# Euroopan unionin L 66/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 66 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta2. maaliskuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 66

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta2. maaliskuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2023/443, annettu 8 päivänä helmikuuta 2023, asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen tyyppihyväksyntämenettelyjen osalta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2023/443, annettu 8 päivänä helmikuuta 2023, asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen tyyppihyväksyntämenettelyjen osalta (
  1
  )

1

1

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta ( EUVL L 38, 8.2.2023 ) | 238 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta ( EUVL L 38, 8.2.2023 )

( EUVL L 38, 8.2.2023 )

238

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 66/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2023/443,

annettu 8 päivänä helmikuuta 2023,

asetuksen (EU) 2017/1151 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen tyyppihyväksyntämenettelyjen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 715/2007 säännellään moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää niiden päästöjen osalta. Asetuksen mukaan uusien kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen on sen vuoksi noudatettava tiettyjä päästörajoja. Kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset erityisvaatimukset vahvistetaan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2). Moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/858 (3), joten tyyppihyväksyntälainsäädännön yhtenäisyyden saavuttamiseksi asetuksen (EU) 2017/1151 määritelmät olisi saatettava yhdenmukaiseksi asetuksen (EU) 2018/858 määritelmien kanssa (2). |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 715/2007 säännellään moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää niiden päästöjen osalta. Asetuksen mukaan uusien kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen on sen vuoksi noudatettava tiettyjä päästörajoja. Kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset erityisvaatimukset vahvistetaan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2). Moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/858 (3), joten tyyppihyväksyntälainsäädännön yhtenäisyyden saavuttamiseksi asetuksen (EU) 2017/1151 määritelmät olisi saatettava yhdenmukaiseksi asetuksen (EU) 2018/858 määritelmien kanssa (2).

| (2) | Ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevat asetuksen (EY) N:o 715/2007 III luvun säännökset on sisällytetty asetuksen (EU) 2018/858 XIV lukuun. Asetusta on sovellettu 1 päivästä syyskuuta 2020. Lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi on aiheellista kumota näiden tietojen saatavuutta koskevat asetuksen (EU) 2017/1151 säännökset. |
| --- | --- |

(2)

Ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD) tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevat asetuksen (EY) N:o 715/2007 III luvun säännökset on sisällytetty asetuksen (EU) 2018/858 XIV lukuun. Asetusta on sovellettu 1 päivästä syyskuuta 2020. Lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi on aiheellista kumota näiden tietojen saatavuutta koskevat asetuksen (EU) 2017/1151 säännökset.

| (3) | Kun ajoneuvojen testausta koskeviin vaatimuksiin sisällytettiin asetuksella (EU) 2016/427 todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen (RDE) testausmenettely, joka sisällytettiin sittemmin asetukseen (EU) 2017/1151 liitteeksi III A, kaikki ajoneuvot on voitu testata matalissa ympäristön lämpötiloissa. Sen vuoksi vaatimus toimittaa tiedot siitä, että typen oksidien (NOx) jälkikäsittelylaite saavuttaa riittävän korkean lämpötilan tehokkaaseen toimintaan 400 sekunnin kuluessa kylmäkäynnistyksestä – 7 °C:n lämpötilassa, on tarpeeton, ja se olisi kumottava. |
| --- | --- |

(3)

Kun ajoneuvojen testausta koskeviin vaatimuksiin sisällytettiin asetuksella (EU) 2016/427 todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen (RDE) testausmenettely, joka sisällytettiin sittemmin asetukseen (EU) 2017/1151 liitteeksi III A, kaikki ajoneuvot on voitu testata matalissa ympäristön lämpötiloissa. Sen vuoksi vaatimus toimittaa tiedot siitä, että typen oksidien (NOx) jälkikäsittelylaite saavuttaa riittävän korkean lämpötilan tehokkaaseen toimintaan 400 sekunnin kuluessa kylmäkäynnistyksestä – 7 °C:n lämpötilassa, on tarpeeton, ja se olisi kumottava.

| (4) | Jotta voitaisiin seurata kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvotyyppien polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutusta, seurantavaatimuksia olisi sovellettava myös luokan N2 ajoneuvoihin. Koska tämä on kyseiselle luokalle uusi vaatimus, ajoneuvonvalmistajille on syytä varata riittävästi aikaa sen noudattamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Jotta voitaisiin seurata kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvotyyppien polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutusta, seurantavaatimuksia olisi sovellettava myös luokan N2 ajoneuvoihin. Koska tämä on kyseiselle luokalle uusi vaatimus, ajoneuvonvalmistajille on syytä varata riittävästi aikaa sen noudattamiseen.

| (5) | Jotta voitaisiin määrittää, noudattaako testattava ajoneuvo päästöjenrajoituksen perusstrategiaa (BES) vai päästöjenrajoituksen lisästrategiaa (AES), ajoneuvoissa olisi annettava asianmukainen ilmoitus AES-strategian aktivoitumisesta, kun sitä käytetään. Tällaisen ilmaisimen käyttöönotto kaikissa uusissa ajoneuvoissa edellyttää asianmukaista siirtymäaikaa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voitaisiin määrittää, noudattaako testattava ajoneuvo päästöjenrajoituksen perusstrategiaa (BES) vai päästöjenrajoituksen lisästrategiaa (AES), ajoneuvoissa olisi annettava asianmukainen ilmoitus AES-strategian aktivoitumisesta, kun sitä käytetään. Tällaisen ilmaisimen käyttöönotto kaikissa uusissa ajoneuvoissa edellyttää asianmukaista siirtymäaikaa.

| (6) | Olisi asetettava saataville virallinen asiakirjapaketti, jonka avulla muut tyyppihyväksyntäviranomaiset, tutkimuslaitokset, kolmannet osapuolet, komissio tai markkinavalvontaviranomaiset voisivat selvittää, voidaanko päästöjen nousemisen odotettua suuremmiksi tietyissä olosuhteissa testauksen aikana katsoa johtuvan AES-strategian käytöstä. |
| --- | --- |

(6)

Olisi asetettava saataville virallinen asiakirjapaketti, jonka avulla muut tyyppihyväksyntäviranomaiset, tutkimuslaitokset, kolmannet osapuolet, komissio tai markkinavalvontaviranomaiset voisivat selvittää, voidaanko päästöjen nousemisen odotettua suuremmiksi tietyissä olosuhteissa testauksen aikana katsoa johtuvan AES-strategian käytöstä.

| (7) | Koska käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen voivat asetuksen (EU) 2018/858 mukaan tehdä myös kolmannet osapuolet, käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia koskevia säännöksiä on tarpeen mukauttaa. |
| --- | --- |

(7)

Koska käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen voivat asetuksen (EU) 2018/858 mukaan tehdä myös kolmannet osapuolet, käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia koskevia säännöksiä on tarpeen mukauttaa.

| (8) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusten tekemistä ollaan helpottamassa luomalla niitä varten sähköinen alusta. Alustan kehittämisen aikana kävi ilmi, että avoimuusluetteloihin on tehtävä eräitä muutoksia. Avoimuusluetteloita olisi samalla kevennettävä siten, että ne sisältävät ainoastaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen tarvittavat elementit. |
| --- | --- |

(8)

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusten tekemistä ollaan helpottamassa luomalla niitä varten sähköinen alusta. Alustan kehittämisen aikana kävi ilmi, että avoimuusluetteloihin on tehtävä eräitä muutoksia. Avoimuusluetteloita olisi samalla kevennettävä siten, että ne sisältävät ainoastaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen tarvittavat elementit.

| (9) | Ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä YK:n maailmanfoorumissa laaditaan parhaillaan todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevaa E-sääntöä, jolla parannetaan RDE-menetelmän rakennetta ja muita osia. Näitä parannuksia ei ole vielä virallisesti hyväksytty, mutta koska ne edustavat viimeisintä teknistä kehitystä, ne on tarpeen sisällyttää asetukseen (EU) 2017/1151. |
| --- | --- |

(9)

Ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä YK:n maailmanfoorumissa laaditaan parhaillaan todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevaa E-sääntöä, jolla parannetaan RDE-menetelmän rakennetta ja muita osia. Näitä parannuksia ei ole vielä virallisesti hyväksytty, mutta koska ne edustavat viimeisintä teknistä kehitystä, ne on tarpeen sisällyttää asetukseen (EU) 2017/1151.

| (10) | Yhteinen tutkimuskeskus julkaisi vuosina 2020 (4) ja 2021 (5) kaksi tarkasteluraporttia, joissa arvioidaan RDE-menettelyssä käytettyjä PEMS-menettelyyn liittyviä marginaaleja. Perustana on viimeisin tietämys kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien suorituskyvystä. Sen vuoksi on aiheellista pienentää PEMS-marginaaleja raportteihin sisältyvän parhaan saatavilla olevan tieteellisen tietämyksen mukaisesti. PEMS-marginaalien pienentämisen ohella olisi tehtävä muutoksia RDE-testin tulosten laskentamenetelmiin. |
| --- | --- |

(10)

Yhteinen tutkimuskeskus julkaisi vuosina 2020 (4) ja 2021 (5) kaksi tarkasteluraporttia, joissa arvioidaan RDE-menettelyssä käytettyjä PEMS-menettelyyn liittyviä marginaaleja. Perustana on viimeisin tietämys kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien suorituskyvystä. Sen vuoksi on aiheellista pienentää PEMS-marginaaleja raportteihin sisältyvän parhaan saatavilla olevan tieteellisen tietämyksen mukaisesti. PEMS-marginaalien pienentämisen ohella olisi tehtävä muutoksia RDE-testin tulosten laskentamenetelmiin.

| (11) | Yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä (WLTP) hyväksyttiin ensimmäisen kerran ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä YK:n maailmanfoorumissa maailmanlaajuisena teknisenä sääntönä (GTR) nro 15 (6) ja myöhemmin E-sääntönä nro 154 (7). YK:ssa on tehty WLTP-menetelmään joitakin muutoksia teknisen kehityksen uusimman kehityksen huomioon ottamiseksi. Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa asetuksessa (EU) 2017/1151 vahvistettu WLTP-menetelmä kyseisen E-säännön kanssa. |
| --- | --- |

(11)

Yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä (WLTP) hyväksyttiin ensimmäisen kerran ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä YK:n maailmanfoorumissa maailmanlaajuisena teknisenä sääntönä (GTR) nro 15 (6) ja myöhemmin E-sääntönä nro 154 (7). YK:ssa on tehty WLTP-menetelmään joitakin muutoksia teknisen kehityksen uusimman kehityksen huomioon ottamiseksi. Sen vuoksi on aiheellista yhdenmukaistaa asetuksessa (EU) 2017/1151 vahvistettu WLTP-menetelmä kyseisen E-säännön kanssa.

| (12) | E-sääntö nro 154 kattaa kaksi alueellisten vaatimusten kokonaisuutta eli tason 1A ja tason 1B. Vaikka suurinta osaa kyseisen E-säännön vaatimuksista sovelletaan sekä tasolla 1A että tasolla 1B, tietyt vaatimukset ovat tasokohtaisia. E-säännön nro 154 soveltamiseksi unionissa ainoastaan tason 1A vaatimukset ovat merkityksellisiä, koska vain tämä taso perustuu unionissa käytettyyn nelivaiheiseen testisykliin (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe). |
| --- | --- |

(12)

E-sääntö nro 154 kattaa kaksi alueellisten vaatimusten kokonaisuutta eli tason 1A ja tason 1B. Vaikka suurinta osaa kyseisen E-säännön vaatimuksista sovelletaan sekä tasolla 1A että tasolla 1B, tietyt vaatimukset ovat tasokohtaisia. E-säännön nro 154 soveltamiseksi unionissa ainoastaan tason 1A vaatimukset ovat merkityksellisiä, koska vain tämä taso perustuu unionissa käytettyyn nelivaiheiseen testisykliin (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe).

| (13) | Jotta tästä asetuksesta ei tulisi liian monimutkainen ja vältettäisiin säännösten toistaminen, olisi asetukseen (EU) 2017/1151 lisättävä viittaus E-sääntöön nro 154 sen sijaan, että kyseisen E-säännön vaatimukset pantaisiin täytäntöön tällä asetuksella. |
| --- | --- |

(13)

Jotta tästä asetuksesta ei tulisi liian monimutkainen ja vältettäisiin säännösten toistaminen, olisi asetukseen (EU) 2017/1151 lisättävä viittaus E-sääntöön nro 154 sen sijaan, että kyseisen E-säännön vaatimukset pantaisiin täytäntöön tällä asetuksella.

| (14) | Yhteisen tutkimuskeskuksen suositusten perusteella on tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi aiheellista muuttaa ajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin (CO2) sovellettavaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaa testausmenettelyä sisäänajomenettely mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(14)

Yhteisen tutkimuskeskuksen suositusten perusteella on tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi aiheellista muuttaa ajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin (CO2) sovellettavaa tuotannon vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevaa testausmenettelyä sisäänajomenettely mukaan luettuna.

| (15) | Testaukseen liittyvän joustonvaran pienentämiseksi tarvittaisiin säännöksiä, jotka koskevat esimerkiksi laskennallista virtausdynamiikkaa (CFD) hyödyntäviä simulointityökaluja ja menetelmän validointia sekä rullaustoiminnon asetuksia dynamometritestauksessa. |
| --- | --- |

(15)

Testaukseen liittyvän joustonvaran pienentämiseksi tarvittaisiin säännöksiä, jotka koskevat esimerkiksi laskennallista virtausdynamiikkaa (CFD) hyödyntäviä simulointityökaluja ja menetelmän validointia sekä rullaustoiminnon asetuksia dynamometritestauksessa.

| (16) | Vaihteenvaihdon laskemista varten olisi otettava lisäksi käyttöön yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämä uusi väline. |
| --- | --- |

(16)

Vaihteenvaihdon laskemista varten olisi otettava lisäksi käyttöön yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämä uusi väline.

| (17) | Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyden tarkastamiseen käytettävää tyyppi 5 -testiä ja OBD-vaatimuksia on tarpeen päivittää, jotta otettaisiin huomioon WLTP-testiin liittyvät muutokset. |
| --- | --- |

(17)

Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyden tarkastamiseen käytettävää tyyppi 5 -testiä ja OBD-vaatimuksia on tarpeen päivittää, jotta otettaisiin huomioon WLTP-testiin liittyvät muutokset.

| (18) | Tuoreissa tutkimuksissa havaittiin merkittävä ero ajoneuvon ulkopuolelta ladattavien nk. pistokehybridiajoneuvojen keskimääräisten todellisten hiilidioksidipäästöjen ja WLTP-menetelmällä mitattujen hiilidioksidipäästöjen välillä. Jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisille ajoneuvoille määritetyt hiilidioksidipäästöt edustavat kuljettajan todellista ajotapaa, olisi hiilidioksidipäästöjen määrittämiseen tyyppihyväksynnän yhteydessä käytettäviä käyttötekijöitä tarkistettava. Ensimmäisessä vaiheessa olisi määriteltävä uudet käyttötekijät käytettävissä olevien tietojen perusteella. Toisessa vaiheessa näitä tekijöitä olisi tarkistettava ottaen huomioon tällaisissa ajoneuvoissa olevista polttoaineenkulutuksen seurantalaitteista saadut tiedot, jotka kerätään komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 (8) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Tuoreissa tutkimuksissa havaittiin merkittävä ero ajoneuvon ulkopuolelta ladattavien nk. pistokehybridiajoneuvojen keskimääräisten todellisten hiilidioksidipäästöjen ja WLTP-menetelmällä mitattujen hiilidioksidipäästöjen välillä. Jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisille ajoneuvoille määritetyt hiilidioksidipäästöt edustavat kuljettajan todellista ajotapaa, olisi hiilidioksidipäästöjen määrittämiseen tyyppihyväksynnän yhteydessä käytettäviä käyttötekijöitä tarkistettava. Ensimmäisessä vaiheessa olisi määriteltävä uudet käyttötekijät käytettävissä olevien tietojen perusteella. Toisessa vaiheessa näitä tekijöitä olisi tarkistettava ottaen huomioon tällaisissa ajoneuvoissa olevista polttoaineenkulutuksen seurantalaitteista saadut tiedot, jotka kerätään komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 (8) mukaisesti.

| (19) | Osa tällä muutossäädöksellä vahvistettavista vaatimuksista, kuten päästöjenrajoituksen lisästrategian käyttöön ottamisesta kertova ilmaisin, on sellaisia, että ajoneuvoon joudutaan tekemään mukautuksia. Nämä vaatimukset olisi siksi otettava käyttöön kolmessa erillisessä vaiheessa. |
| --- | --- |

(19)

Osa tällä muutossäädöksellä vahvistettavista vaatimuksista, kuten päästöjenrajoituksen lisästrategian käyttöön ottamisesta kertova ilmaisin, on sellaisia, että ajoneuvoon joudutaan tekemään mukautuksia. Nämä vaatimukset olisi siksi otettava käyttöön kolmessa erillisessä vaiheessa.

| (20) | Sen vuoksi asetusta (EU) 2017/1151 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(20)

Sen vuoksi asetusta (EU) 2017/1151 olisi muutettava.

| (21) | Jotta jäsenvaltioilla, kansallisilla viranomaisilla ja talouden toimijoilla olisi riittävästi aikaa valmistautua tällä asetuksella käyttöön otettujen sääntöjen soveltamiseen, olisi tämän asetuksen soveltamispäivää lykättävä. |
| --- | --- |

(21)

Jotta jäsenvaltioilla, kansallisilla viranomaisilla ja talouden toimijoilla olisi riittävästi aikaa valmistautua tällä asetuksella käyttöön otettujen sääntöjen soveltamiseen, olisi tämän asetuksen soveltamispäivää lykättävä.

| (22) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(22)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) 2017/1151 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:


  a) | Korvataan johdantolause seuraavasti:

  ”Tässä asetuksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858 (*1) vahvistettuja määritelmiä.
  Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:.

