapító okirat (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének l) pontja) |
| --- | --- |

1.3.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézet alapszabályának vagy azzal egyenértékű alapító okiratának másolatát, valamint adott esetben az érintett tagállam joga által az (EU) 2017/1132 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 16. cikkével összhangban kijelölt nyilvántartásba való bejegyzés igazolását

| 1.4. | A kérelmező hitelintézet és leányvállalatainak történetére vonatkozó információk (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének a)–c) pontja) |
| --- | --- |

1.4.

Annak megerősítése, hogy a kérelmező hitelintézet korábban végzett-e kereskedelmi vagy egyéb tevékenységet (igen/nem) (ha igen, töltse ki az e táblázat 1.4. pontjában található többi mezőt)

Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke a) pontjának i–iv. alpontjában meghatározott kategóriákba tartozó, a kérelmező hitelintézet vagy bármely leányvállalata számára valamely tagállamban vagy harmadik országban eljáró hatóság vagy más, közfeladatot ellátó szervezet által a pénzügyi szolgáltatási ágazatban tevékenység folytatására vonatkozóan kiadott engedélyre, felhatalmazásra, megtett bejegyzésre vagy biztosított egyéb jogosultságra vonatkozó részletek

A kérelmező hitelintézettel vagy bármely leányvállalatával kapcsolatos minden olyan jelentős esemény részletei, amely megtörtént vagy folyamatban van, és amely észszerűen relevánsnak tekinthető az engedélyezés szempontjából, beleértve az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott események bármelyikét.

A nyilatkozatban meghatározott eseményekre vonatkozó információk, beleértve az érintett büntető- vagy polgári bíróság, illetve polgári vagy közigazgatási hatóság nevét és címét, az esemény időpontját, az érintett összeget, az eljárás kimenetelét és az eljárást kiváltó esemény körülményeinek ismertetését

| 1.5. | Alkalmazandó díjak (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének d) és e) pontja) |
| --- | --- |

1.5.

Az alkalmazandó díjak kiszámításához szükséges adatok, amennyiben az uniós vagy nemzeti jog alapján a kérelmező hitelintézet által fizetendő kérelmezési díjat vagy felügyeleti díjat a kérelmező hitelintézet tevékenységei vagy jellemzői alapján számítják ki

Melléklet, amely tartalmazza az adott esetben az uniós vagy a nemzeti jog alapján fizetendő kérelmezési díj befizetésére vonatkozó bizonyítékot

2. táblázat

Tevékenységi program (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke)

| Tevékenységek (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló 3. cikke) |
| --- |
| Melléklet, amely tartalmazza a tevékenységi programot, beleértve a) a kérelmező hitelintézet által végezni kívánt tevékenységek listáját, beleértve a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeket, valamint b) annak leírását, hogy a működési program hogyan illeszkedik a javasolt tevékenységekhez | |
| |
| | |
| | |
| |
| | |

Tevékenységek (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló 3. cikke)

Melléklet, amely tartalmazza a tevékenységi programot, beleértve a) a kérelmező hitelintézet által végezni kívánt tevékenységek listáját, beleértve a 2013/36/EU irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeket, valamint b) annak leírását, hogy a működési program hogyan illeszkedik a javasolt tevékenységekhez

3. táblázat

Pénzügyi információk (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke)

| 3.1. | Előzetes információk (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének a) pontja) |
| --- | --- |

3.1.

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének a) pontjában előírt, a kérelmező hitelintézetre vonatkozó előzetes információkat egyedi szinten, valamint adott esetben összevont csoportszinten és szubkonszolidált szinten

| 3.2. | Kötelező beszámoló (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének b) pontja) |
| --- | --- |

3.2.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézetnek az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének b) pontjában előírt egyedi szintű, valamint adott esetben összevont csoportszintű és szubkonszolidált szintű kötelező beszámolóját

| 3.3. | Tartozások (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének c) pontja) |
| --- | --- |

3.3.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézetnél a hitelintézeti tevékenységének megkezdése előtt felmerült vagy várhatóan felmerülő tartozásoknak az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló 4. cikkének c) pontjában előírt áttekintését

| 3.4. | Hitelbiztosítékok, garanciák vagy kártérítések (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének d) pontja) |
| --- | --- |

3.4.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézet által a hitelintézeti tevékenységének megkezdése előtt nyújtott vagy várhatóan nyújtott hitelbiztosítékok, garanciák vagy kártérítések összefoglalását

| 3.5. | Hitelminősítés (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének e) pontja) |
| --- | --- |

3.5.

Amennyiben rendelkezésre áll, a kérelmező hitelintézet hitelminősítése és csoportjának átfogó minősítése

| 3.6. | Összevont alapú felügyelet (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének f) pontja) |
| --- | --- |

3.6.

Melléklet, amely adott esetben tartalmazza az összevont alapú felügyelet hatókörére vonatkozó, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének f) pontjában előírt, konszolidációs követelmények szerinti elemzést

| 3.7. | Keretrendszer és politikák (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke g) pontjának i–x. alpontja) |
| --- | --- |

3.7.

Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének g) pontjában előírt kockázatkezelési keret áttekintése

A likviditási kockázat kezelésére vonatkozó politika áttekintése

A finanszírozási koncentrációra vonatkozó politika és a diverzifikációs politika áttekintése

A fedezetkezelési politika áttekintése

A betétkezelési politika áttekintése

A hitel- és hitelezési politika áttekintése

A koncentrációs kockázatra vonatkozó politika áttekintése

A céltartalékolási politika áttekintése

Az osztalékfizetési politika áttekintése

A kereskedési könyvi politika áttekintése

| 3.8. | A helyreállítási terv kidolgozására irányuló eljárás (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének h) pontja) |
| --- | --- |

3.8.

A kérelmező hitelintézet által alkalmazott, a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 2. cikke (1) bekezdésének 32. pontjában meghatározott helyreállítási terv és adott esetben az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 33. pontjában meghatározott csoportszintű helyreállítási terv kidolgozására irányuló eljárás leírása

| 3.9. | Betétbiztosítási rendszer (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének i) pontja) |
| --- | --- |

3.9.

Nyilatkozat vagy megerősítés arról, hogy a kérelmező hitelintézet az engedélyezés előtt vagy legkésőbb az engedélyezés időpontjában a 2014/49/EU irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint a kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamban hivatalosan elismert betétbiztosítási rendszer tagjává válik

A betétbiztosítási rendszer neve

| 3.10. | Intézményvédelmi rendszer (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének j) pontja) |
| --- | --- |

3.10.

Az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott bármely olyan intézményvédelmi rendszer neve, amelybe a kérelmező hitelintézet belépett vagy be kíván lépni

4. táblázat

Üzleti terv, szervezeti felépítés, belső kontrollrendszerek és könyvvizsgálók (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke)

| 4.1. | Üzleti terv (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja) |
| --- | --- |

4.1.

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt üzleti tervet

| 4.2. | Szervezet, szerkezet és irányítási rendszer (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja) |
| --- | --- |

4.2.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézet szervezetének, szerkezetének és irányítási rendszerének az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt leírását

| 4.3. | Belsőkontroll-keretrendszer (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja) |
| --- | --- |

4.3.

Melléklet, amely tartalmazza a megfelelési funkció, a kockázatkezelési funkció és a belső ellenőrzési funkció belső szervezetének (beleértve az ezekre fordított költségvetési és emberi erőforrásokat is), az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjában előírt áttekintését

A visszaélések bejelentésére vonatkozó politika áttekintése

Az összeférhetetlenségi politika áttekintése

A panaszkezelési politika áttekintése

A piaci visszaélésre vonatkozó politika áttekintése

A vezető testület sokszínűségét előmozdító politika áttekintése

A személyzet azon tagjaira vonatkozó javadalmazási politika áttekintése, akiknek szakmai tevékenysége lényeges hatást gyakorol a kérelmező hitelintézet kockázati profiljára

A pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási kockázatok értékelésére és kezelésére szolgáló rendszerek és politikák áttekintése, beleértve azon kulcsfontosságú eljárások áttekintését, amelyeket annak a kockázatnak az ellensúlyozására vezettek be, hogy a kérelmező hitelintézetet pénzügyi bűncselekmények folytatására használhatják fel

| 4.4. | Belső ellenőrzési erőforrások (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének d) pontja) |
| --- | --- |

4.4.

A belső ellenőrzési erőforrások leírása, valamint az engedélyezéstől számított három évre vonatkozó módszertan és belső ellenőrzési terv áttekintése, beleértve a külső szolgáltatások ellenőrzését is

| 4.5. | Politikák és tervek (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontja) |
| --- | --- |

4.5.

