# Euroopan unionin L 60/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 60 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta24. helmikuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 60

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta24. helmikuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | E-sääntö nro 13-H – Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2023/401] | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

E-sääntö nro 13-H – Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2023/401]

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 24.2.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 60/1

---

Vain alkuperäiset UN/ECE:n tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä on hyvä tarkastaa UN/ECE:n asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

E-sääntö nro 13-H – Henkilöautojen jarrulaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset [2023/401]

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Muutossarjan 01 täydennys 3 – Voimaantulopäivä: 7. tammikuuta 2021

Muutossarjan 01 täydennys 4 – Voimaantulopäivä:

SISÄLTÖ

Sääntö

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksynnän hakeminen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset |
| --- | --- |

5.

| 6. | Testit |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ajoneuvotyypin tai jarrujärjestelmän muutokset ja hyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

8.

| 9. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tuotannon lopettaminen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

| 12. | Siirtymämääräykset |
| --- | --- |

12.

Liitteet

| 1 | Ilmoitus |
| --- | --- |

1

Lisäys – Luettelo ajoneuvoa koskevista tiedoista E-säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten

| 2 | Hyväksyntämerkit |
| --- | --- |

2

| 3 | Jarrutustestit ja jarrujärjestelmien teho |
| --- | --- |

3

Lisäys – Akun varaustilan seurantaa koskeva menettely

| 4 | Energialähteitä ja energianvarastointilaitteita (energiavaraajia) koskevat määräykset |
| --- | --- |

4

| 5 | Jarrutusvoiman jakautuminen ajoneuvon akseleille |
| --- | --- |

5

Lisäys 1 – Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testimenettely

Lisäys 2 – Pyörämomentin testausmenettely

| 6 | Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuja ajoneuvoja koskevat testivaatimukset |
| --- | --- |

6

Lisäys 1 – Symbolit ja niiden selitykset

Lisäys 2 – Pitokyvyn hyödyntäminen

Lisäys 3 – Teho kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

Lisäys 4 – Pienen kitkakertoimen pinnan valintamenetelmä

| 7 | Menetelmä jarrupäällysteiden testaamiseksi inertiadynamometrillä |
| --- | --- |

7

| 8 | Kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

8

1.   Soveltamisala

| 1.1 | Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1 ja N1 (1) ajoneuvojen jarrulaitteisiin. |
| --- | --- |

1.1

Tätä sääntöä sovelletaan luokkien M1

1

1

| 1.2 | Tätä sääntöä ei sovelleta






  1.2.1 | ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h, |
| --- | --- | --- |

1.2

Tätä sääntöä ei sovelleta

1.2.1

ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on enintään 25 km/h,

| 1.2.2 | vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin, |
| --- | --- |

1.2.2

vammaisille kuljettajille tarkoitettuihin ajoneuvoihin,

| 1.2.3 | ajoneuvon elektronisen ajonvakautusjärjestelmän (ESC) ja hätäjarrutehostimen (BAS) hyväksyntään. |
| --- | --- |

1.2.3

ajoneuvon elektronisen ajonvakautusjärjestelmän (ESC) ja hätäjarrutehostimen (BAS) hyväksyntään.

2.   Määritelmät

Tässä säännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta. |
| --- | --- |

2.1

’Ajoneuvon hyväksynnällä’ tarkoitetaan ajoneuvotyypin hyväksyntää jarrulaitteiden osalta.

| 2.2 | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:






  2.2.1 | enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.11, |
| --- | --- | --- |

2.2

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan sellaisia ajoneuvoja, jotka eivät merkittävästi eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:

2.2.1

enimmäismassa, sellaisena kuin se määritellään kohdassa 2.11,

| 2.2.2 | massan jakautuminen akseleille, |
| --- | --- |

2.2.2

massan jakautuminen akseleille,

| 2.2.3 | suurin rakenteellinen nopeus, |
| --- | --- |

2.2.3

suurin rakenteellinen nopeus,

| 2.2.4 | erityyppinen jarrulaitteisto, erityisesti se, onko perävaunu varustettu jarrulaitteistolla tai onko käytössä sähköjarrujärjestelmä, |
| --- | --- |

2.2.4

erityyppinen jarrulaitteisto, erityisesti se, onko perävaunu varustettu jarrulaitteistolla tai onko käytössä sähköjarrujärjestelmä,

| 2.2.5 | moottorin tyyppi, |
| --- | --- |

2.2.5

moottorin tyyppi,

| 2.2.6 | vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet, |
| --- | --- |

2.2.6

vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet,

| 2.2.7 | vetopyörästön välityssuhteet, |
| --- | --- |

2.2.7

vetopyörästön välityssuhteet,

| 2.2.8 | renkaiden mitat. |
| --- | --- |

2.2.8

renkaiden mitat.

| 2.3 | ’Jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada ajoneuvo pysähtymään tai pitää se paikallaan, jos se on jo pysäytetty; nämä toiminnot eritellään jäljempänä kohdassa 5.1.2. Laitteistoon on kuuluttava jarrun hallintalaite, voimansiirto ja itse jarrut. |
| --- | --- |

2.3

’Jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada ajoneuvo pysähtymään tai pitää se paikallaan, jos se on jo pysäytetty; nämä toiminnot eritellään jäljempänä kohdassa 5.1.2. Laitteistoon on kuuluttava jarrun hallintalaite, voimansiirto ja itse jarrut.

| 2.4 | ’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan suoraan käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa, kuljettajan hallitsemaa toisesta lähteestä tuotettua energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa. |
| --- | --- |

2.4

’Hallintalaitteella’ tarkoitetaan kuljettajan suoraan käyttämää järjestelmän osaa, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa, kuljettajan hallitsemaa toisesta lähteestä tuotettua energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa.

| 2.5 | ’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien komponenttien yhdistelmää, joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti yhteen. Voimansiirto voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai näiden yhdistelmä. Jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avustamana, myös järjestelmässä olevan varaenergian katsotaan olevan voimansiirron osa.
  Voimansiirrolla on kaksi toisistaan riippumatonta tehtävää: ohjauksen välitys ja energian välitys. Kun ilmaisua ’voimansiirto’ käytetään tässä säännössä yksinään, sillä tarkoitetaan sekä ’ohjauksen välitystä’ että ’energian välitystä’.






  2.5.1 | ’Ohjauksen välityksellä’ tarkoitetaan voimansiirron komponenttien yhdistelmää, jolla hallitaan jarrujen toimintaa, hallintatoiminto ja tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina. |
| --- | --- | --- |

2.5

’Voimansiirrolla’ tarkoitetaan hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien komponenttien yhdistelmää, joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toiminnallisesti yhteen. Voimansiirto voi olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai näiden yhdistelmä. Jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avustamana, myös järjestelmässä olevan varaenergian katsotaan olevan voimansiirron osa.

Voimansiirrolla on kaksi toisistaan riippumatonta tehtävää: ohjauksen välitys ja energian välitys. Kun ilmaisua ’voimansiirto’ käytetään tässä säännössä yksinään, sillä tarkoitetaan sekä ’ohjauksen välitystä’ että ’energian välitystä’.

2.5.1

’Ohjauksen välityksellä’ tarkoitetaan voimansiirron komponenttien yhdistelmää, jolla hallitaan jarrujen toimintaa, hallintatoiminto ja tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina.

| 2.5.2 | ’Energian välityksellä’ tarkoitetaan niiden komponenttien yhdistelmää, joilla syötetään jarruihin tarvittava energia, jarrujen toimintaa varten tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

2.5.2

’Energian välityksellä’ tarkoitetaan niiden komponenttien yhdistelmää, joilla syötetään jarruihin tarvittava energia, jarrujen toimintaa varten tarvittavat energiavarastot mukaan luettuina.

| 2.6 | ’Jarrulla’ tarkoitetaan osaa, jossa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. Se voi olla rakenteeltaan kitkajarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta), sähköjarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan, mutta toisistaan erillään olevan osan sähkömagneettisen vuorovaikutuksen tuottamana), fluidijarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välissä olevan väliaineen kautta) tai moottorijarru (jolloin jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisääntyvän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin). |
| --- | --- |

2.6

’Jarrulla’ tarkoitetaan osaa, jossa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan. Se voi olla rakenteeltaan kitkajarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta), sähköjarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan, mutta toisistaan erillään olevan osan sähkömagneettisen vuorovaikutuksen tuottamana), fluidijarru (jolloin jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välissä olevan väliaineen kautta) tai moottorijarru (jolloin jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisääntyvän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin).

| 2.7 | ’Eri jarrulaitteistotyypeillä’ tarkoitetaan laitteistoja, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavilta olennaisilta osilta:






  2.7.1 | laitteistojen komponenttien ominaisuudet ovat erilaiset, |
| --- | --- | --- |

2.7

’Eri jarrulaitteistotyypeillä’ tarkoitetaan laitteistoja, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi seuraavilta olennaisilta osilta:

2.7.1

laitteistojen komponenttien ominaisuudet ovat erilaiset,

| 2.7.2 | jonkin komponentin materiaalin ominaisuudet tai sen muoto tai koko ovat erilaisia, |
| --- | --- |

2.7.2

jonkin komponentin materiaalin ominaisuudet tai sen muoto tai koko ovat erilaisia,

| 2.7.3 | laitteiston kokoonpano on erilainen. |
| --- | --- |

2.7.3

laitteiston kokoonpano on erilainen.

| 2.8 | ’Jarrulaitteiston komponentilla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä komponenteista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrulaitteiston. |
| --- | --- |

2.8

’Jarrulaitteiston komponentilla’ tarkoitetaan yhtä niistä erillisistä komponenteista, jotka yhdistettyinä muodostavat jarrulaitteiston.

| 2.9 | ’Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella’ tarkoitetaan jarrutusta, jonka aikana – laitteiden normaalilla toiminta-alueella ja jarrujen käytön aikana (katso kohta 2.16) –






  2.9.1 | kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä, |
| --- | --- | --- |

2.9

’Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella’ tarkoitetaan jarrutusta, jonka aikana – laitteiden normaalilla toiminta-alueella ja jarrujen käytön aikana (katso kohta 2.16) –

2.9.1

kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä,

| 2.9.2 | jarrutusvoima vaihtelee suhteellisesti hallintalaitteeseen kohdistuvan toiminnan mukaan (monotoninen toiminta), |
| --- | --- |

2.9.2

jarrutusvoima vaihtelee suhteellisesti hallintalaitteeseen kohdistuvan toiminnan mukaan (monotoninen toiminta),

| 2.9.3 | jarrutusvoimaa voidaan helposti säädellä riittävällä tarkkuudella. |
| --- | --- |

2.9.3

jarrutusvoimaa voidaan helposti säädellä riittävällä tarkkuudella.

| 2.10 | ’Kuormitetulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormitettu sen enimmäismassaan, jollei toisin ole ilmoitettu. |
| --- | --- |

2.10

’Kuormitetulla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormitettu sen enimmäismassaan, jollei toisin ole ilmoitettu.

| 2.11 | ’Enimmäismassalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa, ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama sallittu enimmäismassa). |
| --- | --- |

2.11

’Enimmäismassalla’ tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa, ajoneuvon suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten vahvistama sallittu enimmäismassa).

| 2.12 | ’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken. |
| --- | --- |

2.12

’Massan jakautumisella akseleille’ tarkoitetaan painovoiman aiheuttamien ajoneuvon massaan ja/tai sisältöön kohdistuvien vaikutusten jakautumista akseleiden kesken.

| 2.13 | ’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan pyörän tai akselin pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa. |
| --- | --- |

2.13

’Pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan pyörän tai akselin pyörien ja niiden kanssa kosketuksissa olevan tienpinnan välistä pystysuoraa staattista voimaa.

| 2.14 | ’Suurimmalla staattisella pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan staattista pyörä- tai akselikuormitusta ajoneuvon ollessa kuormitettu. |
| --- | --- |

2.14

’Suurimmalla staattisella pyörä- tai akselikuormituksella’ tarkoitetaan staattista pyörä- tai akselikuormitusta ajoneuvon ollessa kuormitettu.

| 2.15 | ’Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan jarrulaitteistoa, jossa energia tuotetaan paineistetun väliaineen avulla ja varastoidaan yhteen tai useampaan varaajaan, joihin syötetään painetta yhdestä tai useammasta pumpusta, joista jokaiseen on asennettu laite paineen rajoittamiseksi tiettyyn enimmäisarvoon. Valmistajan on ilmoitettava tämä enimmäisarvo. |
| --- | --- |

2.15

’Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrulaitteistolla’ tarkoitetaan jarrulaitteistoa, jossa energia tuotetaan paineistetun väliaineen avulla ja varastoidaan yhteen tai useampaan varaajaan, joihin syötetään painetta yhdestä tai useammasta pumpusta, joista jokaiseen on asennettu laite paineen rajoittamiseksi tiettyyn enimmäisarvoon. Valmistajan on ilmoitettava tämä enimmäisarvo.

| 2.16 | ’Käytöllä’ tarkoitetaan sekä hallintalaitteen kytkemistä toimintaan että sen vapauttamista. |
| --- | --- |

2.16

’Käytöllä’ tarkoitetaan sekä hallintalaitteen kytkemistä toimintaan että sen vapauttamista.

| 2.17 | ’Sähköisellä hyötyjarrutuksella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jonka avulla ajoneuvon liike-energia muutetaan sähköenergiaksi hidastumisen aikana. |
| --- | --- |

2.17

’Sähköisellä hyötyjarrutuksella’ tarkoitetaan jarrujärjestelmää, jonka avulla ajoneuvon liike-energia muutetaan sähköenergiaksi hidastumisen aikana.

| 2.17.1 | ’Sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jolla ohjataan sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaa. |
| --- | --- |

2.17.1

’Sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitteella’ tarkoitetaan laitetta, jolla ohjataan sähköisen hyötyjarrujärjestelmän toimintaa.

| 2.17.2 | ’Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka ei ole osa käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.17.2

’Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka ei ole osa käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.17.3 | ’Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka on osa käyttöjarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

2.17.3

’Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä’ tarkoitetaan sähköistä hyötyjarrujärjestelmää, joka on osa käyttöjarrujärjestelmää.

| 2.17.4 | ’Sähköisellä lataustilalla’ tarkoitetaan ajoakkuun varastoidun sähköenergian määrän ja kyseiseen ajoakkuun varastoitavissa olevan sähköenergian enimmäismäärän välistä hetkellistä suhdetta. |
| --- | --- |

2.17.4

’Sähköisellä lataustilalla’ tarkoitetaan ajoakkuun varastoidun sähköenergian määrän ja kyseiseen ajoakkuun varastoitavissa olevan sähköenergian enimmäismäärän välistä hetkellistä suhdetta.

| 2.17.5 | ’Ajoakulla’ tarkoitetaan kaikkia akkuja, jotka sisältävät ajoneuvon ajomoottorien toimintaan tarvittavaa energiaa. |
| --- | --- |

2.17.5

’Ajoakulla’ tarkoitetaan kaikkia akkuja, jotka sisältävät ajoneuvon ajomoottorien toimintaan tarvittavaa energiaa.

| 2.18 | ’Vaiheistettua jarrutusta’ voidaan käyttää, kun kahta tai useampaa jarrutuslähdettä käytetään samasta hallintalaitteesta niin, että yhtä jarrutuslähdettä käytetään ensisijaisesti ja toinen jarrutuslähde tai toiset jarrutuslähteet saadaan käyttöön vasta, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enemmän liikettä. |
| --- | --- |

2.18

’Vaiheistettua jarrutusta’ voidaan käyttää, kun kahta tai useampaa jarrutuslähdettä käytetään samasta hallintalaitteesta niin, että yhtä jarrutuslähdettä käytetään ensisijaisesti ja toinen jarrutuslähde tai toiset jarrutuslähteet saadaan käyttöön vasta, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan enemmän liikettä.

| 2.19 | ’Nimellisarvolla’ tarkoitetaan jarrulaitteiden tehon määritelmiä, joilla arvotetaan jarrujärjestelmän siirtotoiminto vertaamalla yksittäisten ajoneuvojen lähtö- ja tulotehoja. |
| --- | --- |

2.19

’Nimellisarvolla’ tarkoitetaan jarrulaitteiden tehon määritelmiä, joilla arvotetaan jarrujärjestelmän siirtotoiminto vertaamalla yksittäisten ajoneuvojen lähtö- ja tulotehoja.

| 2.19.1 | ’Nimellisarvo’ määritellään tyyppihyväksynnässä osoitettavaksi ominaisuudeksi, joka ilmoittaa yksittäisen ajoneuvon jarrutustehon ja jarrutuksen tulotehon välisen suhteen. |
| --- | --- |

2.19.1

’Nimellisarvo’ määritellään tyyppihyväksynnässä osoitettavaksi ominaisuudeksi, joka ilmoittaa yksittäisen ajoneuvon jarrutustehon ja jarrutuksen tulotehon välisen suhteen.

| 2.20 | ’Automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksiseen elektroniseen ohjausjärjestelmään kuuluvaa toiminnetta, jossa jarrujärjestelmän tai jarrujärjestelmien tai tiettyjen akselien jarrujen käyttämisellä on tarkoitus hidastaa ajoneuvoa kuljettajan toiminnan kautta tai sitä ilman ajoneuvon antamien tietojen automaattisen arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

2.20

’Automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksiseen elektroniseen ohjausjärjestelmään kuuluvaa toiminnetta, jossa jarrujärjestelmän tai jarrujärjestelmien tai tiettyjen akselien jarrujen käyttämisellä on tarkoitus hidastaa ajoneuvoa kuljettajan toiminnan kautta tai sitä ilman ajoneuvon antamien tietojen automaattisen arvioinnin perusteella.

| 2.21 | ’Selektiivisellä jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden. |
| --- | --- |

2.21

’Selektiivisellä jarrutuksella’ tarkoitetaan kompleksisen sähköisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden.

| 2.22 | ’Jarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön kohdassa 5.2.22 määritellystä jarrujen aktivoinnista. |
| --- | --- |

2.22

’Jarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön kohdassa 5.2.22 määritellystä jarrujen aktivoinnista.

| 2.23 | ’Hätäjarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön kohdassa 5.2.23 määritellystä hätäjarrutuksesta. |
| --- | --- |

2.23

’Hätäjarrutussignaalilla’ tarkoitetaan logiikkasignaalia, joka ilmoittaa tämän säännön kohdassa 5.2.23 määritellystä hätäjarrutuksesta.

| 2.24 | ’Tunnistekoodilla’ tarkoitetaan koodia, joka yksilöi jarrulevyt tai jarrurummut, joilla on tämän säännön mukainen jarrujärjestelmän hyväksyntä. Se sisältää ainakin valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sekä tunnistenumeron. |
| --- | --- |

2.24

’Tunnistekoodilla’ tarkoitetaan koodia, joka yksilöi jarrulevyt tai jarrurummut, joilla on tämän säännön mukainen jarrujärjestelmän hyväksyntä. Se sisältää ainakin valmistajan kauppanimen tai tavaramerkin sekä tunnistenumeron.

3.   Hyväksynnän hakeminen

| 3.1 | Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi jarruttamisen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja. |
| --- | --- |

3.1

Hakemuksen ajoneuvotyypin hyväksymiseksi jarruttamisen osalta tekee ajoneuvon valmistaja tai tämän asianmukaisesti valtuutettu edustaja.

| 3.2 | Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:






  3.2.1 | kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava; |
| --- | --- | --- |

3.2

Hyväksyntähakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

3.2.1

kuvaus ajoneuvotyypistä kohdassa 2.2 mainittujen ominaisuuksien osalta; ajoneuvotyypin ilmaisevat numerot ja/tai merkit sekä moottorin tyyppi on ilmoitettava;

| 3.2.2 | luettelo asianmukaisesti nimetyistä komponenteista, jotka muodostavat jarrulaitteiston; |
| --- | --- |

3.2.2

luettelo asianmukaisesti nimetyistä komponenteista, jotka muodostavat jarrulaitteiston;

| 3.2.3 | kaavio kootusta jarrulaitteistosta ja merkintä sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa; |
| --- | --- |

3.2.3

kaavio kootusta jarrulaitteistosta ja merkintä sen komponenttien sijainnista ajoneuvossa;

| 3.2.4 | yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti. |
| --- | --- |

3.2.4

yksityiskohtaiset kuvat kaikista komponenteista, jotta ne voidaan paikantaa ja tunnistaa helposti.

| 3.3 | Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi esitettävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.3

Hyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttäväksi esitettävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

4.   Hyväksyntä

| 4.1 | Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön mukaisesti hyväksyttäväksi jätetty ajoneuvotyyppi täyttää kohtien 5 ja 6 vaatimukset, ajoneuvotyyppi on hyväksyttävä.

| 4.2 | Kaikille hyväksytyille ajoneuvotyypeille annetaan hyväksyntänumero, jonka kaksi ensimmäistä lukua ilmaisevat muutossarjan, jolla on tehty sääntöön hyväksyntähetkenä kaikkein viimeisimmät suuret tekniset muutokset. Kyseinen sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu erityyppisellä jarrulaitteella, eikä toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.2

Kaikille hyväksytyille ajoneuvotyypeille annetaan hyväksyntänumero, jonka kaksi ensimmäistä lukua ilmaisevat muutossarjan, jolla on tehty sääntöön hyväksyntähetkenä kaikkein viimeisimmät suuret tekniset muutokset. Kyseinen sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa samalle ajoneuvotyypille, joka on varustettu erityyppisellä jarrulaitteella, eikä toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.3 | Ilmoitus tämän säännön mukaisesti myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 mukaisella lomakkeella ja esittämällä yhteenveto kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettujen asiakirjojen sisältämistä tiedoista. Hakijan hyväksyntää varten toimittamien piirustusten on oltava enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) taikka tähän kokoon taitetut ja mittakaavaltaan sopivat. |
| --- | --- |

4.3

Ilmoitus tämän säännön mukaisesti myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän epäämisestä on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteen 1 mukaisella lomakkeella ja esittämällä yhteenveto kohdissa 3.2.1–3.2.4 tarkoitettujen asiakirjojen sisältämistä tiedoista. Hakijan hyväksyntää varten toimittamien piirustusten on oltava enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) taikka tähän kokoon taitetut ja mittakaavaltaan sopivat.

| 4.4 | Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:






  4.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, sekä |
| --- | --- | --- |

4.4

Kaikkiin tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaisiin ajoneuvoihin on kiinnitettävä näkyvästi ja hyväksyntälomakkeessa eriteltyyn helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat seuraavat:

4.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (2), jotka ovat ympyrän sisällä, sekä

2

| 4.4.2 | kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.4.2

kohdassa 4.4.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, R-kirjain, viiva ja tyyppihyväksyntänumero.

| 4.5 | Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden mukaisesti hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön mukaisesti myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.5

Kohdassa 4.4.1 määriteltyä tunnusta ei tarvitse toistaa, jos ajoneuvo vastaa ajoneuvotyyppiä, joka on hyväksytty yhden tai useamman sopimukseen sisältyvän muun säännön mukaisesti maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa kaikkien niiden sääntöjen numerot, hyväksyntänumerot ja lisätunnukset, joiden mukaisesti hyväksyntä on myönnetty hyväksynnän tämän säännön mukaisesti myöntäneessä maassa, on merkittävä pystysarakkeisiin kohdassa 4.4.1 määritellyn tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.6 | Hyväksyntämerkin on oltava helposti luettava ja pysyvä. |
| --- | --- |

4.6

Hyväksyntämerkin on oltava helposti luettava ja pysyvä.

| 4.7 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.7

Hyväksyntämerkki on sijoitettava ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.8 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.8

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   Vaatimukset

5.1   Yleistä

5.1.1   Jarrulaitteisto

| 5.1.1.1 | Jarrulaitteisto on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta täyttää tavanomaisessa käytössä tämän säännön vaatimukset. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Jarrulaitteisto on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta täyttää tavanomaisessa käytössä tämän säännön vaatimukset.

| 5.1.1.2 | Jarrulaitteisto on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Jarrulaitteisto on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita.

| 5.1.1.3 | Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Jarrupäällysteissä ei saa olla asbestia.

| 5.1.1.4 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti jarrulaitteiston tehoon. Tämä on osoitettava näyttämällä toteen, että järjestelmät täyttävät E-säännön nro 10 tekniset vaatimukset säännön siirtymämääräysten mukaisesti siten, että






  a) | ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan sähköenergiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03 ja |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti jarrulaitteiston tehoon. Tämä on osoitettava näyttämällä toteen, että järjestelmät täyttävät E-säännön nro 10 tekniset vaatimukset säännön siirtymämääräysten mukaisesti siten, että

a)

ajoneuvoihin, joissa ei ole ladattavan sähköenergiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävää kytkentäjärjestelmää, sovelletaan muutossarjaa 03 ja

| b) | ajoneuvoihin, joissa on ladattavan sähköenergiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvoihin, joissa on ladattavan sähköenergiavarastojärjestelmän (ajoakkujen) lataamisessa käytettävä kytkentäjärjestelmä, sovelletaan muutossarjaa 04.

| 5.1.1.5 | Viasta ilmoittava signaali saa keskeyttää hetkellisesti (< 10 ms) ohjauksen välityksen signaalin, kunhan jarrutusteho ei tämän vuoksi alene. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Viasta ilmoittava signaali saa keskeyttää hetkellisesti (< 10 ms) ohjauksen välityksen signaalin, kunhan jarrutusteho ei tämän vuoksi alene.

5.1.2   Jarrulaitteiston toiminnot

Tämän säännön kohdassa 2.3 määritellyn jarrulaitteiston on täytettävä seuraavat edellytykset:

5.1.2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

Käyttöjarrujärjestelmän avulla kuljettajan on pystyttävä hallitsemaan ajoneuvon liikettä ja pysäyttämään ajoneuvo turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti millä tahansa ajoneuvon kuormituksella ja nopeudella ja ylä- tai alamäen kaltevuudesta riippumatta. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta käsiään ohjauslaitteesta.

5.1.2.2   Varajarrujärjestelmä

Varajarrujärjestelmän avulla ajoneuvo on voitava pysäyttää kohtuullisella jarrutusmatkalla siinä tapauksessa, ettei käyttöjarrujärjestelmä ole toimintakunnossa. Jarrutuksen voimakkuutta on pystyttävä säätelemään. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta käsiään ohjauslaitteesta. Näitä vaatimuksia sovellettaessa oletetaan, ettei käyttöjarrulaitteistoon voi ilmaantua samanaikaisesti kuin yksi vika.

5.1.2.3   Seisontajarrujärjestelmä

Seisontajarrujärjestelmällä on pystyttävä pitämään ajoneuvo paikallaan ylä- ja alamäessä myös kuljettajan poissa ollessa, jolloin täysin mekaaninen laite pitää liikkuvat osat paikoilleen lukittuina. Kuljettajan on pystyttävä käyttämään tätä järjestelmää istuimeltaan.

5.1.3   Liitteessä 8 vahvistettuja vaatimuksia sovelletaan kaikkien sellaisten kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuuteen – mukaan lukien erillisessä E-säännössä määritellyt järjestelmät – jotka toteuttavat jarrutoiminteen ohjauksen välityksen tai muodostavat osan siitä. Tämä koskee myös järjestelmiä, jotka käyttävät jarrujärjestelmää tai jarrujärjestelmiä automaattisesti ohjattuun jarrutukseen tai selektiiviseen jarrutukseen.

Sellaisilla järjestelmillä tai toiminnoilla varustettuihin ajoneuvoihin, jotka hyödyntävät jarrujärjestelmää jonkin korkeamman tason tavoitteen saavuttamiseksi, mukaan lukien erillisessä E-säännössä määritellyt järjestelmät, sovelletaan liitettä 8 vain siinä määrin kuin ko. järjestelmät vaikuttavat suoraan jarrujärjestelmään. Tällaiset järjestelmät eivät saa olla kytkettyinä irti jarrujärjestelmän tyyppihyväksyntätestauksen aikana.

5.1.4   Jarrulaitteiden teknistä määräaikaistarkastusta koskevat vaatimukset

| 5.1.4.1 | Käyttöjarrun kuluvien komponenttien, kuten kitkapintojen, rumpujen ja levyjen, kulumista on pystyttävä seuraamaan (rumpujen ja levyjen kulumista ei välttämättä tarkasteta teknisten määräaikaistarkastusten yhteydessä). Menettely on määritelty tämän säännön kohdassa 5.2.11.2. |
| --- | --- |

5.1.4.1

Käyttöjarrun kuluvien komponenttien, kuten kitkapintojen, rumpujen ja levyjen, kulumista on pystyttävä seuraamaan (rumpujen ja levyjen kulumista ei välttämättä tarkasteta teknisten määräaikaistarkastusten yhteydessä). Menettely on määritelty tämän säännön kohdassa 5.2.11.2.

| 5.1.4.2 | Jarrutusta säätelevien kompleksisten elektronisten järjestelmien asianmukainen toimintatila on pystyttävä tarkastamaan yksinkertaisella tavalla. Mahdollisesti tarvittavat erityistiedot on saatettava vapaasti saataville. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Jarrutusta säätelevien kompleksisten elektronisten järjestelmien asianmukainen toimintatila on pystyttävä tarkastamaan yksinkertaisella tavalla. Mahdollisesti tarvittavat erityistiedot on saatettava vapaasti saataville.

| 5.1.4.2.1 | Kun toimintatila osoitetaan kuljettajalle tässä säännössä määriteltyjen varoitussignaalien avulla, teknisessä määräaikaistarkastuksessa on voitava varmistaa oikea toimintatila tarkastamalla varoitukset visuaalisesti, kun virta kytketään päälle. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1

Kun toimintatila osoitetaan kuljettajalle tässä säännössä määriteltyjen varoitussignaalien avulla, teknisessä määräaikaistarkastuksessa on voitava varmistaa oikea toimintatila tarkastamalla varoitukset visuaalisesti, kun virta kytketään päälle.

| 5.1.4.2.2 | Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla valmistajan valitseman tarkastusvälineen (esim. varoitussignaalin) toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta. Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkastamiseen on käytössä varamenettely. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2

Tyyppihyväksynnän yhteydessä on esiteltävä luottamuksellisena pidettävä menettely, jolla valmistajan valitseman tarkastusvälineen (esim. varoitussignaalin) toiminta suojataan yksinkertaiselta luvattomalta muuttamiselta. Suojavaatimus täyttyy myös silloin, kun asianmukaisen toimintatilan tarkastamiseen on käytössä varamenettely.

| 5.1.4.3 | Suurimmat jarrutusvoimat on voitava saavuttaa muuttumattomissa olosuhteissa jarrudynamometrillä. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Suurimmat jarrutusvoimat on voitava saavuttaa muuttumattomissa olosuhteissa jarrudynamometrillä.