  (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).”
  " |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan johdantolause seuraavasti:

”Tässä asetuksessa sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858 (*1) vahvistettuja määritelmiä.

Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:.

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).”
  "

| b) | Muutetaan 1 alakohta seuraavasti:


  1) | Korvataan johdantolause seuraavasti:

  ”
  ’ajoneuvotyypillä päästöjen osalta’ sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka”. |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 1 alakohta seuraavasti:

1)

Korvataan johdantolause seuraavasti:

”
  ’ajoneuvotyypillä päästöjen osalta’ sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka”.

| 2) | Korvataan a alakohta seuraavasti:


  ”a) | eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella E-säännössä nro 154 (*2) olevassa 6.3.2 kohdassa määritelty ’interpolointiperhe’ muodostuu; |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella E-säännössä nro 154 (*2) olevassa 6.3.2 kohdassa määritelty ’interpolointiperhe’ muodostuu;

(*2)  E-sääntö nro 154 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin on kyse kriteeripäästöistä, hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta ja/tai sähköenergiankulutuksen ja sähköisen toimintasäteen mittaamisesta (WLTP) (EUVL L 290, 10.11.2022, s. 1).”
  "

| 3) | Korvataan b alakohta seuraavasti:


  ”b) | kuuluvat samaan E-säännön nro 154 liitteessä B6 olevassa 2.3.2 kohdassa tai saman säännön liitteessä B8 olevassa 4.5.1 kohdassa määriteltyyn ”hiilidioksidi-interpolointialueeseen””. |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

kuuluvat samaan E-säännön nro 154 liitteessä B6 olevassa 2.3.2 kohdassa tai saman säännön liitteessä B8 olevassa 4.5.1 kohdassa määriteltyyn ”hiilidioksidi-interpolointialueeseen””.

| 4) | Korvataan c alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:


  ”— | pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytetty/jäähdyttämätön, matala paine / korkea paine / yhdistetty paine)”. |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan c alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytetty/jäähdyttämätön, matala paine / korkea paine / yhdistetty paine)”.

| c) | Korvataan 2 alakohta seuraavasti:


  ”2) | ’ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnällä päästöjen osalta’ ajoneuvojen EU-tyyppihyväksyntää niiden pakokaasu-, kampikammio- ja haihtumispäästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta”. |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 2 alakohta seuraavasti:

”2)

’ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnällä päästöjen osalta’ ajoneuvojen EU-tyyppihyväksyntää niiden pakokaasu-, kampikammio- ja haihtumispäästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta”.

| d) | Muutetaan 8 alakohta seuraavasti:


  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:


  ”a) | kennojen lukumäärä ja tyyppi, rakenne ja materiaali”. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Muutetaan 8 alakohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

kennojen lukumäärä ja tyyppi, rakenne ja materiaali”.

| b) | Lisätään i alakohta seuraavasti:


  ”i) | tarvittava reagenssi (tapauksen mukaan)”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään i alakohta seuraavasti:

”i)

tarvittava reagenssi (tapauksen mukaan)”.

| e) | Korvataan 10 alakohta seuraavasti:


  ”10) | ’yhdellä polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ ajoneuvoa, joka on ensisijaisesti suunniteltu toimimaan pysyvästi nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös olla bensiinijärjestelmä ainoastaan hätätapauksia ja käynnistystä varten ja jonka bensiinisäiliön tilavuus on enintään 15 litraa”. |
| --- | --- | --- |

e)

Korvataan 10 alakohta seuraavasti:

”10)

’yhdellä polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ ajoneuvoa, joka on ensisijaisesti suunniteltu toimimaan pysyvästi nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös olla bensiinijärjestelmä ainoastaan hätätapauksia ja käynnistystä varten ja jonka bensiinisäiliön tilavuus on enintään 15 litraa”.

| f) | Korvataan 11 alakohta seuraavasti:


  ”11) | ’kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on suunniteltu toimimaan suurimman osan ajasta pääasiassa vain yhdellä polttoaineella kerrallaan”. |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan 11 alakohta seuraavasti:

”11)

’kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineen varastointijärjestelmää ja joka on suunniteltu toimimaan suurimman osan ajasta pääasiassa vain yhdellä polttoaineella kerrallaan”.

| g) | Korvataan 17 alakohta seuraavasti:


  ”17) | ’asianmukaisesti huolletulla ja käytetyllä’ testiajoneuvon osalta, että ajoneuvo täyttää valitun ajoneuvon hyväksymiselle asetettavat edellytykset, jotka esitetään liitteen II lisäyksessä 1”. |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan 17 alakohta seuraavasti:

”17)

’asianmukaisesti huolletulla ja käytetyllä’ testiajoneuvon osalta, että ajoneuvo täyttää valitun ajoneuvon hyväksymiselle asetettavat edellytykset, jotka esitetään liitteen II lisäyksessä 1”.

| h) | Korvataan 20 alakohta seuraavasti:


  ”20) | ’vialla’ päästöihin vaikuttavan komponentin tai järjestelmän vikaa, joka johtaa E-säännössä nro 154 olevan 6.8.2 kohdan taulukossa 4A tarkoitetut rajat ylittäviin päästöihin, tai sitä, että OBD-järjestelmä ei pysty täyttämään E-säännön nro 154 liitteessä C5 esitettyjä valvontaa koskevia perusvaatimuksia”. |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan 20 alakohta seuraavasti:

”20)

’vialla’ päästöihin vaikuttavan komponentin tai järjestelmän vikaa, joka johtaa E-säännössä nro 154 olevan 6.8.2 kohdan taulukossa 4A tarkoitetut rajat ylittäviin päästöihin, tai sitä, että OBD-järjestelmä ei pysty täyttämään E-säännön nro 154 liitteessä C5 esitettyjä valvontaa koskevia perusvaatimuksia”.

| i) | Korvataan 22 alakohta seuraavasti:


  ”22) | ’ajosyklillä’ ajoneuvon OBD-järjestelmän osalta jaksoa, joka koostuu virtalukon asettamisesta virta kytkettynä -asentoon, käynnistä, jonka aikana mahdollinen vika havaitaan, ja virtalukon asettamisesta virta pois -asentoon”. |
| --- | --- | --- |

i)

Korvataan 22 alakohta seuraavasti:

”22)

’ajosyklillä’ ajoneuvon OBD-järjestelmän osalta jaksoa, joka koostuu virtalukon asettamisesta virta kytkettynä -asentoon, käynnistä, jonka aikana mahdollinen vika havaitaan, ja virtalukon asettamisesta virta pois -asentoon”.

| j) | Kumotaan 23 alakohta. |
| --- | --- |

j)

Kumotaan 23 alakohta.

| k) | Lisätään 23 a alakohta seuraavasti:


  ”23 a) | ’kolmannella osapuolella’ kolmatta osapuolta, joka täyttää komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/163 (*3) vaatimukset. |
| --- | --- | --- |

k)

Lisätään 23 a alakohta seuraavasti:

”23 a)

’kolmannella osapuolella’ kolmatta osapuolta, joka täyttää komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/163 (*3) vaatimukset.

(*3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/163, annettu 7 päivänä helmikuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden markkinavalvontaa koskevista toiminnallisista vaatimuksista (EUVL L 27, 8.2.2022, s. 1).”
  "

| l) | Korvataan 25 alakohta seuraavasti:


  ”25) | ’heikentyneellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyä pilaantumista rajoittavaa laitetta, jota on kulutettu tai keinotekoisesti heikennetty siinä määrin, että se täyttää E-säännön nro 154 liitteen C4 lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa asetetut vaatimukset”. |
| --- | --- | --- |

l)

Korvataan 25 alakohta seuraavasti:

”25)

’heikentyneellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 11 kohdassa määriteltyä pilaantumista rajoittavaa laitetta, jota on kulutettu tai keinotekoisesti heikennetty siinä määrin, että se täyttää E-säännön nro 154 liitteen C4 lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa asetetut vaatimukset”.

| 2) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:


  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää EY-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, valmistajan on osoitettava, että ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset, kun se testataan liitteissä III A–VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII määritellyillä testausmenettelyillä. Valmistajan on lisäksi varmistettava, että vertailupolttoaineet vastaavat liitteessä IX vahvistettuja eritelmiä.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää EY-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, valmistajan on osoitettava, että ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset, kun se testataan liitteissä III A–VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII määritellyillä testausmenettelyillä. Valmistajan on lisäksi varmistettava, että vertailupolttoaineet vastaavat liitteessä IX vahvistettuja eritelmiä.”

| b) | Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
  ”Kaikissa viittauksissa E-sääntöön nro 154 sovelletaan ainoastaan Euroopan unioniin liittyviä eli tason 1A vaatimuksia. E-säännössä nro 154 olevia viittauksia ’kriteeripäästöihin’ on pidettävä viittauksina tässä säännössä tarkoitettuihin ’epäpuhtauspäästöihin’.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Kaikissa viittauksissa E-sääntöön nro 154 sovelletaan ainoastaan Euroopan unioniin liittyviä eli tason 1A vaatimuksia. E-säännössä nro 154 olevia viittauksia ’kriteeripäästöihin’ on pidettävä viittauksina tässä säännössä tarkoitettuihin ’epäpuhtauspäästöihin’.”

| c) | Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää tämän kohdan mukaisesti EY-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, on tehtävä liitteessä IV esitetyt ajokelpoisuuden määrittelemiseen liittyvät päästötestit ja liitteessä XXI esitetyt polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen testit.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää tämän kohdan mukaisesti EY-tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, on tehtävä liitteessä IV esitetyt ajokelpoisuuden määrittelemiseen liittyvät päästötestit ja liitteessä XXI esitetyt polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen testit.”

| d) | Korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Yhdellä polttoaineella toimivat kaasuajoneuvot on testattava tyyppi 1 -testissä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihteluiden osalta, kuten E-säännön nro 154 liitteessä B6 esitetään epäpuhtauspäästöjen osalta, käyttäen polttoainetta, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.
  Kahdella polttoaineella toimivat kaasuajoneuvot on testattava bensiinillä ja joko nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla. Nestekaasulla ja maakaasulla/biometaanilla tehtävillä testeillä on selvitettävä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihtelut, kuten E-säännön nro 154 liitteessä B6 esitetään epäpuhtauspäästöjen osalta, ja lisäksi tehdään testi polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Yhdellä polttoaineella toimivat kaasuajoneuvot on testattava tyyppi 1 -testissä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihteluiden osalta, kuten E-säännön nro 154 liitteessä B6 esitetään epäpuhtauspäästöjen osalta, käyttäen polttoainetta, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.

Kahdella polttoaineella toimivat kaasuajoneuvot on testattava bensiinillä ja joko nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla. Nestekaasulla ja maakaasulla/biometaanilla tehtävillä testeillä on selvitettävä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihtelut, kuten E-säännön nro 154 liitteessä B6 esitetään epäpuhtauspäästöjen osalta, ja lisäksi tehdään testi polttoaineella, jota käytetään nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti.”

| e) | Kumotaan 10 kohdan toinen ja viides alakohta. |
| --- | --- |

e)

Kumotaan 10 kohdan toinen ja viides alakohta.

| f) | Korvataan 11 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

  ”11.   Valmistajan on varmistettava, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana sen lopulliset RDE-päästöt, jotka on määritetty liitteen III A mukaisesti ja jotka syntyvät tuon liitteen mukaisesti suoritetussa tyyppi 1A -testissä, eivät ylitä liitteessä typen oksideille ja hiukkasmäärälle vahvistettuja raja-arvoja.
  Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukainen tyyppihyväksyntä voidaan myöntää vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo kuuluu validoituun PEMS-testiperheeseen liitteessä III A olevan 3.3 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

f)

Korvataan 11 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”11.   Valmistajan on varmistettava, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana sen lopulliset RDE-päästöt, jotka on määritetty liitteen III A mukaisesti ja jotka syntyvät tuon liitteen mukaisesti suoritetussa tyyppi 1A -testissä, eivät ylitä liitteessä typen oksideille ja hiukkasmäärälle vahvistettuja raja-arvoja.

Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukainen tyyppihyväksyntä voidaan myöntää vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo kuuluu validoituun PEMS-testiperheeseen liitteessä III A olevan 3.3 kohdan mukaisesti.”

| 3) | Korvataan 4 artiklan 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti:

  ”4.   OBD-järjestelmän vianilmaisimen on aktivoiduttava, kun se testataan viallisella komponentilla E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksen 1 mukaisesti.
  OBD-järjestelmän vianilmaisin voi aktivoitua tämän testin aikana myös silloin, kun päästöt alittavat E-säännössä nro 154 olevan 6.8.2 kohdan taulukossa 4A määritellyt OBD-järjestelmän raja-arvot.


  5.   Valmistajan on varmistettava, että OBD-järjestelmä täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa.


  6.   Valmistajan on saatettava ajoneuvon OBD-järjestelmän liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukaisesti tallentamat ja ilmoittamat tiedot kansallisten viranomaisten ja riippumattomien toimijoiden saataville helposti ja salaamattomina.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 artiklan 4, 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”4.   OBD-järjestelmän vianilmaisimen on aktivoiduttava, kun se testataan viallisella komponentilla E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksen 1 mukaisesti.

OBD-järjestelmän vianilmaisin voi aktivoitua tämän testin aikana myös silloin, kun päästöt alittavat E-säännössä nro 154 olevan 6.8.2 kohdan taulukossa 4A määritellyt OBD-järjestelmän raja-arvot.