A belső ellenőrzési politika áttekintése

A termékirányítási politika áttekintése

A fogyasztóvédelmi politika áttekintése

Az üzletmenet-folytonossági terv és politika áttekintése, beleértve a rendelkezésre álló biztonsági mentési- és helyreállítási rendszerek, valamint az üzletmenet-folytonossági helyzetekben a kulcsfontosságú személyzet rendelkezésre állását biztosító tervek áttekintését

| 4.6. | A kérelmező hitelintézet szerkezete (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdésének f) pontja) |
| --- | --- |

4.6.

A kérelmező hitelintézet működésének vagy belsőkontroll-tevékenységeinek támogatása érdekében a külső és csoporton belüli kiszervezés áttekintése, beleértve az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikke (1) bekezdése f) pontjának i. alpontjában említett információkat

A kérelmező hitelintézet vezetése és működése szempontjából kritikus vagy fontos kiszervezett funkciókra vonatkozó felügyeleti felelősségi körök és intézkedések, rendszerek és kontrollok áttekintése minden egyes kiszervezett funkció tekintetében

A kérelmező hitelintézet vezetése és működése szempontjából kritikus vagy fontos kiszervezett funkciókkal kapcsolatos, a szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások és intézkedések áttekintése minden egyes kiszervezett funkció tekintetében

A kérelmező hitelintézet informatikai infrastruktúrájának leírása, beleértve a használatban lévő vagy használni kívánt rendszereket, a tárhelyre vonatkozó megállapodásait, az informatikai funkciójának, az informatikai struktúrájának, az informatikai stratégiájának és az informatikai irányításának felépítését, az informatikai biztonsági politikákat és eljárásokat, valamint az online banki szolgáltatások nyújtására létrehozott vagy létrehozandó rendszereket és ellenőrzéseket

| 4.7. | Jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cég (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése) |
| --- | --- |

4.7.

Név

Cím

Kapcsolattartó pont (név, telefonszám, e-mail-cím)

5. táblázat

Induló tőke (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikke)

| 5.1. | Induló tőke és szavatolótőke (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdése) |
| --- | --- |

5.1.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézet kibocsátott tőkéjére, befizetett tőkéjére és még be nem fizetett tőkéjére vonatkozó bizonyítékot

Az induló tőkének megfelelő szavatolótőke típusának és összegének leírása

Amennyiben a kérelem benyújtásakor az indulótőke nincs teljes egészében befizetve, azon terv és végrehajtási határidő leírása, amely biztosítja az indulótőke teljes egészében történő befizetését a hitelintézeti tevékenység megkezdésére vonatkozó engedély hatályossá válása előtt

| 5.2. | A szavatolótőke rendelkezésre álló finanszírozási forrásai (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdése) |
| --- | --- |

5.2.

A szavatolótőke rendelkezésre álló finanszírozási forrásainak ismertetése és melléklet, amely tartalmazza az e finanszírozási források rendelkezésre állására vonatkozó bizonyítékot az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében előírtak szerint

| 5.3. | A belső tőke összege, fajtája és eloszlása (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (4) bekezdése) |
| --- | --- |

5.3.

Melléklet, amely tartalmazza a belső tőke azon összegét, fajtáját és eloszlását, amelyet a kérelmező hitelintézet megfelelőnek tart az olyan jellegű és szintű kockázatok fedezésére, amelyekkel a kérelmező hitelintézet szembesül vagy szembesülhet, valamint az elemzést az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint

6. táblázat

Tényleges irányítás (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikke)

| 6.1. | A vezető testület tagjai (a táblázat e pontját külön–külön példányban töltse ki minden egyes személyre vonatkozóan) (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése) |
| --- | --- |

6.1.

Név – és amennyiben eltérnek – az esetleges korábbi nevek

Nem

Születési hely

Születési idő

Cím

Telefonszám

Mobil

E-mail-cím

Állampolgárság

Személyi azonosító szám vagy melléklet, amely tartalmazza a személyazonosító igazolvány vagy azzal egyenértékű okmány másolatát

A személy által betöltött vagy betöltendő pozíció részletes adatai, beleértve azt is, hogy a pozíció ügyvezető vagy nem ügyvezető jellegű-e, a megbízatás kezdő vagy tervezett kezdőnapját és időtartamát, valamint a személy fő feladatainak és felelősségi köreinek leírását

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. d) pontjában előírt önéletrajzot

Melléklet, amely tartalmazza a lehetőség szerint a banki vagy pénzügyi szolgáltatási ágazat munkáltatóinál dolgozó referenciaszemélyek listáját az elérhetőségi adatokkal együtt, beleértve a teljes nevet, az intézményt, a beosztást, a telefonszámot, az e-mail-címet, a szakmai kapcsolat jellegét, valamint az arra vonatkozó információt, hogy van-e vagy volt-e nem szakmai kapcsolat az adott személlyel

Melléklet, amely tartalmazza a bűnügyi nyilvántartásokat, valamint a nyomozásokkal és eljárásokkal, a vonatkozó polgári és közigazgatási ügyekkel és fegyelmi intézkedésekkel kapcsolatos releváns információkat (ideértve a vállalatigazgatói tisztségtől való eltiltást, a csődöt, a fizetésképtelenségi és hasonló eljárásokat is) különösen hivatalos igazolás vagy – azokban az esetekben, amikor ilyen igazolás nem létezik – a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, nyomozások és eljárások hiányára vonatkozó megbízható információforrás révén

Melléklet, amely tartalmaz egy nyilatkozatot arról, hogy van-e folyamatban büntetőeljárás, vagy hogy az általa irányított személy vagy szervezet adósként részt vett-e fizetésképtelenségi eljárásban vagy hasonló eljárásban

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 1. f) pontjának iii. alpontjában meghatározott kérdésekre vonatkozó információkat

Melléklet, amely tartalmazza az esetleges összeférhetetlenséget előidéző összes pénzügyi és nem pénzügyi érdekeltségnek az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. g) pontjában előírt bemutatását

Melléklet, amely tartalmazza az annak kimutatására szolgáló, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. h) pontjában előírt részleteket, hogy az adott személynek elegendő ideje van a megbízatás teljesítésére

A kérelmező hitelintézet által az egyes személyekre vonatkozóan elvégzett alkalmassági értékelésnek az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. mellékletének 3. pontjában előírt eredményei

| 6.2. | A vezető testület tagjaival kapcsolatban szükséges egyéb információk (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 2., 4. és 5. pontja) |
| --- | --- |

6.2.

A vezető testületnek a hitelintézeti kérelem benyújtásának időpontjában tervezett bizottságainak bemutatása, beleértve azok tagjait és hatásköreit

Nyilatkozat a kérelmező hitelintézetnek a vezető testület kollektív alkalmasságára vonatkozó átfogó értékeléséről, beleértve a vonatkozó igazgatósági jegyzőkönyveket, az alkalmassági értékelésre vonatkozó jelentést vagy dokumentumokat

Annak leírása, hogy a vezető testület tagjainak kiválasztásakor hogyan vették figyelembe a tulajdonságok és kompetenciák sokféleségét

| 6.3. | A belsőkontroll-funkciók vezetői és a pénzügyi igazgató, akik nem tagjai a vezető testületnek (a táblázat e pontját külön–külön példányban töltse ki minden egyes személyre vonatkozóan) (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése) |
| --- | --- |

6.3.

Név – és amennyiben eltérnek – az esetleges korábbi nevek

Nem

Születési hely

Születési idő

Cím

Telefonszám

Mobil

E-mail-cím

Állampolgárság

Személyi azonosító szám vagy melléklet, amely tartalmazza a személyazonosító igazolvány vagy azzal egyenértékű okmány másolatát

A személy által betöltött vagy betöltendő pozíció részletes adatai, beleértve azt is, hogy a pozíció ügyvezető vagy nem ügyvezető jellegű-e, a megbízatás kezdő vagy tervezett kezdőnapját és időtartamát, valamint a személy fő feladatainak és felelősségi köreinek leírását

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. d) pontjában előírt önéletrajzot

Melléklet, amely tartalmazza a lehetőség szerint a banki vagy pénzügyi szolgáltatási ágazat munkáltatóinál dolgozó referenciaszemélyek listáját az elérhetőségi adatokkal együtt, beleértve a teljes nevet, az intézményt, a beosztást, a telefonszámot, az e-mail-címet, a szakmai kapcsolat jellegét, valamint az arra vonatkozó információt, hogy van-e vagy volt-e nem szakmai kapcsolat az adott személlyel

Melléklet, amely tartalmazza a bűnügyi nyilvántartásokat, valamint a nyomozásokkal és eljárásokkal, a vonatkozó polgári és közigazgatási ügyekkel és fegyelmi intézkedésekkel kapcsolatos releváns információkat (ideértve a vállalatigazgatói tisztségtől való eltiltást, a csődöt, a fizetésképtelenségi és hasonló eljárásokat is) különösen hivatalos igazolás vagy – azokban az esetekben, amikor ilyen igazolás nem létezik – a büntetőjogi felelősséget megállapító ítélet, nyomozások és eljárások hiányára vonatkozó megbízható információforrás révén

Melléklet, amely tartalmaz egy nyilatkozatot arról, hogy van-e folyamatban büntetőeljárás, vagy hogy az általa irányított személy vagy szervezet adósként részt vett-e fizetésképtelenségi eljárásban vagy hasonló eljárásban

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 1. f) pontjának iii. alpontjában meghatározott kérdésekre vonatkozó információkat

A kérelmező hitelintézet által az egyes személyekre vonatkozóan elvégzett alkalmassági értékelésnek az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 3. pontjában előírt eredményei

| 6.4. | A kérelmező hitelintézet vezető testülete tagjainak hatáskörei, felelősségi körei és megbízásai (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (3) bekezdése) |
| --- | --- |

6.4.