5.2   Jarrujärjestelmien ominaisuudet

| 5.2.1 | Ajoneuvossa olevan jarrujärjestelmän on täytettävä käyttöjarru-, varajarru- ja seisontajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.1

Ajoneuvossa olevan jarrujärjestelmän on täytettävä käyttöjarru-, varajarru- ja seisontajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset.

| 5.2.2 | Käyttö-, vara- ja seisontajarrulaitteistosta koostuvalla jarrulaitejärjestelmällä voi olla yhteisiä komponentteja, kunhan ne täyttävät seuraavat edellytykset:






  5.2.2.1 | Järjestelmissä on oltava ainakin kaksi hallintalaitetta, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja helposti kuljettajan ulottuvilla hänen tavanomaisesta ajoasennostaan. Kaikki jarrun hallintalaitteet on suunniteltava siten, että ne palaavat täysin kytkemättömään asentoon, kun hallintalaite vapautetaan. Tätä vaatimusta ei sovelleta seisontajarrun hallintalaitteeseen, kun se on mekaanisesti lukittu käyttöasentoon. |
| --- | --- | --- |

5.2.2

Käyttö-, vara- ja seisontajarrulaitteistosta koostuvalla jarrulaitejärjestelmällä voi olla yhteisiä komponentteja, kunhan ne täyttävät seuraavat edellytykset:

5.2.2.1

Järjestelmissä on oltava ainakin kaksi hallintalaitetta, jotka ovat toisistaan riippumattomia ja helposti kuljettajan ulottuvilla hänen tavanomaisesta ajoasennostaan. Kaikki jarrun hallintalaitteet on suunniteltava siten, että ne palaavat täysin kytkemättömään asentoon, kun hallintalaite vapautetaan. Tätä vaatimusta ei sovelleta seisontajarrun hallintalaitteeseen, kun se on mekaanisesti lukittu käyttöasentoon.

| 5.2.2.2 | Käyttöjarrujärjestelmällä ja seisontajarrujärjestelmällä on oltava erilliset, toisistaan riippumattomat hallintalaitteet. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Käyttöjarrujärjestelmällä ja seisontajarrujärjestelmällä on oltava erilliset, toisistaan riippumattomat hallintalaitteet.

| 5.2.2.3 | Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen ja voimansiirtojärjestelmien eri komponenttien välisen yhteyden teho ei saa pienentyä tietyn käyttöajan jälkeen. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen ja voimansiirtojärjestelmien eri komponenttien välisen yhteyden teho ei saa pienentyä tietyn käyttöajan jälkeen.

| 5.2.2.4 | Seisontajarrujärjestelmän on oltava sellainen, että sitä voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä. Tämä vaatimus täyttyy, jos ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmää voidaan käyttää varahallintalaitteen avulla ainakin osittain. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Seisontajarrujärjestelmän on oltava sellainen, että sitä voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä. Tämä vaatimus täyttyy, jos ajoneuvon käyttöjarrujärjestelmää voidaan käyttää varahallintalaitteen avulla ainakin osittain.

| 5.2.2.5 | Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimuksia, käyttöjarrujärjestelmä ja seisontajarrujärjestelmä voivat käyttää yhteisiä voimansiirron komponentteja edellyttäen, että voimansiirtojen jonkin osan toimintahäiriön sattuessa varajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset edelleen täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.2.5

Rajoittamatta tämän säännön kohdan 5.1.2.3 vaatimuksia, käyttöjarrujärjestelmä ja seisontajarrujärjestelmä voivat käyttää yhteisiä voimansiirron komponentteja edellyttäen, että voimansiirtojen jonkin osan toimintahäiriön sattuessa varajarrulaitteistoa koskevat vaatimukset edelleen täyttyvät.

| 5.2.2.6 | Jos muu kuin jarruihin kuuluva komponentti (sellaisena kuin jarru määritellään kohdassa 2.6) tai muut kuin kohdassa 5.2.2.10 tarkoitetut komponentit vahingoittuvat tai käyttöjarrujärjestelmä ei jostakin muusta syystä toimi (toimintahäiriö, jarrutukseen tarvittavan energian loppuminen osittain tai kokonaan), ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään käyttöjarrujärjestelmän vielä toimintakunnossa olevan osan avulla varajarrulaitteiston toiminnalta vaadittavien edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.2.6

Jos muu kuin jarruihin kuuluva komponentti (sellaisena kuin jarru määritellään kohdassa 2.6) tai muut kuin kohdassa 5.2.2.10 tarkoitetut komponentit vahingoittuvat tai käyttöjarrujärjestelmä ei jostakin muusta syystä toimi (toimintahäiriö, jarrutukseen tarvittavan energian loppuminen osittain tai kokonaan), ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään käyttöjarrujärjestelmän vielä toimintakunnossa olevan osan avulla varajarrulaitteiston toiminnalta vaadittavien edellytysten mukaisesti.

| 5.2.2.7 | Jos käyttöjarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan lihasvoiman lisäksi yhdestä tai useammasta avustavasta energiavarastosta ja avustavaan energiavarastoon tulee vika, varajarrua on pystyttävä käyttämään kuljettajan lihasvoimalla ja vielä mahdollisesti toimintakunnossa olevista energiavarastoista tuotetulla energialla siten, ettei käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteeseen vaikuttava voima ylitä suurinta sallittua arvoa. |
| --- | --- |

5.2.2.7

Jos käyttöjarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan lihasvoiman lisäksi yhdestä tai useammasta avustavasta energiavarastosta ja avustavaan energiavarastoon tulee vika, varajarrua on pystyttävä käyttämään kuljettajan lihasvoimalla ja vielä mahdollisesti toimintakunnossa olevista energiavarastoista tuotetulla energialla siten, ettei käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteeseen vaikuttava voima ylitä suurinta sallittua arvoa.

| 5.2.2.8 | Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan kuljettajan hallitsemasta energiavarastosta, käytössä on oltava vähintään kaksi täysin toisistaan riippumatonta energiavarastoa, joilla kummallakin on oma riippumaton voimansiirto. Molempien on vaikutettava kahden tai useamman pyörän jarruun. Pyörät on valittava siten, että varajarrun toiminnalle asetetut vaatimukset täyttyvät ajoneuvon liikevakauden huonontumatta jarrutuksen aikana. Lisäksi energiavarasto on varustettava kohdan 5.2.14 mukaisella varoituslaitteella. |
| --- | --- |

5.2.2.8

Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan kuljettajan hallitsemasta energiavarastosta, käytössä on oltava vähintään kaksi täysin toisistaan riippumatonta energiavarastoa, joilla kummallakin on oma riippumaton voimansiirto. Molempien on vaikutettava kahden tai useamman pyörän jarruun. Pyörät on valittava siten, että varajarrun toiminnalle asetetut vaatimukset täyttyvät ajoneuvon liikevakauden huonontumatta jarrutuksen aikana. Lisäksi energiavarasto on varustettava kohdan 5.2.14 mukaisella varoituslaitteella.

| 5.2.2.9 | Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan energiavarastosta, yhden energiavaraston katsotaan riittävän voimansiirtoon edellyttäen, että vaaditun varajarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan käyttöjarrulaitteeseen kohdistamasta lihasvoimasta ja että kohdan 5.2.5 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.2.9

Jos käyttöjarrun ja voimansiirron vaatima voima saadaan yksinomaan energiavarastosta, yhden energiavaraston katsotaan riittävän voimansiirtoon edellyttäen, että vaaditun varajarrulaitteiston käyttämiseen tarvittava energia saadaan kuljettajan käyttöjarrulaitteeseen kohdistamasta lihasvoimasta ja että kohdan 5.2.5 vaatimukset täyttyvät.

| 5.2.2.10 | Tiettyjen komponenttien, kuten polkimen ja sen laakerin, pääsylinterin ja sen männän tai mäntien, käyttöjarruventtiilin, jarrupolkimen ja pääsylinterin tai käyttöjarruventtiilin välisten liittimien, jarrusylinterien ja niiden mäntien sekä jarruvipujen ja jarrukenkien levitysmekanismien oletetaan pysyvän vahingoittumattomina, jos ne ovat tarkoituksenmukaisesti mitoitetut ja helposti huollettavissa ja niissä on vähintään samanveroiset turvallisuusominaisuudet kuin mitä muille ajoneuvon välttämättömille komponenteille (kuten ohjauslaitteen vivustolle) on vahvistettu. Jos vika missä tahansa näistä komponenteista tekisi mahdottomaksi saavuttaa vähintään varajarrulle vahvistetun jarrutustehon, on tämä komponentti tehtävä metallista tai materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, eikä se saa muuttaa merkittävästi muotoaan jarrujärjestelmien tavanomaisessa käytössä. |
| --- | --- |

5.2.2.10

Tiettyjen komponenttien, kuten polkimen ja sen laakerin, pääsylinterin ja sen männän tai mäntien, käyttöjarruventtiilin, jarrupolkimen ja pääsylinterin tai käyttöjarruventtiilin välisten liittimien, jarrusylinterien ja niiden mäntien sekä jarruvipujen ja jarrukenkien levitysmekanismien oletetaan pysyvän vahingoittumattomina, jos ne ovat tarkoituksenmukaisesti mitoitetut ja helposti huollettavissa ja niissä on vähintään samanveroiset turvallisuusominaisuudet kuin mitä muille ajoneuvon välttämättömille komponenteille (kuten ohjauslaitteen vivustolle) on vahvistettu. Jos vika missä tahansa näistä komponenteista tekisi mahdottomaksi saavuttaa vähintään varajarrulle vahvistetun jarrutustehon, on tämä komponentti tehtävä metallista tai materiaalista, jolla on vastaavat ominaisuudet, eikä se saa muuttaa merkittävästi muotoaan jarrujärjestelmien tavanomaisessa käytössä.

| 5.2.3 | Hydraulisen voimansiirtojärjestelmän osan vioittuminen ilmaistaan kuljettajalle laitteella, jossa on punainen merkkivalo, joka syttyy, kun pääsylinterin ulostulosta mitattu toimintakuntoisen ja vioittuneen jarrujärjestelmän välinen paine-ero on enintään 15,5 baaria tai ennen tätä ja joka pysyy sytytettynä niin kauan kuin vika on olemassa ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON). Voidaan kuitenkin hyväksyä myös laite, jossa on punainen merkkivalo, joka syttyy väliaineen määrän laskiessa laitteen säiliössä valmistajan määrittelemän tason alapuolelle. Merkkivalon on oltava nähtävissä myös päivänvalossa, ja sen tilan on oltava kuljettajan helposti tarkastettavissa istuimeltaan. Laitteen komponentin vioittuminen ei saa johtaa kyseessä olevan jarrujärjestelmän kaiken tehon häviämiseen. Myös seisontajarrun käyttö on ilmaistava kuljettajalle. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää samaa merkkivaloa. |
| --- | --- |

5.2.3

Hydraulisen voimansiirtojärjestelmän osan vioittuminen ilmaistaan kuljettajalle laitteella, jossa on punainen merkkivalo, joka syttyy, kun pääsylinterin ulostulosta mitattu toimintakuntoisen ja vioittuneen jarrujärjestelmän välinen paine-ero on enintään 15,5 baaria tai ennen tätä ja joka pysyy sytytettynä niin kauan kuin vika on olemassa ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON). Voidaan kuitenkin hyväksyä myös laite, jossa on punainen merkkivalo, joka syttyy väliaineen määrän laskiessa laitteen säiliössä valmistajan määrittelemän tason alapuolelle. Merkkivalon on oltava nähtävissä myös päivänvalossa, ja sen tilan on oltava kuljettajan helposti tarkastettavissa istuimeltaan. Laitteen komponentin vioittuminen ei saa johtaa kyseessä olevan jarrujärjestelmän kaiken tehon häviämiseen. Myös seisontajarrun käyttö on ilmaistava kuljettajalle. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää samaa merkkivaloa.

| 5.2.4 | Jos käytetään muuta energianlähdettä kuin kuljettajan lihasvoimaa, tarvitaan ainoastaan yksi tällainen energianlähde (hydraulinen pumppu, paineilmakompressori jne.), mutta tavan, jolla tämän energianlähteen muodostavaa laitetta käytetään, on oltava mahdollisimman turvallinen. |
| --- | --- |

5.2.4

Jos käytetään muuta energianlähdettä kuin kuljettajan lihasvoimaa, tarvitaan ainoastaan yksi tällainen energianlähde (hydraulinen pumppu, paineilmakompressori jne.), mutta tavan, jolla tämän energianlähteen muodostavaa laitetta käytetään, on oltava mahdollisimman turvallinen.

| 5.2.4.1 | Vian ilmetessä mihin tahansa ajoneuvon jarrujärjestelmän voimansiirron osaan tehonsyötön on jatkuttava, jos tämä on tarpeen ajoneuvon pysäyttämiseksi varajarrulle vahvistetulla teholla. Tämä vaatimus on täytettävä joko sellaisten laitteiden avulla, joita voidaan käyttää helposti, kun ajoneuvo on paikallaan, tai automaattisella laitteella. |
| --- | --- |

5.2.4.1

Vian ilmetessä mihin tahansa ajoneuvon jarrujärjestelmän voimansiirron osaan tehonsyötön on jatkuttava, jos tämä on tarpeen ajoneuvon pysäyttämiseksi varajarrulle vahvistetulla teholla. Tämä vaatimus on täytettävä joko sellaisten laitteiden avulla, joita voidaan käyttää helposti, kun ajoneuvo on paikallaan, tai automaattisella laitteella.

| 5.2.4.2 | Lisäksi piirissä kyseisen laitteen jälkeen sijoitettujen varastointilaitteiden tilavuuden on oltava sellainen, että vian ilmetessä energiansyötössä ajoneuvo voidaan vielä pysäyttää tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.2 tarkoitetuissa olosuhteissa viidennellä jarrutuskerralla varajarrulle vahvistetulla teholla neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Lisäksi piirissä kyseisen laitteen jälkeen sijoitettujen varastointilaitteiden tilavuuden on oltava sellainen, että vian ilmetessä energiansyötössä ajoneuvo voidaan vielä pysäyttää tämän säännön liitteen 4 kohdassa 1.2 tarkoitetuissa olosuhteissa viidennellä jarrutuskerralla varajarrulle vahvistetulla teholla neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen.

| 5.2.4.3 | Varastoidulla energialla toimivien hydraulisten jarrulaitteiden osalta nämä vaatimukset katsotaan kuitenkin täytetyiksi, jos tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.3 vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.2.4.3

Varastoidulla energialla toimivien hydraulisten jarrulaitteiden osalta nämä vaatimukset katsotaan kuitenkin täytetyiksi, jos tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.3 vaatimukset täyttyvät.

| 5.2.5 | Kohtien 5.2.2, 5.2.3 ja 5.2.4 vaatimukset on täytettävä käyttämättä sellaista automaattista laitetta, jonka tehottomuus voisi jäädä huomaamatta sen vuoksi, että tavallisesti lepoasennossa olevat osat kytkeytyvät toimintaan ainoastaan jarrujärjestelmässä ilmenevän vian vuoksi. |
| --- | --- |

5.2.5

Kohtien 5.2.2, 5.2.3 ja 5.2.4 vaatimukset on täytettävä käyttämättä sellaista automaattista laitetta, jonka tehottomuus voisi jäädä huomaamatta sen vuoksi, että tavallisesti lepoasennossa olevat osat kytkeytyvät toimintaan ainoastaan jarrujärjestelmässä ilmenevän vian vuoksi.

| 5.2.6 | Käyttöjarrun on vaikutettava ajoneuvon kaikkiin pyöriin ja jarrutusvoiman on jakauduttava tasaisesti akseleille. |
| --- | --- |

5.2.6

Käyttöjarrun on vaikutettava ajoneuvon kaikkiin pyöriin ja jarrutusvoiman on jakauduttava tasaisesti akseleille.

| 5.2.7 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen muista jarrutuslähteistä peräisin oleva jarrutuksen tuloteho voidaan tahdistaa sopivasti niin, että ainoastaan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä toimii, edellyttäen että seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  5.2.7.1 | Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän (esim. ajoakkujen sähköisen lataustilan muutoksista johtuva) vääntömomentin ominaisvaihtelu kompensoituu automaattisesti tahdistussuhteen vastaavilla muutoksilla, kunhan vaatimukset (3), jotka esitetään tämän säännön
  liitteen 3 kohdassa 1.3.2 tai
  liitteen 6 kohdassa 5.3 täyttyvät (myös kun sähkömoottori on kytkettynä).
  Tarvittaessa jarrutuksen on kohdistuttava automaattisesti ajoneuvon kaikkiin pyöriin sen varmistamiseksi, että jarrutussuhde (3) on oikeassa suhteessa kuljettajan jarrutusvaatimukseen, kun otetaan huomioon renkaan pito tiellä. |
| --- | --- | --- |

5.2.7

Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen muista jarrutuslähteistä peräisin oleva jarrutuksen tuloteho voidaan tahdistaa sopivasti niin, että ainoastaan sähköinen hyötyjarrujärjestelmä toimii, edellyttäen että seuraavat vaatimukset täyttyvät:

5.2.7.1

Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän (esim. ajoakkujen sähköisen lataustilan muutoksista johtuva) vääntömomentin ominaisvaihtelu kompensoituu automaattisesti tahdistussuhteen vastaavilla muutoksilla, kunhan vaatimukset (3), jotka esitetään tämän säännön

3

liitteen 3 kohdassa 1.3.2 tai

liitteen 6 kohdassa 5.3 täyttyvät (myös kun sähkömoottori on kytkettynä).

Tarvittaessa jarrutuksen on kohdistuttava automaattisesti ajoneuvon kaikkiin pyöriin sen varmistamiseksi, että jarrutussuhde (3) on oikeassa suhteessa kuljettajan jarrutusvaatimukseen, kun otetaan huomioon renkaan pito tiellä.

3

| 5.2.8 | Käyttöjarrujärjestelmän vaikutuksen on jakauduttava samassa akselissa oleville pyörille symmetrisesti suhteessa ajoneuvon pitkittäissuuntaiseen keskitasoon.
  Kompensaatio ja lukkiutumiseneston kaltaiset toiminnot, jotka voivat aiheuttaa poikkeamia symmetrisestä jakautumisesta, on ilmoitettava. |
| --- | --- |

5.2.8

Käyttöjarrujärjestelmän vaikutuksen on jakauduttava samassa akselissa oleville pyörille symmetrisesti suhteessa ajoneuvon pitkittäissuuntaiseen keskitasoon.

Kompensaatio ja lukkiutumiseneston kaltaiset toiminnot, jotka voivat aiheuttaa poikkeamia symmetrisestä jakautumisesta, on ilmoitettava.

| 5.2.8.1 | Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai sen tehon laskemisen, tästä on ilmoitettava kuljettajalle kohdan 5.2.21.1.2 mukaisella keltaisella varoitussignaalilla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormausolosuhteita, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot: |
| --- | --- |

5.2.8.1

Kun sähköinen ohjauksen välitys kompensoi jarrujärjestelmässä esiintyvän vian tai sen tehon laskemisen, tästä on ilmoitettava kuljettajalle kohdan 5.2.21.1.2 mukaisella keltaisella varoitussignaalilla. Tämä vaatimus koskee kaikkia kuormausolosuhteita, kun kompensaatio ylittää seuraavat raja-arvot:

| 5.2.8.1.1 | akselin vastakkaisten pyörien jarrupaineiden välinen ero:






  a) | 25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.1

akselin vastakkaisten pyörien jarrupaineiden välinen ero:

a)

25 prosenttia suuremmasta arvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2,

2

| b) | arvo, joka vastaa 25:tä prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon. |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 25:tä prosenttia hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon.

2

| 5.2.8.1.2 | yksittäisen akselin kompensaatioarvo:






  a) | > 50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.2

yksittäisen akselin kompensaatioarvo:

a)

> 50 prosenttia nimellisarvosta, kun ajoneuvon hidastuvuus on ≥ 2 m/s2,

2

| b) | arvo, joka vastaa 50:tä prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon. |
| --- | --- |

b)

arvo, joka vastaa 50:tä prosenttia nimellisarvosta hidastuvuudella 2 m/s2, kun hidastuvuus on alle tämän arvon.

2

| 5.2.8.2 | Edellä määritetty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarru kytketään päälle ensimmäistä kertaa ajoneuvon nopeuden ollessa yli 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.8.2

Edellä määritetty kompensaatio on sallittu ainoastaan silloin, kun jarru kytketään päälle ensimmäistä kertaa ajoneuvon nopeuden ollessa yli 10 km/h.

| 5.2.9 | Sähköisen ohjauksen välityksen vika ei saa aiheuttaa kuljettajan aikeiden vastaista jarrutusta. |
| --- | --- |

5.2.9

Sähköisen ohjauksen välityksen vika ei saa aiheuttaa kuljettajan aikeiden vastaista jarrutusta.

| 5.2.10 | Käyttö-, vara- ja seisontajarrun on vaikutettava kitkapintoihin, jotka on yhdistetty pyöriin riittävän kestävillä komponenteilla.
  Kun jonkin akselin tai joidenkin akselien jarrutusmomentti saadaan aikaan sekä kitkajarrujärjestelmällä että luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä, jälkimmäinen jarrutuslähde voidaan kytkeä pois päältä edellyttäen, että kitkajarrulähde on edelleen pysyvästi kytkettynä ja pystyy toteuttamaan kohdassa 5.2.7.1 tarkoitetun kompensaation.
  Lyhyiden irtikytkeytymisten tapauksessa epätäydellinen kompensaatio voidaan kuitenkin hyväksyä, mutta kompensaation on saavutettava yhdessä sekunnissa vähintään 75 prosenttia lopullisesta arvostaan.
  Pysyvästi kytketyllä kitkajarrulähteellä on kuitenkin joka tapauksessa varmistettava, että käyttö- ja varajarrun teho pysyy vaatimusten mukaisena.
  Seisontajarrun osalta kitkapintojen irtikytkeytyminen on sallittua, jos se on kuljettajan hallittavissa istuimeltaan tai kauko-ohjauslaitteella sellaisen järjestelmän avulla, joka ei voi kytkeytyä päälle vuodon takia.
  Edellä mainitun kauko-ohjauslaitteen on oltava osa järjestelmää, joka täyttää E-säännön nro 79 muutossarjassa 02 tai myöhemmissä muutossarjoissa määritellyt luokan A automaattisesti ohjatun ohjaustoiminteen (ACSF) tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.10

Käyttö-, vara- ja seisontajarrun on vaikutettava kitkapintoihin, jotka on yhdistetty pyöriin riittävän kestävillä komponenteilla.

Kun jonkin akselin tai joidenkin akselien jarrutusmomentti saadaan aikaan sekä kitkajarrujärjestelmällä että luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä, jälkimmäinen jarrutuslähde voidaan kytkeä pois päältä edellyttäen, että kitkajarrulähde on edelleen pysyvästi kytkettynä ja pystyy toteuttamaan kohdassa 5.2.7.1 tarkoitetun kompensaation.

Lyhyiden irtikytkeytymisten tapauksessa epätäydellinen kompensaatio voidaan kuitenkin hyväksyä, mutta kompensaation on saavutettava yhdessä sekunnissa vähintään 75 prosenttia lopullisesta arvostaan.

Pysyvästi kytketyllä kitkajarrulähteellä on kuitenkin joka tapauksessa varmistettava, että käyttö- ja varajarrun teho pysyy vaatimusten mukaisena.

Seisontajarrun osalta kitkapintojen irtikytkeytyminen on sallittua, jos se on kuljettajan hallittavissa istuimeltaan tai kauko-ohjauslaitteella sellaisen järjestelmän avulla, joka ei voi kytkeytyä päälle vuodon takia.

Edellä mainitun kauko-ohjauslaitteen on oltava osa järjestelmää, joka täyttää E-säännön nro 79 muutossarjassa 02 tai myöhemmissä muutossarjoissa määritellyt luokan A automaattisesti ohjatun ohjaustoiminteen (ACSF) tekniset vaatimukset.

| 5.2.11 | Jarrujen kitkapinnan kuluminen on voitava helposti kompensoida joko käsikäyttöisen tai automaattisen säätölaitteen avulla. Lisäksi voimansiirron ja jarrujen hallintalaitteilla ja komponenteilla on oltava sellainen liikevara ja tarpeen vaatiessa sopivat keinot tehon kompensoimiseen siten, että jarrujen kuumentuessa tai jarrupäällysteiden kuluessa tiettyyn pisteeseen saakka tehokas jarrutus on varmistettu ilman välitöntä tarvetta jarrujen säätöön. |
| --- | --- |

5.2.11

Jarrujen kitkapinnan kuluminen on voitava helposti kompensoida joko käsikäyttöisen tai automaattisen säätölaitteen avulla. Lisäksi voimansiirron ja jarrujen hallintalaitteilla ja komponenteilla on oltava sellainen liikevara ja tarpeen vaatiessa sopivat keinot tehon kompensoimiseen siten, että jarrujen kuumentuessa tai jarrupäällysteiden kuluessa tiettyyn pisteeseen saakka tehokas jarrutus on varmistettu ilman välitöntä tarvetta jarrujen säätöön.

| 5.2.11.1 | Käyttöjarrujen kulumisen säädön on tapahduttava automaattisesti. Automaattisella kulumissäätölaitteella on voitava varmistaa tehokas jarrutus jarrujen kuumentumista seuraavan jäähtymisen jälkeen. Ajoneuvolla on pystyttävä ajamaan normaalisti liitteen 3 kohdan 1.5 mukaisen testin jälkeen (tyyppi I -testi). |
| --- | --- |

5.2.11.1

Käyttöjarrujen kulumisen säädön on tapahduttava automaattisesti. Automaattisella kulumissäätölaitteella on voitava varmistaa tehokas jarrutus jarrujen kuumentumista seuraavan jäähtymisen jälkeen. Ajoneuvolla on pystyttävä ajamaan normaalisti liitteen 3 kohdan 1.5 mukaisen testin jälkeen (tyyppi I -testi).

| 5.2.11.2 | Käyttöjarrun kitkakomponenttien kulumisen tarkastaminen |
| --- | --- |

5.2.11.2

Käyttöjarrun kitkakomponenttien kulumisen tarkastaminen

| 5.2.11.2.1 | Käyttöjarrun päällysteiden kuluminen on voitava tarkastaa helposti ajoneuvon ulko- tai alapuolelta niin, ettei renkaita tarvitse irrottaa; ajoneuvo on esimerkiksi varustettava sopivilla tarkastusaukoilla. Tarkastaminen voi tapahtua käyttämällä ajoneuvon mukana yleensä toimitettavia työkaluja tai tarkastusvälineitä.
  Vaihtoehtoisesti hyväksytään järjestelmä, jossa on kutakin pyörää kohti tunnistin (paripyörät luetaan yhdeksi pyöräksi), joka ilmoittaa kuljettajalle tämän tavanomaisessa ajoasemassa jarrupäällysteiden vaihtamisen tarpeellisuudesta. Optisena varoitussignaalina voidaan käyttää kohdassa 5.2.21.1.2 määriteltyä keltaista varoitussignaalia. |
| --- | --- |

5.2.11.2.1

Käyttöjarrun päällysteiden kuluminen on voitava tarkastaa helposti ajoneuvon ulko- tai alapuolelta niin, ettei renkaita tarvitse irrottaa; ajoneuvo on esimerkiksi varustettava sopivilla tarkastusaukoilla. Tarkastaminen voi tapahtua käyttämällä ajoneuvon mukana yleensä toimitettavia työkaluja tai tarkastusvälineitä.

Vaihtoehtoisesti hyväksytään järjestelmä, jossa on kutakin pyörää kohti tunnistin (paripyörät luetaan yhdeksi pyöräksi), joka ilmoittaa kuljettajalle tämän tavanomaisessa ajoasemassa jarrupäällysteiden vaihtamisen tarpeellisuudesta. Optisena varoitussignaalina voidaan käyttää kohdassa 5.2.21.1.2 määriteltyä keltaista varoitussignaalia.

| 5.2.11.2.2 | Jarrulevyjen tai -rumpujen kitkapintojen kulumista voidaan arvioida ainoastaan kyseisen komponentin suoralla mittauksella tai tutkimalla jarrulevyjen ja -rumpujen kulumista ilmaisevia indikaattoreita, mikä voi edellyttää jonkinlaista laitteiston purkamista. Ajoneuvon valmistajan on tästä syystä määriteltävä tyyppihyväksynnän yhteydessä seuraavat seikat:






  a) | menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä vaadittu laitteiston purkamisen taso ja tarkastamiseen tarvittavat työkalut ja prosessit, |
| --- | --- | --- |

5.2.11.2.2

Jarrulevyjen tai -rumpujen kitkapintojen kulumista voidaan arvioida ainoastaan kyseisen komponentin suoralla mittauksella tai tutkimalla jarrulevyjen ja -rumpujen kulumista ilmaisevia indikaattoreita, mikä voi edellyttää jonkinlaista laitteiston purkamista. Ajoneuvon valmistajan on tästä syystä määriteltävä tyyppihyväksynnän yhteydessä seuraavat seikat:

a)

menetelmä, jolla jarrurumpujen ja -levyjen kitkapintojen kuluminen voidaan arvioida, sekä vaadittu laitteiston purkamisen taso ja tarkastamiseen tarvittavat työkalut ja prosessit,

| b) | tiedot hyväksyttävästä kulumisen enimmäistasosta, jonka jälkeen vaihtaminen on välttämätöntä.
  Nämä tiedot on saatettava vapaasti saataville, esimerkiksi käyttäjän käsikirjassa tai sähköisessä muodossa. |
| --- | --- |

b)

tiedot hyväksyttävästä kulumisen enimmäistasosta, jonka jälkeen vaihtaminen on välttämätöntä.