5.   Valmistajan on varmistettava, että OBD-järjestelmä täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa.

6.   Valmistajan on saatettava ajoneuvon OBD-järjestelmän liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukaisesti tallentamat ja ilmoittamat tiedot kansallisten viranomaisten ja riippumattomien toimijoiden saataville helposti ja salaamattomina.”

| 4) | Korvataan 4 a artiklan johdantolause seuraavasti:
  ”Valmistajan on varmistettava, että seuraavat luokkien M1, N1 ja N2 ajoneuvot varustetaan laitteella, jolla määritetään, tallennetaan ja asetetaan saataville tiedot ajoneuvon käyttöön käytettävän polttoaineen ja/tai sähköenergian määrästä:” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 4 a artiklan johdantolause seuraavasti:

”Valmistajan on varmistettava, että seuraavat luokkien M1, N1 ja N2 ajoneuvot varustetaan laitteella, jolla määritetään, tallennetaan ja asetetaan saataville tiedot ajoneuvon käyttöön käytettävän polttoaineen ja/tai sähköenergian määrästä:”

1

1

2

| 5) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:


  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”EY-tyyppihyväksynnän hakeminen ajoneuvolle päästöjen osalta”. |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”EY-tyyppihyväksynnän hakeminen ajoneuvolle päästöjen osalta”.

| b) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus EY-tyyppihyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle päästöjen osalta.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus EY-tyyppihyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle päästöjen osalta.”

| c) | Muutetaan 3 kohta seuraavasti:


  1) | Korvataan a alakohta seuraavasti:


  ”a) | kipinäsytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoitus siitä sytytyskatkojen vähimmäisprosenttiosuudesta kaikista sytytystapahtumista, joka joko johtaisi E-säännössä nro 154 olevan 6.8.2 kohdan taulukossa 4A asetettujen päästörajojen ylittymiseen, jos tämä sytytyskatkojen osuus esiintyisi tyyppi 1 -testissä käynnistyksestä lähtien, sellaisena kuin testi on valittu E-säännön nro 154 liitteen C5 mukaista osoittamista varten, tai saattaisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalysaattoreiden liiallisen kuumenemisen ennen peruuttamatonta vaurioitumista”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Muutetaan 3 kohta seuraavasti:

1)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

kipinäsytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoitus siitä sytytyskatkojen vähimmäisprosenttiosuudesta kaikista sytytystapahtumista, joka joko johtaisi E-säännössä nro 154 olevan 6.8.2 kohdan taulukossa 4A asetettujen päästörajojen ylittymiseen, jos tämä sytytyskatkojen osuus esiintyisi tyyppi 1 -testissä käynnistyksestä lähtien, sellaisena kuin testi on valittu E-säännön nro 154 liitteen C5 mukaista osoittamista varten, tai saattaisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalysaattoreiden liiallisen kuumenemisen ennen peruuttamatonta vaurioitumista”.

| 2) | Korvataan d–g alakohta seuraavasti:


  ”d) | valmistajan ilmoitus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan d–g alakohta seuraavasti:

”d)

valmistajan ilmoitus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa

| e) | suunnitelma, jossa kuvaillaan yksityiskohtaiset tekniset perusteet ja perustelut kunkin valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän arvon nousulle E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevien 7.2 ja 7.3 kohdan vaatimusten mukaisesti sekä osoittajien, nimittäjien ja yleisnimittäjän poistamiselle käytöstä E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevassa 7.7 kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti |
| --- | --- |

e)

suunnitelma, jossa kuvaillaan yksityiskohtaiset tekniset perusteet ja perustelut kunkin valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän arvon nousulle E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevien 7.2 ja 7.3 kohdan vaatimusten mukaisesti sekä osoittajien, nimittäjien ja yleisnimittäjän poistamiselle käytöstä E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevassa 7.7 kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti

| f) | kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään asiattomien toimenpiteiden kohdistaminen päästöjenrajoitusjärjestelmiin, myös päästöjenvalvontatietokoneeseen ja matkamittariin, mukaan luettuna ajomatkatietojen kirjaaminen liitteiden XI ja XVI vaatimusten täyttämiseksi |
| --- | --- |

f)

kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään asiattomien toimenpiteiden kohdistaminen päästöjenrajoitusjärjestelmiin, myös päästöjenvalvontatietokoneeseen ja matkamittariin, mukaan luettuna ajomatkatietojen kirjaaminen liitteiden XI ja XVI vaatimusten täyttämiseksi

| g) | tapauksen mukaan E-säännössä nro 154 olevan 6.8.1 kohdan mukaiset ajoneuvoperheen olennaiset piirteet”. |
| --- | --- |

g)

tapauksen mukaan E-säännössä nro 154 olevan 6.8.1 kohdan mukaiset ajoneuvoperheen olennaiset piirteet”.

| d) | Korvataan 6 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:
  ”Edellä olevan 3 kohdan d ja e alakohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomainen ei saa hyväksyä ajoneuvoa, jos valmistajan toimittamat tiedot eivät täytä liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan vaatimuksia.
  E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevia 7.2, 7.3 ja 7.7 kohtaa sovelletaan kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa.” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 6 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”Edellä olevan 3 kohdan d ja e alakohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomainen ei saa hyväksyä ajoneuvoa, jos valmistajan toimittamat tiedot eivät täytä liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan vaatimuksia.

E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevia 7.2, 7.3 ja 7.7 kohtaa sovelletaan kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa.”

| e) | Muutetaan 11 kohta seuraavasti:


  a) | Lisätään toinen alakohta seuraavasti:
  ”Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on hyväksytty liitteen I lisäyksen 6 taulukossa 1 määritellyn kirjaintunnuksen EB ja EC mukaisesti, valmistajan on otettava käyttöön ilmaisin (AES-merkki tai -ajanottolaite), joka kertoo, milloin ajoneuvossa on käytössä päästöjenrajoituksen lisästrategia (AES) eikä päästöjenrajoituksen perusstrategia (BES). Ilmaisimen on oltava yleisen lukulaitteen luettavissa standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta. Toiminnassa oleva AES on voitava tunnistaa virallisen asiakirjapaketin avulla.” |
| --- | --- | --- |

e)

Muutetaan 11 kohta seuraavasti:

a)

Lisätään toinen alakohta seuraavasti:

”Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on hyväksytty liitteen I lisäyksen 6 taulukossa 1 määritellyn kirjaintunnuksen EB ja EC mukaisesti, valmistajan on otettava käyttöön ilmaisin (AES-merkki tai -ajanottolaite), joka kertoo, milloin ajoneuvossa on käytössä päästöjenrajoituksen lisästrategia (AES) eikä päästöjenrajoituksen perusstrategia (BES). Ilmaisimen on oltava yleisen lukulaitteen luettavissa standardoidun diagnostiikkaliittimen sarjaportin kautta. Toiminnassa oleva AES on voitava tunnistaa virallisen asiakirjapaketin avulla.”

| b) | Korvataan kuudes alakohta seuraavasti:
  ”Hyväksyntäviranomainen voi testata AES-strategian toiminnan.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan kuudes alakohta seuraavasti:

”Hyväksyntäviranomainen voi testata AES-strategian toiminnan.”

| c) | Lisätään alakohdat seuraavasti:
  ”Täytäntöönpanon valvontaa koskevia tietoja vaihtava foorumi laatii vuosittain luettelon AES-strategioista, joita tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät pidä hyväksyttävinä. Jos jonkin AES-strategian ei ole katsottu olevan hyväksyttävä, komissio asettaa luettelon julkisesti saataville seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä.
  Valmistajan on myös toimitettava hyväksyntäviranomaisille liitteen I lisäyksen 3 a mukainen virallinen asiakirjapaketti, joka sisältää AES- ja BES-strategiaa koskevat tiedot, joiden avulla riippumaton testaaja voi määrittää, voidaanko mitatut päästöt osoittaa lisästrategian tai perusstrategian mukaisiksi vai voivatko ne johtua estolaitteen käytöstä. Virallinen asiakirjapaketti on asetettava pyynnöstä kaikkien tyyppihyväksyntäviranomaisten, tutkimuslaitosten, markkinavalvontaviranomaisten, kolmansien osapuolten ja komission saataville.
  Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot hyväksytään liitteen I lisäyksen 6 taulukon 1mukaisesti päästötunnuksella EA, EB tai EC ottaen huomioon liitteessä XXI olevan 3.2 kohdan taulukossa A8.App5/1 esitettyjen arvojen mukaisesti määritetyt käyttötekijät.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään alakohdat seuraavasti:

”Täytäntöönpanon valvontaa koskevia tietoja vaihtava foorumi laatii vuosittain luettelon AES-strategioista, joita tyyppihyväksyntäviranomaiset eivät pidä hyväksyttävinä. Jos jonkin AES-strategian ei ole katsottu olevan hyväksyttävä, komissio asettaa luettelon julkisesti saataville seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä.

Valmistajan on myös toimitettava hyväksyntäviranomaisille liitteen I lisäyksen 3 a mukainen virallinen asiakirjapaketti, joka sisältää AES- ja BES-strategiaa koskevat tiedot, joiden avulla riippumaton testaaja voi määrittää, voidaanko mitatut päästöt osoittaa lisästrategian tai perusstrategian mukaisiksi vai voivatko ne johtua estolaitteen käytöstä. Virallinen asiakirjapaketti on asetettava pyynnöstä kaikkien tyyppihyväksyntäviranomaisten, tutkimuslaitosten, markkinavalvontaviranomaisten, kolmansien osapuolten ja komission saataville.

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot hyväksytään liitteen I lisäyksen 6 taulukon 1mukaisesti päästötunnuksella EA, EB tai EC ottaen huomioon liitteessä XXI olevan 3.2 kohdan taulukossa A8.App5/1 esitettyjen arvojen mukaisesti määritetyt käyttötekijät.”

1

1

| f) | Korvataan 12 kohta seuraavasti:

  ”12.   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi tähän asetukseen perustuvan tyyppihyväksynnän päästöjen osalta, jäljempänä ’hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen’, myös testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti, joka sisältää tiedot, joita tarvitaan testauksen tekemiseen liitteessä II olevan 5.9 kohdan mukaisesti.
  Kun käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköinen alusta on saatu käyttöön, valmistajan on lisäksi ladattava alustalle kaikki vaaditut tiedot kaikista ajoneuvoistaan. Avoimuusluetteloihin sisällytetään ainoastaan liitteen II lisäyksessä 5 vaaditut tiedot.” |
| --- | --- |

f)

Korvataan 12 kohta seuraavasti:

”12.   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myönsi tähän asetukseen perustuvan tyyppihyväksynnän päästöjen osalta, jäljempänä ’hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen’, myös testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti, joka sisältää tiedot, joita tarvitaan testauksen tekemiseen liitteessä II olevan 5.9 kohdan mukaisesti.

Kun käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköinen alusta on saatu käyttöön, valmistajan on lisäksi ladattava alustalle kaikki vaaditut tiedot kaikista ajoneuvoistaan. Avoimuusluetteloihin sisällytetään ainoastaan liitteen II lisäyksessä 5 vaaditut tiedot.”

| 6) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:


  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää päästöjen osalta”. |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää päästöjen osalta”.

| b) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa EY-tyyppihyväksyntänumeron täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 (*4) liitteessä IV säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.
  Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava liitteen I lisäyksen 6 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteen IV soveltamista.
  Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.


  (*4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 panemisesta täytäntöön siltä osin kuin kyse on moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntään ja markkinavalvontaan sovellettavista hallinnollisista vaatimuksista (EUVL L 163, 26.5.2020, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa EY-tyyppihyväksyntänumeron täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 (*4) liitteessä IV säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava liitteen I lisäyksen 6 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteen IV soveltamista.

Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

(*4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 panemisesta täytäntöön siltä osin kuin kyse on moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntään ja markkinavalvontaan sovellettavista hallinnollisista vaatimuksista (EUVL L 163, 26.5.2020, s. 1).”
  "

*4

| c) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, OBD-järjestelmällä varustetulle ajoneuvolle voidaan valmistajan pyynnöstä myöntää tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, vaikka järjestelmä ei yhden tai usean puutteen takia täysin täytä liitteen XI erityisiä vaatimuksia, kunhan kyseisen liitteen 3 kohdassa säädettyjä erityisiä hallinnollisia määräyksiä noudatetaan.
  Hyväksyntäviranomainen antaa tällaisen tyyppihyväksynnän myöntämispäätöksen tiedoksi kaikille muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille asetuksen (EU) 2018/858 27 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, OBD-järjestelmällä varustetulle ajoneuvolle voidaan valmistajan pyynnöstä myöntää tyyppihyväksyntä päästöjen osalta, vaikka järjestelmä ei yhden tai usean puutteen takia täysin täytä liitteen XI erityisiä vaatimuksia, kunhan kyseisen liitteen 3 kohdassa säädettyjä erityisiä hallinnollisia määräyksiä noudatetaan.

Hyväksyntäviranomainen antaa tällaisen tyyppihyväksynnän myöntämispäätöksen tiedoksi kaikille muiden jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaisille asetuksen (EU) 2018/858 27 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.”

| 7) | Korvataan 7 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
  ”Kaikkiin asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti myönnettyjen tyyppihyväksyntien muutoksiin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/858 27, 33 ja 34 artiklaa.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 7 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:

”Kaikkiin asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti myönnettyjen tyyppihyväksyntien muutoksiin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/858 27, 33 ja 34 artiklaa.”

| 8) | Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava asetuksen (EU) 2018/858 31 artiklan mukaisesti.
  Lisäksi sovelletaan tämän asetuksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja säännöksiä ja E-säännön nro 154 lisäyksessä 2 esitettyä tilastollista menetelmää.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 8 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava asetuksen (EU) 2018/858 31 artiklan mukaisesti.

Lisäksi sovelletaan tämän asetuksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja säännöksiä ja E-säännön nro 154 lisäyksessä 2 esitettyä tilastollista menetelmää.”

| 9) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:


  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus” |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus”

| b) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi on toteutettava toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/858 31 artiklassa ja liitteessä IV ja tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien järjestelyjen mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi on toteutettava toimenpiteet asetuksen (EU) 2018/858 31 artiklassa ja liitteessä IV ja tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevien järjestelyjen mukaisesti.”

| c) | Korvataan 4 kohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Tällaisten perheiden osalta valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle raportti kaikista päästöihin liittyvistä takuista ja korjauksista liitteessä II olevan 4 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohdan toinen virke seuraavasti:

”Tällaisten perheiden osalta valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle raportti kaikista päästöihin liittyvistä takuista ja korjauksista liitteessä II olevan 4 kohdan mukaisesti.”

| d) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Valmistajan ja hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II mukaisesti. Muut tyyppihyväksyntäviranomaiset, tutkimuslaitokset, komissio ja kolmannet osapuolet voivat tehdä osia käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista liitteen II mukaisesti. Tällaisten tarkastusten suorittamiseksi tarvittavista tiedoista säädetään komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/163 (*5) ja tämän asetuksen liitteessä II.


  (*5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/163, annettu 7 päivänä helmikuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden markkinavalvontaa koskevista toiminnallisista vaatimuksista (EUVL L 27, 8.2.2022, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

d)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Valmistajan ja hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II mukaisesti. Muut tyyppihyväksyntäviranomaiset, tutkimuslaitokset, komissio ja kolmannet osapuolet voivat tehdä osia käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksista liitteen II mukaisesti. Tällaisten tarkastusten suorittamiseksi tarvittavista tiedoista säädetään komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/163 (*5) ja tämän asetuksen liitteessä II.

(*5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/163, annettu 7 päivänä helmikuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/858 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden markkinavalvontaa koskevista toiminnallisista vaatimuksista (EUVL L 27, 8.2.2022, s. 1).”
  "

*5

| e) | Korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen, tutkimuslaitos, komissio tai kolmas osapuoli on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei läpäise käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle asetuksen (EU) 2018/858 54 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut kyseisen ilmoituksen, ja jos asetuksen (EU) 2018/858 54 artiklan 5 kohdasta ei muuta johdu, sen on ilmoitettava valmistajalle, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta ja että tällöin on noudatettava liitteessä II olevassa 6 ja 7 kohdassa vahvistettuja menettelyjä.
  Jos hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiassa päästä sopimukseen sen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa, joka on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, on käynnistettävä asetuksen (EU) 2018/858 54 artiklan 5 kohdan mukainen menettely.” |
| --- | --- |

e)

Korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen, tutkimuslaitos, komissio tai kolmas osapuoli on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei läpäise käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle asetuksen (EU) 2018/858 54 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut kyseisen ilmoituksen, ja jos asetuksen (EU) 2018/858 54 artiklan 5 kohdasta ei muuta johdu, sen on ilmoitettava valmistajalle, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta ja että tällöin on noudatettava liitteessä II olevassa 6 ja 7 kohdassa vahvistettuja menettelyjä.

Jos hyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiassa päästä sopimukseen sen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa, joka on todennut, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen perustuva perhe ei ole läpäissyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusta, on käynnistettävä asetuksen (EU) 2018/858 54 artiklan 5 kohdan mukainen menettely.”

| f) | Korvataan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Liitteen II mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin sovelletaan 1–7 kohdan lisäksi seuraavaa:


  a) | Asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 8 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II olevassa 5.10.6 kohdassa vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

f)

Korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Liitteen II mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin sovelletaan 1–7 kohdan lisäksi seuraavaa:

a)

Asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 8 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II olevassa 5.10.6 kohdassa vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien säännösten mukaisesti.

| b) | Tämän artiklan säännöksiä ei sovelleta asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 1 määriteltyihin ruumisautoihin, asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 2 määriteltyihin panssariajoneuvoihin eikä asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 3 määriteltyihin pyörätuolin käyttäjille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. Kaikkien muiden asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 4 määriteltyjen erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

Tämän artiklan säännöksiä ei sovelleta asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 1 määriteltyihin ruumisautoihin, asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 2 määriteltyihin panssariajoneuvoihin eikä asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 3 määriteltyihin pyörätuolin käyttäjille tarkoitettuihin ajoneuvoihin. Kaikkien muiden asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä II olevan III osan lisäyksessä 4 määriteltyjen erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on tarkastettava tämän asetuksen liitteessä II vahvistettujen monivaiheista tyyppihyväksyntää koskevien sääntöjen mukaisesti.”

| 10) | Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Valmistajan on varmistettava, että korvaaville pilaantumista rajoittaville laitteille, jotka on tarkoitus asentaa asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan kuuluviin EY-tyyppihyväksynnän saaneisiin ajoneuvoihin, on myönnetty EY-tyyppihyväksyntä direktiivin 2007/46/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina erillisinä teknisinä yksikköinä tämän asetuksen 12 ja 13 artiklan sekä liitteen XIII mukaisesti.
  Katalysaattoreita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä asetusta sovellettaessa pilaantumista rajoittavina laitteina.
  Asiaa koskevat vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty E-säännön nro 103 (*6) mukaisesti.