A kérelmező hitelintézet vezető testülete tagjai, valamint adott esetben az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belsőkontroll-funkciók – a vezető testületben nem tag – vezetői és a – a vezető testületben nem tag – pénzügyi igazgató hatásköreinek, felelősségi köreinek és megbízásainak leírása

7. táblázat

Befolyásoló részesedéssel rendelkező részvényesek vagy tagok (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikke)

| 7.1. | részvényesek vagy tagok (jogi és természetes személyek) (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (1) bekezdése) |
| --- | --- |

7.1.

Melléklet, amely tartalmazza a befolyásoló részesedéssel rendelkező minden egyes természetes és jogi személyre vonatkozó, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (1) bekezdésében említett információkat

| 7.2. | További információk a természetes személyekkel kapcsolatban (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (2) bekezdése) |
| --- | --- |

7.2.

Melléklet, amely tartalmazza a befolyásoló részesedéssel rendelkező minden egyes természetes és jogi személyre vonatkozó, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett további információkat

| 7.3. | További információk olyan jogi személyekkel vagy olyan jogi személynek nem minősülő szervezetekkel kapcsolatban, amelyek a saját nevükben rendelkeznek vagy fognak rendelkezni befolyásoló részesedéssel (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (3) bekezdése) |
| --- | --- |

7.3.

Melléklet, amely tartalmazza a jogi személyre vagy olyan jogi személynek nem minősülő szervezetre vonatkozó, az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett további információkat, amely a saját nevében rendelkezik vagy fog rendelkezni befolyásoló részesedéssel

| 7.4. | Vagyonkezelési megállapodás (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (4) bekezdése) |
| --- | --- |

7.4.

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említett információkat

| 7.5. | Olyan szervezet tagjai, amely nem jogi személy, és a kérelmező hitelintézetben fennálló részesedést a szervezet eszközeként fogják kezelni (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (5) bekezdése) |
| --- | --- |

7.5.

Melléklet, amely tartalmazza az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkének (5) bekezdésében említett információkat

8. táblázat

A 20 legnagyobb részvényes vagy tag (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikke)

| 8.1. | részvényesi struktúra (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló 9. cikke) |
| --- | --- |

8.1.

Melléklet, amely tartalmazza a kérelmező hitelintézet részvényesi struktúráját bemutató ábrát, amely bontásban tartalmazza a tőkét és szavazati jogokat

| 8.2. | Minden olyan személy és egyéb szervezet nevét tartalmazó lista, aki vagy amely részesedéssel rendelkezik és egyéb releváns adatok (az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikke) |
| --- | --- |

8.2.

Melléklet, amely tartalmazza a minden olyan személy és szervezet nevét tartalmazó listát, aki vagy amely az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 9. cikkében említett részesedéssel rendelkezik, feltüntetve minden egyes ilyen személy vagy szervezet tekintetében:

| — | a jegyzett vagy jegyezni kívánt részvények vagy egyéb részesedések számát és típusát; |
| --- | --- |

—

a jegyzett vagy jegyezni kívánt részvények vagy egyéb részesedések számát és típusát;

| — | az ilyen részvények vagy egyéb részesedések névértékét; |
| --- | --- |

—

az ilyen részvények vagy egyéb részesedések névértékét;

| — | a kifizetett vagy fizetendő díjakat; |
| --- | --- |

—

a kifizetett vagy fizetendő díjakat;

| — | az ilyen részvényekre vagy egyéb részesedésekre vonatkozó hitelbiztosítékokat vagy terheket, beleértve a biztosított felek kilétét is; valamint |
| --- | --- |

—

az ilyen részvényekre vagy egyéb részesedésekre vonatkozó hitelbiztosítékokat vagy terheket, beleértve a biztosított felek kilétét is; valamint

| — | adott esetben az ilyen személyek vagy szervezetek által vállalt kötelezettségeket, amelyek célja annak biztosítása, hogy a hitelintézet megfeleljen az alkalmazandó prudenciális követelményeknek; |
| --- | --- |

—

adott esetben az ilyen személyek vagy szervezetek által vállalt kötelezettségeket, amelyek célja annak biztosítása, hogy a hitelintézet megfeleljen az alkalmazandó prudenciális követelményeknek;

9. tábláza:

Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint szükséges információk

| Az illetékes hatóság által az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban előírt információk (értelemszerűen töltse ki a bal oldali oszlopban az előírt információk megnevezésével, a jobb oldali oszlopban pedig az információk konkrét tartalmával) |
| --- |
| | |
| | |

Az illetékes hatóság által az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban előírt információk (értelemszerűen töltse ki a bal oldali oszlopban az előírt információk megnevezésével, a jobb oldali oszlopban pedig az információk konkrét tartalmával)

10. táblázat

A kérelemből az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke szerint kihagyott információk

| 10.1. | Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló 11. cikke a) pontjának megfelelően kihagyott információk (adott esetben töltse ki az információk listájával) |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Az (EU) 2022/2580 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke b) pontjának megfelelően kihagyott információk (adott esetben töltse ki az információk listájával) |
| --- | --- |

10.2.

---

(1)  HL L 335.., XXXX.XX.XX., 64. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/103

---

AZ EGYRÉSZRŐL GHÁNA, MÁSRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI KÖZÖTTI ÁTMENETI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS ÁLTAL LÉTREHOZOTT, A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG 2/2022 HATÁROZATA

(2022. november 30.)

a vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásáról [2022/2582]

A GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről Ghána, másrészről az Európai Közösség és tagállamai által 2016. július 28-án Brüsszelben aláírt átmeneti gazdasági partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: megállapodás), és különösen annak 59. cikkére,

mivel:

a megállapodás 59. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a vitarendezési eljárásokat a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság által a megalakulása után három hónappal elfogadandó eljárási szabályzat szabályozza, a megállapodás 64. cikkének (2) bekezdése pedig megemlíti, hogy a magatartási kódexet csatolni kell ehhez az eljárási szabályzathoz,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében meghatározott, vitarendezésre irányadó eljárási szabályzat elfogadásra kerül.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

---

(1)  
  HL L 287., 2016.10.21., 3. o.

1

---

MELLÉKLET

A VITARENDEZÉSRE IRÁNYADÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

A.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 1. | A megállapodás 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) és ezen eljárási szabályzatban a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:






  a) | „igazgatási személyzet”: valamely testületi tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a testületi tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

1.

A megállapodás 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) és ezen eljárási szabályzatban a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

a)

„igazgatási személyzet”: valamely testületi tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a testületi tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

| b) | „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a testület eljárásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

„tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a testület eljárásával kapcsolatban;

| c) | „asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízatásának keretében és annak irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére; |
| --- | --- |

c)

„asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízatásának keretében és annak irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére;

| d) | „panaszos Fél”: bármelyik Fél, aki a megállapodás 49. cikke (A választott bírósági eljárás kezdeményezése) szerint testület létrehozását kéri; |
| --- | --- |

d)

„panaszos Fél”: bármelyik Fél, aki a megállapodás 49. cikke (A választott bírósági eljárás kezdeményezése) szerint testület létrehozását kéri;

| e) | „nap”: naptári nap; |
| --- | --- |

e)

„nap”: naptári nap;

| f) | „testület”: a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint létrehozott testület; |
| --- | --- |

f)

„testület”: a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint létrehozott testület;

| g) | „testületi tag” vagy „választott bíró”: valamely testület tagja; |
| --- | --- |

g)

„testületi tag” vagy „választott bíró”: valamely testület tagja;

| h) | „bepanaszolt Fél”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

h)

„bepanaszolt Fél”: az a Fél, amely állítólagosan megsértette a vonatkozó rendelkezéseket;

| i) | „Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet a megállapodás szerinti vitarendezés céljából képviseli. |
| --- | --- |

i)

„Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet a megállapodás szerinti vitarendezés céljából képviseli.

B.   ÉRTESÍTÉSEK

| 2. | Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:






  a) | a testület küldött, egyidejűleg megküldik mindkét Félnek; |
| --- | --- | --- |

2.

Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:

a)

a testület küldött, egyidejűleg megküldik mindkét Félnek;

| b) | a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a testület, egyidejűleg másolatban megküldik a másik Félnek; valamint |
| --- | --- |

b)

a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a testület, egyidejűleg másolatban megküldik a másik Félnek; valamint

| c) | a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a másik Fél, egyidejűleg adott esetben másolatban megküldenek a testületnek. |
| --- | --- |

c)

a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a másik Fél, egyidejűleg adott esetben másolatban megküldenek a testületnek.

| 3. | A 2. pontban említett bármely értesítést e-mailben vagy adott esetben bármely más olyan távközlési eszköz útján lehet megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított. |
| --- | --- |

3.

A 2. pontban említett bármely értesítést e-mailben vagy adott esetben bármely más olyan távközlési eszköz útján lehet megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.

| 4. | Minden értesítést az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához, illetőleg Ghána Kereskedelmi és Ipari Minisztériuma főigazgatójának kell címezni. |
| --- | --- |

4.

Minden értesítést az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához, illetőleg Ghána Kereskedelmi és Ipari Minisztériuma főigazgatójának kell címezni.

| 5. | A testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók. |
| --- | --- |

5.

A testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók.

| 6. | Ha a dokumentum kézbesítési határideje az Európai Unió intézményeinek vagy Ghána kormányának munkaszüneti napjára esik, a dokumentum kézbesítésének határideje a következő munkanapon ér véget. |
| --- | --- |

6.

Ha a dokumentum kézbesítési határideje az Európai Unió intézményeinek vagy Ghána kormányának munkaszüneti napjára esik, a dokumentum kézbesítésének határideje a következő munkanapon ér véget.

C.   A TESTÜLET TAGJAINAK KINEVEZÉSE

| 7. | Amennyiben a megállapodás 50. cikkének (A választott bírói testület létrehozása) (3) bekezdése szerint a testületi tagot sorshúzás útján választják ki, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke haladéktalanul tájékoztatja a bepanaszolt Fél által delegált társelnököt a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnökét, vagy annak megbízottját felkérik a sorshúzás lefolytatására a megállapodás 50. cikkének (A választott bírói testület létrehozása) (3) és (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testületi tag sorshúzással történő kiválasztását átruházhatja. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a megállapodás 50. cikkének (A választott bírói testület létrehozása) (3) bekezdése szerint a testületi tagot sorshúzás útján választják ki, a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke haladéktalanul tájékoztatja a bepanaszolt Fél által delegált társelnököt a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnökét, vagy annak megbízottját felkérik a sorshúzás lefolytatására a megállapodás 50. cikkének (A választott bírói testület létrehozása) (3) és (4) bekezdésében előírtaknak megfelelően. A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testületi tag sorshúzással történő kiválasztását átruházhatja.

| 8. | A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke sorshúzással választja ki a testület tagját vagy elnökét az 50. cikk (A választott bírói testület létrehozása) (2) bekezdésében említett határidő lejártát követő öt napon belül, amennyiben a 64. cikk (A választott bírói lista) (1) bekezdésében említett aljegyzékek bármelyike:






  a) | nem jött létre, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akiket az egyik vagy mindkét Fél hivatalosan javasolt az adott aljegyzékbe; vagy |
| --- | --- | --- |

8.

A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke sorshúzással választja ki a testület tagját vagy elnökét az 50. cikk (A választott bírói testület létrehozása) (2) bekezdésében említett határidő lejártát követő öt napon belül, amennyiben a 64. cikk (A választott bírói lista) (1) bekezdésében említett aljegyzékek bármelyike:

a)

nem jött létre, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akiket az egyik vagy mindkét Fél hivatalosan javasolt az adott aljegyzékbe; vagy

| b) | már nem tartalmaz legalább öt személyt, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akik az adott aljegyzékben maradtak. |
| --- | --- |

b)

már nem tartalmaz legalább öt személyt, a kiválasztásra azon személyek közül kerül sor, akik az adott aljegyzékben maradtak.

A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke a testületi tag sorshúzással történő kiválasztását átruházhatja.

| 9. | A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke írásban értesít a kinevezéséről minden olyan személyt, akit testületi tagnak választottak ki. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét Fél felé. A testületnek a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) (5) bekezdése szerinti létrehozása időpontjának meghatározása céljából a testületi tagok kiválasztásának időpontja az a nap, amelyen a három kiválasztott testületi tag közül az utolsó értesítést küldött kinevezésének elfogadásáról. |
| --- | --- |

9.

A gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság panaszos Fél által delegált társelnöke írásban értesít a kinevezéséről minden olyan személyt, akit testületi tagnak választottak ki. Minden személy a kijelöléséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét Fél felé. A testületnek a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) (5) bekezdése szerinti létrehozása időpontjának meghatározása céljából a testületi tagok kiválasztásának időpontja az a nap, amelyen a három kiválasztott testületi tag közül az utolsó értesítést küldött kinevezésének elfogadásáról.

D.   FELADATMEGHATÁROZÁS

| 10. | A Feleknek a testület létrehozásától számított öt napon belüli eltérő megállapodása hiányában a testület feladata a következő:

  „
  A testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügy vizsgálata az e megállapodás Felek által hivatkozott vonatkozó rendelkezéseinek fényében, a szóban forgó intézkedésnek a megállapodás 46. cikkében (Hatály) említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről szóló döntés, továbbá jelentéstétel az 51. cikkel (A testület időközi jelentése) és az 52. cikkel (A választott bírói testület döntése) összhangban.
  ” |
| --- | --- |

10.

A Feleknek a testület létrehozásától számított öt napon belüli eltérő megállapodása hiányában a testület feladata a következő:

„
  A testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügy vizsgálata az e megállapodás Felek által hivatkozott vonatkozó rendelkezéseinek fényében, a szóban forgó intézkedésnek a megállapodás 46. cikkében (Hatály) említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről szóló döntés, továbbá jelentéstétel az 51. cikkel (A testület időközi jelentése) és az 52. cikkel (A választott bírói testület döntése) összhangban.
  ”

| 11. | Amennyiben a Felek más feladatokról állapodnak meg, a 10. pontban meghatározott határidőn belül értesítik a testületet a megállapított feladatokról. |
| --- | --- |

11.

Amennyiben a Felek más feladatokról állapodnak meg, a 10. pontban meghatározott határidőn belül értesítik a testületet a megállapított feladatokról.

E.   A TESTÜLET FELADATAI

| 12. | A testület:






  a) | objektíven értékeli az elé utalt ügyet, beleértve a tényállás tárgyilagos értékelését, valamint a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az azokkal való összeegyeztethetőséget; |
| --- | --- | --- |

12.

A testület:

a)

objektíven értékeli az elé utalt ügyet, beleértve a tényállás tárgyilagos értékelését, valamint a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az azokkal való összeegyeztethetőséget;

| b) | határozataiban és jelentéseiben ismerteti a ténymegállapításokat, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az általa elfogadott megállapítások és következtetések indokolását; valamint |
| --- | --- |

b)

határozataiban és jelentéseiben ismerteti a ténymegállapításokat, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát és az általa elfogadott megállapítások és következtetések indokolását; valamint

| c) | rendszeresen konzultál a Felekkel, és megfelelő lehetőségeket biztosít egy kölcsönösen elfogadott megoldás kidolgozásához. |
| --- | --- |

c)

rendszeresen konzultál a Felekkel, és megfelelő lehetőségeket biztosít egy kölcsönösen elfogadott megoldás kidolgozásához.

| 13. | A testület figyelembe veszi továbbá a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) testületeinek és a Fellebbezési Testületnek a WTO Vitarendezési Testülete által elfogadott jelentéseiben szereplő releváns értelmezéseket. |
| --- | --- |

13.

A testület figyelembe veszi továbbá a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) testületeinek és a Fellebbezési Testületnek a WTO Vitarendezési Testülete által elfogadott jelentéseiben szereplő releváns értelmezéseket.

F.   SZERVEZÉSI CÉLÚ ÜLÉS

| 14. | Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a Felek a testület létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a testülettel, hogy döntsenek az általuk vagy a testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:






  a) | A testületi tagoknak fizetendő díjazás és költségek, kivéve, ha erről korábban megállapodtak. A díjazásnak összhangban kell lennie a WTO normáival; |
| --- | --- | --- |

14.

Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a Felek a testület létrehozását követő hét napon belül ülést tartanak a testülettel, hogy döntsenek az általuk vagy a testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, ideértve a következőket:

a)

A testületi tagoknak fizetendő díjazás és költségek, kivéve, ha erről korábban megállapodtak. A díjazásnak összhangban kell lennie a WTO normáival;

| b) | Az asszisztenseknek fizetendő díjazás, kivéve, ha erről korábban megállapodtak. Az egyes testületi tagok asszisztense vagy asszisztensei díjazásának teljes összege nem haladhatja meg az adott testületi tag díjazásának 50 %-át; |
| --- | --- |

b)

Az asszisztenseknek fizetendő díjazás, kivéve, ha erről korábban megállapodtak. Az egyes testületi tagok asszisztense vagy asszisztensei díjazásának teljes összege nem haladhatja meg az adott testületi tag díjazásának 50 %-át;

| c) | az eljárás ütemezése; valamint |
| --- | --- |

c)

az eljárás ütemezése; valamint

| d) | eseti eljárások a bizalmas információk védelméhez. |
| --- | --- |

d)

eseti eljárások a bizalmas információk védelméhez.

| 15. | A testületi tagok és a Felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt vehetnek. |
| --- | --- |

15.