Nämä tiedot on saatettava vapaasti saataville, esimerkiksi käyttäjän käsikirjassa tai sähköisessä muodossa.

| 5.2.12 | Hydraulisten jarrujärjestelmien väliainesäiliöiden täyttöaukkojen on oltava helposti saavutettavissa. Lisäksi väliaineen varasäiliöt on suunniteltava ja rakennettava siten, että varaväliaineen taso voidaan tarkastaa helposti säiliöitä avaamatta. Säiliön kokonaiskapasiteetin on oltava vähintään yhtä suuri kuin se väliainetilavuus, joka syrjäytyy, kun kaikki säiliöistä syötettävät pyörien sylinterit tai jarrusatulan männät siirtyvät uutta jarrupäällystettä vastaavasta yläasennosta täysin kulunutta päällystettä vastaavan loppuun asti painettuna olevaan asentoon. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on ilmaistava kuljettajalle varaväliaineen tason mahdollinen aleneminen, joka saattaisi aiheuttaa vian jarrujärjestelmään. |
| --- | --- |

5.2.12

Hydraulisten jarrujärjestelmien väliainesäiliöiden täyttöaukkojen on oltava helposti saavutettavissa. Lisäksi väliaineen varasäiliöt on suunniteltava ja rakennettava siten, että varaväliaineen taso voidaan tarkastaa helposti säiliöitä avaamatta. Säiliön kokonaiskapasiteetin on oltava vähintään yhtä suuri kuin se väliainetilavuus, joka syrjäytyy, kun kaikki säiliöistä syötettävät pyörien sylinterit tai jarrusatulan männät siirtyvät uutta jarrupäällystettä vastaavasta yläasennosta täysin kulunutta päällystettä vastaavan loppuun asti painettuna olevaan asentoon. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on ilmaistava kuljettajalle varaväliaineen tason mahdollinen aleneminen, joka saattaisi aiheuttaa vian jarrujärjestelmään.

| 5.2.13 | Hydraulisissa jarrujärjestelmissä käytettävän väliaineen tyyppi on voitava tunnistaa joko standardin ISO 9128:2006 kuvan 1 tai 2 mukaisesta tunnuksesta tai asiaankuuluvasta DOT-tunnuksesta (esim. DOT 3). Tunnukset ja merkinnät on kiinnitettävä näkyvään paikkaan ja pysyvästi 100 mm:n säteelle väliainesäiliöiden täyttöaukoista. Valmistaja voi antaa lisätietoja. |
| --- | --- |

5.2.13

Hydraulisissa jarrujärjestelmissä käytettävän väliaineen tyyppi on voitava tunnistaa joko standardin ISO 9128:2006 kuvan 1 tai 2 mukaisesta tunnuksesta tai asiaankuuluvasta DOT-tunnuksesta (esim. DOT 3). Tunnukset ja merkinnät on kiinnitettävä näkyvään paikkaan ja pysyvästi 100 mm:n säteelle väliainesäiliöiden täyttöaukoista. Valmistaja voi antaa lisätietoja.

| 5.2.14 | Varoituslaite |
| --- | --- |

5.2.14

Varoituslaite

| 5.2.14.1 | Kun vahvistettu jarrutusteho on mahdotonta saavuttaa ilman varastoidun energian käyttöä, jokaiseen ajoneuvoon, johon on asennettu jonkin energiavaraston käyttämä käyttöjarru, on asennettava varoituslaite, joka aktivoi optisen tai akustisen varoitussignaalin, kun varastoidun energian määrä laskee jossakin järjestelmän osassa tasolle, jolla säiliötä täydentämättä ja ajoneuvon kuormituksesta riippumatta voidaan neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttöjarrulaitteen hallintalaitetta viidennen kerran käytettäessä vielä saavuttaa varajarrulle määrätty tehotaso (kun käyttöjarrun voimansiirrossa ei ole vikoja ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle). Varoituslaitteen on oltava kytketty jarrupiiriin suoraan ja pysyvästi. Kun moottori on käynnissä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa ja jarrulaite on moitteettomassa kunnossa, kuten tyyppihyväksyntätesteissä, varoituslaite saa antaa signaalin vain sinä aikana, jonka moottorin käynnistyksen jälkeinen energiasäiliöiden täyttyminen vaatii. Optisena varoitussignaalina on käytettävä kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitettua punaista varoitussignaalia. |
| --- | --- |

5.2.14.1

Kun vahvistettu jarrutusteho on mahdotonta saavuttaa ilman varastoidun energian käyttöä, jokaiseen ajoneuvoon, johon on asennettu jonkin energiavaraston käyttämä käyttöjarru, on asennettava varoituslaite, joka aktivoi optisen tai akustisen varoitussignaalin, kun varastoidun energian määrä laskee jossakin järjestelmän osassa tasolle, jolla säiliötä täydentämättä ja ajoneuvon kuormituksesta riippumatta voidaan neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen käyttöjarrulaitteen hallintalaitetta viidennen kerran käytettäessä vielä saavuttaa varajarrulle määrätty tehotaso (kun käyttöjarrun voimansiirrossa ei ole vikoja ja jarrut on säädetty mahdollisimman lähelle). Varoituslaitteen on oltava kytketty jarrupiiriin suoraan ja pysyvästi. Kun moottori on käynnissä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa ja jarrulaite on moitteettomassa kunnossa, kuten tyyppihyväksyntätesteissä, varoituslaite saa antaa signaalin vain sinä aikana, jonka moottorin käynnistyksen jälkeinen energiasäiliöiden täyttyminen vaatii. Optisena varoitussignaalina on käytettävä kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitettua punaista varoitussignaalia.

| 5.2.14.2 | Varoituslaitteen on kuitenkin optisen varoituksen lisäksi annettava myös akustinen varoitus sellaisissa ajoneuvoissa, joiden katsotaan olevan tämän säännön kohdan 5.2.4.1 vaatimusten mukaisia vain koska ne täyttävät tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.3 vaatimukset. Näiden laitteiden ei tarvitse toimia samanaikaisesti, jos kumpikin niistä täyttää edellä vahvistetut vaatimukset, eikä äänimerkki käynnisty ennen valomerkkiä. Optisena varoitussignaalina on käytettävä kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitettua punaista signaalia. |
| --- | --- |

5.2.14.2

Varoituslaitteen on kuitenkin optisen varoituksen lisäksi annettava myös akustinen varoitus sellaisissa ajoneuvoissa, joiden katsotaan olevan tämän säännön kohdan 5.2.4.1 vaatimusten mukaisia vain koska ne täyttävät tämän säännön liitteen 4 kohdan 1.3 vaatimukset. Näiden laitteiden ei tarvitse toimia samanaikaisesti, jos kumpikin niistä täyttää edellä vahvistetut vaatimukset, eikä äänimerkki käynnisty ennen valomerkkiä. Optisena varoitussignaalina on käytettävä kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitettua punaista signaalia.

| 5.2.14.3 | Äänimerkki voidaan tehdä toimintakyvyttömäksi seisontajarrua käytettäessä ja/tai, valmistajan valinnan mukaan, kun automaattivaihteen valintakytkin on ”pysäköinti”-asennossa. |
| --- | --- |

5.2.14.3

Äänimerkki voidaan tehdä toimintakyvyttömäksi seisontajarrua käytettäessä ja/tai, valmistajan valinnan mukaan, kun automaattivaihteen valintakytkin on ”pysäköinti”-asennossa.

| 5.2.15 | Rajoittamatta kohdan 5.1.2.3 vaatimusten soveltamista, silloin kun varaenergianlähteen käyttö on jarrujärjestelmän toimimisen kannalta välttämätöntä, on energiavaraston oltava sellainen, että jarrutusteho riittää pysäyttämään ajoneuvon vahvistettujen vaatimusten mukaisesti moottorin sammuttuakin tai vian ilmetessä energianlähteen käyttötoiminnoissa. Jos seisontajarruun vaikuttaa kuljettajan lihasvoiman lisäksi jarrutehostin, on seisontajarrun käyttö varmistettava silloinkin, kun tähän tehostimeen tulee vika, tarvittaessa sellaisella varaenergialla, joka on riippumaton energiasta, jolla tehostinta normaalisti syötetään. Tämä varaenergia voi olla myös käyttöjarrutukseen tarkoitettu. |
| --- | --- |

5.2.15

Rajoittamatta kohdan 5.1.2.3 vaatimusten soveltamista, silloin kun varaenergianlähteen käyttö on jarrujärjestelmän toimimisen kannalta välttämätöntä, on energiavaraston oltava sellainen, että jarrutusteho riittää pysäyttämään ajoneuvon vahvistettujen vaatimusten mukaisesti moottorin sammuttuakin tai vian ilmetessä energianlähteen käyttötoiminnoissa. Jos seisontajarruun vaikuttaa kuljettajan lihasvoiman lisäksi jarrutehostin, on seisontajarrun käyttö varmistettava silloinkin, kun tähän tehostimeen tulee vika, tarvittaessa sellaisella varaenergialla, joka on riippumaton energiasta, jolla tehostinta normaalisti syötetään. Tämä varaenergia voi olla myös käyttöjarrutukseen tarkoitettu.

| 5.2.16 | Pneumaattisen tai hydraulisen varalaitteen on saatava energiansa sillä tavoin, että määrätyt hidastuvuusarvot saavutetaan ja että energianlähteen vahingoittuessakaan varalaitteen toiminta ei voi aiheuttaa jarrulaitteiden energiavaran laskua kohdassa 5.2.14 tarkoitetun tason alapuolelle. |
| --- | --- |

5.2.16

Pneumaattisen tai hydraulisen varalaitteen on saatava energiansa sillä tavoin, että määrätyt hidastuvuusarvot saavutetaan ja että energianlähteen vahingoittuessakaan varalaitteen toiminta ei voi aiheuttaa jarrulaitteiden energiavaran laskua kohdassa 5.2.14 tarkoitetun tason alapuolelle.

| 5.2.17 | Sähköisellä käyttöjarrulaitteella varustetun perävaunun vetoon hyväksytyn moottoriajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  5.2.17.1 | Moottoriajoneuvon sähkövirran lähteessä (laturi tai akku) on oltava riittävästi kapasiteettia antamaan virtaa sähköiselle jarrujärjestelmälle. Kun moottori käy valmistajan suosittelemalla joutokäyntinopeudella ja kaikki valmistajan normaalivarustuksena toimittamat ajoneuvon sähkölaitteet ovat kytkettyinä päälle, ei sähköjohtojen jännite sähköisen jarrujärjestelmän suurimmalla virrankulutuksella (15 A) saa laskea alle arvon 9,6 V liitännästä mitattuna. Sähköjohtoihin ei saa ylikuormitettuinakaan aiheutua oikosulkua. |
| --- | --- | --- |

5.2.17

Sähköisellä käyttöjarrulaitteella varustetun perävaunun vetoon hyväksytyn moottoriajoneuvon on täytettävä seuraavat vaatimukset:

5.2.17.1

Moottoriajoneuvon sähkövirran lähteessä (laturi tai akku) on oltava riittävästi kapasiteettia antamaan virtaa sähköiselle jarrujärjestelmälle. Kun moottori käy valmistajan suosittelemalla joutokäyntinopeudella ja kaikki valmistajan normaalivarustuksena toimittamat ajoneuvon sähkölaitteet ovat kytkettyinä päälle, ei sähköjohtojen jännite sähköisen jarrujärjestelmän suurimmalla virrankulutuksella (15 A) saa laskea alle arvon 9,6 V liitännästä mitattuna. Sähköjohtoihin ei saa ylikuormitettuinakaan aiheutua oikosulkua.

| 5.2.17.2 | Kun vähintään kahdesta riippumattomasta yksiköstä koostuvaan vetoajoneuvon käyttöjarrujärjestelmään tulee vika, on yksikön tai yksikköjen, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja. |
| --- | --- |

5.2.17.2

Kun vähintään kahdesta riippumattomasta yksiköstä koostuvaan vetoajoneuvon käyttöjarrujärjestelmään tulee vika, on yksikön tai yksikköjen, joihin vika ei ole vaikuttanut, pystyttävä osittain tai kokonaan käyttämään perävaunun jarruja.

| 5.2.17.3 | Jarruvalon katkaisijan ja sähköisen jarrujärjestelmän käynnistämiseen käytettävän virtapiirin käyttö on sallittua vain, jos käyttöjohto ja jarruvalo on kytketty rinnakkain ja jarruvalon katkaisin ja virtapiiri pystyvät ottamaan vastaan aiheutuvan ylimääräisen kuorman. |
| --- | --- |

5.2.17.3

Jarruvalon katkaisijan ja sähköisen jarrujärjestelmän käynnistämiseen käytettävän virtapiirin käyttö on sallittua vain, jos käyttöjohto ja jarruvalo on kytketty rinnakkain ja jarruvalon katkaisin ja virtapiiri pystyvät ottamaan vastaan aiheutuvan ylimääräisen kuorman.

| 5.2.18 | Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.18

Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset.

| 5.2.18.1 | Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

5.2.18.1

Luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot

| 5.2.18.1.1 | Sähköinen hyötyjarrujärjestelmä saa kytkeytyä päälle ainoastaan kaasupolkimen välityksellä ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla. |
| --- | --- |

5.2.18.1.1

Sähköinen hyötyjarrujärjestelmä saa kytkeytyä päälle ainoastaan kaasupolkimen välityksellä ja/tai silloin, kun vaihde on vapaalla.

| 5.2.18.2 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

5.2.18.2

Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetut ajoneuvot

| 5.2.18.2.1 | Käyttöjarrujärjestelmän yhtä osaa ei saa olla mahdollista kytkeä osittain tai kokonaan pois päältä muutoin kuin automaattisesti. Tätä ei pidä tulkita poikkeukseksi kohdassa 5.2.10 vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.18.2.1

Käyttöjarrujärjestelmän yhtä osaa ei saa olla mahdollista kytkeä osittain tai kokonaan pois päältä muutoin kuin automaattisesti. Tätä ei pidä tulkita poikkeukseksi kohdassa 5.2.10 vahvistetuista vaatimuksista.

| 5.2.18.2.2 | Käyttöjarrujärjestelmällä saa olla ainoastaan yksi hallintalaite. |
| --- | --- |

5.2.18.2.2

Käyttöjarrujärjestelmällä saa olla ainoastaan yksi hallintalaite.

| 5.2.18.2.3 | Moottori(e)n sammuttaminen ja käytettävä vaihde eivät saa vaikuttaa haitallisesti käyttöjarrujärjestelmään. |
| --- | --- |

5.2.18.2.3

Moottori(e)n sammuttaminen ja käytettävä vaihde eivät saa vaikuttaa haitallisesti käyttöjarrujärjestelmään.

| 5.2.18.2.4 | Jos jarrujen sähköisen osan toiminta perustuu käyttöjarrun hallintalaitteesta tulevien tietojen ja pyöriin suuntautuvan jarrutusvoiman väliseen suhteeseen, jarrutusvoiman jakautumista akseleille koskevien vaatimusten (soveltuvin osin joko liite 5 tai 6) vastaisuuteen johtava kyseisen suhteen häiriö on ilmaistava kuljettajalle optisella varoitussignaalilla viimeistään silloin, kun hallintalaitetta käytetään, ja signaalin on oltava aktiivisena niin kauan kuin häiriö jatkuu ja virtakytkin on ajoasennossa (GO). |
| --- | --- |

5.2.18.2.4

Jos jarrujen sähköisen osan toiminta perustuu käyttöjarrun hallintalaitteesta tulevien tietojen ja pyöriin suuntautuvan jarrutusvoiman väliseen suhteeseen, jarrutusvoiman jakautumista akseleille koskevien vaatimusten (soveltuvin osin joko liite 5 tai 6) vastaisuuteen johtava kyseisen suhteen häiriö on ilmaistava kuljettajalle optisella varoitussignaalilla viimeistään silloin, kun hallintalaitetta käytetään, ja signaalin on oltava aktiivisena niin kauan kuin häiriö jatkuu ja virtakytkin on ajoasennossa (GO).

| 5.2.18.3 | Sekä luokan A että luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan kaikkia asiaa koskevia määräyksiä, kohdan 5.2.18.1.1 määräykset pois luettuina. Tällaisessa tapauksessa sähköinen hyötyjarrujärjestelmä saa olla käytettävissä kaasupolkimen välityksellä ja/tai silloin kun vaihde on vapaalla. Käyttöjarrun hallintalaitteen käyttäminen ei saa alentaa kaasupolkimen vapauttamisen aikaansaamaa jarrutusvoimaa. |
| --- | --- |

5.2.18.3

Sekä luokan A että luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovelletaan kaikkia asiaa koskevia määräyksiä, kohdan 5.2.18.1.1 määräykset pois luettuina. Tällaisessa tapauksessa sähköinen hyötyjarrujärjestelmä saa olla käytettävissä kaasupolkimen välityksellä ja/tai silloin kun vaihde on vapaalla. Käyttöjarrun hallintalaitteen käyttäminen ei saa alentaa kaasupolkimen vapauttamisen aikaansaamaa jarrutusvoimaa.

| 5.2.18.4 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti sähköisen jarrujärjestelmän toimintaan. |
| --- | --- |

5.2.18.4

Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti sähköisen jarrujärjestelmän toimintaan.

| 5.2.18.5 | Lukkiutumisenestolaitteella varustetuissa ajoneuvoissa lukkiutumisenestolaitteen on ohjattava sähköistä jarrujärjestelmää. |
| --- | --- |

5.2.18.5

Lukkiutumisenestolaitteella varustetuissa ajoneuvoissa lukkiutumisenestolaitteen on ohjattava sähköistä jarrujärjestelmää.

| 5.2.18.6 | Ajoakkujen latauksen tila määritetään tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä esitetyllä menetelmällä (4). |
| --- | --- |

5.2.18.6

Ajoakkujen latauksen tila määritetään tämän säännön liitteen 3 lisäyksessä esitetyllä menetelmällä (4

| 5.2.19 | Seisontajarrujärjestelmän sähköiseen voimansiirtoon sovellettavat erityiset lisävaatimukset: |
| --- | --- |

5.2.19

Seisontajarrujärjestelmän sähköiseen voimansiirtoon sovellettavat erityiset lisävaatimukset:

| 5.2.19.1 | Jos sähköinen voimansiirto vioittuu, seisontajarrujärjestelmä ei saa kytkeytyä tahattomasti käyttöön. |
| --- | --- |

5.2.19.1

Jos sähköinen voimansiirto vioittuu, seisontajarrujärjestelmä ei saa kytkeytyä tahattomasti käyttöön.

| 5.2.19.2 | Hallintalaitteen sähkökatkoksen tai hallintalaitteen ja siihen suorassa yhteydessä olevan elektronisen ohjainyksikön, poissuljettuna energiajärjestelmä, välisen sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvan katkoksen yhteydessä seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää kuljettajan istuimelta käsin, ja sen on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa hyväksytään seisontajarrun automaattinen käyttö ajoneuvon ollessa paikallaan edellyttäen, että sillä saavutetaan edellä mainittu jarrutusteho ja että seisontajarru pysyy kytkeytymisen jälkeen päällä riippumatta virtalukon (käynnistyskytkimen) tilasta. Tässä tapauksessa seisontajarrun on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, kun kuljettaja laittaa ajoneuvon jälleen liikkeeseen. Edellä mainitun tehon saavuttamiseksi tai siinä avustamiseksi voidaan käyttää mekaanista/manuaalista vaihteistoa tai automaattivaihteistoa (pysäköintiasento). |
| --- | --- |

5.2.19.2

Hallintalaitteen sähkökatkoksen tai hallintalaitteen ja siihen suorassa yhteydessä olevan elektronisen ohjainyksikön, poissuljettuna energiajärjestelmä, välisen sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvan katkoksen yhteydessä seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää kuljettajan istuimelta käsin, ja sen on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 8 prosenttia. Vaihtoehtoisesti tässä tapauksessa hyväksytään seisontajarrun automaattinen käyttö ajoneuvon ollessa paikallaan edellyttäen, että sillä saavutetaan edellä mainittu jarrutusteho ja että seisontajarru pysyy kytkeytymisen jälkeen päällä riippumatta virtalukon (käynnistyskytkimen) tilasta. Tässä tapauksessa seisontajarrun on kytkeydyttävä automaattisesti pois päältä, kun kuljettaja laittaa ajoneuvon jälleen liikkeeseen. Edellä mainitun tehon saavuttamiseksi tai siinä avustamiseksi voidaan käyttää mekaanista/manuaalista vaihteistoa tai automaattivaihteistoa (pysäköintiasento).

| 5.2.19.2.1 | Seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvasta katkoksesta tai hallintalaitteen sähkökatkoksesta on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella varoitussignaalilla. Jos katkos johtuu seisontajarrujärjestelmän sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, keltaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava heti katkoksen tapahtuessa.
  Tällaisesta hallintalaitteen sähkökatkoksesta tai elektronisten ohjainyksikköjen ulkopuolisissa johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, poissuljettuna energiajärjestelmä, on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.1 määritellyllä vilkkuvalla punaisella varoitussignaalilla, joka vilkkuu niin pitkään kuin virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON) ja vielä vähintään 10 sekuntia sen poiskytkemisen jälkeen, kun hallintalaite on kytkettynä päälle.
  Jos seisontajarrujärjestelmä havaitsee, että seisontajarru toimii asianmukaisesti, punaisen varoitussignaalin vilkkuminen voi keskeytyä, ja vilkkumaton punainen signaali ilmoittaa, että seisontajarru on päällä.
  Jos seisontajarrun käytöstä ilmoitetaan yleensä erillisellä punaisella varoitussignaalilla, joka täyttää kaikki kohdan 5.2.21.2 vaatimukset, tätä signaalia on käytettävä edellä mainittujen punaista varoitussignaalia koskevien vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

5.2.19.2.1

Seisontajarrujärjestelmän sähköisen voimansiirron johdoissa tapahtuvasta katkoksesta tai hallintalaitteen sähkökatkoksesta on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella varoitussignaalilla. Jos katkos johtuu seisontajarrujärjestelmän sähköisen ohjauksen välityksen johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, keltaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava heti katkoksen tapahtuessa.

Tällaisesta hallintalaitteen sähkökatkoksesta tai elektronisten ohjainyksikköjen ulkopuolisissa johdoissa tapahtuvasta katkoksesta, poissuljettuna energiajärjestelmä, on ilmoitettava kuljettajalle kohdassa 5.2.21.1.1 määritellyllä vilkkuvalla punaisella varoitussignaalilla, joka vilkkuu niin pitkään kuin virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON) ja vielä vähintään 10 sekuntia sen poiskytkemisen jälkeen, kun hallintalaite on kytkettynä päälle.

Jos seisontajarrujärjestelmä havaitsee, että seisontajarru toimii asianmukaisesti, punaisen varoitussignaalin vilkkuminen voi keskeytyä, ja vilkkumaton punainen signaali ilmoittaa, että seisontajarru on päällä.

Jos seisontajarrun käytöstä ilmoitetaan yleensä erillisellä punaisella varoitussignaalilla, joka täyttää kaikki kohdan 5.2.21.2 vaatimukset, tätä signaalia on käytettävä edellä mainittujen punaista varoitussignaalia koskevien vaatimusten täyttämiseksi.

| 5.2.19.3 | Varalaitteet voivat saada energiansa seisontajarrujärjestelmän sähköisestä voimansiirrosta, jos energian syöttö on riittävä seisontajarrun käyttöön vioista vapaissa olosuhteissa energianlähteeseen kohdistuvan ajoneuvon muun sähköisen kuormituksen lisäksi. Kohdan 5.2.20.6 määräyksiä sovelletaan silloin, kun myös käyttöjarrujärjestelmä käyttää kyseistä energiavarastoa. |
| --- | --- |

5.2.19.3

Varalaitteet voivat saada energiansa seisontajarrujärjestelmän sähköisestä voimansiirrosta, jos energian syöttö on riittävä seisontajarrun käyttöön vioista vapaissa olosuhteissa energianlähteeseen kohdistuvan ajoneuvon muun sähköisen kuormituksen lisäksi. Kohdan 5.2.20.6 määräyksiä sovelletaan silloin, kun myös käyttöjarrujärjestelmä käyttää kyseistä energiavarastoa.

| 5.2.19.4 | Kun jarrulaitteen sähköenergiaa ohjaava virtalukko (käynnistyskytkin) on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu, seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää, mutta sen kytkeytyminen pois päältä on estettävä.
  Seisontajarrujärjestelmä voidaan myös kytkeä pois päältä, kun tämä toiminto on osa kauko-ohjausjärjestelmää, joka täyttää E-säännön nro 79 muutossarjassa 02 tai myöhemmissä muutossarjoissa määritellyt luokan A automaattisesti ohjatun ohjaustoiminteen (ACSF) tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.19.4

Kun jarrulaitteen sähköenergiaa ohjaava virtalukko (käynnistyskytkin) on kytketty pois päältä ja/tai avain on poistettu, seisontajarrujärjestelmää on edelleen voitava käyttää, mutta sen kytkeytyminen pois päältä on estettävä.

Seisontajarrujärjestelmä voidaan myös kytkeä pois päältä, kun tämä toiminto on osa kauko-ohjausjärjestelmää, joka täyttää E-säännön nro 79 muutossarjassa 02 tai myöhemmissä muutossarjoissa määritellyt luokan A automaattisesti ohjatun ohjaustoiminteen (ACSF) tekniset vaatimukset.

| 5.2.20 | Sähköisellä ohjauksen välityksellä varustettuun seisontajarrujärjestelmään sovellettavat erityisvaatimukset |
| --- | --- |

5.2.20

Sähköisellä ohjauksen välityksellä varustettuun seisontajarrujärjestelmään sovellettavat erityisvaatimukset

| 5.2.20.1 | Kun seisontajarru on kytkettynä pois päältä, käyttöjarrujärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on ajoasennossa (ON), käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima. |
| --- | --- | --- |

5.2.20.1

Kun seisontajarru on kytkettynä pois päältä, käyttöjarrujärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on ajoasennossa (ON), käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima.

| b) | Ensimmäisten 60 sekunnin aikana sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on deaktivoitu asentoon ”pois päältä” (OFF) tai ”lukittu” (LOCK) ja/tai virta-avain on irrotettu, jarrun kolmen painalluksen on tuotettava staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima. |
| --- | --- |

b)

Ensimmäisten 60 sekunnin aikana sen jälkeen, kun käyttövoimajärjestelmän käyttökytkin on deaktivoitu asentoon ”pois päältä” (OFF) tai ”lukittu” (LOCK) ja/tai virta-avain on irrotettu, jarrun kolmen painalluksen on tuotettava staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1 esitetyssä käyttöjarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima.

| c) | Edellä mainitun ajan umpeuduttua tai neljännestä jarrun painalluksesta lähtien 60 sekunnin jakson kuluessa, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin, käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 esitetyssä varajarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima. |
| --- | --- |

c)

Edellä mainitun ajan umpeuduttua tai neljännestä jarrun painalluksesta lähtien 60 sekunnin jakson kuluessa, sen mukaan kumpi tapahtuu ensin, käyttöjarrujärjestelmän on kyettävä tuottamaan staattinen kokonaisjarrutusvoima, joka on vähintään samansuuruinen kuin tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 esitetyssä varajarrujärjestelmän tehon tyyppi 0 -testissä vaadittava jarrutusvoima.

Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa.

| 5.2.20.2 | Kun sähköiseen ohjauksen välitykseen, poisluettuna sen energiajärjestelmä, tulee yksittäinen tilapäinen (< 40 ms) vika (esim. signaali ei välity tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun toimintaan. |
| --- | --- |

5.2.20.2

Kun sähköiseen ohjauksen välitykseen, poisluettuna sen energiajärjestelmä, tulee yksittäinen tilapäinen (< 40 ms) vika (esim. signaali ei välity tai tietovirhe), tällä ei saa olla havaittavia vaikutuksia käyttöjarrun toimintaan.

| 5.2.20.3 | Sähköisen ohjauksen välityksen (poisluettuna sen energiajärjestelmä) toimintahäiriöstä (5), joka vaikuttaa tässä säännössä tarkoitettujen järjestelmien toimintaan ja tehoon, on ilmoitettava kuljettajalle joko kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetulla punaisella tai kohdassa 5.2.21.1.2 tarkoitetulla keltaisella varoitussignaalilla. Kun määrättyä käyttöjarrutehoa ei voida enää saada aikaan (punainen varoitussignaali), sähkövirran syötön keskeytymisestä (esim. katkeamisesta) johtuvista vioista on ilmoitettava kuljettajalle heti niiden tapahtuessa, ja tämän säännön liitteen 3 kohdan 2.2 mukainen määrätty varajarrutusteho on saatava aikaan käyttämällä käyttöjarrun hallintalaitetta. |
| --- | --- |

5.2.20.3

Sähköisen ohjauksen välityksen (poisluettuna sen energiajärjestelmä) toimintahäiriöstä (5

| 5.2.20.4 | Jos sähköisen ohjauksen välityksen energialähteeseen tulee vika, käyttöjarrujärjestelmän koko säätöalue on saavutettava käyttöjarrun hallintalaitteella tehtävien kahdenkymmenen peräkkäisen täyden iskun jarrutuksen jälkeen. Kussakin jarrutuksessa jarrun hallintalaitteen on kunkin käytön yhteydessä oltava täysin kytkettynä 20 sekunnin ajan ja tämä jälkeen se on vapautettava viideksi sekunniksi. Testin aikana energiansiirrossa on oltava riittävästi energiaa, jotta käyttöjarrujärjestelmällä saadaan aikaan täyden tehon jarrutus. Tätä vaatimusta ei pidä tulkita poikkeukseksi liitteessä 4 vahvistetuista vaatimuksista. |
| --- | --- |

5.2.20.4

Jos sähköisen ohjauksen välityksen energialähteeseen tulee vika, käyttöjarrujärjestelmän koko säätöalue on saavutettava käyttöjarrun hallintalaitteella tehtävien kahdenkymmenen peräkkäisen täyden iskun jarrutuksen jälkeen. Kussakin jarrutuksessa jarrun hallintalaitteen on kunkin käytön yhteydessä oltava täysin kytkettynä 20 sekunnin ajan ja tämä jälkeen se on vapautettava viideksi sekunniksi. Testin aikana energiansiirrossa on oltava riittävästi energiaa, jotta käyttöjarrujärjestelmällä saadaan aikaan täyden tehon jarrutus. Tätä vaatimusta ei pidä tulkita poikkeukseksi liitteessä 4 vahvistetuista vaatimuksista.

| 5.2.20.5 | Kun akun jännite putoaa alle valmistajan nimeämän arvon, jolla määrättyä käyttöjarrun tehoa ei voida enää taata ja/tai jolla vähintään kaksi toisistaan riippumatonta käyttöjarrupiiriä eivät voi saavuttaa määrättyä varajarrutustehoa, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava. Kun varoitussignaali on aktivoitunut, käyttöjarrun hallintalaitetta on voitava käyttää ja saavuttaa vähintään tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 määrätty varajarrutusteho. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa. |
| --- | --- |

5.2.20.5

Kun akun jännite putoaa alle valmistajan nimeämän arvon, jolla määrättyä käyttöjarrun tehoa ei voida enää taata ja/tai jolla vähintään kaksi toisistaan riippumatonta käyttöjarrupiiriä eivät voi saavuttaa määrättyä varajarrutustehoa, kohdassa 5.2.21.1.1 tarkoitetun punaisen varoitussignaalin on aktivoiduttava. Kun varoitussignaali on aktivoitunut, käyttöjarrun hallintalaitetta on voitava käyttää ja saavuttaa vähintään tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.2 määrätty varajarrutusteho. Käyttöjarrujärjestelmän energian välityksessä on oltava riittävästi energiaa.

| 5.2.20.6 | Jos varalaitteisiin syötetään energiaa samoista energiavarastoista kuin sähköiseen ohjauksen välitykseen, on varmistettava, että kun moottorin kierrosluku on enintään 80 prosenttia suurimman tehon nopeudesta, energian syöttö on riittävä määrättyjen hidastuvuusarvojen saavuttamiseksi. Tämä voidaan saada aikaan joko sellaisella energian syötöllä, jolla estetään kyseisen energiavaraston tyhjentyminen, kun kaikki varalaitteet ovat toiminnassa, tai kytkemällä automaattisesti pois päältä niitä valittuja varalaitteiden osia, joiden jännite on yli tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 määritetyn kriittisen tason, jotta estetään tämän energiavaraston tyhjentyminen edelleen. Tämän määräyksen noudattaminen voidaan osoittaa laskutoimituksella tai käytäntöön perustuvalla testillä. Tämä kohta ei koske niitä ajoneuvoja, joilla määrätyt hidastuvuusarvot voidaan saavuttaa ilman sähköenergian käyttöä. |
| --- | --- |

5.2.20.6

Jos varalaitteisiin syötetään energiaa samoista energiavarastoista kuin sähköiseen ohjauksen välitykseen, on varmistettava, että kun moottorin kierrosluku on enintään 80 prosenttia suurimman tehon nopeudesta, energian syöttö on riittävä määrättyjen hidastuvuusarvojen saavuttamiseksi. Tämä voidaan saada aikaan joko sellaisella energian syötöllä, jolla estetään kyseisen energiavaraston tyhjentyminen, kun kaikki varalaitteet ovat toiminnassa, tai kytkemällä automaattisesti pois päältä niitä valittuja varalaitteiden osia, joiden jännite on yli tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 määritetyn kriittisen tason, jotta estetään tämän energiavaraston tyhjentyminen edelleen. Tämän määräyksen noudattaminen voidaan osoittaa laskutoimituksella tai käytäntöön perustuvalla testillä. Tämä kohta ei koske niitä ajoneuvoja, joilla määrätyt hidastuvuusarvot voidaan saavuttaa ilman sähköenergian käyttöä.

| 5.2.20.7 | Jos varalaitteisiin syötetään energiaa sähköisestä ohjauksen välityksestä, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  5.2.20.7.1 | Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa liikkeessä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä jarrujen käyttämiseksi hallintalaitteella. |
| --- | --- | --- |

5.2.20.7

Jos varalaitteisiin syötetään energiaa sähköisestä ohjauksen välityksestä, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

5.2.20.7.1

Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa liikkeessä, varaston sisältämän energian on oltava riittävä jarrujen käyttämiseksi hallintalaitteella.

| 5.2.20.7.2 | Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa paikallaan seisontajarrujärjestelmä kytkettynä päälle, varaston sisältämän energian on oltava riittävä valaisimien käyttämiseksi myös silloin, kun jarruja käytetään. |
| --- | --- |