  (*6)  Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (EUVL L 207, 10.8.2017, s. 30).”
  " |
| --- | --- |

10)

Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Valmistajan on varmistettava, että korvaaville pilaantumista rajoittaville laitteille, jotka on tarkoitus asentaa asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan kuuluviin EY-tyyppihyväksynnän saaneisiin ajoneuvoihin, on myönnetty EY-tyyppihyväksyntä direktiivin 2007/46/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina erillisinä teknisinä yksikköinä tämän asetuksen 12 ja 13 artiklan sekä liitteen XIII mukaisesti.

Katalysaattoreita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä asetusta sovellettaessa pilaantumista rajoittavina laitteina.

Asiaa koskevat vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty E-säännön nro 103 (*6) mukaisesti.

(*6)  Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (EUVL L 207, 10.8.2017, s. 30).”
  "

*6

| 11) | Korvataan 11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Testiajoneuvojen on täytettävä E-säännön nro 154 liitteessä B6 olevan 2.3 kohdan vaatimukset.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Testiajoneuvojen on täytettävä E-säännön nro 154 liitteessä B6 olevan 2.3 kohdan vaatimukset.”

| 12) | Kumotaan 13 artikla. |
| --- | --- |

12)

Kumotaan 13 artikla.

| 13) | Kumotaan 14 artikla. |
| --- | --- |

13)

Kumotaan 14 artikla.

| 14) | Lisätään 15 artiklaan 12, 13 ja 14 kohta seuraavasti:

  ”12.   Jos ajoneuvotyypille on myönnetty voimassa oleva tyyppihyväksyntä ennen 1 päivää syyskuuta 2023, uutta tyyppihyväksyntätestausta ei vaadita, jos valmistaja vakuuttaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että tämän asetuksen vaatimusten noudattaminen on varmistettu. Vaatimuksia, jotka eivät liity ajoneuvon testaamiseen, mukaan luettuina vaaditut ilmoitukset ja tietovaatimukset, sovelletaan.


  13.   Kun ajoneuvotyypillä on voimassa oleva Euro 6e -päästönormin (*7) mukaisesti myönnetty tyyppihyväksyntä ja valmistaja hakee tyypille Euro 6e-bis -päästönormin (*7) mukaista hyväksyntää, uutta tyyppihyväksyntätestausta ei vaadita, jos valmistaja vakuuttaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että Euro 6e-bis -päästönormin vaatimusten noudattaminen on varmistettu. Vaatimuksia, jotka eivät liity ajoneuvon testaamiseen, mukaan luettuina vaaditut ilmoitukset ja tietovaatimukset, sovelletaan.


  14.   Kun ajoneuvotyypillä on voimassa oleva Euro 6e -päästönormin mukaisesti myönnetty tyyppihyväksyntä ja valmistaja hakee tyypille Euro 6e-bis-FCM -päästönormin (*7) mukaista hyväksyntää, uutta tyyppihyväksyntätestausta ei vaadita, jos valmistaja vakuuttaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että Euro 6e-bis-FCM -normin vaatimusten noudattaminen on varmistettu. Tällöin sovelletaan vaatimuksia, jotka eivät liity ajoneuvon testaamiseen, mukaan luettuina vaaditut ilmoitukset ja tietovaatimukset.


  (*7)  Määritelty liitteen I lisäyksessä 6.”
  "


  (*7)  Määritelty liitteen I lisäyksessä 6.”
  "


  (*7)  Määritelty liitteen I lisäyksessä 6.”
  " |
| --- | --- |

14)

Lisätään 15 artiklaan 12, 13 ja 14 kohta seuraavasti:

”12.   Jos ajoneuvotyypille on myönnetty voimassa oleva tyyppihyväksyntä ennen 1 päivää syyskuuta 2023, uutta tyyppihyväksyntätestausta ei vaadita, jos valmistaja vakuuttaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että tämän asetuksen vaatimusten noudattaminen on varmistettu. Vaatimuksia, jotka eivät liity ajoneuvon testaamiseen, mukaan luettuina vaaditut ilmoitukset ja tietovaatimukset, sovelletaan.

13.   Kun ajoneuvotyypillä on voimassa oleva Euro 6e -päästönormin (*7) mukaisesti myönnetty tyyppihyväksyntä ja valmistaja hakee tyypille Euro 6e-bis -päästönormin (*7) mukaista hyväksyntää, uutta tyyppihyväksyntätestausta ei vaadita, jos valmistaja vakuuttaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että Euro 6e-bis -päästönormin vaatimusten noudattaminen on varmistettu. Vaatimuksia, jotka eivät liity ajoneuvon testaamiseen, mukaan luettuina vaaditut ilmoitukset ja tietovaatimukset, sovelletaan.

14.   Kun ajoneuvotyypillä on voimassa oleva Euro 6e -päästönormin mukaisesti myönnetty tyyppihyväksyntä ja valmistaja hakee tyypille Euro 6e-bis-FCM -päästönormin (*7) mukaista hyväksyntää, uutta tyyppihyväksyntätestausta ei vaadita, jos valmistaja vakuuttaa tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että Euro 6e-bis-FCM -normin vaatimusten noudattaminen on varmistettu. Tällöin sovelletaan vaatimuksia, jotka eivät liity ajoneuvon testaamiseen, mukaan luettuina vaaditut ilmoitukset ja tietovaatimukset.

(*7)  Määritelty liitteen I lisäyksessä 6.”
  "

*7

(*7)  Määritelty liitteen I lisäyksessä 6.”
  "

*7

(*7)  Määritelty liitteen I lisäyksessä 6.”
  "

*7

| 15) | Muutetaan liiteluettelo ja liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

15)

Muutetaan liiteluettelo ja liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 16) | Korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

16)

Korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

| 17) | Korvataan liite III A tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

17)

Korvataan liite III A tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä.

| 18) | Muutetaan liite V tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

18)

Muutetaan liite V tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti.

| 19) | Muutetaan liite VI tämän asetuksen liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

19)

Muutetaan liite VI tämän asetuksen liitteen V mukaisesti.

| 20) | Muutetaan liite VII tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti. |
| --- | --- |

20)

Muutetaan liite VII tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti.

| 21) | Muutetaan liite VIII tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti. |
| --- | --- |

21)

Muutetaan liite VIII tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti.

| 22) | Muutetaan liite IX tämän asetuksen liitteen VIII mukaisesti. |
| --- | --- |

22)

Muutetaan liite IX tämän asetuksen liitteen VIII mukaisesti.

| 23) | Korvataan liite XI tämän asetuksen liitteessä IX olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

23)

Korvataan liite XI tämän asetuksen liitteessä IX olevalla tekstillä.

| 24) | Muutetaan liite XII tämän asetuksen liitteen X mukaisesti. |
| --- | --- |

24)

Muutetaan liite XII tämän asetuksen liitteen X mukaisesti.

| 25) | Muutetaan liite XIII tämän asetuksen liitteen XI mukaisesti. |
| --- | --- |

25)

Muutetaan liite XIII tämän asetuksen liitteen XI mukaisesti.

| 26) | Kumotaan liite XIV. |
| --- | --- |

26)

Kumotaan liite XIV.

| 27) | Korvataan liite XVI tämän asetuksen liitteessä XII olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

27)

Korvataan liite XVI tämän asetuksen liitteessä XII olevalla tekstillä.

| 28) | Muutetaan liite XX tämän asetuksen liitteen XIII mukaisesti. |
| --- | --- |

28)

Muutetaan liite XX tämän asetuksen liitteen XIII mukaisesti.

| 29) | Korvataan liite XXI tämän asetuksen liitteessä XIV olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

29)

Korvataan liite XXI tämän asetuksen liitteessä XIV olevalla tekstillä.

| 30) | Korvataan liite XXII tämän asetuksen liitteessä XV olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

30)

Korvataan liite XXII tämän asetuksen liitteessä XV olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2023.

Kansalliset viranomaiset eivät kuitenkaan 1 päivästä maaliskuuta 2023 alkaen saa evätä valmistajan hakemaa EU-tyyppihyväksyntää uudelta ajoneuvotyypiltä tai laajennusta olemassa olevan ajoneuvotyypin hyväksynnälle eivätkä kieltää uuden ajoneuvon rekisteröintiä, markkinoille saattamista tai käyttöönottoa, jos ajoneuvo on tämän asetuksen mukainen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

3

(4)  Valverde Morales, V., Giechaskiel, B. ja Carriero, M., Real Driving Emissions: 2018–2019 assessment of Portable Emissions Measurement Systems (PEMS) measurement uncertainty, EUR 30099 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020, ISBN 978-92-76-16364-0, doi:10.2760/684820, JRC114416.

4

(5)  Giechaskiel, B., Valverde Morales, V. ja Clairotte, M., Real Driving Emissions (RDE): 2020 assessment of Portable Emissions Measurement Systems (PEMS) measurement uncertainty, EUR 30591 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021, ISBN 978-92-76-30230-8, doi:10.2760/440720, JRC124017.

5

(6)  Maailmanlaajuinen tekninen sääntö nro 15: maailmanlaajuinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenetelmä.

6

(7)  E-sääntö nro 154 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin on kyse kriteeripäästöistä, hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta ja/tai sähköenergiankulutuksen ja sähköisen toimintasäteen mittaamisesta (WLTP) (EUVL L 290, 10.11.2022, s. 1).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, henkilöautojen ja kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin liittyvien tietojen seurannasta ja ilmoittamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/631 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1014/2010, (EU) N:o 293/2012, (EU) 2017/1152 ja (EU) 2017/1153 kumoamisesta (EUVL L 77, 5.3.2021, s. 8).

8

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liiteluettelo ja liite I seuraavasti:

| 1) | Korvataan liiteluettelo seuraavasti:


  ”LIITELUETTELO


  LIITE I | EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset säännökset |
| --- | --- | --- |
| Lisäys 1 | — |
| Lisäys 2 | — |
| Lisäys 3 | Ilmoituslomakkeen malli |
| Lisäys 3 a | Asiakirjapaketit |
| Lisäys 3 b | Menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategian arvioimiseksi |
| Lisäys 4 | EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli |
| Lisäys 5 | — |
| Lisäys 6 | EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä |
| Lisäys 7 | Valmistajan todistus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset |
| Lisäys 8 a | Testausselosteet |
| Lisäys 8 b | Ajovastustestin seloste |
| Lisäys 8 c | Testauskaavakkeen malli |
| Lisäys 8 d | Haihtumispäästötestin seloste |
| LIITE II | Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menetelmä |
| Lisäys 1 | Ajoneuvojen valintaa ja ajoneuvojen hylkäävää päätöstä koskevat perusteet |
| Lisäys 2 | Säännöt tyyppi 4 -testien suorittamiseen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn aikana |
| Lisäys 3 | Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva tarkastusraportti |
| Lisäys 4 | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomus käytönaikaisesta vaatimustenmukaisuudesta |
| Lisäys 5 | Avoimuusluettelo |
| LIITE III A | Todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt (RDE-päästöt) |
| Lisäys 1 | Varattu |
| Lisäys 2 | Varattu |
| Lisäys 3 | Varattu |
| Lisäys 4 | Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) |
| Lisäys 5 | PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi |
| Lisäys 6 | PEMS-järjestelmän ei-jäljitettävän pakokaasun massavirran validointi |
| Lisäys 7 | Hetkellisten päästöjen määrittäminen |
| Lisäys 8 | Koko ajomatkan pätevyyden arviointi liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä |
| Lisäys 9 | Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden liiallisuuden tai puuttumisen arvioiminen |
| Lisäys 10 | Menettely PEMS-ajomatkan kumulatiivisen positiivisen korkeuseron määrittämiseksi |
| Lisäys 11 | Lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen |
| Lisäys 12 | Valmistajan todistus RDE-päästöjen vaatimustenmukaisuudesta |
| LIITE IV | Tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tarvittavat päästötiedot |
| Lisäys 1 | Hiilimonoksidipäästöjen mittaaminen joutokäyntinopeuksilla (tyyppi 2 -testi) |
| Lisäys 2 | Savun tiheyden mittaaminen |
| LIITE V | Kampikammiopäästöjen tarkastaminen (tyyppi 3 -testi) |
| LIITE VI | Haihtumispäästöjen määrittäminen (tyyppi 4 -testi) |
| LIITE VII | Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyden tarkastaminen (tyyppi 5 -testi) |
| LIITE VIII | Keskimääräisten päästöjen tarkastaminen matalassa ympäristön lämpötilassa (tyyppi 6 -testi) |
| LIITE IX | Vertailupolttoaineiden eritelmät |
| LIITE X | — |
| LIITE XI | Moottoriajoneuvojen sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä) |
| Lisäys 1 | Käytönaikainen tehokkuus |
| LIITE XII | Ekoinnovaatioilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntä sekä monivaiheiseen tyyppihyväksyntään tai yksittäishyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittäminen |
| LIITE XIII | Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY-tyyppihyväksyntä erillisinä teknisinä yksikköinä |
| Lisäys 1 | Ilmoituslomakkeen malli |
| Lisäys 2 | EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli |
| Lisäys 3 | EY-tyyppihyväksyntämerkin malli |
| Liite XIV | — |
| LIITE XV | — |
| LIITE XVI | Vaatimukset ajoneuvoille, joiden päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmässä käytetään reagenssia |
| LIITE XVII | Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen |
| LIITE XVIII | Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen |
| LIITE XIX | Asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttaminen |
| LIITE XX | Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon mittaaminen |
| LIITE XXI | Tyyppi 1 -päästötestin testausmenetelmät |
| LIITE XXII | Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävät laitteet” |

1)

Korvataan liiteluettelo seuraavasti:

”LIITELUETTELO

LIITE I

EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset säännökset

Lisäys 1

—

Lisäys 2

—

Lisäys 3

Ilmoituslomakkeen malli

Lisäys 3 a

Asiakirjapaketit

Lisäys 3 b

Menetelmä päästöjenrajoituksen lisästrategian arvioimiseksi

Lisäys 4

EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli

Lisäys 5

—

Lisäys 6

EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä

Lisäys 7

Valmistajan todistus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset

Lisäys 8 a

Testausselosteet

Lisäys 8 b

Ajovastustestin seloste

Lisäys 8 c

Testauskaavakkeen malli

Lisäys 8 d

Haihtumispäästötestin seloste

LIITE II

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menetelmä

Lisäys 1

Ajoneuvojen valintaa ja ajoneuvojen hylkäävää päätöstä koskevat perusteet

Lisäys 2

Säännöt tyyppi 4 -testien suorittamiseen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn aikana

Lisäys 3

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva tarkastusraportti

Lisäys 4

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomus käytönaikaisesta vaatimustenmukaisuudesta

Lisäys 5

Avoimuusluettelo

LIITE III A

Todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt (RDE-päästöt)

Lisäys 1

Varattu

Lisäys 2

Varattu

Lisäys 3

Varattu

Lisäys 4

Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS)

Lisäys 5

PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi

Lisäys 6

PEMS-järjestelmän ei-jäljitettävän pakokaasun massavirran validointi

Lisäys 7

Hetkellisten päästöjen määrittäminen

Lisäys 8

Koko ajomatkan pätevyyden arviointi liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä

Lisäys 9

Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden liiallisuuden tai puuttumisen arvioiminen

Lisäys 10

Menettely PEMS-ajomatkan kumulatiivisen positiivisen korkeuseron määrittämiseksi

Lisäys 11

Lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen

Lisäys 12

Valmistajan todistus RDE-päästöjen vaatimustenmukaisuudesta

LIITE IV

Tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tarvittavat päästötiedot

Lisäys 1

Hiilimonoksidipäästöjen mittaaminen joutokäyntinopeuksilla (tyyppi 2 -testi)

Lisäys 2

Savun tiheyden mittaaminen

LIITE V

Kampikammiopäästöjen tarkastaminen (tyyppi 3 -testi)

LIITE VI

Haihtumispäästöjen määrittäminen (tyyppi 4 -testi)

LIITE VII

Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyden tarkastaminen (tyyppi 5 -testi)

LIITE VIII

Keskimääräisten päästöjen tarkastaminen matalassa ympäristön lämpötilassa (tyyppi 6 -testi)

LIITE IX

Vertailupolttoaineiden eritelmät

LIITE X

—

LIITE XI

Moottoriajoneuvojen sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

Lisäys 1

Käytönaikainen tehokkuus

LIITE XII

Ekoinnovaatioilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntä sekä monivaiheiseen tyyppihyväksyntään tai yksittäishyväksyntään toimitettujen ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittäminen

LIITE XIII

Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY-tyyppihyväksyntä erillisinä teknisinä yksikköinä

Lisäys 1

Ilmoituslomakkeen malli

Lisäys 2

EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli

Lisäys 3

EY-tyyppihyväksyntämerkin malli

Liite XIV

—

LIITE XV

—

LIITE XVI

Vaatimukset ajoneuvoille, joiden päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmässä käytetään reagenssia

LIITE XVII

Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen

LIITE XVIII

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

LIITE XIX

Asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttaminen

LIITE XX

Sähköisten ajolaitteiden nettotehon ja 30 minuutin enimmäistehon mittaaminen

LIITE XXI

Tyyppi 1 -päästötestin testausmenetelmät

LIITE XXII

Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävät laitteet”

| 2) | Muutetaan liite I seuraavasti:


  a) | Korvataan 1.1.1–4.5.1.4 kohta seuraavasti:


  ”1.1.1 | Yhdellä polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja ja kahdella polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja koskevat lisävaatimukset ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännössä nro 154 olevassa 5.9 kohdassa. E-säännössä nro 154 olevan 5.9.1 kohdan viittausta ilmoituslomakkeeseen on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan 1.1.1–4.5.1.4 kohta seuraavasti:

”1.1.1

Yhdellä polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja ja kahdella polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja koskevat lisävaatimukset ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännössä nro 154 olevassa 5.9 kohdassa. E-säännössä nro 154 olevan 5.9.1 kohdan viittausta ilmoituslomakkeeseen on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3.