A testületi tagok és a Felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt vehetnek.

G.   ÍRÁSBELI BEADVÁNYOK

| 16. | A panaszos Fél legkésőbb a testület létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Fél legkésőbb a panaszos Fél írásbeli beadványának kézhezvételétől számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. |
| --- | --- |

16.

A panaszos Fél legkésőbb a testület létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Fél legkésőbb a panaszos Fél írásbeli beadványának kézhezvételétől számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát.

H.   A TESTÜLET MŰKÖDÉSE

| 17. | Valamennyi ülést a testület elnöke vezeti. A testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási és eljárási határozatokat hozzon. |
| --- | --- |

17.

Valamennyi ülést a testület elnöke vezeti. A testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási és eljárási határozatokat hozzon.

| 18. | Amennyiben a megállapodás 3. fejezete (Vitarendezési eljárások) vagy ezen eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, a testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefonos, telefaxos vagy számítógépes kapcsolatot is. |
| --- | --- |

18.

Amennyiben a megállapodás 3. fejezete (Vitarendezési eljárások) vagy ezen eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, a testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefonos, telefaxos vagy számítógépes kapcsolatot is.

| 19. | A testület tanácskozásán kizárólag a testületi tagok vehetnek részt, a testület azonban engedélyezheti asszisztenseinek a tanácskozásokon való jelenlétét. |
| --- | --- |

19.

A testület tanácskozásán kizárólag a testületi tagok vehetnek részt, a testület azonban engedélyezheti asszisztenseinek a tanácskozásokon való jelenlétét.

| 20. | A határozatok és a jelentések megfogalmazása a testület kizárólagos hatáskörébe tartozik, és nem ruházható át. |
| --- | --- |

20.

A határozatok és a jelentések megfogalmazása a testület kizárólagos hatáskörébe tartozik, és nem ruházható át.

| 21. | A megállapodás 3. fejezetének (Vitarendezési eljárások) rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el. |
| --- | --- |

21.

A megállapodás 3. fejezetének (Vitarendezési eljárások) rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

| 22. | Amennyiben a testület megítélése szerint a megállapodás 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) meghatározott határidőktől eltérő bármely eljárási határidő módosítására vagy egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazításra van szükség, a testület először a Felekkel konzultál, majd azt követően írásban értesíti a Feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól, valamint a szükséges határidőről vagy kiigazításról. |
| --- | --- |

22.

Amennyiben a testület megítélése szerint a megállapodás 3. fejezetében (Vitarendezési eljárások) meghatározott határidőktől eltérő bármely eljárási határidő módosítására vagy egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazításra van szükség, a testület először a Felekkel konzultál, majd azt követően írásban értesíti a Feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól, valamint a szükséges határidőről vagy kiigazításról.

I.   LEVÁLTOTT TESTÜLETI TAG PÓTLÁSA

| 23. | Amennyiben a Felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely testületi tag nem tesz eleget a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex (ezen eljárási szabályzat melléklete) követelményeinek, és ezért le kell váltani, az említett Fél, miután elegendő bizonyítékot szerzett arról, hogy a testületi tag valóban nem tesz eleget az említett magatartási kódex követelményeinek, erről 15 napon belül értesíti a másik Felet. |
| --- | --- |

23.

Amennyiben a Felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely testületi tag nem tesz eleget a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex (ezen eljárási szabályzat melléklete) követelményeinek, és ezért le kell váltani, az említett Fél, miután elegendő bizonyítékot szerzett arról, hogy a testületi tag valóban nem tesz eleget az említett magatartási kódex követelményeinek, erről 15 napon belül értesíti a másik Felet.

| 24. | A Felek a 23. pontban említett értesítést követő 15 napon belül konzultálnak egymással. Tájékoztatják a testületi tagot az állítólagos mulasztásáról, és felkérhetik a testületi tagot, hogy tegyen lépéseket a mulasztás orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a testületi tagot el is távolíthatják, és a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint új testületi tagot választhatnak ki. |
| --- | --- |

24.

A Felek a 23. pontban említett értesítést követő 15 napon belül konzultálnak egymással. Tájékoztatják a testületi tagot az állítólagos mulasztásáról, és felkérhetik a testületi tagot, hogy tegyen lépéseket a mulasztás orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a testületi tagot el is távolíthatják, és a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint új testületi tagot választhatnak ki.

| 25. | Ha a Felek nem tudnak megállapodni a testületi tag – aki nem a testület elnöke – leváltásának szükségességéről, akkor a Felek bármelyike kérheti a kérdésnek a testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.
  Ha a testület elnöke megállapítja, hogy a testületi tag nem tesz eleget a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, az új testületi tagot a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint kell kiválasztani. |
| --- | --- |

25.

Ha a Felek nem tudnak megállapodni a testületi tag – aki nem a testület elnöke – leváltásának szükségességéről, akkor a Felek bármelyike kérheti a kérdésnek a testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.

Ha a testület elnöke megállapítja, hogy a testületi tag nem tesz eleget a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, az új testületi tagot a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint kell kiválasztani.

| 26. | Ha a Felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a Felek bármelyike kérheti, hogy az ügyet a megállapodás 64. cikke (Választott bírói lista) alapján létrehozott, az elnököket tartalmazó aljegyzékben szereplő személyek csoportjának valamely tagja elé terjesszék. E tag nevét a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság kérelmező Fél által delegált társelnöke vagy az elnök megbízottja sorshúzással választja ki. Az így kiválasztott személy által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.
  Amennyiben ez a személy úgy dönt, hogy az elnök nem felel meg a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, az új elnököt a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint kell kiválasztani. |
| --- | --- |

26.

Ha a Felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a Felek bármelyike kérheti, hogy az ügyet a megállapodás 64. cikke (Választott bírói lista) alapján létrehozott, az elnököket tartalmazó aljegyzékben szereplő személyek csoportjának valamely tagja elé terjesszék. E tag nevét a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottság kérelmező Fél által delegált társelnöke vagy az elnök megbízottja sorshúzással választja ki. Az így kiválasztott személy által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.

Amennyiben ez a személy úgy dönt, hogy az elnök nem felel meg a testületi tagokra és a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódex követelményeinek, az új elnököt a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerint kell kiválasztani.

| 27. | A jelentés vagy a határozat elfogadásának határidejét meg kell hosszabbítani az új testületi tag kinevezéséhez szükséges időtartamra. |
| --- | --- |

27.

A jelentés vagy a határozat elfogadásának határidejét meg kell hosszabbítani az új testületi tag kinevezéséhez szükséges időtartamra.

J.   FELFÜGGESZTÉS ÉS LEZÁRÁS

| 28. | A Felek együttes kérelmére a testület bármikor felfüggeszti a munkáját a Felek által megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A Felek együttes írásbeli kérelmére a testület a felfüggesztési időszak vége előtt, illetve az egyik Fél írásbeli kérelmére a felfüggesztési időszak lejártakor folytatja a munkáját. A kérelmező Fél ennek megfelelően értesíti a másik Felet. Amennyiben valamelyik Fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejártakor nem kérelmezi a testület munkájának folytatását, a testület felhatalmazása hatályát veszti és a vitarendezési eljárás lezárul. A testület munkájának felfüggesztése esetén e szakasz vonatkozó időtartamait ugyanannyi idővel meghosszabbítják, mint amennyi ideig a testület munkája szünetelt. |
| --- | --- |

28.

A Felek együttes kérelmére a testület bármikor felfüggeszti a munkáját a Felek által megállapított, tizenkét egymást követő hónapot meg nem haladó időtartamra. A Felek együttes írásbeli kérelmére a testület a felfüggesztési időszak vége előtt, illetve az egyik Fél írásbeli kérelmére a felfüggesztési időszak lejártakor folytatja a munkáját. A kérelmező Fél ennek megfelelően értesíti a másik Felet. Amennyiben valamelyik Fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejártakor nem kérelmezi a testület munkájának folytatását, a testület felhatalmazása hatályát veszti és a vitarendezési eljárás lezárul. A testület munkájának felfüggesztése esetén e szakasz vonatkozó időtartamait ugyanannyi idővel meghosszabbítják, mint amennyi ideig a testület munkája szünetelt.

K.   MEGHALLGATÁSOK

| 29. | A testület elnöke a 14. pontban meghatározott menetrend alapján a Felekkel és a többi testületi taggal folytatott konzultációt követően értesíti a Feleket a meghallgatás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt a meghallgatás helyszíne szerinti Fél nyilvánosan közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános. |
| --- | --- |

29.