5.2.20.7.2

Jos energialähteeseen tulee käyttöhäiriö ajoneuvon ollessa paikallaan seisontajarrujärjestelmä kytkettynä päälle, varaston sisältämän energian on oltava riittävä valaisimien käyttämiseksi myös silloin, kun jarruja käytetään.

| 5.2.21 | Seuraavissa alakohdissa esitetään yleiset vaatimukset optisille varoitussignaaleille, joiden tarkoituksena on ilmoittaa kuljettajalle tietyistä moottoriajoneuvon jarrulaitteiston käyttöhäiriöistä (tai vioista). Lukuun ottamatta kohdassa 5.2.21.5 täsmennettyä tapausta, näitä merkkivaloja käytetään ainoastaan tässä säännössä määriteltyihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

5.2.21

Seuraavissa alakohdissa esitetään yleiset vaatimukset optisille varoitussignaaleille, joiden tarkoituksena on ilmoittaa kuljettajalle tietyistä moottoriajoneuvon jarrulaitteiston käyttöhäiriöistä (tai vioista). Lukuun ottamatta kohdassa 5.2.21.5 täsmennettyä tapausta, näitä merkkivaloja käytetään ainoastaan tässä säännössä määriteltyihin tarkoituksiin.

| 5.2.21.1 | Moottoriajoneuvoissa on oltava jarrujen käyttöhäiriöstä ja vioittumisesta ilmoittava optinen varoitussignaali seuraavasti:






  5.2.21.1.1 | punainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen muualla tässä säännössä määritellyn käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, joka estää määrätyn jarrutustehon saavuttamisen ja/tai estää ainakin toisen riippumattoman käyttöjarrupiirin toiminnan, |
| --- | --- | --- |

5.2.21.1

Moottoriajoneuvoissa on oltava jarrujen käyttöhäiriöstä ja vioittumisesta ilmoittava optinen varoitussignaali seuraavasti:

5.2.21.1.1

punainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen muualla tässä säännössä määritellyn käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, joka estää määrätyn jarrutustehon saavuttamisen ja/tai estää ainakin toisen riippumattoman käyttöjarrupiirin toiminnan,

| 5.2.21.1.2 | tarvittaessa keltainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen sähköisesti havaittavan käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, jota kohdassa 5.2.21.1.1 kuvattu punainen signaali ei ilmaise. |
| --- | --- |

5.2.21.1.2

tarvittaessa keltainen varoitussignaali, joka ilmaisee sellaisen sähköisesti havaittavan käyttöhäiriön ajoneuvon jarruissa, jota kohdassa 5.2.21.1.1 kuvattu punainen signaali ei ilmaise.

| 5.2.21.2 | Varoitussignaalien on näyttävä myös päivänvalossa. Varoitusvalon toimintakunto on voitava tarkastaa helposti kuljettajan istuimelta käsin. Varoituslaitteen komponentin vioittuminen ei saa johtaa kyseessä olevan jarrulaitteen tehon alenemiseen. |
| --- | --- |

5.2.21.2

Varoitussignaalien on näyttävä myös päivänvalossa. Varoitusvalon toimintakunto on voitava tarkastaa helposti kuljettajan istuimelta käsin. Varoituslaitteen komponentin vioittuminen ei saa johtaa kyseessä olevan jarrulaitteen tehon alenemiseen.

| 5.2.21.3 | Jollei toisin ole määrätty,






  5.2.21.3.1 | kaikki käyttöhäiriöt ja viat on ilmaistava kuljettajalle edellä mainituilla varoitussignaaleilla viimeistään silloin, kun kyseessä olevan jarrun hallintalaitetta käytetään, |
| --- | --- | --- |

5.2.21.3

Jollei toisin ole määrätty,

5.2.21.3.1

kaikki käyttöhäiriöt ja viat on ilmaistava kuljettajalle edellä mainituilla varoitussignaaleilla viimeistään silloin, kun kyseessä olevan jarrun hallintalaitetta käytetään,

| 5.2.21.3.2 | varoitussignaalien on pysyttävä aktiivisina niin kauan kuin käyttöhäiriö/vika ilmenee ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON) ja |
| --- | --- |

5.2.21.3.2

varoitussignaalien on pysyttävä aktiivisina niin kauan kuin käyttöhäiriö/vika ilmenee ja virtalukko (käynnistyskytkin) on asennossa ”päällä” (ON) ja

| 5.2.21.3.3 | varoitussignaalin on oltava jatkuva (ei vilkkuva). |
| --- | --- |

5.2.21.3.3

varoitussignaalin on oltava jatkuva (ei vilkkuva).

| 5.2.21.4 | Edellä mainittujen varoitussignaalien on sytyttävä, kun ajoneuvon (ja jarrujärjestelmän) sähkölaitteet kytketään päälle. Kun ajoneuvo on paikallaan, jarrujärjestelmän on ennen merkkivalojen sammuttamista varmennettava, ettei jarruissa ole määriteltyjä käyttöhäiriöitä tai vikoja. Sellaiset käyttöhäiriöt ja viat, joiden olisi aktivoitava edellä mainitut varoitussignaalit mutta joita ei havaita ajoneuvon ollessa paikallaan, on tallennettava muistiin, ja ne on ilmaistava kuljettajalle tämän käynnistäessä ajoneuvon ja aina, kun virtalukko (käynnistyskytkin) on kytkettynä päälle ja niin kauan kuin jarruissa on käyttöhäiriö tai vika. |
| --- | --- |

5.2.21.4

Edellä mainittujen varoitussignaalien on sytyttävä, kun ajoneuvon (ja jarrujärjestelmän) sähkölaitteet kytketään päälle. Kun ajoneuvo on paikallaan, jarrujärjestelmän on ennen merkkivalojen sammuttamista varmennettava, ettei jarruissa ole määriteltyjä käyttöhäiriöitä tai vikoja. Sellaiset käyttöhäiriöt ja viat, joiden olisi aktivoitava edellä mainitut varoitussignaalit mutta joita ei havaita ajoneuvon ollessa paikallaan, on tallennettava muistiin, ja ne on ilmaistava kuljettajalle tämän käynnistäessä ajoneuvon ja aina, kun virtalukko (käynnistyskytkin) on kytkettynä päälle ja niin kauan kuin jarruissa on käyttöhäiriö tai vika.

| 5.2.21.5 | Muista kuin määritellyistä toimintahäiriöistä (tai vioista) tai muusta moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruja ja/tai käyttökoneistoa koskevasta tiedosta voidaan ilmoittaa kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella merkkivalolla, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  5.2.21.5.1 | Ajoneuvo on paikallaan. |
| --- | --- | --- |

5.2.21.5

Muista kuin määritellyistä toimintahäiriöistä (tai vioista) tai muusta moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruja ja/tai käyttökoneistoa koskevasta tiedosta voidaan ilmoittaa kohdassa 5.2.21.1.2 määritellyllä keltaisella merkkivalolla, kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:

5.2.21.5.1

Ajoneuvo on paikallaan.

| 5.2.21.5.2 | Jarrulaitteistoon on kytketty virta ensimmäisen kerran ja merkkivalo on ilmoittanut kohdassa 5.2.21.4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti, ettei määriteltyjä toimintahäiriöitä (tai vikoja) ole havaittu. |
| --- | --- |

5.2.21.5.2

Jarrulaitteistoon on kytketty virta ensimmäisen kerran ja merkkivalo on ilmoittanut kohdassa 5.2.21.4 täsmennetyn menettelyn mukaisesti, ettei määriteltyjä toimintahäiriöitä (tai vikoja) ole havaittu.

| 5.2.21.5.3 | Muista kuin määritellyistä vikaantumisista tai muusta tiedosta ilmoitetaan ainoastaan varoitussignaalin vilkkumisella. Varoitussignaalin on kuitenkin sammuttava, kun ajoneuvon vauhti ylittää ensimmäisen kerran nopeuden 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.21.5.3

Muista kuin määritellyistä vikaantumisista tai muusta tiedosta ilmoitetaan ainoastaan varoitussignaalin vilkkumisella. Varoitussignaalin on kuitenkin sammuttava, kun ajoneuvon vauhti ylittää ensimmäisen kerran nopeuden 10 km/h.

| 5.2.22 | Jarrutuksesta ilmoittava signaalin tuottaminen jarruvalojen sytyttämiseksi |
| --- | --- |

5.2.22

Jarrutuksesta ilmoittava signaalin tuottaminen jarruvalojen sytyttämiseksi

| 5.2.22.1 | Kun kuljettaja kytkee päälle käyttöjarrun, aktivoituu signaali, jonka johdosta jarruvalot syttyvät. |
| --- | --- |

5.2.22.1

Kun kuljettaja kytkee päälle käyttöjarrun, aktivoituu signaali, jonka johdosta jarruvalot syttyvät.

| 5.2.22.2 | Vaatimukset ajoneuvoille, jotka on varustettu automaattisesti ohjatulla jarrutuksella ja/tai hyötyjarrutuksella, joka tuottaa hidastavan voiman (esim. kaasupolkimen vapautuessa) (6).






  Hidastuvuus automaattisesti ohjatulla jarrutuksella ja/tai hyötyjarrutuksella |
| --- | --- |
| ≤ 1,3 m/s2 | ≤ 1,3 m/s2 |
| Signaali voidaan aktivoida | Signaali on aktivoitava |

5.2.22.2

Vaatimukset ajoneuvoille, jotka on varustettu automaattisesti ohjatulla jarrutuksella ja/tai hyötyjarrutuksella, joka tuottaa hidastavan voiman (esim. kaasupolkimen vapautuessa) (6

Hidastuvuus automaattisesti ohjatulla jarrutuksella ja/tai hyötyjarrutuksella

≤ 1,3 m/s2

2

≤ 1,3 m/s2

2

Signaali voidaan aktivoida

Signaali on aktivoitava

Kun signaali on aktivoitunut, sen on pysyttävä aktivoituneena niin kauan kuin hidastamiskäsky jatkuu. Signaali voidaan kuitenkin estää ajoneuvon ollessa pysähtyneenä tai kun hidastamiskäsky laskee alle arvon 1,3 m/s2 tai alle signaalin aktivoineen arvon sen mukaan, kumpi on pienempi.

2

On toteutettava asianmukainen toimenpide (esim. päältäkytkentähystereesi, keskiarvoistus, aikaviive), jotta vältetään signaalin nopeat muutokset, jotka aiheuttavat jarruvalojen välkkymisen.

| 5.2.22.3 | Käyttöjarrujärjestelmän osan aktivoituminen ”selektiivisellä jarrutuksella” tai toiminnoilla, joiden ensisijaisena tarkoituksena ei ole hidastaa ajoneuvoa (esim. kitkajarrujen kevyt käyttö jarrulevyjen puhdistamiseksi), ei saa aktivoida edellä mainittua signaalia (7). |
| --- | --- |

5.2.22.3

Käyttöjarrujärjestelmän osan aktivoituminen ”selektiivisellä jarrutuksella” tai toiminnoilla, joiden ensisijaisena tarkoituksena ei ole hidastaa ajoneuvoa (esim. kitkajarrujen kevyt käyttö jarrulevyjen puhdistamiseksi), ei saa aktivoida edellä mainittua signaalia (7

| 5.2.22.4 | Signaalia ei saa tuottaa, jos hidastuminen syntyy pelkästään moottorin luonnollisesta jarrutusvaikutuksesta, ilman- tai vierintävastuksesta ja/tai tienpinnan kaltevuudesta. |
| --- | --- |

5.2.22.4

Signaalia ei saa tuottaa, jos hidastuminen syntyy pelkästään moottorin luonnollisesta jarrutusvaikutuksesta, ilman- tai vierintävastuksesta ja/tai tienpinnan kaltevuudesta.

| 5.2.23 | Kun ajoneuvo on varustettu hätäjarrutuksesta ilmoittavalla järjestelmällä, hätäjarrutussignaalin on aktivoiduttava ja deaktivoiduttava käyttöjarrujärjestelmää käytettäessä vain silloin, kun seuraavat edellytykset täyttyvät (6): |
| --- | --- |

5.2.23

Kun ajoneuvo on varustettu hätäjarrutuksesta ilmoittavalla järjestelmällä, hätäjarrutussignaalin on aktivoiduttava ja deaktivoiduttava käyttöjarrujärjestelmää käytettäessä vain silloin, kun seuraavat edellytykset täyttyvät (6

| 5.2.23.1 | Signaali ei saa aktivoitua, kun ajoneuvon hidastuvuus on alle 6 m/s2, mutta se voi aktivoitua mainitulla tai sen ylittävällä hidastuvuudella. Varsinaisen arvon määrittelee ajoneuvon valmistaja.
  Signaalin on deaktivoiduttava viimeistään silloin, kun hidastuvuus on laskenut alle arvon 2,5 m/s2. |
| --- | --- |

5.2.23.1

Signaali ei saa aktivoitua, kun ajoneuvon hidastuvuus on alle 6 m/s2

Signaalin on deaktivoiduttava viimeistään silloin, kun hidastuvuus on laskenut alle arvon 2,5 m/s2.

2

| 5.2.23.2 | Myös seuraavia edellytyksiä voidaan soveltaa:






  a) | Signaali voidaan tuottaa jarrutuskäskyn perusteella saatavasta ajoneuvon hidastuvuutta koskevasta ennusteesta noudattaen kohdassa 5.2.23.1 määriteltyjä aktivoinnin ja deaktivoinnin kynnysarvoja,
  tai |
| --- | --- | --- |

5.2.23.2

Myös seuraavia edellytyksiä voidaan soveltaa:

a)

Signaali voidaan tuottaa jarrutuskäskyn perusteella saatavasta ajoneuvon hidastuvuutta koskevasta ennusteesta noudattaen kohdassa 5.2.23.1 määriteltyjä aktivoinnin ja deaktivoinnin kynnysarvoja,

tai

| b) | signaali voi aktivoitua nopeuden ollessa yli 50 km/h, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on täydessä toiminnassa (liitteen 6 kohdan 2 määritelmän mukaisesti). |
| --- | --- |

b)

signaali voi aktivoitua nopeuden ollessa yli 50 km/h, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on täydessä toiminnassa (liitteen 6 kohdan 2 määritelmän mukaisesti).

Signaalin on deaktivoiduttava, kun lukkiutumisenestojärjestelmä ei enää ole täydessä toiminnassa.

| 5.2.24 | Luokkien M1 ja N1 moottorikäyttöisten ajoneuvojen, jotka on varustettu tilapäiskäyttöön tarkoitetuilla varapyörä-rengasyhdistelmillä, on täytettävä E-säännön nro 64 liitteen 3 sisältämät asiaankuuluvat tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2.24

Luokkien M1

1

6.   Testit

Sellaisille ajoneuvoille tehtävät jarrutustestit, joille haetaan hyväksyntää, ja vaadittava jarrutusteho esitetään tämän säännön liitteessä 3.

7.   Ajoneuvotyypin tai jarrujärjestelmän muutokset ja hyväksynnän laajentaminen

| 7.1 | Ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin tai jarrujärjestelmään tehdyistä muutoksista. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko






  7.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää yhä vaadittavat edellytykset, tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Ajoneuvotyypin hyväksyneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle on ilmoitettava kaikista ajoneuvotyyppiin tai jarrujärjestelmään tehdyistä muutoksista. Tämän jälkeen kyseinen viranomainen voi joko

7.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaisia kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo täyttää yhä vaadittavat edellytykset, tai

| 7.1.2 | pyytää testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta lisätietoja. |
| --- | --- |

7.1.2

pyytää testien suorittamisesta vastaavalta tutkimuslaitokselta lisätietoja.

| 7.2 | Ilmoitus hyväksynnän vahvistuksesta, laajennuksesta tai epäämisestä on toimitettava kohdassa 4.3 tarkoitettua menettelyä noudattaen tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

7.2

Ilmoitus hyväksynnän vahvistuksesta, laajennuksesta tai epäämisestä on toimitettava kohdassa 4.3 tarkoitettua menettelyä noudattaen tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 7.3 | Hyväksynnän laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava järjestysnumero kullekin laajennuksesta laaditulle ilmoituslomakkeelle. |
| --- | --- |

7.3

Hyväksynnän laajennuksen myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava järjestysnumero kullekin laajennuksesta laaditulle ilmoituslomakkeelle.

8.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen liitteessä 1 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 8.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä ja täyttää kohdan 5 vaatimukset.

| 8.2 | Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastus suoritetaan yleensä joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

8.2

Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastus suoritetaan yleensä joka toinen vuosi.

9.   Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta

| 9.1 | Tämän säännön mukaisesti ajoneuvolle myönnetty tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön mukaisesti ajoneuvolle myönnetty tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos kohdassa 8.1 määrättyjä vaatimuksia ei noudateta.

| 9.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

9.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   Tuotannon lopettaminen

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön mukaisesti hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistuksen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Kun kyseinen viranomainen saa asiaa koskevan ilmoituksen, sen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille lähettämällä jäljennös tämän säännön liitteen 1 mukaiselle mallille laaditusta ilmoituslomakkeesta.

11.   Hyväksyntätesteistä vastaavien tutkimuslaitosten ja tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien tutkimuslaitosten sekä niiden tyyppihyväksyntäviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta on toimitettava.

12.   Siirtymämääräykset

| 12.1 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät 1. syyskuuta 2018 alkaen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia tyyppihyväksyntiä. |
| --- | --- |

12.1

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät 1. syyskuuta 2018 alkaen saa kieltäytyä myöntämästä tai hyväksymästä tähän sääntöön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01, perustuvia tyyppihyväksyntiä.

| 12.2 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2018 jälkeen edelleen hyväksyttävä tämän säännön muutossarjan 00 mukaisesti myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.
  Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät kuitenkaan ole velvollisia kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten hyväksymään sellaisten ajoneuvotyyppien tämän säännön muutossarjan 00 mukaista tyyppihyväksyntää, joissa ei ole ajonvakautustoimintoa (siten kuin se on määritelty E-säännössä nro 13) tai elektronista ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta. |
| --- | --- |

12.2

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on 1. syyskuuta 2018 jälkeen edelleen hyväksyttävä tämän säännön muutossarjan 00 mukaisesti myönnettyjä tyyppihyväksyntiä.

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät kuitenkaan ole velvollisia kansallista tai alueellista tyyppihyväksyntää varten hyväksymään sellaisten ajoneuvotyyppien tämän säännön muutossarjan 00 mukaista tyyppihyväksyntää, joissa ei ole ajonvakautustoimintoa (siten kuin se on määritelty E-säännössä nro 13) tai elektronista ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta.

| 12.3 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. syyskuuta 2018 alkaen myöntää tyyppihyväksynnän vain, jos hyväksyttävänä oleva ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01. |
| --- | --- |

12.3

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat 1. syyskuuta 2018 alkaen myöntää tyyppihyväksynnän vain, jos hyväksyttävänä oleva ajoneuvotyyppi täyttää tämän säännön vaatimukset, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

| 12.4 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta nykyisiä tyyppihyväksyntiä alkuperäisen hyväksynnän myöntämisajankotana voimassa olleiden säännösten perusteella riippumatta siitä, onko ajoneuvossa ajonvakautustoimintoa (siten kuin se on määritelty E-säännössä nro 13) tai elektronista ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta vai ei. |
| --- | --- |

12.4

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet eivät saa kieltäytyä laajentamasta nykyisiä tyyppihyväksyntiä alkuperäisen hyväksynnän myöntämisajankotana voimassa olleiden säännösten perusteella riippumatta siitä, onko ajoneuvossa ajonvakautustoimintoa (siten kuin se on määritelty E-säännössä nro 13) tai elektronista ajonvakautusjärjestelmää ja hätäjarrutehostinta vai ei.

---

(1)  Tässä säännössä määrätään luokan N1 ajoneuvoja koskevista vaatimuksista, jotka ovat vaihtoehtoisia E-säännön nro 13 vaatimuksille. Osapuolet, jotka soveltavat sekä E-sääntöä nro 13 että tätä sääntöä, tunnustavat molempien sääntöjen mukaiset hyväksynnät yhtä päteviksi. Ajoneuvoluokat M1 ja N1 on määritelty ajoneuvojen rakennetta koskevassa konsolidoidussa päätöslauselmassa (R.E.3), asiakirja (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, kohta 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

1

1

1

(2)  Vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten tunnusnumerot esitetään ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteessä 3, asiakirja ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, liite 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Hyväksynnän myöntävällä tyyppihyväksyntäviranomaisella on oikeus tarkastaa seisontajarrujärjestelmä ajoneuvon lisätesteillä.

3

(4)  Tutkimuslaitoksen kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti lataustilan tarkastusta ei vaadita ajoneuvoilta, joissa on sisäinen energianlähde ajoakkujen lataamista varten ja keinot säännellä akkujen lataustilaa.

4

(5)  Kunnes sovitaan yhtenäisistä testausmenettelyistä, valmistajan on annettava tutkimuslaitokselle selvitys mahdollisista ohjauksen välityksen toimintahäiriöistä ja niiden vaikutuksista. Tutkimuslaitos ja ajoneuvon valmistaja käsittelevät nämä tiedot ja sopivat niistä.

5

(6)  Tyyppihyväksynnän yhteydessä ajoneuvon valmistajan on vahvistettava, että tämä vaatimus täyttyy.

6

(7)  Selektiivinen jarrutustoiminto voi muuttua jarrutuksen aikana automaattiseksi jarrutukseksi.

7

---

LIITE 1

Ilmoitus
   (*1)

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

| | Antaja | : | viranomaisen nimi:
  ......
  ......
  ...... |
| --- | --- | --- | --- |

Image 1

Antaja

:

viranomaisen nimi:

......

......

......

| Aihe: Ajoneuvotyypin (1) (2) | : | hyväksynnän myöntäminen
  hyväksynnän laajentaminen
  hyväksynnän epääminen
  hyväksynnän peruuttaminen
  tuotannon lopettaminen |
| --- | --- | --- |

Aihe: Ajoneuvotyypin (1) (2)

:

hyväksynnän myöntäminen

hyväksynnän laajentaminen

hyväksynnän epääminen

hyväksynnän peruuttaminen

tuotannon lopettaminen

jarrulaitteiden osalta E-säännön nro 13-H mukaisesti

| Hyväksyntänumero... | | Laajennuksen numero... |
| --- | --- | --- |

Hyväksyntänumero...

Laajennuksen numero...

| 1. | Ajoneuvon kauppanimi tai merkki... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ajoneuvotyyppi... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valmistajan nimi ja osoite... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valmistajan edustajan nimi ja osoite (jos on)...
  ...... |
| --- | --- |

4.

......

| 5. | Ajoneuvon massa... |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Ajoneuvon enimmäismassa... |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ajoneuvon vähimmäismassa... |
| --- | --- |

5.2

| 6. | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo)... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jarrupäällysteiden, -levyjen ja -rumpujen merkki ja tyyppi |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Jarrupäällysteet |
| --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Kaikkien liitteen 3 asianomaisten määräysten mukaisesti testatut jarrupäällysteet... |
| --- | --- |

7.1.1

| 7.1.2 | Liitteen 7 mukaisesti testatut vaihtoehtoiset jarrupäällysteet... |
| --- | --- |

7.1.2

| 7.2 | Jarrulevyt ja -rummut |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrulevyjen tunnistekoodit...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.1

......

| 7.2.2 | Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrurumpujen tunnistekoodit...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.2

......

| 8. | Moottorityyppi... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vaihteiden lukumäärä ja välityssuhteet... |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vetopyörästön välityssuhteet... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kytkettäväksi hyväksytyn perävaunun enimmäismassa... |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | Jarruton perävaunu... |
| --- | --- |

11.1

| 12. | Renkaan mitat... |
| --- | --- |

12.

| 12.1 | Tilapäiseen käyttöön tarkoitettujen varapyörien ja -renkaiden mitat... |
| --- | --- |

12.1

| 12.2 | Ajoneuvo täyttää E-säännön nro 64 liitteen 3 tekniset vaatimukset:...
  ...kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

12.2

...kyllä/ei (2)

| 13. | Suurin rakenteellinen nopeus... |
| --- | --- |

13.

| 14. | Lyhyt kuvaus jarrulaitteista... |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ajoneuvon massa testattaessa | Kuormitettuna (kg) | Kuormittamattomana (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Akseli 1 | | |
| Akseli 2 | | |
| Yhteensä | | |

15.

Kuormitettuna (kg)

Kuormittamattomana (kg)

Akseli 1

Akseli 2

Yhteensä

| 16. | Testien tulokset:







  Testino peus (km/h) | Mitattu teho | Mitattu hallintalaitteeseen kohdistettu voima (daN) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

16.

Testino peus (km/h)

Mitattu teho

Mitattu hallintalaitteeseen kohdistettu voima (daN)

| 16.1 | Tyyppi 0 -testit:...
  vaihde vapaalla...
  käyttöjarru (kuormitettuna)...
  käyttöjarru (kuormittamattomana)...
  varajarru (kuormitettuna)...
  varajarru (kuormittamattomana)... |
| --- | --- |

16.1

vaihde vapaalla...

käyttöjarru (kuormitettuna)...

käyttöjarru (kuormittamattomana)...

varajarru (kuormitettuna)...

varajarru (kuormittamattomana)...

| 16.2 | Tyyppi 0 -testit:...
  vaihde kytkettynä...
  käyttöjarru (kuormitettuna)...
  käyttöjarru (kuormittamattomana)...
  (liitteen 3 kohdan 2.1.1 (B) mukaisesti)... |
| --- | --- |

16.2

vaihde kytkettynä...

käyttöjarru (kuormitettuna)...

käyttöjarru (kuormittamattomana)...

(liitteen 3 kohdan 2.1.1 (B) mukaisesti)...

| 16.3 | Tyyppi I -testit:...
  alustavat jarrutukset (poljinvoiman määrittämiseksi)...
  kuumajarrutusteho (ensimmäinen pysähdys)...
  kuumajarrutusteho (toinen pysähdys)...
  palautumisteho... |
| --- | --- |

16.3

alustavat jarrutukset (poljinvoiman määrittämiseksi)...

kuumajarrutusteho (ensimmäinen pysähdys)...

kuumajarrutusteho (toinen pysähdys)...

palautumisteho...

| 16.4 | Seisontajarrun dynaaminen jarrutusteho:... |
| --- | --- |

16.4

| 17. | Liitteen 5 jarrutustehotestien tulokset:... |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ajoneuvo on/ei ole (2) varustettu sähköjarrujärjestelmällä varustettujen perävaunujen vetämiseen |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ajoneuvo on/ei ole (2) varustettu lukkiutumisenestojärjestelmällä |
| --- | --- |

19.

| 19.1 | Ajoneuvo täyttää liitteen 6 vaatimukset: kyllä/ei (2) |
| --- | --- |

19.1

| 19.2 | Lukkiutumisenestojärjestelmän luokka: luokka 1 / 2 / 3 (2) |
| --- | --- |

19.2

| 20. | Liitteen 8 mukaiset asianmukaiset asiakirjat toimitettu seuraavien järjestelmien osalta: kyllä / ei / tarpeeton (2) |
| --- | --- |

20.

| 21. | Päivä, jona ajoneuvo on toimitettu hyväksyttäväksi... |
| --- | --- |

21.

| 22. | Hyväksyntätestauksesta vastaava tutkimuslaitos... |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen päivämäärä... |
| --- | --- |

23.

| 24. | Tutkimuslaitoksen antaman testausselosteen numero... |
| --- | --- |

24.

| 25. | Hyväksyntä myönnetty/evätty/laajennettu/peruutettu (2) |
| --- | --- |

25.

| 26. | Hyväksyntämerkin sijainti ajoneuvossa... |
| --- | --- |

26.

| 27. | Paikka... |
| --- | --- |

27.

| 28. | Päiväys... |
| --- | --- |

28.

| 29. | Allekirjoitus... |
| --- | --- |

29.

| 30. | Tämän säännön kohdassa 4.3 tarkoitettu yhteenveto on tämän ilmoituksen liitteenä. |
| --- | --- |

30.

---

(*1)  Tyyppihyväksyntäviranomaisen on toimitettava E-säännön nro 90 mukaista hyväksyntää hakevan hakijan tai hakijoiden pyynnöstä tämän liitteen lisäykseen 1 sisältyvät tiedot. Näitä tietoja ei kuitenkaan toimiteta muuhun tarkoitukseen kuin E-säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten.

(1)  Hyväksynnän myöntäneen/laajentaneen/evänneen/peruuttaneen maan tunnusnumero (ks. säännön hyväksyntämääräykset).

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

---

Lisäys

Luettelo ajoneuvoa koskevista tiedoista E-säännön nro 90 mukaista hyväksyntää varten

| 1. | Ajoneuvotyypin kuvaus... |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Ajoneuvon kaupallinen nimi tai merkki... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ajoneuvoluokka... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ajoneuvotyyppi E-säännön nro 13-H mukaisen hyväksynnän mukaan... |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ajoneuvotyyppiin kuuluvien ajoneuvojen mallit tai kaupalliset nimet... ... |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Valmistajan nimi ja osoite... |
| --- | --- |

1.5

| 2. | Jarrupäällysteiden, -levyjen ja -rumpujen merkki ja tyyppi... |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Jarrupäällysteet... |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Kaikkien liitteen 3 asianomaisten määräysten mukaisesti testatut jarrupäällysteet... |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Liitteen 7 mukaisesti testatut vaihtoehtoiset jarrupäällysteet... |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.2 | Jarrulevyt ja -rummut... |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrulevyjen tunnistekoodit... ... |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Jarrujärjestelmän hyväksynnän piiriin kuuluvien jarrurumpujen tunnistekoodit... ... |
| --- | --- |

2.2.2

| 3. | Ajoneuvon vähimmäismassa... |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo)... |
| --- | --- |

3.1

| 4. | Ajoneuvon enimmäismassa... |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Massan jakautuminen akseleille (enimmäisarvo)... |
| --- | --- |

4.1

| 5. | Ajoneuvon suurin nopeus... |
| --- | --- |

5.

| 6. | Renkaan ja pyörän mitat... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jarrupiirijako (esimerkiksi etu-/takapyörät tai diagonaalinen jako)... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ilmoitus siitä, mikä järjestelmä toimii varajarrujärjestelmänä... |
| --- | --- |

8.

| 9. | Eritelmä jarruventtiileistä (soveltuvin osin)... |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | Kuormituksen tunnistusventtiilit... |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Paineventtiilien asetus... |
| --- | --- |

9.2

| 10. | Suunniteltu jarruvoiman jakautuminen... |
| --- | --- |

10.

| 11. | Jarrun tekniset tiedot... |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | Levyjarrun tyyppi (esimerkiksi mäntien lukumäärä ja läpimitat, jäähdytettävät tai umpinaiset levyt)... |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | Rumpujarrun tyyppi (esimerkiksi duoservo sekä männän koko ja rummun mitat)... ... |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | Paineilmajarrujärjestelmien osalta ilmoitetaan esimerkiksi kammioiden sekä varsien tyyppi ja koko jne.... |
| --- | --- |

11.3

| 12. | Pääsylinterin tyyppi ja koko... |
| --- | --- |

12.

| 13. | Jarrutehostimen tyyppi ja koko... |
| --- | --- |

13.