1.2   Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset.

Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset.

Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännössä nro 154 olevassa 5.8 kohdassa.

2.   TEKNISET LISÄVAATIMUKSET JA TESTIT

2.1   Pienvalmistajat

Pienvalmistajat

| 2.1.1 | Luettelo 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista säädöksistä:


  Säädös | Vaatimukset |
| --- | --- | --- |
| California Code of Regulations, osasto 13, pykälät 1961(a) ja 1961(b)(1)(C)(1), joita sovelletaan ajoneuvoihin mallivuodesta 2001, 1968,1, 1968,2, 1968,5, 1976 ja 1975, julkaisija Barclay’s Publishing. | Kevyiden hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntään on sovellettava viimeisintä mallivuotta koskevia California Code of Regulations -säännöstön vaatimuksia. |

2.1.1

Luettelo 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista säädöksistä:

Säädös

Vaatimukset

California Code of Regulations, osasto 13, pykälät 1961(a) ja 1961(b)(1)(C)(1), joita sovelletaan ajoneuvoihin mallivuodesta 2001, 1968,1, 1968,2, 1968,5, 1976 ja 1975, julkaisija Barclay’s Publishing.

Kevyiden hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntään on sovellettava viimeisintä mallivuotta koskevia California Code of Regulations -säännöstön vaatimuksia.

2.2   Polttoainesäiliöiden täyttöaukot

Polttoainesäiliöiden täyttöaukot

| 2.2.1 | Polttoainesäiliöiden täyttöaukkoihin sovelletaan E-säännössä nro 154 olevissa 6.1.5 ja 6.1.6 kohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.2.1

Polttoainesäiliöiden täyttöaukkoihin sovelletaan E-säännössä nro 154 olevissa 6.1.5 ja 6.1.6 kohdassa asetettuja vaatimuksia.

2.3   Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset

Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset

| 2.3.1 | Elektronisen järjestelmän suojauksessa on noudatettava E-säännössä nro 154 olevassa 6.1.7 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Tyyppihyväksynnässä ja/tai markkinavalvonnassa voidaan testata, onko päästöjenrajoitusjärjestelmien suojaamisessa todella sovellettu kyseisiä strategioita. |
| --- | --- |

2.3.1

Elektronisen järjestelmän suojauksessa on noudatettava E-säännössä nro 154 olevassa 6.1.7 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Tyyppihyväksynnässä ja/tai markkinavalvonnassa voidaan testata, onko päästöjenrajoitusjärjestelmien suojaamisessa todella sovellettu kyseisiä strategioita.

| 2.3.2 | Valmistajien on tehokkaasti estettävä matkamittarin lukemien uudelleenohjelmointi ajoneuvon sisäisessä verkossa, mahdollisessa voimalaitteen ohjaimessa sekä tapauksen mukaan tietojen etävaihtoon käytettävässä lähetinyksikössä. Valmistajien on käytettävä järjestelmällisiä suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka suojaavat matkamittarin lukemien oikeellisuutta. Viranomaisten on hyväksyttävä menetelmät, joilla turvataan riittävä suojaus. Tyyppihyväksynnässä ja/tai markkinavalvonnassa voidaan testata, onko matkamittarin suojaamisessa todella sovellettu kyseisiä strategioita. |
| --- | --- |

2.3.2

Valmistajien on tehokkaasti estettävä matkamittarin lukemien uudelleenohjelmointi ajoneuvon sisäisessä verkossa, mahdollisessa voimalaitteen ohjaimessa sekä tapauksen mukaan tietojen etävaihtoon käytettävässä lähetinyksikössä. Valmistajien on käytettävä järjestelmällisiä suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka suojaavat matkamittarin lukemien oikeellisuutta. Viranomaisten on hyväksyttävä menetelmät, joilla turvataan riittävä suojaus. Tyyppihyväksynnässä ja/tai markkinavalvonnassa voidaan testata, onko matkamittarin suojaamisessa todella sovellettu kyseisiä strategioita.

2.4   Testien suorittaminen

Testien suorittaminen

| 2.4.1 | Kuvassa I.2.4 kuvataan ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten tehtävät testit. Testikohtaiset menettelyt kuvataan liitteissä II, III A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII.

  Kuva I.2.4


  Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten


  Ajoneuvoluokka | Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1)
   (2)) | Puristussytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot | Täyssähköajoneuvot | Vetypolttokennoajoneuvot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot | Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3) | Flex-fuel-ajoneuvot (3) | Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot | | |
| Vertailupolttoaine | Bensiini | Nestekaasu | Maakaasu/biometaani | Vety (polttomoottori) | Bensiini | Bensiini | Bensiini | Bensiini | Diesel | Bensiini | – | Vety (polttokenno) |
| Nestekaasu | Maakaasu/biometaani | Vety
  (polttomoottori) (4) | Etanoli (E85) |
| Tyyppi 1 -testi (7) | Kyllä | Kyllä (5) | Kyllä (5) | Kyllä (4) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | – | – |
| ATCT
  (testauslämpötila 14 °C) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä (4) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | – | – |
| Kaasumaiset epäpuhtaudet, RDE (tyyppi 1A -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä (4) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | – | – |
| Hiukkasmäärä, RDE (tyyppi 1A -testi) | Kyllä | – | – | – | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | – | – |
| Joutokäyntipäästöt
  (tyyppi 2 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | – | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | – | – | – | – |
| Kampikammiopäästöt
  (tyyppi 3 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | – | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | – | – | – | – |
| Haihtumispäästöt
  (tyyppi 4 -testi) | Kyllä | – | – | – | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | – | Kyllä | – | – |
| Kestävyys
  (tyyppi 5 -testi) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä | Kyllä | – | – |
| Päästöt matalassa lämpötilassa
  (tyyppi 6 -testi) | Kyllä | – | – | – | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (vain bensiini) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | – | – | – | – |
| Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä
  (kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä) | Kyllä | Kyllä | – | – |
| OBD-järjestelmä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | – | – |
| Hiilidioksidipäästöt, polttoaineenkulutus, sähköenergian kulutus ja sähkökäyttöinen toimintasäde | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Savun tiheys | – | – | – | – | – | – | – | – | Kyllä (8) | – | – | – |
| Moottorin teho | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| OBFCM | Kyllä | – | – | – | – | – | – | Kyllä
  (molemmat polttoaineet) | Kyllä | Kyllä | – | – |

2.4.1

Kuvassa I.2.4 kuvataan ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten tehtävät testit. Testikohtaiset menettelyt kuvataan liitteissä II, III A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI ja XXII.

Kuva I.2.4

Kuva I.2.4

Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten

Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten

Ajoneuvoluokka

Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot (1)
   (2))

1

2

Puristussytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot

Täyssähköajoneuvot

Vetypolttokennoajoneuvot

Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot

Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot (3)

3

Flex-fuel-ajoneuvot (3)

3

Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot

Vertailupolttoaine

Bensiini

Nestekaasu

Maakaasu/biometaani

Vety (polttomoottori)

Bensiini

Bensiini

Bensiini

Bensiini

Diesel

Bensiini

–

Vety (polttokenno)

Nestekaasu

Maakaasu/biometaani

Vety

(polttomoottori) (4)

4

Etanoli (E85)

Tyyppi 1 -testi (7)

7

Kyllä

Kyllä (5)

5

Kyllä (5)

5

Kyllä (4)

4

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

–

–

ATCT

(testauslämpötila 14 °C)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä (4)

4

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

–

–

Kaasumaiset epäpuhtaudet, RDE (tyyppi 1A -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä (4)

4

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

–

–

Hiukkasmäärä, RDE (tyyppi 1A -testi)

Kyllä

–

–

–

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

–

–

Joutokäyntipäästöt

(tyyppi 2 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

–

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

–

–

–

–

Kampikammiopäästöt

(tyyppi 3 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

–

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

–

–

–

–

Haihtumispäästöt

(tyyppi 4 -testi)

Kyllä

–

–

–

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

–

Kyllä

–

–

Kestävyys

(tyyppi 5 -testi)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

Kyllä

–

–

Päästöt matalassa lämpötilassa

(tyyppi 6 -testi)

Kyllä

–

–

–

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(vain bensiini)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

–

–

–

–

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

(kuten tyyppihyväksynnän yhteydessä)

Kyllä

Kyllä

–

–

OBD-järjestelmä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

–

–

Hiilidioksidipäästöt, polttoaineenkulutus, sähköenergian kulutus ja sähkökäyttöinen toimintasäde

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Savun tiheys

–

–

–

–

–

–

–

–

Kyllä (8)

8

–

–

–

Moottorin teho

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

OBFCM

Kyllä

–

–

–

–

–

–

Kyllä

(molemmat polttoaineet)

Kyllä

Kyllä

–

–

3.   TYYPPIHYVÄKSYNTIEN LAAJENNUKSET

3.1   Pakokaasupäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 1- ja 2 -testit ja OBFCM)

Pakokaasupäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 1- ja 2 -testit ja OBFCM)

| 3.1.1 | Tyyppihyväksyntä on laajennettava koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät E-säännössä nro 154 olevan 7.4 kohdan vaatimukset. Epäpuhtauspäästöjen on oltava asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 vahvistettujen rajojen mukaisia. |
| --- | --- |

3.1.1

Tyyppihyväksyntä on laajennettava koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät E-säännössä nro 154 olevan 7.4 kohdan vaatimukset. Epäpuhtauspäästöjen on oltava asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 vahvistettujen rajojen mukaisia.

3.2   Haihtumispäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 4 -testi)

Haihtumispäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 4 -testi)

| 3.2.1 | Kun kyse on testeistä, jotka on tehty E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 päivän NEDC] tai asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] mukaisesti, tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on varustettu seuraavat vaatimukset täyttävällä haihtumispäästöjen rajoittamisjärjestelmällä: |
| --- | --- |

3.2.1

Kun kyse on testeistä, jotka on tehty E-säännön nro 83 liitteen 6 [1 päivän NEDC] tai asetuksen (EY) 2017/1221 liitteen [2 päivän NEDC] mukaisesti, tyyppihyväksyntä on laajennettava ajoneuvoihin, jotka on varustettu seuraavat vaatimukset täyttävällä haihtumispäästöjen rajoittamisjärjestelmällä:

| 3.2.1.1 | Polttoaineen ja ilman annostelujärjestelmän perusperiaate on sama. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Polttoaineen ja ilman annostelujärjestelmän perusperiaate on sama.

| 3.2.1.2 | Polttoainesäiliön muoto on sama ja polttoainesäiliön ja nestemäisen polttoaineen siirtoletkujen materiaalit ovat teknisesti vastaavat. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Polttoainesäiliön muoto on sama ja polttoainesäiliön ja nestemäisen polttoaineen siirtoletkujen materiaalit ovat teknisesti vastaavat.

| 3.2.1.3 | Testi tehdään ajoneuvolla, joka edustaa letkun pituuden ja poikkipinnan osalta huonointa tapausta. Tyyppihyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos päättää, voidaanko erilaiset haihtuneen ja nestemäisen polttoaineen erottimet hyväksyä. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Testi tehdään ajoneuvolla, joka edustaa letkun pituuden ja poikkipinnan osalta huonointa tapausta. Tyyppihyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos päättää, voidaanko erilaiset haihtuneen ja nestemäisen polttoaineen erottimet hyväksyä.

| 3.2.1.4 | Polttoainesäiliön tilavuuden toleranssi on ±10 prosenttia. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Polttoainesäiliön tilavuuden toleranssi on ±10 prosenttia.

| 3.2.1.5 | Säiliön paineventtiilin säätö on sama. |
| --- | --- |

3.2.1.5

Säiliön paineventtiilin säätö on sama.

| 3.2.1.6 | Polttoainekaasun varastointimenetelmä on sama, ts. loukun muoto ja tilavuus, väliaine, ilmanpuhdistin (jos sitä käytetään haihtumispäästöjen valvontaan) jne. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Polttoainekaasun varastointimenetelmä on sama, ts. loukun muoto ja tilavuus, väliaine, ilmanpuhdistin (jos sitä käytetään haihtumispäästöjen valvontaan) jne.

| 3.2.1.7 | Varastoidun polttoainehöyryn poistumismenetelmä on sama (esimerkiksi ilmavirta, poistumisaika tai poistumistilavuus esivakautussyklin aikana). |
| --- | --- |

3.2.1.7

Varastoidun polttoainehöyryn poistumismenetelmä on sama (esimerkiksi ilmavirta, poistumisaika tai poistumistilavuus esivakautussyklin aikana).

| 3.2.1.8 | Polttoaineensyöttöjärjestelmän tiivistys- ja tuuletusmenetelmät ovat samat. |
| --- | --- |

3.2.1.8

Polttoaineensyöttöjärjestelmän tiivistys- ja tuuletusmenetelmät ovat samat.

| 3.2.2 | Liitteen VI mukaisesti tehtyjen testien [2 päivän WLTP] tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka kuuluvat E-säännössä nro 154 olevassa 6.6.3 kohdassa määriteltyyn hyväksyttyyn haihtumispäästöperheeseen. |
| --- | --- |

3.2.2

Liitteen VI mukaisesti tehtyjen testien [2 päivän WLTP] tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka kuuluvat E-säännössä nro 154 olevassa 6.6.3 kohdassa määriteltyyn hyväksyttyyn haihtumispäästöperheeseen.

3.3   Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyttä koskevat laajennukset (tyyppi 5 -testi)

Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyttä koskevat laajennukset (tyyppi 5 -testi)

| 3.3.1 | Huononemiskertoimet laajennetaan koskemaan eri ajoneuvoja ja ajoneuvotyyppejä, kunhan E-säännössä nro 154 olevassa 7.6 kohdassa asetetut vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

3.3.1

Huononemiskertoimet laajennetaan koskemaan eri ajoneuvoja ja ajoneuvotyyppejä, kunhan E-säännössä nro 154 olevassa 7.6 kohdassa asetetut vaatimukset täyttyvät.

3.4   OBD-järjestelmää koskevat laajennukset

OBD-järjestelmää koskevat laajennukset

| 3.4.1 | Tyyppihyväksyntä voidaan OBD-järjestelmän osalta laajentaa koskemaan ajoneuvoja, jotka kuuluvat E-säännössä nro 154 olevassa 6.8.1 kohdassa määriteltyyn hyväksyttyyn OBD-perheeseen. |
| --- | --- |

3.4.1

Tyyppihyväksyntä voidaan OBD-järjestelmän osalta laajentaa koskemaan ajoneuvoja, jotka kuuluvat E-säännössä nro 154 olevassa 6.8.1 kohdassa määriteltyyn hyväksyttyyn OBD-perheeseen.