A testület elnöke a 14. pontban meghatározott menetrend alapján a Felekkel és a többi testületi taggal folytatott konzultációt követően értesíti a Feleket a meghallgatás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt a meghallgatás helyszíne szerinti Fél nyilvánosan közzéteszi, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános.

| 30. | Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Ghána a panaszos Fél, és Accrában, ha az Európai Unió a panaszos Fél. A meghallgatás logisztikai lebonyolításából eredő költségeket a bepanaszolt Fél viseli. |
| --- | --- |

30.

Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Ghána a panaszos Fél, és Accrában, ha az Európai Unió a panaszos Fél. A meghallgatás logisztikai lebonyolításából eredő költségeket a bepanaszolt Fél viseli.

| 31. | A testület pótlólagos meghallgatásokat is kitűzhet, ha a Felek ebben megállapodnak. |
| --- | --- |

31.

A testület pótlólagos meghallgatásokat is kitűzhet, ha a Felek ebben megállapodnak.

| 32. | A meghallgatás teljes időtartama alatt valamennyi testületi tag jelen van. |
| --- | --- |

32.

A meghallgatás teljes időtartama alatt valamennyi testületi tag jelen van.

| 33. | Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a következő személyek vehetnek részt a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános vagy sem:






  a) | a Felek képviselői; |
| --- | --- | --- |

33.

Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a következő személyek vehetnek részt a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános vagy sem:

a)

a Felek képviselői;

| b) | tanácsadók; |
| --- | --- |

b)

tanácsadók;

| c) | asszisztensek és igazgatási személyzet; |
| --- | --- |

c)

asszisztensek és igazgatási személyzet;

| d) | a testület tolmácsai, fordítói és jegyzőkönyvvezetői; valamint |
| --- | --- |

d)

a testület tolmácsai, fordítói és jegyzőkönyvvezetői; valamint

| e) | szakértők, a testületnek a megállapodás 60. cikke (Információk és technikai tanácsadás) szerinti döntése alapján. |
| --- | --- |

e)

szakértők, a testületnek a megállapodás 60. cikke (Információk és technikai tanácsadás) szerinti döntése alapján.

| 34. | Legkésőbb öt nappal a meghallgatás időpontja előtt valamennyi Fél a testület és a másik Fél elé terjeszti azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az adott Fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, valamint azon egyéb képviselők és tanácsadók nevét, akik részt vesznek a meghallgatáson. |
| --- | --- |

34.

Legkésőbb öt nappal a meghallgatás időpontja előtt valamennyi Fél a testület és a másik Fél elé terjeszti azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az adott Fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, valamint azon egyéb képviselők és tanácsadók nevét, akik részt vesznek a meghallgatáson.

| 35. | A testület a következőképpen folytatja le a meghallgatást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és ellenérvei kifejtésére:

  Érvek előterjesztése







  a) | a panaszos Fél érvelése; |
| --- | --- | --- |

35.

A testület a következőképpen folytatja le a meghallgatást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és ellenérvei kifejtésére:

Érvek előterjesztése

a)

a panaszos Fél érvelése;

| b) | a bepanaszolt Fél érvelése. |
| --- | --- |

b)

a bepanaszolt Fél érvelése.

Ellenérvek előterjesztése

| a) | a panaszos Fél válasza; |
| --- | --- |

a)

a panaszos Fél válasza;

| b) | a bepanaszolt Fél viszontválasza. |
| --- | --- |

b)

a bepanaszolt Fél viszontválasza.

| 36. | A testület a meghallgatás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik Félhez. |
| --- | --- |

36.

A testület a meghallgatás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.

| 37. | A testület gondoskodik arról, hogy a meghallgatás jegyzőkönyvét a meghallgatást követően a lehető leghamarabb elkészítsék és kézbesítsék a Feleknek. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a testület figyelembe veheti ezen észrevételeket. |
| --- | --- |

37.

A testület gondoskodik arról, hogy a meghallgatás jegyzőkönyvét a meghallgatást követően a lehető leghamarabb elkészítsék és kézbesítsék a Feleknek. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a testület figyelembe veheti ezen észrevételeket.

| 38. | A meghallgatás időpontját követő 10 napon belül mindegyik Fél további írásbeli beadványt nyújthat be minden olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerül. |
| --- | --- |

38.

A meghallgatás időpontját követő 10 napon belül mindegyik Fél további írásbeli beadványt nyújthat be minden olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerül.

L.   ÍRÁSBELI KÉRDÉSEK

| 39. | A testület az eljárás során írásban bármikor kérdést nyújthat be a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni. |
| --- | --- |

39.

A testület az eljárás során írásban bármikor kérdést nyújthat be a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.

| 40. | A Felek mindegyike másolatban megküldi a testület kérdéseire adott írásbeli válaszát a másik Félnek. A másik Félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e másolat kézbesítésétől számított öt napon belül írásban észrevételeket tegyen a Fél válaszaira. |
| --- | --- |

40.

A Felek mindegyike másolatban megküldi a testület kérdéseire adott írásbeli válaszát a másik Félnek. A másik Félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e másolat kézbesítésétől számított öt napon belül írásban észrevételeket tegyen a Fél válaszaira.

| 41. | Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a testület a Felektől szükségesnek és megfelelőnek ítélt vonatkozó információkat kérhet. A Felek haladéktalanul és teljeskörűen választ adnak a testület minden információszolgáltatási kérésére. |
| --- | --- |

41.

Valamelyik Fél kérésére vagy saját kezdeményezésére a testület a Felektől szükségesnek és megfelelőnek ítélt vonatkozó információkat kérhet. A Felek haladéktalanul és teljeskörűen választ adnak a testület minden információszolgáltatási kérésére.

M.   TITOKTARTÁS

| 42. | A Felek mindegyike és a testület bizalmasan kezeli azokat az információkat, amelyeket a másik Fél a testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Amennyiben az egyik Fél olyan írásbeli beadványt nyújt be a testületnek, amely bizalmas információkat tartalmaz, 15 napon belül megküldi a beadvány bizalmas információ nélküli változatát is, amelyet nyilvánosságra hoznak. |
| --- | --- |

42.

A Felek mindegyike és a testület bizalmasan kezeli azokat az információkat, amelyeket a másik Fél a testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Amennyiben az egyik Fél olyan írásbeli beadványt nyújt be a testületnek, amely bizalmas információkat tartalmaz, 15 napon belül megküldi a beadvány bizalmas információ nélküli változatát is, amelyet nyilvánosságra hoznak.

| 43. | Ezen eljárási szabályzat semmilyen formában nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik Fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel olyan részletet, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg. |
| --- | --- |

43.

Ezen eljárási szabályzat semmilyen formában nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik Fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel olyan részletet, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg.

| 44. | A testület a meghallgatás egyes részeit a nyilvánosság kizárásával folytatja, ha valamelyik Fél beadványa és érvei bizalmas információkat tartalmaznak. A Felek megőrzik a testület előtt zárt ülés formájában lefolytatott meghallgatások titkosságát. |
| --- | --- |

44.

A testület a meghallgatás egyes részeit a nyilvánosság kizárásával folytatja, ha valamelyik Fél beadványa és érvei bizalmas információkat tartalmaznak. A Felek megőrzik a testület előtt zárt ülés formájában lefolytatott meghallgatások titkosságát.

N.   EX PARTE KAPCSOLATFELVÉTEL

| 45. | A testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében. |
| --- | --- |

45.

A testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.

| 46. | A testületi tag a többi testületi tag távollétében nem vitathatja meg az eljárás tárgyát képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Féllel. |
| --- | --- |

46.

A testületi tag a többi testületi tag távollétében nem vitathatja meg az eljárás tárgyát képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Féllel.

O.   AMICUS CURIAE BEADVÁNYOK

| 47. | Amennyiben a Felek a testület létrehozásának napjától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a testület valamely Fél természetes személyétől vagy valamely Fél területén letelepedett jogi személytől – akik a Felek kormányától függetlenek – önálló kezdeményezésű írásbeli beadványt fogadhat, feltéve, hogy:






  a) | azt a testület a testület létrehozásától számított 10 (tíz) napon belül kézhez kapja; |
| --- | --- | --- |

47.