---

LIITE 2

Hyväksyntämerkit

Malli A

(ks. tämän säännön kohta 4.4)

Image 2

a = vähintään 8 mm

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty merkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty jarrulaitteiden osalta Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) E-säännön nro 13-H mukaisesti hyväksyntänumerolla 012439. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa ilmaisevat, että hyväksyntä on myönnetty E-säännön nro 13-H muutossarjan 01 vaatimusten mukaisesti.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image 3

a = vähintään 8 mm

Edellä esitetty ajoneuvoon kiinnitetty merkki osoittaa, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Yhdistyneessä kuningaskunnassa (E 11) sääntöjen nro 13-H ja 24 (1) mukaisesti (jälkimmäisessä tapauksessa oikaistu absorptiokerroin on 1,30 m–1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntäpäivinä E-sääntö nro 13-H sisälsi muutossarjan 01 ja E-sääntö nro 24 muutossarjan 02.

---

(1)  Tämä numero on annettu ainoastaan esimerkkinä.

---

LIITE 3

Jarrutustestit ja jarrujärjestelmien teho

1.   Jarrutustestit

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Jarrujärjestelmien tehovaatimukset perustuvat ajoneuvon pysähtymismatkaan ja keskimääräiseen täysin kehittyneeseen hidastuvuuteen. Jarrujärjestelmän teho on määriteltävä mittaamalla pysähtymismatka suhteessa ajoneuvon jarrutuksen alkunopeuteen ja/tai mittaamalla täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus testin aikana. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Pysähtymismatka on ajoneuvon kulkema matka jarrulaitteen käytön aloitushetkestä ajoneuvon pysähtymishetkeen. Alkunopeus on ajoneuvon nopeus jarrulaitteen käytön aloitushetkellä. Alkunopeuden on oltava vähintään 98 prosenttia kyseessä olevalle testille määrätystä nopeudesta.
  Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) lasketaan keskimääräisenä hidastuvuutena suhteessa matkaan välillä vb–ve seuraavan kaavan mukaisesti:





  jossa







  vo | = | alkunopeus (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | ajoneuvon nopeus arvolla 0,8 vo (km/h) |
| ve | = | ajoneuvon nopeus arvolla 0,1 vo (km/h) |
| sb | = | vo:n ja vb:n välillä kuljettu matka metreinä |
| se | = | vo:n ja ve:n välillä kuljettu matka metreinä. |

1.1.2

Täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (dm) lasketaan keskimääräisenä hidastuvuutena suhteessa matkaan välillä vb–ve seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

jossa

vo

=

alkunopeus (km/h)

vb

=

ajoneuvon nopeus arvolla 0,8 vo (km/h)

ve

=

ajoneuvon nopeus arvolla 0,1 vo (km/h)

sb

=

vo:n ja vb:n välillä kuljettu matka metreinä

se

=

vo:n ja ve:n välillä kuljettu matka metreinä.

Nopeus ja matka on määriteltävä testivälineillä, joiden tarkkuus on ± 1 prosenttia testille määrätystä nopeudesta. Arvo dm voidaan määritellä muilla menetelmillä kuin nopeuden ja matkan mittauksella. Tällöin arvon dm tarkkuuden on oltava ± 3 prosenttia.

1.2   Ajoneuvon jarrutusteho on kaikkien ajoneuvojen hyväksyntää varten mitattava testeissä ajoradalla seuraavissa olosuhteissa:

| 1.2.1 | Ajoneuvon massan on oltava kunkin testityypin vaatimusten mukainen, ja se on ilmoitettava testausselosteessa. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Testi on tehtävä kullekin testityypille vahvistetulla nopeudella. Jos ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus on pienempi kuin testille vahvistettu nopeus, testi on suoritettava ajoneuvon suurimmalla nopeudella. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Vaaditun tehon tuottamiseen tarvittava jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa testeissä ylittää vahvistettua enimmäisarvoa. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Tienpinnan on oltava riittävän pitävä, jollei asiaa koskevissa liitteissä muuta määrätä. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Testit on suoritettava olosuhteissa, joissa tuulen ei katsota voivan vaikuttaa testituloksiin. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Testejä aloitettaessa ajoneuvon renkaiden on oltava kylmät ja rengaspaineen pyöriin kohdistuvalle kuormalle vahvistetun paineen mukainen ajoneuvon ollessa paikallaan. |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.2.7 | Määrätty teho on saavutettava ilman pyörien lukkiutumista nopeuden ollessa yli 15 km/h siten, että ajoneuvo ei poikkea 3,5 metrin levyiseltä ajoradalta, kallistuskulma on enintään 15 astetta ja ajoneuvo ei tärise epätavallisesti. |
| --- | --- |

1.2.7

| 1.2.8 | Kokonaan tai osittain sähkömoottoreilla käyvien ajoneuvojen, joissa moottorit on kytketty pysyvästi pyöriin, kaikki testit on suoritettava nämä moottorit kytkettyinä. |
| --- | --- |

1.2.8

| 1.2.9 | Sellaisten kohdan 1.2.8 mukaisten ajoneuvojen osalta, joissa on luokan A sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, käyttäytymistestit vakauden säilymisen tarkastamiseksi on tehtävä radalla, jonka kitkakerroin on pieni (liitteen 6 kohdan 5.2.2 mukaisesti) käyttäen nopeutta, joka on 80 prosenttia enimmäisnopeudesta, mutta enintään 120 km/h. |
| --- | --- |

1.2.9

| 1.2.9.1 | Lisäksi sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa on luokan A sähköinen hyötyjarrujärjestelmä, vaihteen vaihtamisen ja kaasupolkimen vapauttamisen kaltaiset hetkittäiset olosuhteet eivät saa vaikuttaa ajoneuvon käyttäytymiseen kohdassa 1.2.9 kuvatuissa testausolosuhteissa. |
| --- | --- |

1.2.9.1

| 1.2.10 | Kohdissa 1.2.9 ja 1.2.9.1 tarkoitettujen testien aikana pyörien lukkiutuminen ei ole sallittua. Ohjaussuunnan korjaaminen on kuitenkin sallittua, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja enintään 240 astetta kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.2.10

| 1.2.11 | Sellaisissa ajoneuvoissa, joiden sähkökäyttöiset seisontajarrut saavat voimansa ajoakuista (tai vara-akusta), joihin syötetty energia on pelkästään peräisin riippumattomasta ulkoisesta latausjärjestelmästä, näiden akkujen lataustila saa olla jarrutustehotestin aikana keskimäärin enintään 5 prosenttia sitä lataustilaa suurempi, jossa tämän säännön kohdassa 5.2.20.5 tarkoitetun jarrujen toimintahäiriöstä ilmoittavan varoituksen on aktivoiduttava.
  Jos varoitus aktivoituu, akkuja voidaan hieman ladata testien aikana, jotta niiden lataustila pysyy vaadituissa rajoissa. |
| --- | --- |

1.2.11

Jos varoitus aktivoituu, akkuja voidaan hieman ladata testien aikana, jotta niiden lataustila pysyy vaadituissa rajoissa.

1.3   Ajoneuvon käyttäytyminen jarrutuksen aikana

| 1.3.1 | Jarrutustesteissä ja erityisesti suurilla nopeuksilla suoritettavissa testeissä ajoneuvon yleistä käyttäytymistä on tarkkailtava jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Jarrutettaessa tiellä, jonka pito on alhainen, ajoneuvon on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 ja/tai liitteessä 6 määrätyt vaatimukset. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.2.1 | Ajoneuvon, joka on varustettu tämän säännön kohdan 5.2.7 mukaisella jarrujärjestelmällä, jossa tietyn akselin (tai akselien) jarrutus käsittää useampia kuin yhden jarrumomentin lähteen ja jossa yksittäisten lähteiden toiminta voi vaihdella suhteessa muihin lähteisiin, on täytettävä liitteen 5 tai vaihtoehtoisesti liitteen 6 vaatimukset kaikilla ajoneuvon ohjausstrategian sallimilla suhteilla (1). |
| --- | --- |

1.3.2.1

1.4   Tyyppi 0 -testi (tavallinen tehotesti jarrut kylminä)

| 1.4.1 | Yleistä |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.1.1 | Käyttöjarrujen kuumimman akselin keskimääräisen lämpötilan on ennen jarrun käyttämistä oltava 65–100 °C jarrupäällysteiden sisältä taikka levyn tai rummun palan hankauspinnasta mitattuna. |
| --- | --- |

1.4.1.1

| 1.4.1.2 | Testi on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:






  1.4.1.2.1 | Ajoneuvon on oltava kuormitettu siten, että sen massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoituksen mukaisesti. Jos kuormaa voidaan jakaa akseleille usealla tavalla, enimmäismassan jakautuminen akseleille on järjestettävä siten, että akselimassat ovat verrannolliset suurimpiin sallittuihin akselimassoihin. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2

1.4.1.2.1

Ajoneuvon on oltava kuormitettu siten, että sen massa jakautuu akseleille valmistajan ilmoituksen mukaisesti. Jos kuormaa voidaan jakaa akseleille usealla tavalla, enimmäismassan jakautuminen akseleille on järjestettävä siten, että akselimassat ovat verrannolliset suurimpiin sallittuihin akselimassoihin.

| 1.4.1.2.2 | Jokainen testi on toistettava kuormittamattomalla ajoneuvolla. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta. |
| --- | --- |

1.4.1.2.2

Jokainen testi on toistettava kuormittamattomalla ajoneuvolla. Etuistuimella saa olla kuljettajan lisäksi toinen henkilö, joka huolehtii testitulosten kirjaamisesta.

| 1.4.1.2.3 | Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat vaatimukset määräytyvät järjestelmän luokan mukaan seuraavasti: | Luokka A: Mitään erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta ei saa käyttää tyyppi 0 -testien aikana. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.3

Sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat vaatimukset määräytyvät järjestelmän luokan mukaan seuraavasti:

Luokka A: Mitään erillistä sähköisen hyötyjarrutuksen hallintalaitetta ei saa käyttää tyyppi 0 -testien aikana.

| | Luokka B: Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän osuus muodostuvasta jarruvoimasta ei saa ylittää järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

Luokka B: Sähköisen hyötyjarrujärjestelmän osuus muodostuvasta jarruvoimasta ei saa ylittää järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa.

Tämä edellytys täyttyy, jos akkujen lataustila on jokin seuraavista:

| a) | valmistajan suosittelema enimmäislataustaso, joka on ilmoitettu ajoneuvon eritelmissä, |
| --- | --- |

a)

valmistajan suosittelema enimmäislataustaso, joka on ilmoitettu ajoneuvon eritelmissä,

| b) | vähintään 95 prosenttia täydestä lataustasosta, kun valmistaja ei ole antanut erillistä suositusta, |
| --- | --- |

b)

vähintään 95 prosenttia täydestä lataustasosta, kun valmistaja ei ole antanut erillistä suositusta,

| c) | ajoneuvon automaattisen lataustilan seurantajärjestelmän enimmäistaso, |
| --- | --- |

c)

ajoneuvon automaattisen lataustilan seurantajärjestelmän enimmäistaso,

| d) | mikä tahansa lataustaso, kun testaus suorittaan ilman hyötyjarrua. |
| --- | --- |

d)

mikä tahansa lataustaso, kun testaus suorittaan ilman hyötyjarrua.

| 1.4.1.2.4 | Jarrujen vähimmäistehon raja-arvot ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana tehtävissä testeissä vahvistetaan jäljempänä. Ajoneuvon on täytettävä vahvistetut pysähtymismatkaa ja täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvoa koskevat vaatimukset, mutta molempien parametrien mittaaminen ei ole välttämättä tarpeellista. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4

Jarrujen vähimmäistehon raja-arvot ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana tehtävissä testeissä vahvistetaan jäljempänä. Ajoneuvon on täytettävä vahvistetut pysähtymismatkaa ja täysin kehittyneen hidastuvuuden keskiarvoa koskevat vaatimukset, mutta molempien parametrien mittaaminen ei ole välttämättä tarpeellista.

| 1.4.1.2.5 | Ajoradan pinnan on oltava vaakasuora. Ellei toisin määrätä, kussakin testissä saa olla enintään kuusi pysähdystä ajoneuvoon tutustumiseen mahdollisesti tarvittavat pysähdykset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

1.4.1.2.5

Ajoradan pinnan on oltava vaakasuora. Ellei toisin määrätä, kussakin testissä saa olla enintään kuusi pysähdystä ajoneuvoon tutustumiseen mahdollisesti tarvittavat pysähdykset mukaan luettuina.

| 1.4.2 | Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla, tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdan A mukainen käyttöjarrutus
  Testi on tehtävä määrätyillä nopeuksilla, mutta näihin nopeuksiin sallitaan tietty poikkeama. Vaadittava vähimmäisteho on saavutettava. |
| --- | --- |

1.4.2

Testi on tehtävä määrätyillä nopeuksilla, mutta näihin nopeuksiin sallitaan tietty poikkeama. Vaadittava vähimmäisteho on saavutettava.

| 1.4.3 | Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle, tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdan B mukainen käyttöjarrutus |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.3.1 | Testi on tehtävä vaihde kytkettynä päälle tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdassa B täsmennetystä nopeudesta alkaen. Vaadittava vähimmäisteho on saavutettava. Tätä testiä ei tehdä, jos ajoneuvon suurin nopeus on ≤ 125 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1

| 1.4.3.2 | Suurimmat tosiasialliset jarrutustehon arvot mitataan, ja ajoneuvon käyttäytymisen on oltava tämän liitteen kohdan 1.3.2 mukainen. Jos ajoneuvon suurin nopeus on kuitenkin yli 200 km/h, testinopeus on 160 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2

1.5   Tyyppi I -testi (häipymis- ja palautumistesti)

| 1.5.1 | Lämmitysmenettely |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.1.1 | Kaikkien ajoneuvojen käyttöjarrut testataan kytkemällä ja vapauttamalla jarrut useita kertoja ajoneuvo kuormitettuna taulukossa mainituissa olosuhteissa:
  Olosuhteet








  v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (s) | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 % vmax ≤ 120 | 0,5 v1 | 45 | 15 |

1.5.1.1

Olosuhteet

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (s)

n

80 % vmax ≤ 120

0,5 v1

45

15

jossa

| v1 | = | alkunopeus jarrutuksen alkaessa |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | nopeus jarrutuksen päättyessä |
| vmax | = | ajoneuvon huippunopeus |
| n | = | jarrutusten lukumäärä |
| Δt | = | jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun. |

v1

=

alkunopeus jarrutuksen alkaessa

v2

=

nopeus jarrutuksen päättyessä

vmax

=

ajoneuvon huippunopeus

n

=

jarrutusten lukumäärä

Δt

=

jarrutussyklin kestoaika: aika jarrutuksen alusta seuraavan jarrutuksen alkuun.

| 1.5.1.2 | Jos ajoneuvon ominaisuudet tekevät arvolle Δt määrätyn kestoajan noudattamisen mahdottomaksi, kestoaikaa voidaan pidentää. Kaikissa tapauksissa ajoneuvon jarrutukseen ja kiihdytykseen tarvittavan ajan lisäksi jokaisessa syklissä on sallittava 10 sekuntia nopeuden v1 vakiinnuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.5.1.2

| 1.5.1.3 | Hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että jokaisessa jarrutuksessa saavutetaan 3 m/s2:n täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus. Alustavasti voidaan tehdä kaksi testiä asianmukaisen poljinvoiman määrittämiseksi. |
| --- | --- |

1.5.1.3

| 1.5.1.4 | Jarrutusten aikana on suurimman vaihteen (lukuun ottamatta ylivaihdetta jne.) oltava jatkuvasti kytkettynä. |
| --- | --- |

1.5.1.4

| 1.5.1.5 | Jarrutuksen jälkeisessä kiihdytyksessä vaihteistoa on käytettävä siten, että nopeus v1 saavutetaan mahdollisimman pian (suurin moottorin ja vaihteiston sallima kiihtyvyys). |
| --- | --- |

1.5.1.5

| 1.5.1.6 | Sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden teho ei ole riittävä jarrujen lämmityssyklien aikaansaamiseksi, testit on tehtävä siten, että määrätty nopeus saavutetaan ennen ensimmäistä jarrutusta ja tämän jälkeen ajoneuvoa kiihdytetään mahdollisimman nopeasti ja jarrutetaan uudelleen kunkin 45 sekunnin syklin lopussa saavutetussa nopeudessa. |
| --- | --- |

1.5.1.6

| 1.5.1.7 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvon akkujen tilan on oltava testin alussa sellainen, ettei sähköisen hyötyjarrujärjestelmän tuottama osuus jarrutusvoimasta ylitä järjestelmän takaamaa vähimmäistasoa. Tämä edellytys täyttyy, jos akkujen lataustila on jokin kohdassa 1.4.1.2.3 luetelluista lataustiloista. |
| --- | --- |

1.5.1.7

| 1.5.2 | Kuumajarrutusteho |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.2.1 | Tyyppi I -testin lopuksi (tämän liitteen kohdassa 1.5.1 esitetty testi) käyttöjarrujärjestelmän kuumajarrutusteho on mitattava samoissa olosuhteissa (ja varsinkaan hallintalaitteeseen kohdistettava keskimääräinen voima ei saa olla suurempi kuin todellisuudessa käytetty keskimääräinen voima) kuin tyyppi 0 -testissä vaihde kytkettynä vapaalle (lämpötila voi olla erilainen). |
| --- | --- |

1.5.2.1

| 1.5.2.2 | Kuumajarrutusteho ei saa olla pienempi kuin 75 prosenttia (2) vahvistetusta arvosta eikä pienempi kuin 60 prosenttia vaihde vapaalla tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta. |
| --- | --- |

1.5.2.2

| 1.5.2.3 | Jos ajoneuvo on varustettu luokan A sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä, suurimman vaihteen on jarrutuksen aikana oltava koko ajan kytkettynä päälle ja mahdollista erillistä sähköistä jarrun hallintalaitetta ei saa käyttää. |
| --- | --- |

1.5.2.3

| 1.5.2.4 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen, joilla on tehty tämän liitteen kohdan 1.5.1.6 mukaiset lämmityssyklit, kuumajarrutustestit on tehtävä sillä suurimmalla nopeudella, jonka ajoneuvo voi saavuttaa jarrujen lämmityssyklien päätteeksi, ellei tämän liitteen kohdan 2.1.1 alakohdassa A määriteltyä nopeutta voida saavuttaa.
  Vertailun vuoksi myöhempi kylmillä jarruilla tehtävä tyyppi 0 -testi on toistettava tällä samalla nopeudella ja samalla, akun asianmukaisen lataustilan perusteella määräytyvällä sähköisen hyötyjarrutuksen osuudella kuin kuumajarrutustesti.
  Palautumismenettelyn ja -testin jälkeen jarrupäällysteet voidaan kunnostaa ennen testiä, jossa vertaillaan toisen kylmäjarrutustestin tulosta kuumajarrutustestin tuloksiin tämän liitteen kohdan 1.5.2.2 tai 1.5.2.5 vaatimusten mukaisesti.
  Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua. Tällöin ei sovelleta akkujen lataustilaa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Vertailun vuoksi myöhempi kylmillä jarruilla tehtävä tyyppi 0 -testi on toistettava tällä samalla nopeudella ja samalla, akun asianmukaisen lataustilan perusteella määräytyvällä sähköisen hyötyjarrutuksen osuudella kuin kuumajarrutustesti.

Palautumismenettelyn ja -testin jälkeen jarrupäällysteet voidaan kunnostaa ennen testiä, jossa vertaillaan toisen kylmäjarrutustestin tulosta kuumajarrutustestin tuloksiin tämän liitteen kohdan 1.5.2.2 tai 1.5.2.5 vaatimusten mukaisesti.

Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua. Tällöin ei sovelleta akkujen lataustilaa koskevia vaatimuksia.

| 1.5.2.5 | Sellaisella moottoriajoneuvolla, joka täyttää tämän liitteen kohdassa 1.5.2.2 vahvistetun 60 prosentin vaatimuksen mutta ei 75 prosentin (2) vaatimusta, voidaan tehdä ylimääräinen testi lämpimillä jarruilla kohdistamalla hallintalaitteeseen voima, joka ei ole suurempi kuin tämän liitteen kohdassa 2 ilmoitettu voima. Molempien testien tulokset on merkittävä testausselosteeseen. |
| --- | --- |

1.5.2.5

| 1.5.3 | Palautumismenettely
  Välittömästi kuumajarrutustestin jälkeen ajoneuvoa jarrutetaan neljä kertaa nopeudesta 50 km/h alkaen niin, että vaihde on päällä ja keskimääräisen hidastuvuus on 3 m/s2. Ennen kutakin peräkkäistä pysäytystä ajetaan matka, jonka pituus on 1,5 km. Välittömästi kunkin pysähdyksen jälkeen ajoneuvo kiihdytetään mahdollisimman nopeasti nopeuteen 50 km/h, ja tätä nopeutta pidetään yllä seuraavaan pysähdykseen asti. |
| --- | --- |

1.5.3

Välittömästi kuumajarrutustestin jälkeen ajoneuvoa jarrutetaan neljä kertaa nopeudesta 50 km/h alkaen niin, että vaihde on päällä ja keskimääräisen hidastuvuus on 3 m/s2. Ennen kutakin peräkkäistä pysäytystä ajetaan matka, jonka pituus on 1,5 km. Välittömästi kunkin pysähdyksen jälkeen ajoneuvo kiihdytetään mahdollisimman nopeasti nopeuteen 50 km/h, ja tätä nopeutta pidetään yllä seuraavaan pysähdykseen asti.

| 1.5.3.1 | Luokan B sähköisellä jarrutusenergian talteenottojärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen akut voidaan ladata uudelleen tai vaihtaa ladattuihin akkuihin. Tässä tapauksessa jarrupäällysteet on kunnostettava uudelleen palautumismenettelyn loppuun saattamiseksi.
  Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua. |
| --- | --- |

1.5.3.1

Testit voidaan tehdä ilman hyötyjarrua.

| 1.5.4 | Palautumisteho
  Palautumismenettelyn lopuksi on mitattava käyttöjarrujärjestelmän palautumisteho samoissa olosuhteissa kuin vaihde vapaana tehtävässä tyyppi 0 -testissä (lämpötilaolosuhteet saavat olla erilaiset) kohdistamalla hallintalaitteeseen keskimääräinen voima, joka on enintään vastaavassa tyyppi 0 -testissä käytetty keskimääräinen hallintalaitteeseen kohdistettu voima.
  Tämä palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia vaihde vapaalla tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta. |
| --- | --- |

1.5.4

Palautumismenettelyn lopuksi on mitattava käyttöjarrujärjestelmän palautumisteho samoissa olosuhteissa kuin vaihde vapaana tehtävässä tyyppi 0 -testissä (lämpötilaolosuhteet saavat olla erilaiset) kohdistamalla hallintalaitteeseen keskimääräinen voima, joka on enintään vastaavassa tyyppi 0 -testissä käytetty keskimääräinen hallintalaitteeseen kohdistettu voima.

Tämä palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia vaihde vapaalla tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

| 1.5.4.1 | Luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen palautumistesti on tehtävä niin, että hyötyjarru on kytketty pois päältä, eli kohdan 1.5.4 vaatimusten mukaisesti.
  Kun jarrupäällysteet on jälleen kunnostettu, tyyppi 0 -testi toistetaan uudelleen samalla nopeudella kuin palautumistesti ja niin, että sähköinen hyötyjarrujärjestelmä on kytketty pois päältä ja vaihde on vapaalla, ja näitä testituloksia verrataan keskenään.
  Palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia tässä viimeiseksi tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta. |
| --- | --- |

1.5.4.1

Kun jarrupäällysteet on jälleen kunnostettu, tyyppi 0 -testi toistetaan uudelleen samalla nopeudella kuin palautumistesti ja niin, että sähköinen hyötyjarrujärjestelmä on kytketty pois päältä ja vaihde on vapaalla, ja näitä testituloksia verrataan keskenään.

Palautumisteho ei saa olla pienempi kuin 70 prosenttia eikä suurempi kuin 150 prosenttia tässä viimeiseksi tehtävässä tyyppi 0 -testissä kirjatusta arvosta.

2.   Jarrujärjestelmien teho

2.1   Käyttöjarrujärjestelmä

| 2.1.1 | Käyttöjarrut on testattava taulukossa mainituissa olosuhteissa:













  A) | Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla |
| --- | --- | --- |

2.1.1

A)

Tyyppi 0 -testi vaihde vapaalla

v s ≤ dm ≥

100 km/h 0,1 v + 0,0060 v2 (m) 6,43 m/s2

| B) | Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle |
| --- | --- |

B)

Tyyppi 0 -testi vaihde kytkettynä päälle

v s ≤ dm ≥

80 % vmax ≤ 160 km/h 0,1 v + 0,0067 v2 (m) 5,76 m/s2

f

6,5–50 daN

jossa

| v | = | testinopeus (km/h) |
| --- | --- | --- |
| s | = | pysähtymismatka (m) |
| dm | = | täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2) |
| f | = | poljinvoima (daN) |
| vmax | = | ajoneuvon suurin nopeus (km/h) |

v

=

testinopeus (km/h)

s

=

pysähtymismatka (m)

dm

=

täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2)

f

=

poljinvoima (daN)

vmax

=

ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

| 2.1.2 | Moottoriajoneuvon, joka on hyväksytty jarruttoman perävaunun vetoon, ja siihen kytketyn perävaunun on saavutettava tyyppi 0 -testissä vähimmäisteho 5,4 m/s2 sekä kuormitettuna että kuormittamattomana.
  Yhdistelmän teho tarkastetaan seuraavaa kaavaa käyttämällä laskutoimituksilla, jotka pohjautuvat pelkän (kuormitetun) moottoriajoneuvon saavuttamaan todelliseen jarrutuksen enimmäistehoon vaihde vapaalla tehtävän tyyppi 0 -testin aikana (käytännön testejä ajoneuvoon kytketyn jarruttoman perävaunun kanssa ei vaadita):





  jossa







  dM+R | = | laskettu moottoriajoneuvon täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2), kun ajoneuvo on kytketty jarruttomaan perävaunuun |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | pelkän moottoriajoneuvon saavuttama täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus tyyppi 0 -testin aikana vaihde vapaalla (m/s2) |
| PM | = | kuormitetun moottoriajoneuvon massa |
| PR | = | kytkettävissä olevan jarruttoman perävaunun enimmäismassa moottoriajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti |

2.1.2

Yhdistelmän teho tarkastetaan seuraavaa kaavaa käyttämällä laskutoimituksilla, jotka pohjautuvat pelkän (kuormitetun) moottoriajoneuvon saavuttamaan todelliseen jarrutuksen enimmäistehoon vaihde vapaalla tehtävän tyyppi 0 -testin aikana (käytännön testejä ajoneuvoon kytketyn jarruttoman perävaunun kanssa ei vaadita):

Formula

jossa

dM+R

=

laskettu moottoriajoneuvon täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus (m/s2), kun ajoneuvo on kytketty jarruttomaan perävaunuun

dM

=

pelkän moottoriajoneuvon saavuttama täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus tyyppi 0 -testin aikana vaihde vapaalla (m/s2)

PM

=

kuormitetun moottoriajoneuvon massa

PR

=

kytkettävissä olevan jarruttoman perävaunun enimmäismassa moottoriajoneuvon valmistajan ilmoituksen mukaisesti

2.2   Varajarrujärjestelmä

| 2.2.1 | Varajarrujärjestelmän teho testataan vaihde vapaana tehtävällä tyyppi 0 -testillä alkaen nopeudesta 100 km/h siten, että käyttöjarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima on vähintään 6,5 ja enintään 50 daN. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Varajarrujärjestelmällä jarrutettaessa pysähtymismatka ei saa ylittää seuraavaa arvoa:





  eikä täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus saa olla pienempi kuin 2,44 m/s2 (vastaa edellä esitetyn kaavan toista termiä). |
| --- | --- |

2.2.2

Formula

eikä täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus saa olla pienempi kuin 2,44 m/s2 (vastaa edellä esitetyn kaavan toista termiä).

| 2.2.3 | Varajarrun tehokkuus on testattava jäljittelemällä todellista käyttöjarrujärjestelmän vioittumista. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Sähköistä hyötyjarrujärjestelmää käyttävien ajoneuvojen jarrutusteho tutkitaan lisäksi seuraavassa kahdessa käyttöhäiriötilanteessa: |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.4.1 | käyttöjarrun sähköisen osan täysimittainen käyttöhäiriö, |
| --- | --- |

2.2.4.1

| 2.2.4.2 | tilanne, jossa käyttöhäiriö saa sähköisen osan syöttämään suurinta mahdollista jarrutusvoimaa. |
| --- | --- |

2.2.4.2

2.3   Seisontajarrujärjestelmä

| 2.3.1 | Seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 20 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Perävaunun vetoon hyväksytyn ajoneuvon seisontajarrujärjestelmän on pystyttävä pitämään ajoneuvoyhdistelmä paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Jos hallintalaite on käsikäyttöinen, siihen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 40 daN. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Jos hallintalaite on poljin, siihen kohdistuva voima ei saa olla suurempi kuin 50 daN. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Seisontajarrujärjestelmä voi olla sellainen, että sitä on käytettävä useita kertoja ennen vaaditun tehon saavuttamista. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Tämän säännön kohdassa 5.2.2.4 esitetyn vaatimuksen täyttymisen tarkastamiseksi on suoritettava vaihde vapaalla tehtävä tyyppi 0 -testi testin alkunopeudella 30 km/h. Keskimääräisen täysin kehittyneen hidastuvuuden, joka saavutetaan seisontajarrun käyttöjärjestelmää käytettäessä, ja hidastuvuuden välittömästi ennen ajoneuvon pysähtymistä on oltava vähintään 1,5 m/s2. Testi on suoritettava ajoneuvo kuormitettuna. Jarrujen hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa olla määriteltyjä arvoja suurempi. |
| --- | --- |

2.3.6

3.   Vasteaika

| 3.1 | Jos ajoneuvoon on asennettu käyttöjarrujärjestelmä, joka on täysin tai osittain riippuvainen muusta energianlähteestä kuin kuljettajan lihasvoimasta, seuraavien edellytysten on täytyttävä:






  3.1.1 | hätäjarrutuksessa aika, joka kuluu hallintalaitteen käyttämisestä siihen hetkeen, jolloin jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevan akselin jarrutusvoima kasvaa vaadittua tehoa vastaavalle tasolle, saa olla enintään 0,6 sekuntia; |
| --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

hätäjarrutuksessa aika, joka kuluu hallintalaitteen käyttämisestä siihen hetkeen, jolloin jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevan akselin jarrutusvoima kasvaa vaadittua tehoa vastaavalle tasolle, saa olla enintään 0,6 sekuntia;

| 3.1.2 | hydraulisella jarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 3.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos hätäjarrutuksessa ajoneuvon hidastuminen tai paine jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevassa jarrusylinterissä saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason 0,6 sekunnin kuluessa. |
| --- | --- |

3.1.2

hydraulisella jarrujärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osalta kohdan 3.1.1 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos hätäjarrutuksessa ajoneuvon hidastuminen tai paine jarrutuksen kannalta epäedullisimmin sijaitsevassa jarrusylinterissä saavuttaa vaadittua tehoa vastaavan tason 0,6 sekunnin kuluessa.

---

(1)  Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle tiedot automaattisen ohjausstrategian sallimista jarrutuskäyristä. Tutkimuslaitos voi todentaa nämä käyrät.

(2)  Tällöin pysähtymismatka saadaan arvosta (0,1 v + 0,0080 v)2, ja täysin kehittyneen keskimääräisen hidastuvuuden arvosta 4,82 m/s2.

---

Lisäys

Akun varaustilan seurantaa koskeva menettely

Tätä menettelyä sovelletaan ajoneuvon ajovoima-akkuihin ja hyötyjarrutukseen käytettäviin akkuihin.

Menettelyssä on käytettävä tasasähkön kaksisuuntaista wattitunti- tai ampeerituntimittaria.