3.5   Matalassa lämpötilassa tehtävää testiä (tyyppi 6 -testi) koskevat laajennukset

Matalassa lämpötilassa tehtävää testiä (tyyppi 6 -testi) koskevat laajennukset

3.5.1   Ajoneuvot, joiden vertailumassat ovat erilaiset

| 3.5.1.1 | Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ainoastaan ajoneuvoja, joiden vertailumassa edellyttää kahden seuraavaksi korkeamman ekvivalentti-inertialuokan tai minkä tahansa alemman ekvivalentti-inertialuokan käyttämistä. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ainoastaan ajoneuvoja, joiden vertailumassa edellyttää kahden seuraavaksi korkeamman ekvivalentti-inertialuokan tai minkä tahansa alemman ekvivalentti-inertialuokan käyttämistä.

| 3.5.1.2 | Luokkaan N kuuluvien ajoneuvojen tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan vain ajoneuvoja, joiden vertailumassa on pienempi, jos tyyppihyväksytyn ajoneuvon päästöt vastaavat sille ajoneuvolle, jolle tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan, määriteltyjä raja-arvoja. |
| --- | --- |

3.5.1.2

Luokkaan N kuuluvien ajoneuvojen tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan vain ajoneuvoja, joiden vertailumassa on pienempi, jos tyyppihyväksytyn ajoneuvon päästöt vastaavat sille ajoneuvolle, jolle tyyppihyväksynnän laajennusta haetaan, määriteltyjä raja-arvoja.

3.5.2   Ajoneuvot, joilla on eri kokonaisvälityssuhteet

| 3.5.2.1 | Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ajoneuvoja, joilla on eri välityssuhteet, vain tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ajoneuvoja, joilla on eri välityssuhteet, vain tietyin edellytyksin.

| 3.5.2.2 | Tyyppihyväksynnän laajentamismahdollisuuden selvittämiseksi on määriteltävä jokaiselle tyyppi 6 -testissä käytettävälle välityssuhteelle suhde


  jossa V1 on hyväksytyn ajoneuvotyypin nopeus ja V2 laajennushakemuksen kohteena olevan ajoneuvotyypin nopeus moottorin pyörimisnopeudella 1 000 rpm. |
| --- | --- |

3.5.2.2

Tyyppihyväksynnän laajentamismahdollisuuden selvittämiseksi on määriteltävä jokaiselle tyyppi 6 -testissä käytettävälle välityssuhteelle suhde

Formula

jossa V1 on hyväksytyn ajoneuvotyypin nopeus ja V2 laajennushakemuksen kohteena olevan ajoneuvotyypin nopeus moottorin pyörimisnopeudella 1 000 rpm.

1

2

| 3.5.2.3 | Jos jokaisella välityssuhteella E ≤ 8 prosenttia, on laajennus annettava uusimatta tyyppi 6 -testiä. |
| --- | --- |

3.5.2.3

Jos jokaisella välityssuhteella E ≤ 8 prosenttia, on laajennus annettava uusimatta tyyppi 6 -testiä.

| 3.5.2.4 | Jos vähintään yhdellä välityssuhteella E > 8 prosenttia ja jokaisella välityssuhteella E ≤ 13 prosenttia, on tyyppi 6 -testi uusittava. Testit voidaan tehdä valmistajan valitsemassa laboratoriossa tutkimuslaitoksen suostumuksella. Testausselosteet on lähetettävä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Jos vähintään yhdellä välityssuhteella E > 8 prosenttia ja jokaisella välityssuhteella E ≤ 13 prosenttia, on tyyppi 6 -testi uusittava. Testit voidaan tehdä valmistajan valitsemassa laboratoriossa tutkimuslaitoksen suostumuksella. Testausselosteet on lähetettävä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle.

3.5.3   Ajoneuvot, joilla on eri vertailumassat ja eri välityssuhteet

Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka eroavat hyväksytystä tyypistä vertailumassaltaan ja välityssuhteiltaan, jos kaikki 3.5.1 ja 3.5.2 kohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät.

4.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

4.1   Johdanto

Johdanto

| 4.1.1 | Jokainen tämän asetuksen mukaisen tyyppihyväksynnän nojalla valmistettava ajoneuvo on valmistettava tässä asetuksessa vahvistettujen tyyppihyväksyntävaatimusten mukaiseksi. Valmistajan on toteutettava riittävät järjestelyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat ja tehtävä hyväksytyn tyypin jatkuvan vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein tarvittavat päästö-, OBFCM- ja OBD-testit. Hyväksyntäviranomaisen on varmennettava ja hyväksyttävä nämä valmistajan järjestelyt ja valvontasuunnitelmat sekä tehtävä tarkastuksia ja päästö-, OBFCM- ja OBD-testejä tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein valmistajan tiloissa, myös tuotanto- ja testaustiloissa, osana asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä IV kuvattuja tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja jatkuviin tarkastuksiin liittyviä järjestelyjä. |
| --- | --- |

4.1.1

Jokainen tämän asetuksen mukaisen tyyppihyväksynnän nojalla valmistettava ajoneuvo on valmistettava tässä asetuksessa vahvistettujen tyyppihyväksyntävaatimusten mukaiseksi. Valmistajan on toteutettava riittävät järjestelyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat ja tehtävä hyväksytyn tyypin jatkuvan vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein tarvittavat päästö-, OBFCM- ja OBD-testit. Hyväksyntäviranomaisen on varmennettava ja hyväksyttävä nämä valmistajan järjestelyt ja valvontasuunnitelmat sekä tehtävä tarkastuksia ja päästö-, OBFCM- ja OBD-testejä tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein valmistajan tiloissa, myös tuotanto- ja testaustiloissa, osana asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä IV kuvattuja tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja jatkuviin tarkastuksiin liittyviä järjestelyjä.

| 4.1.2 | Valmistajan on tarkastettava tuotannon vaatimustenmukaisuus testaamalla epäpuhtauspäästöt (esitetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2), hiilidioksidipäästöt (yhdessä sähköenergiankulutuksen mittaamisen ja tapauksen mukaan OBFCM-laitteen tarkkuuden seuraamisen kanssa), kampikammiopäästöt, haihtumispäästöt ja OBD-järjestelmä liitteissä V, VI, XI, XXI ja XXII kuvatuilla testausmenetelmillä. Tarkastukseen on sen vuoksi sisällyttävä tyyppi 1-, 3- ja 4 -testi ja OBFCM-laitteen ja OBD-järjestelmän testi, jotka kuvataan 2.4 kohdassa.
  Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä vähintään 5 vuoden ajan kaikki tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tuloksiin liittyvät asiakirjat ja asetettava ne pyynnöstä komission saataville.
  Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt esitetään E-säännössä nro 154 olevissa 8 ja 9 kohdassa ja lisäyksissä 1–4 seuraavin poikkeuksin:
  E-säännössä nro 154 olevan 8.1.2 kohdan taulukko 8/1 korvataan seuraavasti:

  Taulukko 8/1


  Tyyppi 1 -testissä sovellettavat tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät vaatimukset eri ajoneuvotyypeille


  Ajoneuvotyyppi | Epäpuhtauspäästöt | CO2-päästöt | Sähköenergiankulutus | OBFCM-laitteen tarkkuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Täyspolttomoottoriajoneuvo | Kyllä | Kyllä | Ei sovelleta | Kyllä |
| NOVC-HEV | Kyllä | Kyllä | Ei sovelleta | Kyllä |
| OVC-HEV | Kyllä:
  varausta purkava (9) ja varausta ylläpitävä tila | : vain varausta ylläpitävä tila | Kyllä: vain varausta purkava tila | Kyllä: varausta ylläpitävä tila |
| Täyssähköajoneuvo | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Kyllä | Ei sovelleta |
| NOVC-FCHV | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| OVC-FCHV | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Vapautettu | Ei sovelleta |

4.1.2

Valmistajan on tarkastettava tuotannon vaatimustenmukaisuus testaamalla epäpuhtauspäästöt (esitetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2), hiilidioksidipäästöt (yhdessä sähköenergiankulutuksen mittaamisen ja tapauksen mukaan OBFCM-laitteen tarkkuuden seuraamisen kanssa), kampikammiopäästöt, haihtumispäästöt ja OBD-järjestelmä liitteissä V, VI, XI, XXI ja XXII kuvatuilla testausmenetelmillä. Tarkastukseen on sen vuoksi sisällyttävä tyyppi 1-, 3- ja 4 -testi ja OBFCM-laitteen ja OBD-järjestelmän testi, jotka kuvataan 2.4 kohdassa.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on säilytettävä vähintään 5 vuoden ajan kaikki tuotannon vaatimustenmukaisuuden testien tuloksiin liittyvät asiakirjat ja asetettava ne pyynnöstä komission saataville.

Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat menettelyt esitetään E-säännössä nro 154 olevissa 8 ja 9 kohdassa ja lisäyksissä 1–4 seuraavin poikkeuksin:

E-säännössä nro 154 olevan 8.1.2 kohdan taulukko 8/1 korvataan seuraavasti:

Taulukko 8/1

Taulukko 8/1

Tyyppi 1 -testissä sovellettavat tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät vaatimukset eri ajoneuvotyypeille

Tyyppi 1 -testissä sovellettavat tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät vaatimukset eri ajoneuvotyypeille

Ajoneuvotyyppi

Epäpuhtauspäästöt

CO2-päästöt

2

Sähköenergiankulutus

OBFCM-laitteen tarkkuus

Täyspolttomoottoriajoneuvo

Kyllä

Kyllä

Ei sovelleta

Kyllä

NOVC-HEV

Kyllä

Kyllä

Ei sovelleta

Kyllä

OVC-HEV

Kyllä:

varausta purkava (9) ja varausta ylläpitävä tila

9

: vain varausta ylläpitävä tila

Kyllä: vain varausta purkava tila

Kyllä: varausta ylläpitävä tila

Täyssähköajoneuvo

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Kyllä

Ei sovelleta

NOVC-FCHV

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

OVC-FCHV

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Vapautettu

Ei sovelleta

Täyssähkö- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa niiden sähköenergiankulutuksen osalta tarvittavien täydentävien arvojen laskeminen esitetään E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksessä 8.

| 4.1.8 | Vaatimustenvastaisuuksien tapauksessa sovelletaan asetuksen (EU) 2018/858 51 artiklaa. |
| --- | --- |

4.1.8

Vaatimustenvastaisuuksien tapauksessa sovelletaan asetuksen (EU) 2018/858 51 artiklaa.

| 4.2.6 | Ekoinnovaatioilla varustetut ajoneuvot |
| --- | --- |

4.2.6

Ekoinnovaatioilla varustetut ajoneuvot

| 4.2.6.1 | Ajoneuvotyypin, joka on varustettu yhdellä tai useammalla asetuksen (EU) 2019/631 (10) 11 artiklassa (luokan M1 tai N1 ajoneuvot) tarkoitetulla ekoinnovaatiolla, tuotannon vaatimustenmukaisuus on ekoinnovaatioiden osalta osoitettava tarkastamalla, että ajoneuvossa todella on kyseiset ekoinnovaatiot. |
| --- | --- |

4.2.6.1

Ajoneuvotyypin, joka on varustettu yhdellä tai useammalla asetuksen (EU) 2019/631 (10

1

1

4.5   Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 3 -testin perusteella

Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 3 -testin perusteella

| 4.5.1 | Jos tyyppi 3 -testi varmennetaan, se on tehtävä seuraavasti: |
| --- | --- |

4.5.1

Jos tyyppi 3 -testi varmennetaan, se on tehtävä seuraavasti:

| 4.5.1.1 | Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyydyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satunnaisesti ajoneuvo, jolle tehdään liitteessä V kuvatut testit. |
| --- | --- |

4.5.1.1

Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyydyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satunnaisesti ajoneuvo, jolle tehdään liitteessä V kuvatut testit.

| 4.5.1.2 | Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liitteessä V esitetyt testivaatimukset. |
| --- | --- |

4.5.1.2

Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liitteessä V esitetyt testivaatimukset.

| 4.5.1.3 | Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.5.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon satunnaisotos, jolle tehdään liitteessä V esitetyt testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joilla on ajettu enintään 15 000 km ilman muutoksia. |
| --- | --- |

4.5.1.3

Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.5.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon satunnaisotos, jolle tehdään liitteessä V esitetyt testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joilla on ajettu enintään 15 000 km ilman muutoksia.

| 4.5.1.4 | Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos vähintään kolme ajoneuvoa täyttää liitteessä V esitetyt testivaatimukset.” |
| --- | --- |

4.5.1.4

Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos vähintään kolme ajoneuvoa täyttää liitteessä V esitetyt testivaatimukset.”

| 3) | Kumotaan lisäykset 1 ja 2. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan lisäykset 1 ja 2.

| 4) | Korvataan lisäykset 3 ja 3 a seuraavasti:


  ”Lisäys 3

  MALLI


  ILMOITUSLOMAKE nro ...,


  JOKA LIITTYY AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN PÄÄSTÖJEN OSALTA

  Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.
  Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.


  0 | YLEISTÄ |
| --- | --- | --- |
| 0.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): ... |
| 0.2 | Tyyppi: ... |
| 0.2.1 | Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ... |
| 0.2.2.1 | Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästö-, kulutus- ja/tai toimintasädearvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa):
  Lopullisen ajoneuvon todellinen massa (kg): ...
  Lopullisen ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg): ...
  Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2) ...
  Vierintävastus (kg/t): ...
  Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ... |
| 0.2.3 | Perhetunnukset: |
| 0.2.3.1 | Interpolointiperhe: ... |
| 0.2.3.2 | ATCT-perheet: ... |
| 0.2.3.3 | PEMS-perhe: ... |
| 0.2.3.4 | Ajovastusperhe: |
| 0.2.3.4.1 | Ajoneuvon H ajovastusperhe: ... |
| 0.2.3.4.2 | Ajoneuvon L ajovastusperhe: ... |
| 0.2.3.4.3 | Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet: ... |
| 0.2.3.5 | Ajovastusmatriisiperheet: ... |
| 0.2.3.6 | Jaksoittaista regenerointia koskevat perheet: ... |
| 0.2.3.7 | Haihtumistestiperheet: ... |
| 0.2.3.8 | OBD-perheet: ... |
| 0.2.3.9 | Kestävyysperheet: ... |
| 0.2.3.10 | ER-perheet: ... |
| 0.2.3.11 | Kaasuajoneuvoperheet: ... |
| 0.2.3.12 | – |
| 0.2.3.13 | KCO2-korjauskerroinperhe: ... |
| 0.2.4 | Muut perheet: ... |
| 0.4 | Ajoneuvoluokka (c): ... |
| 0.5 | Valmistajan nimi ja osoite: |
| 0.8 | Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ... |
| 0.9 | Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| 1. | YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET |
| 1.1 | Valokuvat ja/tai piirustukset tyyppiä edustavasta ajoneuvosta / komponentista / erillisestä teknisestä yksiköstä (1): |
| 1.3.3 | Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): ... |
| 2. | MASSAT JA MITAT (f) (g) (7)
  (kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen) |
| 2.6 | Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)


  a) | kunkin variantin suurin ja pienin massa: ... |

4)

Korvataan lisäykset 3 ja 3 a seuraavasti:

”Lisäys 3

MALLI

ILMOITUSLOMAKE nro ...,

JOKA LIITTYY AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN PÄÄSTÖJEN OSALTA

Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on elektronisia ohjaustoimintoja, on toimitettava tiedot niiden suoritusarvoista.

0

YLEISTÄ

0.1

Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2

Tyyppi: ...

0.2.1

Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ...

0.2.2.1

Parametrien sallitut arvot monivaiheisessa tyyppihyväksynnässä, jossa käytetään perusajoneuvon päästö-, kulutus- ja/tai toimintasädearvoja (merkitään vaihtelualue, jos sovellettavissa):

Lopullisen ajoneuvon todellinen massa (kg): ...

Lopullisen ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg): ...

Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2) ...

Vierintävastus (kg/t): ...

Etusäleikön ilmantulon poikkipinta-ala (cm2): ...

0.2.3

Perhetunnukset:

0.2.3.1

Interpolointiperhe: ...

0.2.3.2

ATCT-perheet: ...

0.2.3.3

PEMS-perhe: ...

0.2.3.4

Ajovastusperhe:

0.2.3.4.1

Ajoneuvon H ajovastusperhe: ...

0.2.3.4.2

Ajoneuvon L ajovastusperhe: ...

0.2.3.4.3

Interpolointiperheessä sovellettavat ajovastusperheet: ...