Amennyiben a Felek a testület létrehozásának napjától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a testület valamely Fél természetes személyétől vagy valamely Fél területén letelepedett jogi személytől – akik a Felek kormányától függetlenek – önálló kezdeményezésű írásbeli beadványt fogadhat, feltéve, hogy:

a)

azt a testület a testület létrehozásától számított 10 (tíz) napon belül kézhez kapja;

| b) | az tömör, és az esetleges mellékletekkel együtt nem haladja meg az 15 oldalt, dupla sortávolsággal szedve; |
| --- | --- |

b)

az tömör, és az esetleges mellékletekkel együtt nem haladja meg az 15 oldalt, dupla sortávolsággal szedve;

| c) | az közvetlenül releváns a testület által vizsgált ténybeli vagy jogi kérdés szempontjából; |
| --- | --- |

c)

az közvetlenül releváns a testület által vizsgált ténybeli vagy jogi kérdés szempontjából;

| d) | az tartalmazza a beadványt benyújtó személyre vonatkozó információkat, beleértve a természetes személy állampolgárságát és a jogi személy székhelyét, tevékenységének jellegét, jogállását, általános célkitűzéseit és finanszírozási forrását; |
| --- | --- |

d)

az tartalmazza a beadványt benyújtó személyre vonatkozó információkat, beleértve a természetes személy állampolgárságát és a jogi személy székhelyét, tevékenységének jellegét, jogállását, általános célkitűzéseit és finanszírozási forrását;

| e) | az meghatározza a személy testületi eljárásában való érintettségének jellegét; valamint |
| --- | --- |

e)

az meghatározza a személy testületi eljárásában való érintettségének jellegét; valamint

| f) | az a Felek által ezen eljárási szabályzat 54. és 55. pontjával összhangban kiválasztott nyelven íródott. |
| --- | --- |

f)

az a Felek által ezen eljárási szabályzat 54. és 55. pontjával összhangban kiválasztott nyelven íródott.

| 48. | A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a Feleknek. A Felek a beadvány kézbesítéstől számított tíz (10) napon belül észrevételeket nyújthatnak be a testülethez. |
| --- | --- |

48.

A beadványokat észrevételezésre meg kell küldeni a Feleknek. A Felek a beadvány kézbesítéstől számított tíz (10) napon belül észrevételeket nyújthatnak be a testülethez.

| 49. | A testület jelentésében felsorolja a 47. pont szerint hozzá beérkezett összes beadványt. A testület nem köteles jelentésében az ilyen beadványokban kifejtett érvekre kitérni, ha azonban megteszi, figyelembe veszi a Felek által a 48. pont alapján tett észrevételeket is. |
| --- | --- |

49.

A testület jelentésében felsorolja a 47. pont szerint hozzá beérkezett összes beadványt. A testület nem köteles jelentésében az ilyen beadványokban kifejtett érvekre kitérni, ha azonban megteszi, figyelembe veszi a Felek által a 48. pont alapján tett észrevételeket is.

P.   SÜRGŐS ESETEK

| 50. | A megállapodás 52. cikkének (A választott bírói testület határozata) (2) bekezdésében említett sürgős esetekben a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően szükség szerint kiigazítja az ezen eljárási szabályzatban említett határidőket, kivéve a 10. pontban említett időtartamokat. Ezekről a kiigazításokról a testület értesíti a Feleket. |
| --- | --- |

50.

A megállapodás 52. cikkének (A választott bírói testület határozata) (2) bekezdésében említett sürgős esetekben a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően szükség szerint kiigazítja az ezen eljárási szabályzatban említett határidőket, kivéve a 10. pontban említett időtartamokat. Ezekről a kiigazításokról a testület értesíti a Feleket.

| 51. | Ha valamelyik Fél kéri, a testület a létrehozásától számított 10 napon belül határoz arról, hogy az ügy sürgős kérdéseket érint-e. |
| --- | --- |

51.

Ha valamelyik Fél kéri, a testület a létrehozásától számított 10 napon belül határoz arról, hogy az ügy sürgős kérdéseket érint-e.

Q.   KÖLTSÉGEK

| 52. | A testületi eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindegyik Fél a saját kiadásait viseli. |
| --- | --- |

52.

A testületi eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindegyik Fél a saját kiadásait viseli.

| 53. | A 30. pont sérelme nélkül a Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő költségeket, beleértve a testület tagjainak és asszisztenseiknek a díjazását és kiadásait. |
| --- | --- |

53.

A 30. pont sérelme nélkül a Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő költségeket, beleértve a testület tagjainak és asszisztenseiknek a díjazását és kiadásait.

R.   FORDÍTÁS ÉS TOLMÁCSOLÁS

| 54. | A megállapodás 47. cikkében (Konzultációk) említett konzultációk vagy a megállapodás 48. cikkében (Közvetítés) említett közvetítés folyamán, és legkésőbb az ezen eljárási szabályzat 14. pontjában említett ülésig a Felek arra törekednek, hogy megegyezzenek a testület előtti eljárás közös munkanyelvéről. |
| --- | --- |

54.

A megállapodás 47. cikkében (Konzultációk) említett konzultációk vagy a megállapodás 48. cikkében (Közvetítés) említett közvetítés folyamán, és legkésőbb az ezen eljárási szabályzat 14. pontjában említett ülésig a Felek arra törekednek, hogy megegyezzenek a testület előtti eljárás közös munkanyelvéről.

| 55. | Ha a Felek nem tudnak megállapodni egy közös munkanyelvben, akkor mindkét Fél az írásbeli beadványát az általa választott nyelven adja be. Az adott Fél a másik Fél által választott nyelvre történő fordítást biztosít beadványairól, kivéve, ha azokat a WTO valamelyik munkanyelvén írták meg. A bepanaszolt Fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a Felek által választott nyelvekre történő tolmácsolásáról. |
| --- | --- |

55.

Ha a Felek nem tudnak megállapodni egy közös munkanyelvben, akkor mindkét Fél az írásbeli beadványát az általa választott nyelven adja be. Az adott Fél a másik Fél által választott nyelvre történő fordítást biztosít beadványairól, kivéve, ha azokat a WTO valamelyik munkanyelvén írták meg. A bepanaszolt Fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a Felek által választott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

| 56. | A testület a Felek által választott nyelven vagy nyelveken bocsátja ki jelentéseit és határozatait. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a testület időközi jelentését és zárójelentését a WTO egyik munkanyelvén kell elkészíteni. |
| --- | --- |

56.

A testület a Felek által választott nyelven vagy nyelveken bocsátja ki jelentéseit és határozatait. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a testület időközi jelentését és zárójelentését a WTO egyik munkanyelvén kell elkészíteni.

| 57. | Bármelyik Fél tehet észrevételeket az ezen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban. |
| --- | --- |

57.

Bármelyik Fél tehet észrevételeket az ezen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban.

| 58. | Az egyes Felek viselik az írásbeli beadványai fordításának költségeit. Az ítélet fordítási költségeit a Felek egyenlő arányban viselik. |
| --- | --- |

58.

Az egyes Felek viselik az írásbeli beadványai fordításának költségeit. Az ítélet fordítási költségeit a Felek egyenlő arányban viselik.

S.   EGYÉB ELJÁRÁSOK

| 59. | Az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidőket a megállapodás 54. cikkében (A döntés teljesítésének észszerű időtartama), 55. cikkében (A választott bírói testület döntésének való megfelelést célzó intézkedések felülvizsgálata), 56. cikkében (Ideiglenes jogorvoslatok a döntés teljesítésének elmulasztása esetén) és 57. cikkében (A megfelelő intézkedések elfogadását követő megfelelési intézkedések vizsgálata) előírt eljárások során a testület jelentésének vagy határozatának elfogadására előírt különleges határidőkkel összhangban kell kiigazítani. |
| --- | --- |

59.

Az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidőket a megállapodás 54. cikkében (A döntés teljesítésének észszerű időtartama), 55. cikkében (A választott bírói testület döntésének való megfelelést célzó intézkedések felülvizsgálata), 56. cikkében (Ideiglenes jogorvoslatok a döntés teljesítésének elmulasztása esetén) és 57. cikkében (A megfelelő intézkedések elfogadását követő megfelelési intézkedések vizsgálata) előírt eljárások során a testület jelentésének vagy határozatának elfogadására előírt különleges határidőkkel összhangban kell kiigazítani.

---

MELLÉKLET

MAGATARTÁSI KÓDEX

I.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

| 1. | E magatartási kódex alkalmazásában:






  a) | „igazgatási személyzet”: a testületi tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a testületi tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak; |
| --- | --- | --- |

1.

E magatartási kódex alkalmazásában:

a)

„igazgatási személyzet”: a testületi tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a testületi tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

| b) | „asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére; |
| --- | --- |

b)

„asszisztens”: az a személy, aki valamely testületi tag megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott testületi tag részére;

| c) | „jelölt”: olyan személy, akinek neve a megállapodás 64. cikkében (Választott bírói lista) említett, testületi tagi listán szerepel, és akinek a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerinti testület tagjává történő kinevezését megfontolás tárgyává teszik; |
| --- | --- |

c)

„jelölt”: olyan személy, akinek neve a megállapodás 64. cikkében (Választott bírói lista) említett, testületi tagi listán szerepel, és akinek a megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerinti testület tagjává történő kinevezését megfontolás tárgyává teszik;

| d) | „közvetítő”: olyan személy, akit a megállapodás 48. cikkével (Közvetítés) összhangban közvetítőnek választottak ki; |
| --- | --- |

d)

„közvetítő”: olyan személy, akit a megállapodás 48. cikkével (Közvetítés) összhangban közvetítőnek választottak ki;

| e) | „testületi tag” vagy „választott bíró”: valamely testület tagja. |
| --- | --- |

e)

„testületi tag” vagy „választott bíró”: valamely testület tagja.