Menettely

| 1.1 | Jos akut ovat uusia tai ne ovat olleet pitkään varastoituina, ne on ladattava valmistajan suositusten mukaisesti. Latauksen loppuunsaattamisen jälkeen akkujen on annettava levätä vähintään 8 tunnin ajan ympäristön lämpötilassa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Akut on ladattava täyteen lataustasoon noudattaen valmistajan suosittelemaa latausmenettelyä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Liitteen 3 kohdissa 1.2.11, 1.4.1.2.3, 1.5.1.6, 1.5.1.7 ja 1.5.2.4 tarkoitettuja jarrutustestejä suoritettaessa ajomoottorien käyttämät ja hyötyjarrujärjestelmien tuottamat wattitunnit kirjataan muistiin, ja näitä tietoja käytetään akkujen lataustilan määrittämiseen tietyn testin alussa tai lopussa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Akkujen lataustilan tason toistamiseksi muun muassa liitteen 3 kohdassa 1.5.2.4 tarkoitettuja vertailutestejä varten akut joko ladataan uudelleen kyseiselle tasolle tai ladataan kyseistä tasoa täydemmiksi, minkä jälkeen latausta puretaan noin vakiovoiman mukaiselle pysyvän kuormituksen tasolle, kunnes vaadittu lataustila saavutetaan. Sellaisten ajoneuvojen, joiden sähköinen ajomoottori saa energiansa pelkästään akusta, akkujen lataustilaa voidaan muuttaa myös ajamalla ajoneuvoa. Testit, joiden alussa akun on oltava osittain ladattu, aloitetaan heti, kun haluttu lataustaso on saavutettu. |
| --- | --- |

1.4

---

LIITE 4

Energialähteitä ja energianvarastointilaitteita (energiavaraajia) koskevat määräykset

Energiavarastoja käyttävät hydrauliset jarrujärjestelmät

1.   Energianvarastointilaitteiden (energiavaraajien) kapasiteetti

1.1   Yleistä

| 1.1.1 | Ajoneuvot, joiden jarrujärjestelmän toiminta vaatii paineenalaisesta väliaineesta saatavan varastoidun energian käyttöä, on varustettava tämän liitteen kohdan 1.2 tai 1.3 kapasiteettivaatimukset täyttävillä energianvarastointilaitteilla (energiavaraajilla). |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Energianvarastointilaitteiden ei kuitenkaan tarvitse olla määräysten mukaiset, jos jarrujärjestelmä on sellainen, että käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteella voidaan saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty jarrutusteho minkä tahansa energiavarannon puuttuessa. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Tarkastettaessa tämän liitteen kohtien 1.2, 1.3 ja 2.1 vaatimusten noudattamista jarrujen on oltava säädetty mahdollisimman lähelle ja kohdan 1.2 osalta täyden iskun jarrutukset on tehtävä niin, että jarrutusten välillä on vähintään minuutin väli. |
| --- | --- |

1.1.3

1.2   Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 1.2.1 | Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella yhä voitava saavuttaa varajarrujärjestelmälle määrätty teho. |
| --- | --- |

1.2.1

Käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen on yhdeksännellä jarrutuksella yhä voitava saavuttaa varajarrujärjestelmälle määrätty teho.

| 1.2.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.2.2.1 | Testaus on aloitettava paineella, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama mutta joka ei ole kytkemispainetta korkeampi (1). |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.2.2.1

Testaus on aloitettava paineella, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama mutta joka ei ole kytkemispainetta korkeampi (1).

| 1.2.2.2 | Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien varalaitteiden energian varastointilaitteet on erotettava. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energianvarastointilaitteisiin ei saa syöttää energiaa. Lisäksi kaikkien varalaitteiden energian varastointilaitteet on erotettava.

1.3   Varastoitua energiaa käyttävällä hydraulisella jarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen, jotka eivät voi täyttää tämän säännön kohdan 5.2.4.1 vaatimuksia, katsotaan täyttävän kyseisen kohdan vaatimukset, jos seuraavia vaatimuksia noudatetaan:

| 1.3.1 | Voimansiirrossa tapahtuneen yksittäisen käyttöhäiriön jälkeen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen on kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen yhdeksännellä jarrutuksella voitava yhä saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty teho. |
| --- | --- |

1.3.1

Voimansiirrossa tapahtuneen yksittäisen käyttöhäiriön jälkeen käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen on kahdeksan täyden iskun jarrutuksen jälkeen yhdeksännellä jarrutuksella voitava yhä saavuttaa vähintään varajarrujärjestelmälle määrätty teho.

| 1.3.2 | Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:






  1.3.2.1 | Kun energianlähde on pysähtynyt tai se käy moottorin tyhjäkäyntiä vastaavalla nopeudella, voimansiirtoon voidaan aiheuttaa vika. Ennen tällaisen vian aiheuttamista energianvarastointilaitteiden paineen on oltava valmistajan ilmoituksen mukainen, mutta ei kytkemispainetta korkeampi. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Testi on tehtävä seuraavia vaatimuksia noudattaen:

1.3.2.1

Kun energianlähde on pysähtynyt tai se käy moottorin tyhjäkäyntiä vastaavalla nopeudella, voimansiirtoon voidaan aiheuttaa vika. Ennen tällaisen vian aiheuttamista energianvarastointilaitteiden paineen on oltava valmistajan ilmoituksen mukainen, mutta ei kytkemispainetta korkeampi.

| 1.3.2.2 | Varalaitteet ja niiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on erotettava. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Varalaitteet ja niiden mahdolliset energianvarastointilaitteet on erotettava.

2.   Hydrauliväliainetta käyttävien energialähteiden kapasiteetti

2.1   Energialähteiden on täytettävä seuraavissa kohdissa vahvistetut vaatimukset:

2.1.1   Määritelmät

| 2.1.1.1 | ”p1” on järjestelmän enimmäistoimintapaine (katkaisupaine) valmistajan täsmentämissä energianvarastointilaitteissa. |
| --- | --- |

2.1.1.1

| 2.1.1.2 | ”p2” on paine käyttöjarrujärjestelmän hallintalaitteen neljän täyden iskun jarrutuksen jälkeen aloitettaessa arvosta p1 ilman, että sinä aikana täytetään energianvarastointilaitteita. |
| --- | --- |

2.1.1.2

| 2.1.1.3 | ”t” on energianvarastointilaitteiden paineen nousemiseksi arvosta p2 arvoon p1 vaadittava aika ilman, että jarrujärjestelmän hallintalaitetta käytetään. |
| --- | --- |

2.1.1.3

2.1.2   Mittausolosuhteet

| 2.1.2.1 | Ajan t määrittämiseksi tehdyn testin aikana energialähteen syöttönopeuden on oltava se, joka saavutetaan moottorin kierrosluvun vastatessa moottorin enimmäistehoa tai nopeudensäätimen rajoittamaa nopeutta. |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.2.2 | Ajan t määrittämiseksi tehdyn testin aikana varalaitteiden energian varastointilaitteet eivät saa olla muutoin kuin automaattisesti erotettavia. |
| --- | --- |

2.1.2.2

2.1.3   Tulosten tulkitseminen

| 2.1.3.1 | Aika t ei saa minkään ajoneuvon tapauksessa olla pitempi kuin 20 sekuntia. |
| --- | --- |

2.1.3.1

3.   Varoituslaitteiden ominaisuudet

Moottorin ollessa pysäytettynä ja aloitettaessa paineesta, joka voi olla valmistajan erikseen ilmoittama mutta joka ei saa olla kytkemispainetta suurempi, varoituslaitteet eivät saa käynnistyä käyttöjarrun kahden täyden iskun jarrutuksen jälkeen.

---

(1)  Energian lähtötaso on merkittävä hyväksyntälomakkeeseen.

---

LIITE 5

Jarrutusvoiman jakautuminen ajoneuvon akseleille

1.   Yleistä

Ajoneuvojen, joita ei ole varustettu tämän säännön liitteessä 6 määritellyllä lukkiutumisenestojärjestelmällä, on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset. Jos erikoislaitteita käytetään, niiden on toimittava automaattisesti.

2.   Symbolit

| i | = | akselin tunnusluku (i = 1, etuakseli;
  i = 2, taka-akseli) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa |
| Ni | = | tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima jarrutettaessa |
| Ti | = | jarrujen akseliin i aiheuttama voima tavanomaisissa jarrutusolosuhteissa tiellä |
| fi | = | Ti/Ni, akselin i hyödyntämä pitokyky (1) |
| J | = | ajoneuvon hidastuvuus |
| g | = | putoamiskiihtyvyys g = 9,81 m/s2 |
| z | = | ajoneuvon jarrutussuhde = J/g |
| P | = | ajoneuvon massa |
| h | = | valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus |
| E | = | akseliväli |
| k | = | renkaan ja tien pinnan välinen teoreettinen kitkakerroin |

i

=

akselin tunnusluku (i = 1, etuakseli;

i = 2, taka-akseli)

Pi

=

tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa

Ni

=

tienpinnan ja akselin i välinen normaalivoima jarrutettaessa

Ti

=

jarrujen akseliin i aiheuttama voima tavanomaisissa jarrutusolosuhteissa tiellä

fi

=

Ti/Ni, akselin i hyödyntämä pitokyky (1)

J

=

ajoneuvon hidastuvuus

g

=

putoamiskiihtyvyys g = 9,81 m/s2

z

=

ajoneuvon jarrutussuhde = J/g

P

=

ajoneuvon massa

h

=

valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus

E

=

akseliväli

k

=

renkaan ja tien pinnan välinen teoreettinen kitkakerroin

3.   Vaatimukset

| 3.1 A | Missään ajoneuvon kuormitusolosuhteissa taka-akselin kitkakäyrä ei saa olla etuakselin kitkakäyrän yläpuolella (2):
  kun jarrutussuhde on 0,15–0,8 |
| --- | --- |

3.1 A

kun jarrutussuhde on 0,15–0,8

| 3.1 B | Kun k:n arvo on 0,2–0,8 (2):
  z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (ks. tämän liitteen kaavio 1) |
| --- | --- |

3.1 B

z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (ks. tämän liitteen kaavio 1)

| 3.2 | Kohdan 3.1.1 vaatimusten tarkastamiseksi on valmistajan ilmoitettava etu- ja taka-akselien kitkakäyrät, jotka lasketaan seuraavien kaavojen mukaisesti:










  Käyrät on esitettävä molemmissa seuraavissa kuormitusolosuhteissa: |
| --- | --- |

3.2

Formula

Formula

Käyrät on esitettävä molemmissa seuraavissa kuormitusolosuhteissa:

| 3.2.1 | kuormittamattomana ja ajokunnossa kuljettajan ollessa ohjaamossa, |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | kuormitettuna; kun kuorman jakautumiselle on useita vaihtoehtoja, valitaan vaihtoehto, jossa etuakseli on eniten kuormitettuna. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kun sähköinen lataustila vaikuttaa luokan B sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen hyötyjarrutuskapasiteettiin, käyrät on esitettävä ottamalla huomioon sähköjarrutus jarrutusvoiman enimmäis- ja vähimmäisarvoilla. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos ajoneuvo on varustettu sähköjarruun yhdistettyjä pyöriä säätelevällä lukkiutumisenestojärjestelmällä, jolloin sovelletaan tämän säännön liitteessä 6 vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.2.3

4.   Jarrutusvoiman jakautumisjärjestelmän vikaantumiseen liittyvät vaatimukset

Jos nimenomaan tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi käytettävän laitteen (esim. ajoneuvon jousituksen mekaanisesti kontrolloiman laitteen) hallintalaitteeseen tulee vika, ajoneuvo on oltava mahdollista pysäyttää tyyppi 0 -testille vahvistetuissa olosuhteissa (esim. kytkemällä hallintalaitteen liitäntä pois päältä) vaihteen ollessa vapaalla siten, että pysähtymismatka on enintään 0,1 v + 0,0100 v2 (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus vähintään 3,86 m/s2.

5.   Ajoneuvon testaaminen

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava ajoneuvon tyyppihyväksyntätestin aikana, että ajoneuvo on tämän liitteen vaatimusten mukainen, tekemällä seuraavat testit:

| 5.1 | Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi (katso lisäys 1)
  Jos pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevassa testissä varmistuu, että etupyörät lukkiutuvat ennen takapyöriä tai yhtaikaa niiden kanssa, tämän liitteen kohdassa 3 vahvistetut vaatimukset täyttyvät ja testi on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

5.1

Jos pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevassa testissä varmistuu, että etupyörät lukkiutuvat ennen takapyöriä tai yhtaikaa niiden kanssa, tämän liitteen kohdassa 3 vahvistetut vaatimukset täyttyvät ja testi on saatettu päätökseen.

| 5.2 | Lisätestit
  Jos pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevassa testissä käy ilmi, että takapyörät lukkiutuvat ennen etupyöriä,






  a) | ajoneuvolle tehdään lisätestit seuraavasti:






  i) | toinen pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi ja/tai |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Jos pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevassa testissä käy ilmi, että takapyörät lukkiutuvat ennen etupyöriä,

a)

ajoneuvolle tehdään lisätestit seuraavasti:

i)

toinen pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi ja/tai

| ii) | pyörämomentin testit (katso lisäys 2) kitkakäyrän synnyttävien tekijöiden määrittämiseksi; näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.1 A määrätyt vaatimukset. |
| --- | --- |

ii)

pyörämomentin testit (katso lisäys 2) kitkakäyrän synnyttävien tekijöiden määrittämiseksi; näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 3.1 A määrätyt vaatimukset.

| b) | ajoneuvolta voidaan evätä tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

b)

ajoneuvolta voidaan evätä tyyppihyväksyntä.

| 5.3 | Käytännön testien tulokset on liitettävä tyyppihyväksyntäselosteeseen. |
| --- | --- |

5.3

6.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus

| 6.1 | Ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuutta tarkastaessaan tutkimuslaitoksen on noudatettava samaa menettelyä kuin tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Vaatimukset ovat samat kuin tyyppihyväksynnässä, paitsi että tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii kuvatussa testissä taka-akselin käyrän on oltava suoran z = 0,9 k alapuolella silloin, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8 (jolloin kohdan 3.1 A vaatimusten ei tarvitse täyttyä) (katso kaavio 2).

  Kaavio 1







  Kaavio 2 |
| --- | --- |

6.2

Kaavio 1

Image 4

Kaavio 2

Image 5

---

(1)  
  ’Ajoneuvon kitkakäyrillä’ tarkoitetaan käyriä, jotka esittävät kummankin akselin i pyörien hyödyntämän pidon ajoneuvon eri kuormitustiloissa ajoneuvon jarrutussuhteen funktiona.

(2)  Kohdan 3.1 määräykset eivät vaikuta jarrutustehoa koskevan tämän säännön liitteen 3 vaatimuksiin. Kuitenkin jos kohdan 3.1 määräysten mukaisesti tehdyissä testeissä saavutetaan suuremmat jarrutustehot kuin liitteessä 3 määrätyt tehot, kitkakäyrää koskevia määräyksiä sovelletaan tämän liitteen kaaviossa 1 esitetyillä suorien k = 0,8 ja z = 0,8 määrittämillä alueilla.

---

Lisäys 1

Pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testimenettely

1.   Yleistä

| a) | Tämän testin tarkoituksena on varmistaa, että molemmat etupyörät lukkiutuvat pienemmällä hidastuvuusarvolla kuin molemmat takapyörät, kun testi tehdään pinnalla, jolla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,8. |
| --- | --- |

a)

Tämän testin tarkoituksena on varmistaa, että molemmat etupyörät lukkiutuvat pienemmällä hidastuvuusarvolla kuin molemmat takapyörät, kun testi tehdään pinnalla, jolla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteen ollessa 0,15–0,8.

| b) | Etu- ja takapyörien yhtäaikainen lukkiutuminen tarkoittaa, että taka-akselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen ja etuakselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen välillä kuluu alle 0,1 sekuntia, kun ajoneuvon nopeus on yli 30 km/h. |
| --- | --- |

b)

Etu- ja takapyörien yhtäaikainen lukkiutuminen tarkoittaa, että taka-akselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen ja etuakselin viimeisen (toisen) pyörän lukkiutumisen välillä kuluu alle 0,1 sekuntia, kun ajoneuvon nopeus on yli 30 km/h.

2.   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Kuormitettu ja kuormittamaton |
| --- | --- |

a)

Kuormitettu ja kuormittamaton

| b) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

b)

Vaihde vapaalla

3.   Testausolosuhteet ja -menettelyt

| a) | Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65–100 °C. |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65–100 °C.

| b) | Testinopeudet | : | 65 km/h, kun jarrutussuhde on ≤ 0,50;
  100 km/h, kun jarrutussuhde on > 0,50. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Testinopeudet

:

65 km/h, kun jarrutussuhde on ≤ 0,50;

100 km/h, kun jarrutussuhde on > 0,50.

| c) | Poljinvoima:






  i) | Poljinvoimaa käyttää ja säätää ammattitaitoinen kuljettaja tai jarrupolkimen mekaaninen käyttölaite. |
| --- | --- | --- |

c)

Poljinvoima:

i)

Poljinvoimaa käyttää ja säätää ammattitaitoinen kuljettaja tai jarrupolkimen mekaaninen käyttölaite.

| ii) | Poljinvoiman on lisäännyttävä lineaarisesti siten, että ensimmäinen akseli lukkiutuu aikaisintaan 0,5 sekuntia ja viimeistään 1,5 sekuntia ensimmäisen polkimen käyttökerran jälkeen. |
| --- | --- |

ii)

Poljinvoiman on lisäännyttävä lineaarisesti siten, että ensimmäinen akseli lukkiutuu aikaisintaan 0,5 sekuntia ja viimeistään 1,5 sekuntia ensimmäisen polkimen käyttökerran jälkeen.

| iii) | Poljin on vapautettava, kun toinen akseli lukkiutuu tai kun poljinvoima saavuttaa arvon 1 kN tai 0,1 sekuntia ensimmäisen lukkiutumisen jälkeen, sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin. |
| --- | --- |

iii)

Poljin on vapautettava, kun toinen akseli lukkiutuu tai kun poljinvoima saavuttaa arvon 1 kN tai 0,1 sekuntia ensimmäisen lukkiutumisen jälkeen, sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

| d) | Pyörien lukkiutuminen: Huomioon otetaan ainoastaan lukkiutumiset, jotka tapahtuvat ajoneuvon nopeuden ollessa yli 15 km/h. |
| --- | --- |

d)

Pyörien lukkiutuminen: Huomioon otetaan ainoastaan lukkiutumiset, jotka tapahtuvat ajoneuvon nopeuden ollessa yli 15 km/h.

| e) | Testipinta: Tämä testi tehdään pinnoilla, joilla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteella 0,15–0,8. |
| --- | --- |

e)

Testipinta: Tämä testi tehdään pinnoilla, joilla pyörät lukkiutuvat jarrutussuhteella 0,15–0,8.

| f) | Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:






  i) | ajoneuvon nopeus |
| --- | --- | --- |

f)

Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:

i)

ajoneuvon nopeus

| ii) | ajoneuvon hetkellinen jarrutussuhde (esim. vaihtelemalla ajoneuvon nopeutta) |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvon hetkellinen jarrutussuhde (esim. vaihtelemalla ajoneuvon nopeutta)

| iii) | jarrun poljinvoima (tai hydraulipiirin paine) |
| --- | --- |

iii)

jarrun poljinvoima (tai hydraulipiirin paine)

| iv) | kunkin pyörän kulmanopeus. |
| --- | --- |

iv)

kunkin pyörän kulmanopeus.

| g) | Jokainen testi on tehtävä kaksi kertaa, jotta varmistetaan pyörien lukkiutumisjärjestys. Jos toisen tuloksen mukaan vaatimukset eivät täyty, samoissa olosuhteissa tehtävä kolmas testi on ratkaiseva. |
| --- | --- |

g)

Jokainen testi on tehtävä kaksi kertaa, jotta varmistetaan pyörien lukkiutumisjärjestys. Jos toisen tuloksen mukaan vaatimukset eivät täyty, samoissa olosuhteissa tehtävä kolmas testi on ratkaiseva.

4.   Tehovaatimukset

| a) | Kumpikaan takapyörä ei saa lukkiutua ennen kuin molemmat etupyörät ovat lukkiutuneet, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8. |
| --- | --- |

a)

Kumpikaan takapyörä ei saa lukkiutua ennen kuin molemmat etupyörät ovat lukkiutuneet, kun jarrutussuhde on 0,15–0,8.

| b) | Jos edellä eriteltyä menettelyä noudattaen tehdyssä testissä ajoneuvo jarrutussuhteella 0,15–0,8 täyttää yhden seuraavista arviointiperusteista, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyneen:






  i) | yksikään pyörä ei lukkiudu |
| --- | --- | --- |

b)

Jos edellä eriteltyä menettelyä noudattaen tehdyssä testissä ajoneuvo jarrutussuhteella 0,15–0,8 täyttää yhden seuraavista arviointiperusteista, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevan vaatimuksen katsotaan täyttyneen:

i)

yksikään pyörä ei lukkiudu

| ii) | etuakselin molemmat pyörät lukkiutuvat eikä yksikään taka-akselin pyörä lukkiudu tai vain yksi taka-akselin pyörä lukkiutuu, |
| --- | --- |

ii)

etuakselin molemmat pyörät lukkiutuvat eikä yksikään taka-akselin pyörä lukkiudu tai vain yksi taka-akselin pyörä lukkiutuu,

| iii) | molemmat akselit lukkiutuvat yhtaikaa. |
| --- | --- |

iii)

molemmat akselit lukkiutuvat yhtaikaa.

| c) | Jos pyörien lukkiutuminen alkaa jarrutussuhteen ollessa alle 0,15 tai yli 0,8, testi hylätään ja se on tehtävä uudelleen erilaisella pinnalla. |
| --- | --- |

c)

Jos pyörien lukkiutuminen alkaa jarrutussuhteen ollessa alle 0,15 tai yli 0,8, testi hylätään ja se on tehtävä uudelleen erilaisella pinnalla.

| d) | Jos kuormitetun tai kuormittamattoman ajoneuvon molemmat taka-akselin pyörät lukkiutuvat eikä yksikään etuakselin pyörä lukkiudu tai vain yksi etuakselin pyörä lukkiutuu jarrutussuhteella 0,15–0,8, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi hylätään. Tässä tapauksessa ajoneuvolle on tehtävä pyörämomentin testi objektiivisten jarrukertoimien määrittämiseksi kitkakäyrien laskemista varten. |
| --- | --- |

d)

Jos kuormitetun tai kuormittamattoman ajoneuvon molemmat taka-akselin pyörät lukkiutuvat eikä yksikään etuakselin pyörä lukkiudu tai vain yksi etuakselin pyörä lukkiutuu jarrutussuhteella 0,15–0,8, pyörien lukkiutumisjärjestystä koskeva testi hylätään. Tässä tapauksessa ajoneuvolle on tehtävä pyörämomentin testi objektiivisten jarrukertoimien määrittämiseksi kitkakäyrien laskemista varten.

---

Lisäys 2

Pyörämomentin testausmenettely

1.   Yleistä

Tämän testin tarkoituksena on mitata jarrukertoimet ja siten määrittää etu- ja taka-akselin pitokyvyn hyödyntäminen jarrutussuhteella 0,15–0,8.

2.   Ajoneuvon testauskunto

| a) | Kuormitettu ja kuormittamaton |
| --- | --- |

a)

Kuormitettu ja kuormittamaton

| b) | Vaihde vapaalla |
| --- | --- |

b)

Vaihde vapaalla

3.   Testausolosuhteet ja -menettelyt

| a) | Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65–100 °C. |
| --- | --- |

a)

Jarrujen alkulämpötila: Kuumimman akselin lämpötila keskimäärin 65–100 °C.

| b) | Testinopeudet: 100 km/h ja 50 km/h |
| --- | --- |

b)

Testinopeudet: 100 km/h ja 50 km/h

| c) | Poljinvoima: Poljinvoimaa lisätään lineaarisesti arvosta 100 N/s arvoon 150 N/s, kun on kyse nopeudella 100 km/h tehtävästä testistä, tai arvosta 100 N/s arvoon 200 N/s, kun on kyse nopeudella 50 km/h tehtävästä testistä, kunnes ensimmäinen akseli lukkiutuu tai saavutetaan poljinvoima 1 kN, sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin. |
| --- | --- |

c)

Poljinvoima: Poljinvoimaa lisätään lineaarisesti arvosta 100 N/s arvoon 150 N/s, kun on kyse nopeudella 100 km/h tehtävästä testistä, tai arvosta 100 N/s arvoon 200 N/s, kun on kyse nopeudella 50 km/h tehtävästä testistä, kunnes ensimmäinen akseli lukkiutuu tai saavutetaan poljinvoima 1 kN, sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

| d) | Jarrujen jäähtyminen: Jarrutusten välillä ajoneuvoa ajetaan nopeudella, joka on enintään 100 km/h, kunnes kohdan 3 alakohdassa a mainittu jarrujen alkulämpötila saavutetaan. |
| --- | --- |

d)

Jarrujen jäähtyminen: Jarrutusten välillä ajoneuvoa ajetaan nopeudella, joka on enintään 100 km/h, kunnes kohdan 3 alakohdassa a mainittu jarrujen alkulämpötila saavutetaan.

| e) | Testien lukumäärä: Kuormittamaton ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa nopeuden ollessa 100 km/h ja viisi kertaa nopeuden ollessa 50 km/h siten, että testinopeutta vaihdetaan kunkin pysäytyksen jälkeen. Kuormitettu ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa edellä mainittuja kahta nopeutta vuorotellen. |
| --- | --- |

e)

Testien lukumäärä: Kuormittamaton ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa nopeuden ollessa 100 km/h ja viisi kertaa nopeuden ollessa 50 km/h siten, että testinopeutta vaihdetaan kunkin pysäytyksen jälkeen. Kuormitettu ajoneuvo pysäytetään viisi kertaa edellä mainittuja kahta nopeutta vuorotellen.

| f) | Testipinta: Testi tehdään pinnalla, jolla on hyvä pito. |
| --- | --- |

f)

Testipinta: Testi tehdään pinnalla, jolla on hyvä pito.

| g) | Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:






  i) | Ajoneuvon nopeus |
| --- | --- | --- |

g)

Kirjattavat tiedot: Seuraavat tiedot on kirjattava automaattisesti ja samanaikaisesti kunkin testin aikana siten, että muuttuvat arvot voidaan esittää reaaliajassa:

i)

Ajoneuvon nopeus

| ii) | Jarrupoljinvoima |
| --- | --- |

ii)

Jarrupoljinvoima

| iii) | Kunkin pyörän kulmanopeus |
| --- | --- |

iii)

Kunkin pyörän kulmanopeus

| iv) | Kunkin pyörän jarrutusmomentti |
| --- | --- |

iv)

Kunkin pyörän jarrutusmomentti

| v) | Hydraulijärjestelmän paine kussakin jarrupiirissä, jossa on anturit ainakin yhdessä etupyörässä ja mahdollisten jako- tai paineenrajoitusventtiilien jälkipuolella olevassa yhdessä takapyörässä |
| --- | --- |

v)

Hydraulijärjestelmän paine kussakin jarrupiirissä, jossa on anturit ainakin yhdessä etupyörässä ja mahdollisten jako- tai paineenrajoitusventtiilien jälkipuolella olevassa yhdessä takapyörässä

| vi) | Ajoneuvon hidastuvuus |
| --- | --- |

vi)

Ajoneuvon hidastuvuus

| h) | Näytteenottotaajuus: Kaikkien tietojen hankintaan ja rekisteröintiin tarvittavien laitteiden on toimittava vähimmäisnäytteenottotaajuudella 40 Hz kaikilla kanavilla. |
| --- | --- |

h)

Näytteenottotaajuus: Kaikkien tietojen hankintaan ja rekisteröintiin tarvittavien laitteiden on toimittava vähimmäisnäytteenottotaajuudella 40 Hz kaikilla kanavilla.

| i) | Etu- ja takajarrujen paineen määrittäminen: Etu- ja takajarrujen paineen välisen suhteen määrittäminen ohjauspaineen koko vaihtelualueella. Jollei ajoneuvossa ole jarrujen tasainjärjestelmää, määrittäminen tehdään staattisilla testeillä. Jos ajoneuvo on varustettu jarrujen tasainjärjestelmällä, dynaamiset testit tehdään ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana. Molemmissa kuormitusolosuhteissa tehdään 15 jarrutusta nopeudessa 50 km/h soveltaen lisäyksessä eriteltyjä alkuolosuhteita. |
| --- | --- |

i)

Etu- ja takajarrujen paineen määrittäminen: Etu- ja takajarrujen paineen välisen suhteen määrittäminen ohjauspaineen koko vaihtelualueella. Jollei ajoneuvossa ole jarrujen tasainjärjestelmää, määrittäminen tehdään staattisilla testeillä. Jos ajoneuvo on varustettu jarrujen tasainjärjestelmällä, dynaamiset testit tehdään ajoneuvo kuormitettuna ja kuormittamattomana. Molemmissa kuormitusolosuhteissa tehdään 15 jarrutusta nopeudessa 50 km/h soveltaen lisäyksessä eriteltyjä alkuolosuhteita.

4.   Tietojen käsitteleminen

| a) | Kustakin kohdan 3 alakohdassa e kuvatusta jarrutuksesta saadut tiedot suodatetaan viiden pysäytyksen liukuvalla keskiarvolla, joka on keskitetty kutakin tietokanavaa varten. |
| --- | --- |

a)

Kustakin kohdan 3 alakohdassa e kuvatusta jarrutuksesta saadut tiedot suodatetaan viiden pysäytyksen liukuvalla keskiarvolla, joka on keskitetty kutakin tietokanavaa varten.

| b) | Kohdan 3 alakohdassa e määrätyn kunkin jarrutuksen osalta määritetään kunkin jarruttavan pyörän mitattua vääntömomenttia parhaiten kuvaavan pienimmän neliösumman lineaarisen yhtälön kulmakerroin (jarrutuskerroin) ja paineakselin leikkauskohta (jarrujen lukkiutumispaine) kyseiseen pyörään kohdistuvan mitatun linjapaineen funktiona. Regressioanalyysissä käytetään ainoastaan sellaisia vääntömomenttia koskevia tietoja, jotka saadaan ajoneuvon hidastuvuuden ollessa 0,15–0,8 g. |
| --- | --- |

b)

Kohdan 3 alakohdassa e määrätyn kunkin jarrutuksen osalta määritetään kunkin jarruttavan pyörän mitattua vääntömomenttia parhaiten kuvaavan pienimmän neliösumman lineaarisen yhtälön kulmakerroin (jarrutuskerroin) ja paineakselin leikkauskohta (jarrujen lukkiutumispaine) kyseiseen pyörään kohdistuvan mitatun linjapaineen funktiona. Regressioanalyysissä käytetään ainoastaan sellaisia vääntömomenttia koskevia tietoja, jotka saadaan ajoneuvon hidastuvuuden ollessa 0,15–0,8 g.

| c) | Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine etuakselin kaikkien jarrutusten osalta. |
| --- | --- |

c)

Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine etuakselin kaikkien jarrutusten osalta.

| d) | Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine taka-akselin kaikkien jarrutusten osalta. |
| --- | --- |

d)

Alakohdan b mukaisesti saaduista arvoista lasketaan keskiarvo, jonka avulla lasketaan keskimääräinen jarrutuskerroin ja jarrujen lukkiutumispaine taka-akselin kaikkien jarrutusten osalta.

| e) | Kohdan 3 alakohdan i mukaisesti määritetyn etu- ja takajarrun linjapaineen välisen suhteen ja renkaan dynaamisen vierintäsäteen avulla lasketaan kunkin akselin jarrutusvoima etujarrun linjapaineen funktiona. |
| --- | --- |

e)

Kohdan 3 alakohdan i mukaisesti määritetyn etu- ja takajarrun linjapaineen välisen suhteen ja renkaan dynaamisen vierintäsäteen avulla lasketaan kunkin akselin jarrutusvoima etujarrun linjapaineen funktiona.

| f) | Ajoneuvon jarrutussuhde lasketaan etujarrun linjapaineen funktiona käyttäen seuraavaa yhtälöä:





  jossa







  z | = | jarrutussuhde etujarrun linjapaineen funktiona |
| --- | --- | --- | --- |
| T1, T2 | = | etu- ja taka-akselin jarrutusvoimat, jotka vastaavat samaa etujarrun linjapainetta |
| P | = | ajoneuvon massa |

f)

Ajoneuvon jarrutussuhde lasketaan etujarrun linjapaineen funktiona käyttäen seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

z

=

jarrutussuhde etujarrun linjapaineen funktiona

T1, T2

=

etu- ja taka-akselin jarrutusvoimat, jotka vastaavat samaa etujarrun linjapainetta

P

=

ajoneuvon massa

| g) | Kunkin akselin pitokyvyn hyödyntäminen lasketaan jarrutussuhteen funktiona käyttäen seuraavia yhtälöitä:










  Symbolit määritellään tämän liitteen kohdassa 2. |
| --- | --- |

g)

Kunkin akselin pitokyvyn hyödyntäminen lasketaan jarrutussuhteen funktiona käyttäen seuraavia yhtälöitä:

Formula

Formula

Symbolit määritellään tämän liitteen kohdassa 2.

| h) | Merkitään f1 ja f2 z:n funktiona sekä kuormitettuna että kuormittamattomana. Nämä ovat ajoneuvon kitkakäyriä, joiden on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii määrätyt vaatimukset (tai kun on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisesta, näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset). |
| --- | --- |

h)

Merkitään f1 ja f2 z:n funktiona sekä kuormitettuna että kuormittamattomana. Nämä ovat ajoneuvon kitkakäyriä, joiden on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.2 alakohdan a luetelmakohdassa ii määrätyt vaatimukset (tai kun on kyse tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisesta, näiden käyrien on täytettävä tämän liitteen kohdassa 6.2 määrätyt vaatimukset).