0.2.3.5

Ajovastusmatriisiperheet: ...

0.2.3.6

Jaksoittaista regenerointia koskevat perheet: ...

0.2.3.7

Haihtumistestiperheet: ...

0.2.3.8

OBD-perheet: ...

0.2.3.9

Kestävyysperheet: ...

0.2.3.10

ER-perheet: ...

0.2.3.11

Kaasuajoneuvoperheet: ...

0.2.3.12

–

0.2.3.13

KCO2-korjauskerroinperhe: ...

0.2.4

Muut perheet: ...

0.4

Ajoneuvoluokka (c): ...

0.5

Valmistajan nimi ja osoite:

0.8

Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ...

0.9

Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ...

1.

YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET

1.1

Valokuvat ja/tai piirustukset tyyppiä edustavasta ajoneuvosta / komponentista / erillisestä teknisestä yksiköstä (1):

1.3.3

Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): ...

2.

MASSAT JA MITAT (f) (g) (7)

(kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)

2.6

Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a)

kunkin variantin suurin ja pienin massa: ...

2.6.3

Pyörimismassa: 3 % ajokuntoisen ajoneuvon massan ja 25 kg:n summasta tai arvo akseleittain (kg): ...

2.8

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (i) (3): ...

3.

KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN (k)

3.1

Käyttöenergianmuuntimien valmistaja: ...

3.1.1

Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuuntimeen tai muut tunnistustavat): ...

3.2

Polttomoottori

3.2.1.1

Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys/dual-fuel (1)

Sykli: nelitahtinen/kaksitahtinen/kiertomoottori (1)

3.2.1.2

Sylinterien lukumäärä ja järjestely: ...

3.2.1.2.1

Halkaisija (l): ... mm

3.2.1.2.2

Iskunpituus (1): ... mm

3.2.1.2.3

Sytytysjärjestys: ...

3.2.1.3

Sylinteritilavuus (m): ... cm3

3.2.1.4

Volumetrinen puristussuhde (2): ...

3.2.1.5

Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja kipinäsytytysmoottorien männänrenkaista: ...

3.2.1.6

Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (2): ... rpm

3.2.1.6.1

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (2): ... rpm

3.2.1.8

Nimellisteho (n): ... kW pyörimisnopeudella ... rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

3.2.1.9

Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörimisnopeus: ... rpm

3.2.1.10

Suurin nettovääntömomentti (n): ... Nm pyörimisnopeudella ... rpm (valmistajan ilmoittama arvo)

3.2.1.11

Ympäristöolosuhteiden kompensoimiseksi sovellettavan korjauskertoimen arvoksi on asetettu 1 E-säännön nro 85 liitteessä 5 olevan 5.4.3 kohdan mukaisesti: kyllä/ei (1).

3.2.2

Polttoaine

3.2.2.1

Dieselöljy / bensiini / nestekaasu / maakaasu tai biometaani / etanoli (E 85) / biodiesel / vety (1,) (6)

3.2.2.1.1

RON-luku, lyijytön: ...

3.2.2.4

Ajoneuvon polttoainetyyppi: yhdellä tai kahdella polttoaineella toimiva tai polttoainevaatimuksiltaan joustava (flex-fuel) (1)

3.2.2.5

Biopolttoaineen suurin sallittu määrä polttoaineessa (valmistajan ilmoittama arvo): ... tilavuusprosenttia

3.2.4

Polttoaineensyöttö

3.2.4.1

Kaasuttimilla: kyllä/ei (1)

3.2.4.2

Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan puristussytytys tai kaksipolttoaine): kyllä/ei (1)

3.2.4.2.1

Järjestelmän kuvaus (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet / jakajapumppu jne.): ...

3.2.4.2.2

Toimintaperiaate: suoraruiskutus / esikammio / pyörrekammio (1)

3.2.4.2.3

Ruiskutuspumppu/jakelupumppu

3.2.4.2.3.1

Merkit: ...

3.2.4.2.3.2

Tyypit: ...

3.2.4.2.3.3

Suurin polttoaineen virtausmäärä (1) (2): ... mm3/isku tai jakso moottorin pyörimisnopeudella ... rpm tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio: ... (jos moottorissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin pyörimisnopeuteen)

3.2.4.2.4

Moottorin nopeudenrajoitin

3.2.4.2.4.2.1

Nopeus, jossa rajoitus alkaa kuormitettuna: ... rpm

3.2.4.2.4.2.2

Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana: ... rpm

3.2.4.2.6

Ruiskutussuuttimet

3.2.4.2.6.1

Merkit: ...

3.2.4.2.6.2

Tyypit: ...

3.2.4.2.8

Apukäynnistyslaite

3.2.4.2.8.1

Merkit: ...

3.2.4.2.8.2

Tyypit: ...

3.2.4.2.8.3

Järjestelmän kuvaus: ...

3.2.4.2.9

Elektronisesti ohjattu ruiskutus: kyllä/ei (1)

3.2.4.2.9.1

Merkit: ...

3.2.4.2.9.2

Tyypit:

3.2.4.2.9.3

Järjestelmän kuvaus: ...

3.2.4.2.9.3.1

Elektronisen ohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.2.9.3.1.1

ECU-yksikön ohjelmistoversio: ...

3.2.4.2.9.3.2

Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.2.9.3.3

Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.2.9.3.4

Polttoaineenjakajan merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.2.9.3.5

Kuristustilan merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.2.9.3.6

Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.2.9.3.7

Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.2.9.3.8

Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.3

Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (1)

3.2.4.3.1

Toimintaperiaate: yksi/monipiste/suoraruiskutus/muu (täsmennettävä) (1): ...

3.2.4.3.2

Merkit: ...

3.2.4.3.3

Tyypit: ...

3.2.4.3.4

Järjestelmän kuvaus (muista kuin jatkuvaruiskutteisista järjestelmistä annetaan vastaavat tiedot): ...

3.2.4.3.4.1

Elektronisen ohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.3.4.1.1

ECU-yksikön ohjelmistoversio: ...

3.2.4.3.4.3

Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.3.4.8

Kuristustilan merkki ja tyyppi: ...

3.2.4.3.4.9

Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.3.4.10

Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.3.4.11

Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.4.3.5

Ruiskutussuuttimet

3.2.4.3.5.1

Merkki: ...

3.2.4.3.5.2

Tyyppi: ...

3.2.4.3.7

Kylmäkäynnistysjärjestelmä

3.2.4.3.7.1

Toimintaperiaatteet: ...

3.2.4.3.7.2

Toimintasäädöt/-asetukset (1) (2): ...

3.2.4.4

Syöttöpumppu

3.2.4.4.1

Paine (2): ... kPa tai ominaiskaavio (2): ...

3.2.4.4.2

Merkit: ...

3.2.4.4.3

Tyypit: ...

3.2.5

Sähköjärjestelmä

3.2.5.1

Nimellisjännite: ... V, positiivinen/negatiivinen maatto (1)

3.2.5.2

Laturi

3.2.5.2.1

Tyyppi: ...

3.2.5.2.2

Nimellisteho: ... VA

3.2.6

Sytytysjärjestelmä (vain kipinäsytytysmoottorit)

3.2.6.1

Merkit: ...

3.2.6.2

Tyypit: ...

3.2.6.3

Toimintaperiaate: ...

3.2.6.6

Sytytystulpat

3.2.6.6.1

Merkki: ...

3.2.6.6.2

Tyyppi: ...

3.2.6.6.3

Kärkiväli: ... mm

3.2.6.7

Sytytyspuolat

3.2.6.7.1

Merkki: ...

3.2.6.7.2

Tyyppi: ...

3.2.7

Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (1)

3.2.7.1

Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin nimellinen asetusarvo: ...

3.2.7.2

Neste

3.2.7.2.1

Nestelaji: ...

3.2.7.2.2

Kiertopumput: kyllä/ei (1)

3.2.7.2.3

Ominaisuudet: ... tai

3.2.7.2.3.1

Merkit: ...

3.2.7.2.3.2

Tyypit: ...

3.2.7.2.4

Välityssuhteet: ...

3.2.7.2.5

Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: ...

3.2.7.3

Ilma

3.2.7.3.1

Tuuletin: kyllä/ei (1)

3.2.7.3.2

Ominaisuudet: ... tai

3.2.7.3.2.1

Merkit: ...

3.2.7.3.2.2

Tyypit: ...

3.2.7.3.3

Välityssuhteet: ...

3.2.8

Imujärjestelmä

3.2.8.1

Ahdin: kyllä/ei (1)

3.2.8.1.1

Merkit: ...

3.2.8.1.2

Tyypit: ...

3.2.8.1.3

Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ... kPa, ohivirtausläppä, jos sellainen on): ...

3.2.8.2

Välijäähdytin: kyllä/ei (1)

3.2.8.2.1

Tyyppi: ilma-ilma/ilma-vesi (1)

3.2.8.3

Imun alipaine moottorin nimellispyörimisnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puristussytytysmoottorit):

3.2.8.4

Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): ...

3.2.8.4.1

Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): ...

3.2.8.4.2

Ilmansuodatin, piirustukset: ... tai

3.2.8.4.2.1

Merkit: ...

3.2.8.4.2.2

Tyypit: ...

3.2.8.4.3

Imuäänenvaimennin, piirustukset: ... tai

3.2.8.4.3.1

Merkit: ...

3.2.8.4.3.2

Tyypit: ...

3.2.9

Pakojärjestelmä

3.2.9.1

Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus: ...

3.2.9.2

Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: ...

3.2.9.3

Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyörimisnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (ainoastaan puristussytytysmoottorit): ... kPa

3.2.10

Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ...

3.2.11

Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot

3.2.11.1

Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoituksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden. Muuttuvan ajoituksen järjestelmien pienin ja suurin ajoitus: ...

3.2.11.2

Vertailu- ja/tai säätöalueet (1): ...

3.2.12

Ilman pilaantumisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet

3.2.12.1

Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi (kuvaus ja piirustukset): ...

3.2.12.2

Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa kohdassa)

3.2.12.2.1

Katalysaattori

3.2.12.2.1.1

Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä): ...

3.2.12.2.1.2

Katalysaattorin (katalysaattorien) mitat, muoto ja tilavuus: ...

3.2.12.2.1.3

Katalysaattorin toimintatapa: ...

3.2.12.2.1.4

Jalometallien kokonaissisältö: ...

3.2.12.2.1.5

Suhteellinen pitoisuus: ...

3.2.12.2.1.6

Substraatti (rakenne ja materiaali): ...

3.2.12.2.1.7

Kennotiheys: ...

3.2.12.2.1.8

Katalysaattorien kotelointityyppi: ...

3.2.12.2.1.9

Katalysaattorien sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

3.2.12.2.1.10

Lämpökilpi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.1.11

Tavanomainen käyttölämpötila: ... oC

3.2.12.2.1.12

Katalysaattorin merkki: ...

3.2.12.2.1.13

Yksilöivä osanumero: ...

3.2.12.2.2

Anturit

3.2.12.2.2.1

Happi- ja/tai lambda-anturit: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.2.1.1

Merkki: ...

3.2.12.2.2.1.2

Sijainti: ...

3.2.12.2.2.1.3

Säätöalue: ...

3.2.12.2.2.1.4

Tyyppi tai toimintaperiaate: ...

3.2.12.2.2.1.5

Yksilöivä osanumero: ...

3.2.12.2.2.2

NOx-anturi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.2.2.1

Merkki: ...

3.2.12.2.2.2.2

Tyyppi: ...

3.2.12.2.2.2.3

Sijainti

3.2.12.2.2.3

Hiukkasanturi: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.2.3.1

Merkki: ...

3.2.12.2.2.3.2

Tyyppi: ...

3.2.12.2.2.3.3

Sijainti: ...

3.2.12.2.3

Ilman suihkutus: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.3.1

Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ...

3.2.12.2.4

Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): kyllä/ei (1)

3.2.12.2.4.1

Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / matala paine / yhdistetty paine jne.): ...

3.2.12.2.4.2

Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR-järjestelmän osalta, esim. korkea paine / matala paine / yhdistetty paine): kyllä/ei (1)

3.2.12.2.5

Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (1)

3.2.12.2.5.1

Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus: ...

3.2.12.2.5.2

Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä: ...

3.2.12.2.5.3

Piirustus hiilisäiliöstä: ...

3.2.12.2.5.4

Säiliössä olevan hiilen massa: ... g

3.2.12.2.5.5

Polttonestesäiliön kaavio (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): ...

3.2.12.2.5.5.1

Polttoainesäiliöjärjestelmän tilavuus, materiaali ja rakenne: ...

3.2.12.2.5.5.2

Kuvaus höyryletkun materiaalista, polttoaineputken materiaalista ja polttoainejärjestelmän liitäntätekniikasta: ...

3.2.12.2.5.5.3

Suljettu säiliöjärjestelmä: kyllä/ei

3.2.12.2.5.5.4

Kuvaus polttoainesäiliön paineventtiilin säädöstä (ilmanimu ja paineen purkaminen): ...

3.2.12.2.5.5.5

Kuvaus tyhjentymistä ohjaavasta järjestelmästä: ...

3.2.12.2.5.6

Kuvaus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: ...

3.2.12.2.5.7

Läpäisevyyskerroin: ...

3.2.12.2.6

Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.6.1

Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ...

3.2.12.2.6.2

Hiukkasloukun rakenne: ...

3.2.12.2.6.3

Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ...

3.2.12.2.6.4

Hiukkasloukun merkki: ...

3.2.12.2.6.5

Yksilöivä osanumero: ...

3.2.12.2.7

OBD-järjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.7.1

Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: ...

3.2.12.2.7.2

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista komponenteista ja niiden tarkoituksesta: ...

3.2.12.2.7.3

Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:

3.2.12.2.7.3.1

Kipinäsytytysmoottorit

3.2.12.2.7.3.1.1

Katalysaattorin valvonta: ...

3.2.12.2.7.3.1.2

Sytytyskatkojen havaitseminen: ...

3.2.12.2.7.3.1.3

Happianturin valvonta: ...

3.2.12.2.7.3.1.4

Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: ...

3.2.12.2.7.3.2

Puristussytytysmoottorit

3.2.12.2.7.3.2.1

Katalysaattorin valvonta: ...

3.2.12.2.7.3.2.2

Hiukkasloukun valvonta: ...

3.2.12.2.7.3.2.3

Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta: ...

3.2.12.2.7.3.2.5

Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: ...

3.2.12.2.7.4

Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajosyklimäärä tai tilastollinen menetelmä): ...

3.2.12.2.7.5

Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): ...

3.2.12.2.7.6

Ajoneuvonvalmistajan on toimitettava seuraavat lisätiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista.

3.2.12.2.7.6.1

Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyyppi ja lukumäärä tai vaihtoehtoiset esivakautusmenetelmät ja niiden käytön syy.

3.2.12.2.7.6.2

Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman komponentin osalta käytetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus.

3.2.12.2.7.6.3

Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne komponentit, joita tarkkaillaan anturilla vianmääritykseen ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijaksojen kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), mukaan luettuna anturilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun komponentin osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tuloskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän osia, kun osan valvontaa käytetään vianilmaisimen aktivoitumisen määrittämiseen, mukaan luettuna tyhjentävä selitys erityisesti palvelussa $05 (testiarvot ID $21–FF) ja palvelussa $06 annetuista tiedoista.

Jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä ISO-standardin 15765-4 ”Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems” mukaisesti, palvelussa $06 (testiarvot ID $00–FF) annetuista tiedoista on annettava tyhjentävä selitys jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.

3.2.12.2.7.6.4

Edellä vaaditut tiedot voidaan määrittää täydentämällä taulukko jäljempänä kuvatulla tavalla.

3.2.12.2.7.6.4.1

Kevyet hyötyajoneuvot

Komponentti

| Komponentti | Vikakoodi | Valvontastrategia | Vianmääritysperusteet | Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet | Toissijaiset parametrit | Esivakautus | Demonstraatiotesti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katalyytti | P0420 | Happianturien 1 ja 2 signaalit | Anturien 1 ja 2 signaalien erot | 3. sykli | Moottorin pyörimisnopeus, moottorin kuormitus, A/F-moodi, katalysaattorin lämpötila | Kaksi tyyppi 1 -sykliä | Tyyppi 1 |

Vikakoodi

Valvontastrategia

Vianmääritysperusteet

Vianilmaisimen aktivoitumisperusteet

Toissijaiset parametrit

Esivakautus

Demonstraatiotesti

Katalyytti

P0420

Happianturien 1 ja 2 signaalit

Anturien 1 ja 2 signaalien erot

3. sykli

Moottorin pyörimisnopeus, moottorin kuormitus, A/F-moodi, katalysaattorin lämpötila

Kaksi tyyppi 1 -sykliä

Tyyppi 1

3.2.12.2.8

Muu järjestelmä: ...