II.   VEZÉRELVEK

| 2. | A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelölt és testületi tag:






  a) | ismeri ezt a magatartási kódexet; |
| --- | --- | --- |

2.

A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelölt és testületi tag:

a)

ismeri ezt a magatartási kódexet;

| b) | független és pártatlan; |
| --- | --- |

b)

független és pártatlan;

| c) | elkerül bármely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget; |
| --- | --- |

c)

elkerül bármely közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;

| d) | elkerül bármely etikai kötelezettségszegést vagy annak látszatát és az elfogultság bármilyen látszatát; |
| --- | --- |

d)

elkerül bármely etikai kötelezettségszegést vagy annak látszatát és az elfogultság bármilyen látszatát;

| e) | követi a szigorú magatartási normákat; valamint |
| --- | --- |

e)

követi a szigorú magatartási normákat; valamint

| f) | önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy Féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt. |
| --- | --- |

f)

önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy Féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

| 3. | A testületi tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely megzavarhatja kötelezettségeinek megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti. |
| --- | --- |

3.

A testületi tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely megzavarhatja kötelezettségeinek megfelelő ellátását, vagy ennek látszatát keltheti.

| 4. | A testületi tag nem használhatja fel a testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására. A testületi tag kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek azt a látszatot kelthetik, hogy mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt. |
| --- | --- |

4.

A testületi tag nem használhatja fel a testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására. A testületi tag kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek azt a látszatot kelthetik, hogy mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

| 5. | A testületi tag biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit. |
| --- | --- |

5.

A testületi tag biztosítja, hogy korábbi vagy aktuális pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek ne befolyásolják magatartását vagy döntéseit.

| 6. | A testületi tag kerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti. |
| --- | --- |

6.

A testületi tag kerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdekeltség létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

III.   KÖZZÉTÉTELI KÖTELEZETTSÉGEK

| 7. | A megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerinti testületi tagi kinevezésének elfogadása előtt a testületi tagi feladatokra felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket. |
| --- | --- |

7.

A megállapodás 50. cikke (A választott bírói testület létrehozása) szerinti testületi tagi kinevezésének elfogadása előtt a testületi tagi feladatokra felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket.

| 8. | A (7) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a testületi tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felmerülő minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot vagy kérdést nyilvánosságra hozzon. |
| --- | --- |

8.

A (7) bekezdés szerinti közzétételi kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a testületi tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felmerülő minden ilyen érdekeltséget, kapcsolatot vagy kérdést nyilvánosságra hozzon.

| 9. | A jelölt vagy a testületi tag a magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdésről tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot a Felek általi megfontolás céljából, amint ezek tudomására jutnak. |
| --- | --- |

9.

A jelölt vagy a testületi tag a magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdésről tájékoztatja a gazdasági partnerségi megállapodással foglalkozó bizottságot a Felek általi megfontolás céljából, amint ezek tudomására jutnak.

IV.   A TESTÜLETI TAGOK KÖTELEZETTSÉGEI

| 10. | Kinevezésének elfogadását követően a testületi tag rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait az eljárás egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el. |
| --- | --- |

10.

Kinevezésének elfogadását követően a testületi tag rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait az eljárás egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el.

| 11. | A testületi tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át. |
| --- | --- |

11.

A testületi tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át.

| 12. | A testületi tag megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy asszisztensei és igazgatási személyzete ismerjék és betartsák az e magatartási kódex II., III., IV., és VI. szakaszában foglalt, a testületi tagokra vonatkozó kötelezettségeket. |
| --- | --- |

12.

A testületi tag megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy asszisztensei és igazgatási személyzete ismerjék és betartsák az e magatartási kódex II., III., IV., és VI. szakaszában foglalt, a testületi tagokra vonatkozó kötelezettségeket.

V.   A KORÁBBI TESTÜLETI TAGOK KÖTELEZETTSÉGEI

| 13. | Minden korábbi testületi tag kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a testület döntéséből előnye származott. |
| --- | --- |

13.

Minden korábbi testületi tag kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a testület döntéséből előnye származott.

| 14. | Minden korábbi testületi tag eleget tesz e magatartási kódex VI. szakaszában foglalt kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

14.

Minden korábbi testületi tag eleget tesz e magatartási kódex VI. szakaszában foglalt kötelezettségeknek.

VI.   TITOKTARTÁS

| 15. | A testületi tag semmilyen időpontban nem hoz nyilvánosságra semmilyen, az azon eljárásra vonatkozó vagy azon eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelyre vonatkozóan kinevezték. A testületi tag semmilyen esetben nem hoz nyilvánosságra vagy használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja. |
| --- | --- |

15.

A testületi tag semmilyen időpontban nem hoz nyilvánosságra semmilyen, az azon eljárásra vonatkozó vagy azon eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelyre vonatkozóan kinevezték. A testületi tag semmilyen esetben nem hoz nyilvánosságra vagy használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

| 16. | A testületi tag nem hozza nyilvánosságra a testület határozatát vagy annak részeit a határozatnak a megállapodás 3. fejezete (Vitarendezési eljárások) szerinti közzététele előtt. |
| --- | --- |

16.

A testületi tag nem hozza nyilvánosságra a testület határozatát vagy annak részeit a határozatnak a megállapodás 3. fejezete (Vitarendezési eljárások) szerinti közzététele előtt.

| 17. | A testületi tag semmilyen időpontban nem hozza nyilvánosságra a testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely testületi tag véleményét, és nem tesz semmilyen nyilatkozatot azon eljárásról, amelyre kinevezték, illetve az eljárásban felmerülő vitás kérdésekről. |
| --- | --- |

17.

A testületi tag semmilyen időpontban nem hozza nyilvánosságra a testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely testületi tag véleményét, és nem tesz semmilyen nyilatkozatot azon eljárásról, amelyre kinevezték, illetve az eljárásban felmerülő vitás kérdésekről.

VII.   KIADÁSOK

| 18. | Minden testületi tag nyilvántartást vezet és záróelszámolást készít az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztensei és igazgatási személyzete ráfordított idejéről és költségeiről. |
| --- | --- |

18.

Minden testületi tag nyilvántartást vezet és záróelszámolást készít az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztensei és igazgatási személyzete ráfordított idejéről és költségeiről.

VIII.   KÖZVETÍTŐK

| 19. | Ez a magatartási kódex a közvetítőkre értelemszerűen alkalmazandó. |
| --- | --- |

19.

Ez a magatartási kódex a közvetítőkre értelemszerűen alkalmazandó.

---

Helyesbítések

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/112

---

Helyesbítés az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, a menekültügy és a migráció területén, valamint az (EU) 2018/1726, az (EU) 2018/1862 és az (EU) 2019/816 rendelet módosításáról szóló, 2019. május 20-i (EU) 2019/818 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 135., 2019. május 22.
  )

A 100. oldalon, a 7. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett tagállami hatóságok az ESP-t személyekre vagy azok úti okmányaira vonatkozó adatoknak az (EU) 2018/1860 és az (EU) 2018/1861 rendeletben említett központi SIS-ben történő keresésére használhatják.”,

helyesen:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett tagállami hatóságok az ESP-t személyekre vagy azok úti okmányaira vonatkozó adatoknak az (EU) 2018/1862 rendeletben említett központi SIS-ben történő keresésére használhatják.”

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/113

---

Helyesbítés az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2022. július 26-i (EU) 2022/2417 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 318., 2022. december 12.
  )

| 1. | A tartalomjegyzékben és az 1. oldalon, a címben: |
| --- | --- |

1.

A tartalomjegyzékben és az 1. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

„... (2022. július 26.) ...”

helyesen:

„... (2022. december 5.) ...”.

| 2. | A 3. oldalon, az elfogadás helye és ideje említésénél: |
| --- | --- |

2.

A 3. oldalon, az elfogadás helye és ideje említésénél:

a következő szövegrész:

„Kelt Brüsszelben, 2022. július 26-án.”

helyesen:

„Kelt Brüsszelben, 2022. december 5-én.”

---

| 2022.12.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 335/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 335/114

---

Helyesbítés az Európai Unió és Ukrajna közötti, a közúti árufuvarozásról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2022. július 26-i (EU) 2022/2435 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 319., 2022. december 13.
  )

| 1. | A tartalomjegyzékben és az 5. oldalon, a címben: |
| --- | --- |

1.

A tartalomjegyzékben és az 5. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

„... (2022. július 26.) ...”

helyesen:

„... (2022. december 5.) ...”.

| 2. | A 7. oldalon, az elfogadás helye és ideje említésénél: |
| --- | --- |

2.

A 7. oldalon, az elfogadás helye és ideje említésénél:

a következő szövegrész:

„Kelt Brüsszelben, 2022. július 26-án.”

helyesen:

„Kelt Brüsszelben, 2022. december 5-én.”

---