---

LIITE 6

Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuja ajoneuvoja koskevat testivaatimukset

1.   Yleistä

| 1.1 | Tässä liitteessä kuvaillaan lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen maantieajoneuvojen jarrutustehon määrittäminen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Nykyisissä lukkiutumisenestojärjestelmissä on tunnistimia, säätimiä sekä muuntimia. Tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia laitteita, jotka ovat rakenteeltaan erilaisia tai joissa lukkiutumisenesto on sisällytetty muuhun järjestelmään, pidetään tämän liitteen ja liitteen 5 mukaisina lukkiutumisenestojärjestelminä, jos niiden teho vastaa tämän liitteen määräyksiä. |
| --- | --- |

1.2

2.   Määritelmät

| 2.1 | ’Lukkiutumisenestojärjestelmällä’ tarkoitetaan käyttöjarrujärjestelmän osaa, joka säätää automaattisesti luistoa pyörien pyörimissuunnassa yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ’Tunnistimella’ tarkoitetaan komponenttia, joka on suunniteltu tunnistamaan ja lähettämään säätimelle pyörien pyörimisliikkeet tai ajoneuvon liikkeet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ’Säätimellä’ tarkoitetaan komponenttia, joka arvioi tunnistimien lähettämää tietoa ja lähettää signaalin muuntimelle. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ’Muuntimella’ tarkoitetaan komponenttia, joka muuntaa jarrutusvoimia säätimeltä vastaanotetun signaalin mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ’Suoraan säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan ainakin sen oman tunnistimen antamien tietojen mukaisesti (1). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ’Välillisesti säädetyllä pyörällä’ tarkoitetaan pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan muiden pyörien tunnistimien antamien tietojen mukaisesti (1). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ’Täydellä toiminnalla’ tarkoitetaan sitä, että lukkiutumisenestojärjestelmä muuntaa toistuvasti jarrutusvoimaa suoraan säädettyjen pyörien lukkiutumisen estämiseksi. Jarrutuksia, joissa muuntaminen tapahtuu ainoastaan kerran pysähdyksen aikana, ei pidetä tämän määritelmän mukaisina. |
| --- | --- |

2.7

3.   Lukkiutumisenestojärjestelmien tyypit

| 3.1 | Ajoneuvo katsotaan varustetuksi tämän säännön liitteessä 5 kohdassa 1 tarkoitetulla lukkiutumisenestojärjestelmällä, jos siihen on asennettu jokin seuraavista järjestelmistä:






  3.1.1 | Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä
  Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset. |
| --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset.

| 3.1.2 | Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmä
  Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, lukuun ottamatta kohdan 5.3.5 vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.1.2

Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, lukuun ottamatta kohdan 5.3.5 vaatimuksia.

| 3.1.3 | Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä
  Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, lukuun ottamatta kohtien 5.3.4 ja 5.3.5 vaatimuksia. Näissä ajoneuvoissa erillisen akselin, jossa ei ole yhtään suoraan säädettyä pyörää, on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä ja pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevat vaatimukset sen sijaan, että ne täyttäisivät tämän liitteen kohdassa 5.2 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä koskevat vaatimukset. Kuitenkin, jos kitkakäyrien suhteelliset asemat eivät täytä liitteen 5 kohdassa 3.1 vahvistettuja vaatimuksia, on suoritettava tarkastus sen varmistamiseksi, että vähintään yhden taka-akselin pyörät eivät lukkiudu ennen etuakselin tai -akseliston pyöriä tämän säännön liitteen 5 kohdassa 3.1 tarkoitetuissa jarrutussuhdetta ja kuormaa koskevissa olosuhteissa. Näiden vaatimusten täyttyminen voidaan tarkastaa suuren tai pienen kitkakertoimen tienpinnoilla (noin 0,8 ja enintään 0,3) muuntamalla käyttöjarrun käyttövoimaa. |
| --- | --- |

3.1.3

Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä

Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon on täytettävä kaikki tämän liitteen vaatimukset, lukuun ottamatta kohtien 5.3.4 ja 5.3.5 vaatimuksia. Näissä ajoneuvoissa erillisen akselin, jossa ei ole yhtään suoraan säädettyä pyörää, on täytettävä tämän säännön liitteessä 5 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä ja pyörien lukkiutumisjärjestystä koskevat vaatimukset sen sijaan, että ne täyttäisivät tämän liitteen kohdassa 5.2 vahvistetut pitokyvyn hyödyntämistä koskevat vaatimukset. Kuitenkin, jos kitkakäyrien suhteelliset asemat eivät täytä liitteen 5 kohdassa 3.1 vahvistettuja vaatimuksia, on suoritettava tarkastus sen varmistamiseksi, että vähintään yhden taka-akselin pyörät eivät lukkiudu ennen etuakselin tai -akseliston pyöriä tämän säännön liitteen 5 kohdassa 3.1 tarkoitetuissa jarrutussuhdetta ja kuormaa koskevissa olosuhteissa. Näiden vaatimusten täyttyminen voidaan tarkastaa suuren tai pienen kitkakertoimen tienpinnoilla (noin 0,8 ja enintään 0,3) muuntamalla käyttöjarrun käyttövoimaa.

4.   Yleiset vaatimukset

| 4.1 | Kaikki sähkökatkokset tai tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, jotka vaikuttavat laitteeseen tässä liitteessä olevien toiminta- ja tehovaatimusten osalta, mukaan lukien katkokset laitteen sähkönjakelussa, säätimien ulkoisessa johdotuksessa, säätimissä (2) ja muuntimissa, on ilmoitettava kuljettajalle erityisellä optisella varoitussignaalilla. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä tämän säännön kohdassa 5.2.21.1.2 tarkoitettua keltaista varoitussignaalia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Tunnistimen normaalista poikkeavat toiminnat, joita ei havaita ajoneuvon ollessa paikallaan, on havaittava viimeistään, kun ajoneuvon nopeus ylittää 10 km/h (3). Havaitsemista voidaan viivästyttää virheellisten vikailmoitusten estämiseksi silloin, kun tunnistin ei tuota tietoa ajoneuvon nopeudesta pyörän pyörimättömyyden vuoksi, mutta sen on tapahduttava kuitenkin viimeistään silloin, kun ajoneuvon nopeus ylittää arvon 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Kun lukkiutumattomaan jarrujärjestelmään kytketään virta ajoneuvon ollessa paikoillaan, sähköisesti säädettyjen paineilmamuunninventtiilien on tehtävä vähintään yksi toimintakierros. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | Jos edellä mainitun keltaisen varoitussignaalin ilmoittama yksittäinen sähkökatko vaikuttaa ainoastaan lukkiutumisenestoon, käyttöjarrun tehon on tämän jälkeen oltava vähintään 80 prosenttia tyyppi 0 -testin mukaisesta jarrutustehosta vaihteen ollessa vapaalla. Vastaava pysähtymismatka on 0,1 v + 0,0075 v2 (m) ja täysin kehittynyt keskimääräinen hidastuvuus 5,15 m/s2. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Magneetti- tai sähkökentät eivät saa vaikuttaa haitallisesti lukkiutumisenestojärjestelmän toimintaan. Tätä varten on osoitettava, että säännön nro 10 vaatimukset täyttyvät, kuten tämän säännön kohdassa 5.1.1.4 edellytetään. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Käytettävissä ei saa olla käsikäyttöistä laitetta lukkiutumisenestojärjestelmän kytkemiseksi pois käytöstä tai käyttötilan säädön (4) muuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

5.   Erityiset määräykset

5.1   Energiankulutus

Lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen on säilytettävä tehonsa, kun käyttöjarrun hallintalaitetta käytetään pitkiä jaksoja täydellä teholla. Tämän vaatimuksen noudattaminen on tarkastettava seuraavien testien avulla:

5.1.1   Testimenettely

| 5.1.1.1 | Energianvarastointilaitteiden energian lähtötason on oltava valmistajan ilmoittama. Tämän tason on oltava ainakin sellainen, että kuormitetulle ajoneuvolle määrätty käyttöjarrutuksen tehokkuus taataan. Pneumaattisten varalaitteiden energianvarastointilaitteet on erotettava. |
| --- | --- |

5.1.1.1

| 5.1.1.2 | Alkunopeuden ollessa vähintään 50 km/h pinnalla, jonka kitkakerroin on 0,3 (5) tai vähemmän, kuormitetun ajoneuvon jarruja on käytettävä täydellä teholla aika t, jonka aikana otetaan huomioon välillisesti säädettyjen pyörien kuluttama energia, ja kaikkien suoraan säädettyjen pyörien on pysyttävä lukkiutumisenestojärjestelmän hallinnassa koko kyseisen ajan. |
| --- | --- |

5.1.1.2

| 5.1.1.3 | Tämän jälkeen ajoneuvon moottori sammutetaan tai syöttö energianvarastointilaitteisiin katkaistaan. |
| --- | --- |

5.1.1.3

| 5.1.1.4 | Sitten jarrutetaan käyttöjarrulla neljä kertaa peräkkäin täydellä teholla ajoneuvon ollessa paikallaan. |
| --- | --- |

5.1.1.4

| 5.1.1.5 | Kun jarruja käytetään viidettä kertaa, on oltava mahdollista jarruttaa ajoneuvoa ainakin kuormitetun ajoneuvon varajarrulle vahvistetulla jarrutusteholla. |
| --- | --- |

5.1.1.5

5.1.2   Lisävaatimukset

| 5.1.2.1 | Tienpinnan kitkakerroin on mitattava testattavalla ajoneuvolla tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.1 kuvatulla menetelmällä. |
| --- | --- |

5.1.2.1

| 5.1.2.2 | Jarrutustesti on tehtävä vaihde kytkettynä vapaalle ja joutokäynnillä, ja ajoneuvon on oltava kuormitettu. |
| --- | --- |

5.1.2.2

| 5.1.2.3 | Jarrutusaika t lasketaan seuraavalla kaavalla:





  (tämän arvon on oltava vähintään 15 sekuntia)
  jossa t ilmaistaan sekunteina ja vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, joka on enintään 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Formula

(tämän arvon on oltava vähintään 15 sekuntia)

jossa t ilmaistaan sekunteina ja vmax on ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus, joka on enintään 160 km/h.

| 5.1.2.4 | Jos aikaa t ei voida määrittää yhdessä jarrutusvaiheessa, voidaan käyttää useampaa mutta yhteensä enintään neljää vaihetta. |
| --- | --- |

5.1.2.4

| 5.1.2.5 | Jos testi tehdään useammassa vaiheessa, vaiheiden välissä järjestelmään ei saa syöttää uutta energiaa.
  Toisesta vaiheesta alkaen alkujarrutusta vastaava energian kulutus voidaan ottaa huomioon siten, että vähennetään yksi täysjarrutuskerta tämän liitteen kohdassa 5.1.1.4 (ja 5.1.1.5 ja 5.1.2.6) tarkoitetuista neljästä täysjarrutuskerrasta sekä toisessa, kolmannessa että neljännessä vaiheessa, joita voidaan tarvittaessa käyttää tämän liitteen kohdassa 5.1.1 tarkoitetussa testissä. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Toisesta vaiheesta alkaen alkujarrutusta vastaava energian kulutus voidaan ottaa huomioon siten, että vähennetään yksi täysjarrutuskerta tämän liitteen kohdassa 5.1.1.4 (ja 5.1.1.5 ja 5.1.2.6) tarkoitetuista neljästä täysjarrutuskerrasta sekä toisessa, kolmannessa että neljännessä vaiheessa, joita voidaan tarvittaessa käyttää tämän liitteen kohdassa 5.1.1 tarkoitetussa testissä.

| 5.1.2.6 | Tämän liitteen kohdassa 5.1.1.5 vahvistettu teho katsotaan saavutetuksi, jos neljännen käyttökerran lopussa, kun ajoneuvo on paikallaan, varastointilaitteiden energian taso on sama tai suurempi kuin mitä kuormitetun ajoneuvon varajarrulta vaaditaan. |
| --- | --- |

5.1.2.6

5.2   Pitokyvyn hyödyntäminen

| 5.2.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntämisen määrityksessä otetaan huomioon jarrutusmatkan todellinen piteneminen yli teoreettisen vähimmäismatkan. Lukkiutumisenestojärjestelmiä on pidettävä hyväksyttävinä, kun ehto ε ≥ 0,75 täyttyy, missä ε kuvaa hyödynnettyä pitokykyä, sellaisena kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksen 2 kohdassa 1.2. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Pitokyvyn hyödyntäminen ε on mitattava tienpinnoilla, joiden kitkakerroin on enintään 0,3 (5) ja noin 0,8 (kuiva tie), alkunopeuden ollessa 50 km/h. Erilaisten jarrulämpötilojen vaikutusten poistamiseksi suositetaan, että arvo zAL määritetään ennen arvon k määrittämistä. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Kitkakertoimen (k) määrittämiseksi tarvittava testausmenettely ja pitokyvyn hyödyntämisen (ε) laskemiseen tarvittavat kaavat esitetään tämän liitteen lisäyksessä 2. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Lukkiutumisenestojärjestelmän pitokyvyn hyödyntäminen tarkastetaan valmiilla ajoneuvoilla, joissa on luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmä. Jos ajoneuvossa on luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmä, vain niiden akseleiden, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä, tarvitsee täyttää tämä vaatimus. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Ehdon ε ≥ 0,75 toteutuminen on tarkastettava ajoneuvo kuormitettuna ja ajoneuvo kuormittamattomana (6).
  Ajoneuvon testaus kuormitettuna suuren kitkakertoimen pinnalla voidaan jättää tekemättä, jos määräysten mukaisella hallintalaitteeseen kohdistuvalla voimalla ei saavuteta lukkiutumisenestojärjestelmän täyttä toimintaa.
  Kuormittamattoman ajoneuvon testissä käyttövoimaa voidaan lisätä aina arvoon 100 daN, jos toimintaa ei saavuteta täyden voiman (7) arvolla. Jos 100 daN ei riitä laitteen toiminnan saavuttamiseen, tämä testi voidaan jättää tekemättä. |
| --- | --- |

5.2.5

Ajoneuvon testaus kuormitettuna suuren kitkakertoimen pinnalla voidaan jättää tekemättä, jos määräysten mukaisella hallintalaitteeseen kohdistuvalla voimalla ei saavuteta lukkiutumisenestojärjestelmän täyttä toimintaa.

Kuormittamattoman ajoneuvon testissä käyttövoimaa voidaan lisätä aina arvoon 100 daN, jos toimintaa ei saavuteta täyden voiman (7) arvolla. Jos 100 daN ei riitä laitteen toiminnan saavuttamiseen, tämä testi voidaan jättää tekemättä.

5.3   Lisätarkastukset

Seuraavat lisätarkastukset on suoritettava vaihde vapaalla, kun ajoneuvo on kuormitettu ja kun ajoneuvo on kuormittamaton:

| 5.3.1 | Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (7) tämän liitteen kohdassa 5.2.2 tarkoitetuilla tienpinnoilla, kun testi tehdään alkunopeudella v = 40 km/h ja suurella alkunopeudella v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8). |
| --- | --- |

5.3.1

Lukkiutumisenestojärjestelmän suoraan säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (7) tämän liitteen kohdassa 5.2.2 tarkoitetuilla tienpinnoilla, kun testi tehdään alkunopeudella v = 40 km/h ja suurella alkunopeudella v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8).

| 5.3.2 | Kun akseli siirtyy suuren kitkakertoimen pinnalta (kH) pienen kitkakertoimen pinnalle (kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (9), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (7), eivät suoraan säädettävät pyörät saa lukkiutua. Ajonopeus ja jarrutuksen alkaminen on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin suuren kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu suurella ja pienellä nopeudella kohdassa 5.3.1 määrätyin edellytyksin (8). |
| --- | --- |

5.3.2

Kun akseli siirtyy suuren kitkakertoimen pinnalta (kH) pienen kitkakertoimen pinnalle (kL), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (9), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (7), eivät suoraan säädettävät pyörät saa lukkiutua. Ajonopeus ja jarrutuksen alkaminen on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin suuren kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu suurella ja pienellä nopeudella kohdassa 5.3.1 määrätyin edellytyksin (8).

| 5.3.3 | Kun ajoneuvo siirtyy pienen kitkakertoimen pinnalta (kL) suuren kitkakertoimen pinnalle (kH), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (9), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (7), ajoneuvon hidastuvuuden on noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkuperäisestä ajosuunnastaan. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin pienen kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu nopeudessa noin 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.3

Kun ajoneuvo siirtyy pienen kitkakertoimen pinnalta (kL) suuren kitkakertoimen pinnalle (kH), missä kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (9), ja kun hallintalaitteeseen kohdistetaan täysi voima (7), ajoneuvon hidastuvuuden on noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkuperäisestä ajosuunnastaan. Ajonopeus ja jarrutuksen alkamishetki on laskettava siten, että kun lukkiutumisenestojärjestelmä toimii täysin pienen kitkakertoimen pinnalla, siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu nopeudessa noin 50 km/h.

| 5.3.4 | Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan ainoastaan luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuihin ajoneuvoihin. Kun ajoneuvon oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, joilla on erilainen kitkakerroin (kH ja kL) ja joilla kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (9), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (7) nopeudessa 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.4

Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan ainoastaan luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmillä varustettuihin ajoneuvoihin. Kun ajoneuvon oikeat ja vasemmat pyörät ovat pinnoilla, joilla on erilainen kitkakerroin (kH ja kL) ja joilla kH ≥ 0,5 ja kH / kL ≥ 2 (9), eivät suoraan säädetyt pyörät saa lukkiutua, kun hallintalaitteeseen kohdistetaan yhtäkkiä täysi voima (7) nopeudessa 50 km/h.

| 5.3.5 | Lisäksi kuormitettujen ajoneuvojen, joissa on luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä, on tämän liitteen kohdassa 5.3.4 tarkoitetuissa olosuhteissa täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistettu jarrutussuhdetta koskeva vaatimus. |
| --- | --- |

5.3.5

Lisäksi kuormitettujen ajoneuvojen, joissa on luokan 1 lukkiutumisenestojärjestelmä, on tämän liitteen kohdassa 5.3.4 tarkoitetuissa olosuhteissa täytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 vahvistettu jarrutussuhdetta koskeva vaatimus.

| 5.3.6 | Kuitenkin tämän liitteen kohdissa 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitetuissa testeissä sallitaan pyörien lukkiutuminen lyhyiksi jaksoiksi. Lisäksi pyörien lukkiutuminen on sallittua, kun ajoneuvon nopeus on alle 15 km/h. Myös välillisesti säädettyjen pyörien lukkiutuminen on sallittua kaikilla nopeuksilla, mutta se ei saa vaikuttaa ajoneuvon vakauteen ja ohjattavuuteen eikä ajoneuvon sortokulma saa olla suurempi kuin 15 astetta eikä ajoneuvo saa poiketa 3,5 m:n levyiseltä radalta. |
| --- | --- |

5.3.6

Kuitenkin tämän liitteen kohdissa 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitetuissa testeissä sallitaan pyörien lukkiutuminen lyhyiksi jaksoiksi. Lisäksi pyörien lukkiutuminen on sallittua, kun ajoneuvon nopeus on alle 15 km/h. Myös välillisesti säädettyjen pyörien lukkiutuminen on sallittua kaikilla nopeuksilla, mutta se ei saa vaikuttaa ajoneuvon vakauteen ja ohjattavuuteen eikä ajoneuvon sortokulma saa olla suurempi kuin 15 astetta eikä ajoneuvo saa poiketa 3,5 m:n levyiseltä radalta.

| 5.3.7 | Kohdissa 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitettujen testien aikana on sallittua korjata ohjaussuuntaa, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja kokonaisuudessaan enintään 240 astetta. Lisäksi näiden testien alussa on ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ylitettävä suuren ja pienen kitkakertoimen pinnan välinen raja, eikä mikään ulompien renkaiden osa saa ylittää tätä rajaa näiden testien aikana (6). |
| --- | --- |

5.3.7

Kohdissa 5.3.4 ja 5.3.5 tarkoitettujen testien aikana on sallittua korjata ohjaussuuntaa, jos ohjauslaitteen kiertymiskulma on kahden ensimmäisen sekunnin aikana enintään 120 astetta ja kokonaisuudessaan enintään 240 astetta. Lisäksi näiden testien alussa on ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason ylitettävä suuren ja pienen kitkakertoimen pinnan välinen raja, eikä mikään ulompien renkaiden osa saa ylittää tätä rajaa näiden testien aikana (6).

---

(1)  Lukkiutumisenestojärjestelmien, joissa on suuremman kitkan mukaan tapahtuva säätö, katsotaan sisältävän sekä suoraan että välillisesti säädetyt pyörät. Järjestelmissä, joissa on pienemmän kitkan mukaan tapahtuva säätö, kaikki tunnistimella varustetut pyörät katsotaan suoraan säädetyiksi pyöriksi.

(2)  Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle säätimiä koskevat asiakirjat, jotka ovat liitteessä 8 esitetyn mallin mukaiset.

(3)  Varoitussignaali voi aktivoitua uudelleen, kun ajoneuvo on paikallaan, jos se sammuu ennen kuin ajoneuvo saavuttaa nopeuden 10 tai 15 km/h tapauksen mukaan, eikä mitään vikaa ole ilmennyt.

(4)  Kohtaa 4.4 ei sovelleta lukkiutumisenestojärjestelmän käyttötilan säätöä muuttaviin laitteisiin, jos käyttötilan säädön muutoksen jälkeen kaikki ajoneuvossa olevien lukkiutumisenestojärjestelmien luokkaa koskevat vaatimukset täyttyvät.

(5)  Kunnes tällaisia testipintoja on yleisesti saatavilla, tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan käyttää renkaita, jotka ovat lähes loppuunkuluneet, ja pinnan kitkakertoimia aina arvoon 0,4 saakka. Saadut todelliset arvot ja renkaiden sekä pinnan tyypit on merkittävä asiakirjoihin.

(6)  Kunnes yhtenäisistä testausmenettelyistä sovitaan, tässä kohdassa edellytetyt testit voidaan joutua toistamaan sähköisellä hyötyjarrujärjestelmällä varustetuilla ajoneuvoilla, jotta saadaan määriteltyä ajoneuvon automaattisten toiminteiden antamien eri jarrutuksen jakautumisarvojen vaikutus.

(7)  
  ’Täydellä voimalla’ tarkoitetaan suurinta tämän säännön liitteessä 3 vahvistettua voimaa. Suurempaa voimaa voidaan käyttää, jos sitä vaaditaan lukkiutumisenestojärjestelmän käynnistämiseksi.

(8)  Näiden testien tarkoituksena on tarkastaa, etteivät pyörät lukkiudu ja että ajoneuvo pysyy vakaana; näin ollen täydelliset pysähtymiset ja ajoneuvon pysäyttäminen pienen kitkakertoimen pinnalla eivät ole tarpeen.

(9)  kH on suuren kitkakertoimen pinnan kerroin.

kL on pienen kitkakertoimen pinnan kerroin.

kH ja kL mitataan tämän liitteen lisäyksessä 2 määrätyllä tavalla.

---

Lisäys 1

Symbolit ja niiden selitykset

| Symboli | Selitys |
| --- | --- |
| E | akseliväli |
| ε | ajoneuvon hyödyntämä pitokyky: suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (k) osamäärä |
| εi | arvo ε mitattuna akselilta i (luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun moottoriajoneuvon osalta) |
| εH | arvo ε suuren kitkakertoimen pinnalla |
| εL | arvo ε pienen kitkakertoimen pinnalla |
| F | voima (N) |
| Fdyn | tienpinnasta välittyvä normaalivoima dynaamisissa olosuhteissa, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| Fidyn | moottorikäyttöisten ajoneuvojen Fdyn mitattuna akselilta i |
| Fi | tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa |
| FM | tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon tavanomainen kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FMnd
   (1) | tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien muiden kuin vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FMd
   (1) | tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| g | putoamiskiihtyvyys (9,81 m/s2) |
| h | valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus |
| k | kitkakerroin renkaan ja tien välillä |
| kf | yhden etuakselin k-kerroin |
| kH | suuren kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo |
| ki | akselilla i määritetty k:n arvo luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta |
| kL | pienen kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo |
| klock | kitkan arvo 100 prosentin luistossa |
| kM | moottorikäyttöisen ajoneuvon k-kerroin |
| kpeak | ’kitka luiston suhteen’ -käyrän enimmäisarvo |
| kr | yhden taka-akselin k-kerroin |
| P | yksittäisen ajoneuvon massa (kg) |
| R | arvojen kpeak ja klock välinen suhde |
| t | aikaväli (s) |
| tm | t:n keskiarvo |
| tmin | t:n vähimmäisarvo |
| z | jarrutussuhde |
| zAL | ajoneuvon jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa |
| zm | jarrutussuhteen keskiarvo |
| zmax | z:n enimmäisarvo |
| zMALS | moottorikäyttöisen ajoneuvon arvo zAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla |

Symboli

Selitys

E

akseliväli

ε

ajoneuvon hyödyntämä pitokyky: suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (k) osamäärä

εi

arvo ε mitattuna akselilta i (luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun moottoriajoneuvon osalta)

εH

arvo ε suuren kitkakertoimen pinnalla

εL

arvo ε pienen kitkakertoimen pinnalla

F

voima (N)

Fdyn

tienpinnasta välittyvä normaalivoima dynaamisissa olosuhteissa, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

Fidyn

moottorikäyttöisten ajoneuvojen Fdyn mitattuna akselilta i

Fi

tienpinnasta välittyvä normaalivoima akseliin i staattisissa olosuhteissa

FM

tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon tavanomainen kaikkien pyörien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FMnd
   (1)

tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien muiden kuin vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FMd
   (1)

tienpinnan ja moottorikäyttöisen ajoneuvon jarruttamattomien vetävien akselien välinen staattinen normaalivoima yhteensä

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

g

putoamiskiihtyvyys (9,81 m/s2)

h

valmistajan ilmoittama ja hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä painopisteen korkeus

k

kitkakerroin renkaan ja tien välillä

kf

yhden etuakselin k-kerroin

kH

suuren kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo

ki

akselilla i määritetty k:n arvo luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta

kL

pienen kitkakertoimen pinnalla määritetty k:n arvo

klock

kitkan arvo 100 prosentin luistossa

kM

moottorikäyttöisen ajoneuvon k-kerroin

kpeak

’kitka luiston suhteen’ -käyrän enimmäisarvo

kr

yhden taka-akselin k-kerroin

P

yksittäisen ajoneuvon massa (kg)

R

arvojen kpeak ja klock välinen suhde

t

aikaväli (s)

tm

t:n keskiarvo

tmin

t:n vähimmäisarvo

z

jarrutussuhde

zAL

ajoneuvon jarrutussuhde z, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa

zm

jarrutussuhteen keskiarvo

zmax

z:n enimmäisarvo

zMALS

moottorikäyttöisen ajoneuvon arvo zAL kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

---

(1)  FMnd ja FMd kaksiakselisten moottoriajoneuvojen osalta; symbolit voidaan ilmoittaa myös vastaavina Fi-symboleina.

---

Lisäys 2

Pitokyvyn hyödyntäminen

| 1. | Mittausmenetelmä |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Kitkakertoimen (k) määrittäminen |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Kitkakerroin (k) määritetään pyöriä lukitsemattomien suurimpien jarrutusvoimien ja vastaavan jarrutettavaan akseliin kohdistuvan dynaamisen kuormituksen osamääränä. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Jarruja käytetään ainoastaan yhdellä ajoneuvon akselilla testin aikana, ja alkunopeutena on 50 km/h. Jarrutusvoimien on jakauduttava tasaisesti akselin pyörille suurimman tehon saavuttamiseksi. Lukkiutumisenestojärjestelmän on oltava kytkettynä pois päältä tai toimimaton nopeuden ollessa 40–20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Ajoneuvon suurimman jarrutussuhteen (zmax) määrittämiseksi on tehtävä useita testejä lisäämällä johtopainetta asteittain. Jokaisen testin aikana on pidettävä yllä tasaista käyttövoimaa, ja jarrutussuhde määritetään nopeuden hidastumiseen arvosta 40 km/h arvoon 20 km/h kuluneen ajan (t) perusteella kaavalla





  zmax on z:n enimmäisarvo; t ilmaistaan sekunteina. |
| --- | --- |

1.1.3

Formula

zmax on z:n enimmäisarvo; t ilmaistaan sekunteina.

| 1.1.3.1 | Pyörät voivat lukkiutua nopeuden ollessa alle 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1

| 1.1.3.2 | Valitaan t:lle kolme arvoa t:n mitatun vähimmäisarvon tmin ja arvon 1,05 tmin väliltä ja lasketaan näiden arvojen aritmeettinen keskiarvo tm.
  Tämän jälkeen lasketaan arvo





  Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. Kohdan 1.3 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen. |
| --- | --- |

1.1.3.2

Tämän jälkeen lasketaan arvo

Formula

Jos osoitetaan, ettei kolmea edellä määriteltyä arvoa voida saada käytännön syistä, voidaan käyttää vähimmäisaikaa tmin. Kohdan 1.3 vaatimuksia kuitenkin sovelletaan edelleen.

| 1.1.4 | Jarrutusvoimat on laskettava mitatusta jarrutussuhteesta ja jarruttamattoman akselin vierintävastuksesta, joka on 0,015 vetävän akselin ja 0,010 vapaan akselin osalta staattisesta akselikuormituksesta. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Akseliin kohdistuva dynaaminen kuormitus saadaan liitteessä 5 olevalla kaavalla. |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Arvo k on pyöristettävä kolmen desimaalin tarkkuuteen. |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Tämän jälkeen testi toistetaan muiden akselien osalta kohtien 1.1.1–1.1.6 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Esimerkiksi kaksiakselisen takavetoisen ajoneuvon osalta kitkakerroin (k) saadaan etuakselia (1) jarrutettaessa seuraavasti:





  Muut symbolit (P, h, E) selitetään tämän säännön liitteessä 5. |
| --- | --- |

1.1.8

Formula

Muut symbolit (P, h, E) selitetään tämän säännön liitteessä 5.

| 1.1.9 | Etuakselille määritetään yksi kerroin kf ja taka-akselille toinen kr. |
| --- | --- |

1.1.9

| 1.2 | Hyödynnetyn pitokyvyn (e) määrittäminen |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Hyödynnetty pitokyky (e) määritetään suurimman jarrutussuhteen (zAL), kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja kitkakertoimen (kM) osamääränä seuraavasti: |
| --- | --- |

1.2.1

Formula

| 1.2.2 | Alkunopeuden ollessa 55 km/h mitataan suurin jarrutussuhde (zAL) lukkiutumattoman jarrujärjestelmän ollessa täydessä toiminnassa kolmen testin keskiarvon perusteella tämän lisäyksen kohdan 1.1.3 mukaisesti käyttäen nopeuden hidastumiseen arvosta 45 km/h arvoon 15 km/h kuluvaa aikaa seuraavan kaavan mukaisesti: |
| --- | --- |

1.2.2

Formula

| 1.2.3 | Kitkakerroin kM määritetään painottamalla dynaamisilla akselikuormituksilla seuraavasti:





  jossa |
| --- | --- |

1.2.3

Formula

jossa

Formula

Formula

| 1.2.4 | Arvo e on ilmoitettava kahden desimaalin tarkkuudella. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Luokan 1 tai 2 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta arvo zAL perustuu koko ajoneuvoon, kun lukkiutumisenestojärjestelmä on toiminnassa, ja hyödynnetty pitokyky (e) saadaan tämän lisäyksen kohdassa 1.2.1 esitetyllä kaavalla. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Luokan 3 lukkiutumisenestojärjestelmällä varustetun ajoneuvon osalta arvo zAL arvo mitataan jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. Esimerkiksi kaksiakselisessa takavetoisessa ajoneuvossa, jossa lukkiutumisenestojärjestelmä toimii ainoastaan taka-akselissa (2), hyödynnetty pitokyky (e) saadaan kaavalla





  Tämä laskelma on tehtävä jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä. |
| --- | --- |

1.2.6

Formula

Tämä laskelma on tehtävä jokaisesta akselista, jossa on ainakin yksi suoraan säädetty pyörä.

| 1.3 | Jos e > 1,00, kitkakertoimien mittaukset toistetaan. 10 prosentin poikkeama hyväksytään. |
| --- | --- |

1.3

---

Lisäys 3

Teho kitkakertoimeltaan erilaisilla pinnoilla

| 1. | Tämän liitteen kohdassa 5.3.5 tarkoitettu jarrutussuhde voidaan laskea käyttämällä testin suorittamiseen käytetyillä kahdella pinnalla mitattua kitkakerrointa. Näiden kahden pinnan on täytettävä tämän liitteen kohdan 5.3.4 vaatimukset. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Suuren ja pienen kitkakertoimen pintojen kitkakertoimet (kH ja kL) on määritettävä tämän liitteen lisäyksen 2 kohdan 1.1 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kuormitetuille ajoneuvoille vahvistetun jarrutussuhteen (zMALS) on oltava seuraava: |
| --- | --- |

3.

Formula

---

Lisäys 4

Pienen kitkakertoimen pinnan valintamenetelmä

| 1. | Tutkimuslaitokselle on annettava yksityiskohtaiset tiedot valitun pinnan kitkakertoimesta tämän liitteen kohdan 5.1.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Näissä tiedoissa on oltava kitkakerrointa luiston (0–100 prosentin luisto) suhteen kuvaava käyrä, kun nopeus on noin 40 km/h. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Käyrän enimmäisarvo on kpeak ja arvo 100 prosentin luistolla klock. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Suhde R määritetään arvojen kpeak ja klock osamääränä. |
| --- | --- |

1.1.2

Formula

| 1.1.3 | Arvo R pyöristetään yhden desimaalin tarkkuuteen. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Käytettävän pinnan suhteen R on oltava 1,0–2,0 (1). |
| --- | --- |

1.1.4

| 2. | Ennen testejä tutkimuslaitoksen on varmistuttava siitä, että valittu pinta täyttää määritellyt vaatimukset, ja tutkimuslaitokselle on annettava seuraavat tiedot: | testausmenettely arvon R määrittämiseksi, |
| --- | --- | --- |

2.

testausmenettely arvon R määrittämiseksi,

| | ajoneuvon tyyppi, |
| --- | --- |

ajoneuvon tyyppi,

| | akselikuormitus ja renkaat (eri kuormitukset ja renkaat on testattava ja tulokset esitettävä tutkimuslaitokselle, joka päättää, edustavatko ne hyväksyttävää ajoneuvoa). |
| --- | --- |

akselikuormitus ja renkaat (eri kuormitukset ja renkaat on testattava ja tulokset esitettävä tutkimuslaitokselle, joka päättää, edustavatko ne hyväksyttävää ajoneuvoa).

| 2.1 | Arvo R on mainittava testausselosteessa.
  Pinta on kalibroitava vähintään kerran vuodessa edustavalla ajoneuvolla arvon R vakauden tarkastamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

Pinta on kalibroitava vähintään kerran vuodessa edustavalla ajoneuvolla arvon R vakauden tarkastamiseksi.

---

(1)  Kunnes tällaiset testauspinnat ovat yleisesti saatavilla, tutkimuslaitoksen harkinnan mukaan voidaan hyväksyä suhde R, joka on enintään 2,5.

---

LIITE 7

Menetelmä jarrupäällysteiden testaamiseksi inertiadynamometrillä

1.   Yleistä

| 1.1 | Tässä liitteessä kuvattua menettelyä voidaan soveltaa silloin, kun ajoneuvotyyppiin tehdään muutos, joka johtuu toisentyyppisten jarrupäällysteiden asentamisesta tämän säännön mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Erityyppiset jarrupäällysteet on tarkastettava vertaamalla niiden tehoa jarrupäällysteisiin, joilla ajoneuvo oli varustettu hyväksyntähetkenä ja jotka vastaavat komponentteja, jotka täsmennetään asianomaisessa ilmoituslomakkeessa, jonka malli esitetään tämän säännön liitteessä 1. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos voi halutessaan vaatia jarrupäällysteiden tehon vertaamista tämän säännön liitteen 3 asiaa koskevien määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti hyväksytyn edustajan on haettava jarrupäällysteiden vertailuun perustuvaa hyväksyntää. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tässä liitteessä ’ajoneuvolla’ tarkoitetaan tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä, jonka osalta pyydetään, että edellä tarkoitettua vertailua pidetään riittävänä. |
| --- | --- |

1.5

2.   Testauslaitteet

| 2.1 | Testeissä on käytettävä dynamometriä, jolla on seuraavat ominaisuudet: |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Laitteiston on pystyttävä kehittämään tämän liitteen kohdassa 3.1 vaadittava inertia, ja sen on täytettävä tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5 vahvistetut vaatimukset tyyppi I -häipymistestin osalta. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Asennettujen jarrujen on oltava täysin samanlaiset kuin kyseessä olevan alkuperäisen ajoneuvotyypin jarrut. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Jos käytetään ilmajäähdytystä, sen on oltava tämän liitteen kohdan 3.4 mukainen. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Testissä käytettävillä mittauslaitteilla on saatava ainakin seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.4.1 | levyn tai rummun kiertonopeuden jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.1

| 2.1.4.2 | pysähtymisen aikana täyttyneiden kierrosten lukumäärä niin, että tarkkuus on 1/8 kierrosta tai parempi; |
| --- | --- |

2.1.4.2

| 2.1.4.3 | pysähtymiseen kulunut aika; |
| --- | --- |

2.1.4.3

| 2.1.4.4 | jarrupäällysteiden hankausalueen keskeltä tai levyn tai rummun tai päällysteen keskipaksuudelta mitatun lämpötilan jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.4

| 2.1.4.5 | jarrutuksen ohjausjohdon paineen tai voiman jatkuva tallennus; |
| --- | --- |

2.1.4.5

| 2.1.4.6 | jarrumomentin jatkuva tallennus. |
| --- | --- |

2.1.4.6

3.   Testausolosuhteet

| 3.1 | Dynamometri on asennettava mahdollisimman lähelle (± 5 prosentin toleranssilla) pyörivää inertiaa, joka vastaa asianomaisilla pyörillä jarrutettavaa osaa ajoneuvon kokonaisinertiasta seuraavan kaavan mukaisesti:





  jossa







  I | = | pyörivä inertia (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | renkaan dynaaminen vierintäsäde (m) |
| M | = | ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisilla pyörillä. Jos käytetään yksipäistä dynamometriä, tämä osa on laskettava nimellisjarrutusjakaumasta, kun hidastuvuus vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A annettua asianmukaista arvoa. |

3.1

Formula

jossa

I

=

pyörivä inertia (kgm2)

R

=

renkaan dynaaminen vierintäsäde (m)

M

=

ajoneuvon enimmäismassan se osa, jota jarrutetaan asianomaisilla pyörillä. Jos käytetään yksipäistä dynamometriä, tämä osa on laskettava nimellisjarrutusjakaumasta, kun hidastuvuus vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A annettua asianmukaista arvoa.

| 3.2 | Inertiadynamometrin alkupyörimisnopeuden on vastattava tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A määrättyä ajoneuvon lineaarista nopeutta, ja sen on perustuttava renkaan dynaamiseen vierintäsäteeseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jarrupäällysteiden on oltava ainakin 80-prosenttisesti sovitetut, eikä niiden lämpötila saa ylittää arvoa 180 °C sovituksen aikana. Vaihtoehtoisesti päällysteet voidaan sovittaa ajoneuvon valmistajan pyynnöstä sen suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Testissä voidaan käyttää jäähdytysilmaa, joka virtaa jarrun yli kohtisuoraan sen pyörimisakselia vastaan. Jarrun yli virtaavan jäähdytysilman nopeus ei saa olla suurempi kuin 10 km/h. Jäähdytysilman lämpötilan on oltava ympäristön lämpötila. |
| --- | --- |

3.4

4.   Testimenettely

| 4.1 | Vertailutestiin otetaan viisi jarrupäällystettä. Niitä verrataan viiteen jarrupäällysteeseen, jotka ovat kyseisen ajoneuvotyypin ensimmäisen hyväksynnän tiedot sisältävässä ilmoituslomakkeessa esitettyjen alkuperäisten komponenttien mukaisia. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jarrupäällysteiden vastaavuuden arviointi perustuu tässä liitteessä vahvistetuilla ja jäljempänä esitettäviä vaatimuksia noudattavilla testausmenettelyillä saavutettujen tulosten vertailuun. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tyyppi 0 -testi kylmillä jarruilla |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Ajoneuvoa jarrutetaan kolme kertaa alkulämpötilan ollessa alle 100 °C. Lämpötila on mitattava tämän liitteen kohdan 2.1.4.4 määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Ajoneuvoa jarrutetaan nopeudesta, joka vastaa tämän säännön liitteen 3 kohdassa 2.1.1 olevan taulukon rivillä A mainittua arvoa, ja jarrua käytetään sellaisen keskimääräisen vääntömomentin aikaansaamiseksi, joka vastaa kyseisessä kohdassa annettua hidastuvuusarvoa. Lisäksi on tehtävä testejä useilla nopeuksilla, joista pienin on 30 prosenttia ja suurin 80 prosenttia ajoneuvon suurimmasta nopeudesta. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Vertailua varten testattavista jarrupäällysteistä kylmäjarrutustehon testin aikana saatu keskimääräinen jarrutusmomentti saa samoissa mittausolosuhteissa poiketa enintään ± 15 prosenttia asianomaisessa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa täsmennettyjä komponentteja vastaavilta jarrupäällysteiltä saadusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.4 | Tyyppi I -testi (häipymistesti) |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Lämmitysmenettely |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.1.1 | Jarrupäällysteet on testattava tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5.1 mainitulla menettelyllä. |
| --- | --- |

4.4.1.1

| 4.4.2 | Kuumajarrutusteho |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.2.1 | Tämän liitteen kohdan 4.4.1 mukaisesti vaadittavien testien jälkeen on tehtävä tämän säännön liitteen 3 kohdassa 1.5.2 täsmennetty kuumajarrutustehon testi. |
| --- | --- |

4.4.2.1

| 4.4.2.2 | Vertailua varten testattavista jarrupäällysteistä kuumajarrutustehon testin aikana saatu keskimääräinen jarrutusmomentti saa samoissa mittausolosuhteissa poiketa enintään ± 15 prosenttia asianomaisessa ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksessa täsmennettyjä komponentteja vastaavilta jarrupäällysteiltä saadusta keskimääräisestä jarrutusmomentista. |
| --- | --- |

4.4.2.2

5.   Jarrupäällysteiden tarkastus

Jarrupäällysteet on tarkastettava silmämääräisesti edellä kuvattujen testien jälkeen sen varmistamiseksi, että ne ovat hyväksyttävässä kunnossa jatkuvaa tavanomaista käyttöä varten.

---

LIITE 8

Kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset

1.   Yleistä

Tässä liitteessä määritellään vaatimukset, jotka koskevat kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien (määritelmä 2.3) turvallisuuteen liittyvää asiakirja-aineistoa, vikaantumisen varalta sovellettavaa strategiaa ja tarkastusmenettelyä siltä osin kuin kyse on tästä säännöstä.

Tähän liitteeseen voidaan viitata myös tämän säännön yksittäisissä kohdissa, kun kyse on elektronisten järjestelmien valvomista turvallisuuteen liittyvistä toiminteista.

Liitteessä ei määritellä ”hyväksyttävän järjestelmän” suorituskykykriteereitä vaan käsitellään sen suunnitteluun liittyviä menettelyjä ja tietoja, jotka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntää varten.

Näillä tiedoilla on osoitettava, että hyväksyttävä järjestelmä täyttää tavanomaisissa oloissa ja vikaantuneena kaikki soveltuvat tehovaatimukset, jotka on vahvistettu muualla tässä säännössä.

2.   Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 2.1 | ’Turvajärjestelyillä’ tarkoitetaan järjestelmään, esimerkiksi sen sähköisiin osiin, sisällytettyjä järjestelyjä, joilla huolehditaan järjestelmän eheydestä ja varmistetaan siten järjestelmän turvallinen toiminta myös sähköisen häiriön tapauksessa.
  Turvajärjestelyihin voi kuulua myös toiminne, jonka myötä ajoneuvon olennaiset toiminteet siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen. |
| --- | --- |

2.1

Turvajärjestelyihin voi kuulua myös toiminne, jonka myötä ajoneuvon olennaiset toiminteet siirtyvät toimimaan vain osittain taikka varajärjestelmää hyödyntäen.

| 2.2 | ’Elektronisella hallintajärjestelmällä’ tarkoitetaan niiden yksiköiden yhdistelmää, jotka yhdessä huolehtivat kyseisestä ajoneuvonhallintatoiminteesta sähköisen tietojenkäsittelyn avulla.
  Tällaiset järjestelmät, joita usein ohjataan erityisellä ohjelmistolla, kootaan erillisistä toimintakomponenteista, kuten antureista, elektronisista ohjainyksiköistä ja käyttölaitteista, ja varustetaan siirtoyhteyksillä. Niihin voi kuulua mekaanisia, sähköpneumaattisia ja sähköhydraulisia osia.

  ’Hyväksyttävällä järjestelmällä’ tarkoitetaan tässä yhteydessä järjestelmää, jolle hyväksyntää haetaan. |
| --- | --- |

2.2

Tällaiset järjestelmät, joita usein ohjataan erityisellä ohjelmistolla, kootaan erillisistä toimintakomponenteista, kuten antureista, elektronisista ohjainyksiköistä ja käyttölaitteista, ja varustetaan siirtoyhteyksillä. Niihin voi kuulua mekaanisia, sähköpneumaattisia ja sähköhydraulisia osia.

’Hyväksyttävällä järjestelmällä’ tarkoitetaan tässä yhteydessä järjestelmää, jolle hyväksyntää haetaan.

| 2.3 | ’Kompleksisilla elektronisilla ajoneuvonhallintajärjestelmillä’ tarkoitetaan elektronisia hallintajärjestelmiä, jotka kuuluvat sellaiseen komentoketjuun, jossa hallinnan piiriin kuuluva toiminne voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella ohjausjärjestelmällä tai -toiminteella.
  Ohitetusta toiminteesta tulee osa kompleksista järjestelmää. |
| --- | --- |

2.3

Ohitetusta toiminteesta tulee osa kompleksista järjestelmää.

| 2.4 | ’Korkeammantasoisilla ohjausjärjestelmillä ja -toiminteilla’ tarkoitetaan järjestelmiä ja toiminteita, jotka lisäprosessoinnin ja/tai -mittausten avulla muuttavat ajoneuvon käyttäytymistä muuttamalla ajoneuvon hallintajärjestelmän tavanomaisia toimintoja.
  Kompleksiset järjestelmät voivat tämän ansiosta automaattisesti muuttaa toimintatavoitteitaan mitattuihin olosuhteisiin perustuvan priorisoinnin mukaan. |
| --- | --- |

2.4

Kompleksiset järjestelmät voivat tämän ansiosta automaattisesti muuttaa toimintatavoitteitaan mitattuihin olosuhteisiin perustuvan priorisoinnin mukaan.

| 2.5 | ’Yksiköllä’ tarkoitetaan pienintä tässä liitteessä tarkasteltavaa järjestelmän rakenneosaa; tällaisia komponenttien yhdistelmiä pidetään erillisinä kokonaisuuksina tunnistamisen, analysoinnin ja vaihtamisen kannalta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ’Siirtoyhteyksillä’ tarkoitetaan järjestelyjä, joilla erilliset yksiköt liitetään toisiinsa signaalien, toimintadatan tai energian siirtoa varten.
  Tähän liittyvät varusteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös mekaanisia, pneumaattisia, hydraulisia tai optisia. |
| --- | --- |

2.6

Tähän liittyvät varusteet ovat yleensä sähköisiä mutta voivat olla osittain myös mekaanisia, pneumaattisia, hydraulisia tai optisia.

| 2.7 | ’Valvonta-alueella’ tarkoitetaan lähtömuuttujan vaihtelualuetta, jota järjestelmän odotetaan valvovan. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ’Toimintarajalla’ tarkoitetaan niitä fyysisiä rajoja, joiden sisäpuolella järjestelmä voi huolehtia valvontatehtävästään. |
| --- | --- |

2.8

3.   Asiakirjat

3.1   Vaatimukset

Valmistajan on toimitettava sellaiset asiakirjat, joista käy ilmi hyväksyttävän järjestelmän perusrakenne ja se, millä tavoin se on yhteydessä ajoneuvon muihin järjestelmiin tai miten se suoraan valvoo lähtömuuttujia.

Asiakirjoissa on selostettava valmistajan määrittelemät hyväksyttävän järjestelmän toiminteet ja turvajärjestelyt.

Asiakirja-aineiston on oltava tiivis, mutta siinä on kuitenkin esitettävä näyttöä siitä, että suunnittelu- ja kehitystyössä on hyödynnetty asiantuntemusta kaikilta asiaan liittyviltä aloilta.

Asiakirjoissa on teknisiä määräaikaistarkastuksia varten kuvattava, miten hyväksyttävän järjestelmän kulloinenkin toimintatila voidaan tarkastaa.

| 3.1.1 | Asiakirja-aineisto koostuu seuraavista kahdesta osasta:






  a) | Hyväksyntää varten tarvittava virallinen tietopaketti, joka sisältää kohdassa 3 luetellun aineiston (lukuun ottamatta kohdassa 3.4.4 tarkoitettuja tietoja), joka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen yhteydessä. Pakettia käytetään perusviiteaineistona tämän liitteen kohdassa 4 esitetyssä tarkastusmenettelyssä. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

a)

Hyväksyntää varten tarvittava virallinen tietopaketti, joka sisältää kohdassa 3 luetellun aineiston (lukuun ottamatta kohdassa 3.4.4 tarkoitettuja tietoja), joka on toimitettava tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntähakemuksen yhteydessä. Pakettia käytetään perusviiteaineistona tämän liitteen kohdassa 4 esitetyssä tarkastusmenettelyssä.

| b) | Lisäaineisto ja kohdassa 3.4.4 tarkoitetut analyysitiedot, jotka valmistajan on säilytettävä ja asetettava saataville tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

Lisäaineisto ja kohdassa 3.4.4 tarkoitetut analyysitiedot, jotka valmistajan on säilytettävä ja asetettava saataville tyyppihyväksynnän yhteydessä.

3.2   Hyväksyttävän järjestelmän toimintojen kuvaus

Kuvauksessa on selostettava yksinkertaisesti kaikkia hyväksyttävän järjestelmän valvontatoimintoja ja menettelyjä, joilla asetettuihin tavoitteisiin on määrä päästä, myös niitä mekanismeja, joilla valvonta toteutetaan.

| 3.2.1 | Kaikki tulomuuttujat ja mitatut muuttujat on lueteltava ja niiden toiminta-alue määriteltävä. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kaikki hyväksyttävän järjestelmän valvomat lähtömuuttujat on lueteltava, ja lisäksi on ilmoitettava kussakin tapauksessa, tapahtuuko valvonta suoraan vai ajoneuvon jonkin toisen järjestelmän välityksellä. Kuhunkin muuttujaan sovellettava valvonta-alue (kohta 2.7) on määriteltävä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Toimintarajat määrittelevät raja-arvot (kohta 2.8) on annettava, jos niillä on merkitystä järjestelmän toiminnalle. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Järjestelmän kokoonpano ja kaaviot

3.3.1   Komponenttiluettelo

On toimitettava luettelo, jossa esitetään kaikki hyväksyttävään järjestelmään kuuluvat yksiköt ja mainitaan ne muut ajoneuvon järjestelmät, joita tarvitaan kyseisen valvontatoiminnon toteuttamiseen.

Lisäksi on toimitettava kaavio, jossa nämä yksiköt esitetään toisiinsa yhdistettynä ja josta käy selvästi ilmi laitteitten sijoittelu ja niiden väliset yhteydet.

3.3.2   Yksikköjen toiminta

Hyväksyttävän järjestelmän kunkin yksikön toiminnasta ja yksiköt muihin yksiköihin tai toiseen ajoneuvon järjestelmään yhdistävistä signaaleista on esitettävä kuvaus. Kuvaus voidaan antaa lohko- tai muuna kaaviona taikka kaaviota hyödyntävänä sanallisena kuvauksena.

3.3.3   Liitännät

Hyväksyttävän järjestelmän sisäiset liitokset on esitettävä piirikaaviona sähköisten linkkien osalta, valokuitudiagrammina optisten linkkien osalta, putkikaaviona pneumaattisten tai hydraulisten laitteiden osalta ja yksinkertaisena kaaviona mekaanisten liitosten osalta.

3.3.4   Signaalin kulku ja sovellettavat prioriteetit

Siirtoyhteyksien ja yksiköstä toiseen välitettävien signaalien on vastattava selkeästi toisiaan.

Multipleksoituja datakanavia pitkin välitettäviin signaaleihin sovellettavat prioriteetit on mainittava aina, kun priorisointi voi vaikuttaa järjestelmän toimintaan tai turvallisuuteen tämän säännön alaan kuuluvilta osin.

3.3.5   Yksikköjen tunnistaminen

Kukin yksikkö on voitava tunnistaa selvästi ja varmasti (esim. laitteeseen tehtävällä merkinnällä sekä ohjelmiston sisällön osoittavalla merkinnällä tai ulostulosignaalilla), jotta toisiansa vastaavat laitteet ja asiakirjat voidaan yhdistää toisiinsa.

Jos yhteen yksikköön tai yhteen tietokoneeseen on koottu useampia toimintoja, jotka kuitenkin selvyyden vuoksi esitetään lohkokaaviossa erillisinä lohkoina, on laite varustettava yhdellä ainoalla tunnistemerkinnällä.

Tätä tunnistemerkintää käyttämällä valmistajan on vakuutettava, että toimitetut laitteet ovat niitä koskevien asiakirjojen mukaisia.

| 3.3.5.1 | Tunnistemerkinnällä yksilöidään laitteen ja ohjelmiston versio, ja jos viimeksi mainittu muuttuu niin, että kyseisen yksikön toiminta muuttuu tämän säännön soveltamisalaan kuuluvalla tavalla, myös tunnistemerkintää on muutettava. |
| --- | --- |

3.3.5.1

3.4   Valmistajan soveltamat turvajärjestelyt

| 3.4.1 | Valmistajan on annettava lausunto, jossa vahvistetaan, että hyväksyttävän järjestelmän tavoitteiden toteuttamiseksi valittu strategia ei järjestelmän kunnossa ollessa vaaranna muiden tämän säännön vaatimusten piiriin kuuluvien järjestelmien toimintaa. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Hyväksyttävässä järjestelmässä käytettyjen ohjelmistojen arkkitehtuuri on selostettava ja käytetyt suunnittelumenetelmät ja -välineet yksilöitävä. Valmistajan on kyettävä esittämään tarvittaessa näyttöä siitä, millä tavoin järjestelmän toimintaperiaate toteutettiin suunnittelu- ja kehittelyvaiheessa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Valmistajan on toimitettava tekniselle tutkimuslaitokselle selvitys järjestelmään sisällytetyistä toiminteista, joilla huolehditaan sen turvallisesta toiminnasta vikaantumistapauksessa. Hyväksyttävään järjestelmään vikaantumisen varalta sisällytettyjä toiminteita ovat esimerkiksi seuraavat:






  a) | toiminnan jatkaminen käyttämällä vain osaa järjestelmästä |
| --- | --- | --- |

3.4.3

a)

toiminnan jatkaminen käyttämällä vain osaa järjestelmästä

| b) | siirtyminen erillisen varajärjestelmän käyttöön |
| --- | --- |

b)

siirtyminen erillisen varajärjestelmän käyttöön

| c) | korkeamman tason toiminteen kytkeminen pois. |
| --- | --- |

c)

korkeamman tason toiminteen kytkeminen pois.

Vian ilmetessä kuljettajaa on varoitettava siitä esimerkiksi varoitussignaalilla tai näytössä esitettävällä viestillä. Varoituksen antamista on jatkettava niin kauan kuin vika on olemassa, ellei kuljettaja kytke järjestelmää pois toiminnasta esimerkiksi kääntämällä virtalukon pois päältä -asentoon taikka kytkemällä kyseisen toiminteen pois päältä tarkoitukseen varatulla kytkimellä.

| 3.4.3.1 | Jos valittu toiminne kytkee päälle osittaisen toiminnan tietyissä vikaolosuhteissa, on yksilöitävä kyseiset olosuhteet ja määriteltävä tuloksena olevat toimintarajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.3.1

| 3.4.3.2 | Jos valittu toiminne ottaa käyttöön toisen (varalla olevan) keinon ajoneuvonhallintajärjestelmän tavoitteen toteuttamiseksi, on selostettava vaihtomekanismin periaatteet, logiikka ja varmennustaso sekä mahdolliset varatarkastusjärjestelmät ja määriteltävä varajärjestelmän aiheuttamat toimintarajoitukset. |
| --- | --- |

3.4.3.2

| 3.4.3.3 | Jos valitussa ratkaisussa kytketään pois korkeamman tason toiminne, kaikki siihen liittyvät lähtevät valvontasignaalit on katkaistava niin, että siirtyminen sujuu mahdollisimman häiriöttä. |
| --- | --- |

3.4.3.3

| 3.4.4 | Asiakirjojen tueksi on esitettävä analyysi, joka osoittaa yleisesti, miten järjestelmä käyttäytyy jonkin sellaisen määritellyn vian ilmaantuessa, joka vaikuttaa ajoneuvon hallintaan tai turvallisuuteen.
  Analyysi voi perustua vika- ja vaikutusanalyysiin (FMEA), vikapuuanalyysiin (FTA) taikka vastaavaan menettelyyn, joka soveltuu järjestelmän turvallisuuden arviointiin.
  Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä sekä annettava ne tutkimuslaitoksen tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä. |
| --- | --- |

3.4.4

Analyysi voi perustua vika- ja vaikutusanalyysiin (FMEA), vikapuuanalyysiin (FTA) taikka vastaavaan menettelyyn, joka soveltuu järjestelmän turvallisuuden arviointiin.

Valmistajan on vahvistettava valitsemansa analyysimenetelmät ja noudatettava niitä sekä annettava ne tutkimuslaitoksen tarkastettavaksi tyyppihyväksynnän yhteydessä.

| 3.4.4.1 | Asiakirjoissa on yksilöitävä seurattavat parametrit ja ilmoitettava kunkin tämän liitteen kohdassa 3.4.4 määriteltyä tyyppiä olevan vikatilanteen yhteydessä käytettävä varoitussignaali, joka annetaan kuljettajalle taikka korjaamo- tai tarkastushenkilöstölle. |
| --- | --- |

3.4.4.1

4.   Tarkastus ja testit

| 4.1 | Hyväksyttävän järjestelmän toiminta, sellaisena kuin se on kuvattu kohdassa 3 vaadituissa asiakirjoissa, on testattava seuraavassa kuvatulla tavalla:






  4.1.1 | Hyväksyttävän järjestelmän toiminnan tarkastaminen
  Normaalit toimintatasot on määritettävä tarkastamalla, vastaako ajoneuvojärjestelmän toiminta vioista vapaissa olosuhteissa valmistajan perusvertailuspesifikaatioita, paitsi jos tämä tarkastus kuuluu jonkin tietyn sellaisen testin piiriin, jota edellytetään osana tämän tai jonkin toisen säännön mukaisesti tehtävää hyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- | --- |

4.1

4.1.1

Hyväksyttävän järjestelmän toiminnan tarkastaminen

Normaalit toimintatasot on määritettävä tarkastamalla, vastaako ajoneuvojärjestelmän toiminta vioista vapaissa olosuhteissa valmistajan perusvertailuspesifikaatioita, paitsi jos tämä tarkastus kuuluu jonkin tietyn sellaisen testin piiriin, jota edellytetään osana tämän tai jonkin toisen säännön mukaisesti tehtävää hyväksyntämenettelyä.

| 4.1.2 | Kohdassa 3.4 tarkoitettujen turvajärjestelyjen tarkastaminen
  Tyyppihyväksyntäviranomaisen niin päättäessä on tarkastettava hyväksyttävän järjestelmän käyttäytyminen jonkin yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksiköihin tai mekaanisiin osiin.
  Tarkastustulosten on vastattava vika-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia. |
| --- | --- |

4.1.2

Kohdassa 3.4 tarkoitettujen turvajärjestelyjen tarkastaminen

Tyyppihyväksyntäviranomaisen niin päättäessä on tarkastettava hyväksyttävän järjestelmän käyttäytyminen jonkin yksittäisen yksikön vikaantuessa. Sitä varten simuloidaan yksikön sisäisten vikojen vaikutusta johtamalla vastaavia signaaleja sähköisiin yksiköihin tai mekaanisiin osiin.

Tarkastustulosten on vastattava vika-analyysin tuloksista tehtyä kirjallista tiivistelmää siinä määrin, että kokonaisvaikutusten perusteella voidaan vahvistaa, että turvajärjestelyt ja niiden toiminta ovat riittävän tasoisia.

---