3.2.12.2.8.2

Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä

3.2.12.2.8.2.3

Toimintaa vaativan järjestelmän tyyppi: vain tietty käynnistysmäärä / ei käynnistystä polttoainetäydennyksen jälkeen / polttoainesäiliön lukitus / toimintatehon rajoittaminen

3.2.12.2.8.2.4

Toimintaa vaativan järjestelmän kuvaus

3.2.12.2.8.2.5

Vastaa ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä polttoainesäiliöllä: ... km

3.2.12.2.10

Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä)

3.2.12.2.10.1

Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: ...

3.2.12.2.10.2

Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottoritestipenkkijaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 -testiä vastaavissa olosuhteissa: ...

3.2.12.2.10.2.1

Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava menettely: liite XXI tai E-sääntö nro 83. ...

3.2.12.2.10.2.2

Regenerointia varten vaadittujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä (etäisyys d)

3.2.12.2.10.3

Kuvaus menetelmästä, jolla määritetään jaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu: ...

3.2.12.2.10.4

Muuttujat, joiden avulla määritetään regeneroinnin tapahtumiseksi tarvittavan latauksen taso (esim. lämpötila, paine jne.): ...

3.2.12.2.10.5

Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä ladataan: ...

3.2.12.2.11

Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä) kyllä/ei (1)

3.2.12.2.11.1

Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: ...

3.2.12.2.11.2

Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: ...

3.2.12.2.11.3

Kansainvälinen standardi: ...

3.2.12.2.11.4

Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen mukaan):

3.2.12.2.11.5

Reagenssimäärän ilmaisin: (kuvaus ja sijainti) ...

3.2.12.2.11.6

Reagenssisäiliö

3.2.12.2.11.6.1

Kapasiteetti: ...

3.2.12.2.11.6.2

Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei

3.2.12.2.11.6.2.1

Kuvaus tai piirustus

3.2.12.2.11.7

Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (1)

3.2.12.2.11.7.1

Merkki: ...

3.2.12.2.11.7.2

Tyyppi: ...

3.2.12.2.11.8

Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): ...

3.2.12.2.11.9

Reagenssin laatua mittaava anturi (merkki, tyyppi ja sijainti): ...

3.2.12.2.12

Veden ruiskutus: kyllä/ei (1)

3.2.13

Savun tiheys

3.2.13.1

Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan puristussytytysmoottorit): ...

3.2.14

Polttoaineenkulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laitteiden ominaisuudet (jos niitä ei ilmoiteta muissa kohdissa): ...

3.2.15

Nestekaasunsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.15.1

Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 (r) tai asetuksen (EU) 2019/2144 (s) mukaisesti: ...

3.2.15.2

Elektroninen moottorinohjausyksikkö nestekaasusyötön osalta

3.2.15.2.1

Merkit: ...

3.2.15.2.2

Tyypit: ...

3.2.15.2.3

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.2.15.3

Lisäasiakirjat

3.2.15.3.1

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä nestekaasuun tai päinvastoin: ...

3.2.15.3.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ...

3.2.15.3.3

Piirros tunnuksesta: ...

3.2.16

Maakaasunsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.16.1

Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 tai asetuksen (EU) 2019/2144 mukaisesti: ...

3.2.16.2

Elektroninen moottorinohjausyksikkö maakaasunsyötön osalta

3.2.16.2.1

Merkit: ...

3.2.16.2.2

Tyypit: ...

3.2.16.2.3

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.2.16.3

Lisäasiakirjat

3.2.16.3.1

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä maakaasuun tai päinvastoin: ...

3.2.16.3.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ...

3.2.16.3.3

Piirros tunnuksesta: ...

3.2.18

Vedynsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.18.1

EY-tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 79/2009 tai asetuksen (EU) 2019/2144 mukaisesti: ...

3.2.18.2

Elektroninen moottorinohjausyksikkö vedynsyötön osalta

3.2.18.2.1

Merkit: ...

3.2.18.2.2

Tyypit: ...

3.2.18.2.3

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.2.18.3

Lisäasiakirjat

3.2.18.3.1

Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä vetyyn tai päinvastoin: ...

3.2.18.3.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ...

3.2.18.3.3

Piirros tunnuksesta: ...

3.2.19

Vety-maakaasuseoksen syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.2.19.1

Vedyn prosenttiosuus polttoaineessa (valmistajan määrittelemä enimmäismäärä): ...

3.2.19.2

E-säännön nro 110 mukaisesti myönnetyn EU-tyyppihyväksyntätodistuksen numero: ...

3.2.19.3

Elektroninen moottorinohjausyksikkö vety-maakaasuseoksen syötön osalta

3.2.19.3.1

Merkit: ...

3.2.19.3.2

Tyypit: ...

3.2.19.3.3

Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: ...

3.2.19.4

Lisäasiakirjat

3.2.19.4.2

Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, tyhjökytkennät, tasausputket jne.): ...

3.2.19.4.3

Piirros tunnuksesta: ...

3.2.20

Tiedot lämmön varastoinnista

3.2.20.1

Aktiivinen lämmönvaraaja: kyllä/ei (1)

3.2.20.1.1

Entalpia: ... J

3.2.20.2

Eristysmateriaalit: kyllä/ei (1)

3.2.20.2.1

Eristysmateriaali: ...

3.2.20.2.2

Eristyksen nimellistilavuus: ...(t)

3.2.20.2.3

Eristyksen nimellispaino: ...(t)

3.2.20.2.4

Eristyksen sijainti: ...

3.2.20.2.5

Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)

3.2.20.2.5.1

(ei huonoin tapaus) Lyhin seisotusaika tsoak_ATCT (tuntia): ...

3.2.20.2.5.2

(ei huonoin tapaus) Moottorin lämpötilan mittauspaikka: ...

3.2.20.2.6

ATCT-perheeseen perustuvassa mallissa yksi interpolointiperhe: kyllä/ei (1)

3.2.20.2.7

Eristys huonoimman tapauksen mukaisesti: kyllä/ei (1)

3.2.20.2.7.1

ATCT-testissä mitatun vertailuajoneuvon eristyksen kuvaus: ...

3.3

Sähköinen voimalaite (vain täyssähköajoneuvot)

3.3.1

Sähköisen voimalaitteen yleinen kuvaus

3.3.1.1

Merkki: ...

3.3.1.2

Tyyppi: ...

3.3.1.3

Käyttö (1): yksi moottori / monta moottoria (lukumäärä): ...

3.3.1.4

Voimansiirtojärjestely: akselinsuuntainen/kohtisuora/muu, tarkemmin: ...

3.3.1.5

Testausjännite: ... V

3.3.1.6

Moottorin nimellispyörimisnopeus: ... rpm

3.3.1.7

Moottorin suurin pyörimisnopeus: ... rpm tai oletusarvona: alennusvaihteen toisioakselin / vaihteiston pyörimisnopeus (ilmoitetaan kytkettynä oleva vaihde): ... rpm

3.3.1.9

Suurin teho: ... kW

3.3.1.10

30 minuutin suurin teho: ... kW

3.3.1.11

Joustava alue (jossa P > 90 prosenttia enimmäistehosta):

nopeus alueen alussa: ... rpm

nopeus alueen lopussa: ... rpm

3.3.2

Ajo-REESS-järjestelmä

3.3.2.1

REESS-järjestelmän kauppanimi ja merkki: ...

3.3.2.2

Sähkökemiallisen kytkennän laatu: ...

3.3.2.3

Nimellisjännite: ... V

3.3.2.4

REESS-järjestelmän 30 minuutin suurin teho (purettaessa vakioteholla): ... kW

3.3.2.5

REESS-järjestelmän teho purettaessa kahden tunnin ajan (vakioteho tai vakiovirta): (1)

3.3.2.5.1

REESS-järjestelmän energia: ... kWh

3.3.2.5.2

REESS-järjestelmän kapasiteetti: ... ampeerituntia 2 tunnissa

3.3.2.5.3

Loppujännite purkamisen jälkeen: ... V

3.3.2.6

Tapa, jolla ajoneuvon pysäyttävä purkamisen loppu osoitetaan: (1) ..........................

3.3.2.7

REESS-järjestelmän massa: .......................... kg

3.3.2.8

Kennojen lukumäärä: ......

3.3.2.9

REESS-järjestelmän sijainti: ............

3.3.2.10

Jäähdytysaineen tyyppi: ilma/neste (1)

3.3.2.11

Akunhallintajärjestelmän ohjausyksikkö

3.3.2.11.1

Merkki: ...........

3.3.2.11.2

Tyyppi: .......

3.3.2.11.3

Tunnistenumero: .....

3.3.3

Sähkömoottori

3.3.3.1

Toimintaperiaate:

3.3.3.1.1

tasavirta/vaihtovirta (1)/vaiheiden lukumäärä: ..........................

3.3.3.1.2

erillinen magnetointi / sarja / yhdistelmä (1):

3.3.3.1.3

synkroninen/asynkroninen (1)

3.3.3.1.4

käämitty roottori / kestomagneetit / koteloitu (1)

3.3.3.1.5

moottorin napojen lukumäärä: ..........................

3.3.3.2

Inertiamassa: ..........................

3.3.4

Tehonsäädin

3.3.4.1

Merkki: ..........................

3.3.4.2

Tyyppi: ..........................

3.3.4.2.1

Tunnistenumero: .....

3.3.4.3

Säätöperiaate: vektorisäätö / avoin silmukka / suljettu / muu, eriteltävä: (1) ..........................

3.3.4.4

Suurin moottorille tuleva tehollinen virta: (2) .......................... A .......................... sekunnissa

3.3.4.5

Käytettävä jännitealue: .......................... V – .......................... V

3.3.5

Jäähdytysjärjestelmä:

Moottori: neste/ilma (1)

Säädin: neste/ilma (1)

3.3.5.1

Nestejäähdytyslaitteiden ominaisuudet:

3.3.5.1.1

Nesteen tyyppi .......................... kiertopumput: kyllä/ei (1)

3.3.5.1.2

Pumpun ominaisuudet tai merkit ja tyypit: ..........................

3.3.5.1.3

Termostaatti: asetus: ..........................

3.3.5.1.4

Jäähdytin: piirustukset tai merkit ja tyypit: ..........................

3.3.5.1.5

Ylipaineventtiili: avautumispaine: ..........................

3.3.5.1.6

Tuuletin: ominaispiirteet tai merkit ja tyypit ..........................

3.3.5.1.7

Jäähdytysilmakanava: ..........................

3.3.5.2

Ilmajäähdytyslaitteiden ominaisuudet

3.3.5.2.1

Puhallin: ominaispiirteet tai merkit ja tyypit ..........................

3.3.5.2.2

Ilmakanava: ..........................

3.3.5.2.3

Nestekaasunsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei (1)

3.3.5.2.4

Lyhyt kuvaus: ..........................

3.3.5.2.5

Ilmansuodatin: .......................... merkit: .......................... tyypit:

3.3.5.3

Valmistajan sallimat lämpötilat (suurimmat)

3.3.5.3.1

moottorista poistuva ilma: ..........................oC

3.3.5.3.2

tehonsäätimeen tuleva ilma: ..........................oC

3.3.5.3.3

moottorin mittauspisteissä: ..........................oC

3.3.5.3.4

tehonsäätimen mittauspisteissä: ..........................oC

3.3.6

Eristysluokka: ..........................

3.3.7

Suojausluokka (IP-1uokka): ..........................

3.3.8

Voitelujärjestelmän periaate: (1)

Laakerit: liukulaakerit/kuulalaakerit

Voiteluaine: rasva/öljy

Tiiviste: kyllä/ei

Kierto: on/ei

3.3.9

Latauslaite

3.3.9.1

Latauslaite: ajoneuvossa/ulkoinen (1) jos ulkoinen, täsmennetään (kauppanimi, malli): ..........................

3.3.9.2

Normaalin latauskäyrän profiilin kuvaus:

3.3.9.3

Vaadittava verkkovirta:

3.3.9.3.1

Verkkovirran tyyppi: yksivaihe-/kolmivaihevirta (1)

3.3.9.3.2

Jännite: ..........................

3.3.9.4

Suositeltava odotusaika purkamisen lopusta lataamisen alkuun: ..........................

3.3.9.5

Täyden latauksen teoriassa vaatima aika: ..........................

3.3.10

Sähköenergianmuuntimet

3.3.10.1

Sähköenergianmuunnin sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välissä

3.3.10.1.1

Merkki: ..........................

3.3.10.1.2

Tyyppi: ..........................

3.3.10.1.3

Ilmoitettu nimellisteho: .......................... W

3.3.10.2

Sähköenergianmuunnin ajo-REESS-järjestelmän ja pienjännitetehonlähteen välissä

3.3.10.2.1

Merkki: ..........................

3.3.10.2.2

Tyyppi: ..........................

3.3.10.2.3

Ilmoitettu nimellisteho: .......................... W

3.3.10.3

Sähköenergianmuunnin latauspistokkeen ja ajo-REESS-järjestelmän välissä

3.3.10.3.1

Merkki: ..........................

3.3.10.3.2

Tyyppi: ..........................

3.3.10.3.3

Ilmoitettu nimellisteho: .......................... W

3.4

Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät

3.4.1

Sähkökäyttöinen hybridiajoneuvo: kyllä/ei (1)

3.4.2

Sähkökäyttöisen hybridiajoneuvon luokka: ulkopuolelta ladattava / vain sisäisesti ladattava: (1)

3.4.3

Käyttötilanvaihtokytkin: kyllä/ei (1)

3.4.3.1

Valittavissa olevat toimintatilat

3.4.3.1.1

Täyssähkö: kyllä/ei (1)

3.4.3.1.2

Pelkkä polttoaineen käyttö kyllä/ei (1)

3.4.3.1.3

Hybriditilat: kyllä/ei (1)

(jos kyllä, lyhyt kuvaus): ...

3.4.4

Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaattori, vauhtipyörä/laturi)

3.4.4.1

Merkit: ...

3.4.4.2

Tyypit: ...

3.4.4.3

Tunnistenumero: ...

3.4.4.4

Sähkökemiallisen kytkennän laji: ...

3.4.4.5

Energia: ... (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah-teho, kondensaattori: J, ...)

3.4.4.6

Latauslaite: ajoneuvossa / ulkoinen / ei ole (1)

3.4.4.7

Jäähdytysaineen tyyppi: ilma/neste (1)

3.4.4.8

Akunhallintajärjestelmän ohjausyksikkö

3.4.4.8.1

Merkki: ...........

3.4.4.8.2

Tyyppi: .......

3.4.4.8.3

Tunnistenumero: .....

3.4.5

Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)

3.4.5.1

Merkki: ...

3.4.5.2

Tyyppi: ...

3.4.5.3

Ensisijainen käyttö: ajomoottori/laturi (1)

3.4.5.3.1

Käytettäessä ajomoottorina: yksi moottori / monta moottoria (lukumäärä) (1): ...

3.4.5.4

Suurin teho: ... kW

3.4.5.5

Toimintaperiaate

3.4.5.5.5.1

tasavirta / vaihtovirta / vaiheiden lukumäärä: ...

3.4.5.5.2

Erillinen magnetointi / sarja / yhdistelmä (1):

3.4.5.5.3

Synkroninen/asynkroninen (1)

3.4.6

Ohjausyksikkö

3.4.6.1

Merkit: ...

3.4.6.2

Tyypit: ...

3.4.6.3

Tunnistenumero: ...

3.4.7

Tehonsäädin

3.4.7.1

Merkki: ...

3.4.7.2

Tyyppi: ...

3.4.7.3

Tunnistenumero: ...

3.4.9

Valmistajan esivakautussuositus: ...

3.4.10

Polttokennohybridiajoneuvo (FCHV): kyllä/ei (1)

3.4.10.1

Polttokennon tyyppi

3.4.10.1.2

Merkki: ...

3.4.10.1.3

Tyyppi: ...

3.4.10.1.4

Nimellisjännite (V): ...

3.4.10.1.5

Jäähdytysaineen tyyppi: ilma/neste (1)

3.4.10.2

Järjestelmän kuvaus (polttokennon toimintaperiaate, piirustus jne.): ...

3.4.11

Sähköenergianmuuntimet

3.4.11.1

Sähköenergianmuunnin sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välissä

3.4.11.1.1

Merkki: ..........................

3.4.11.1.2

Tyyppi: ..........................

3.4.11.1.3

Ilmoitettu nimellisteho: .......................... W

3.4.11.2

Sähköenergianmuunnin ajo-REESS-järjestelmän ja pienjännitetehonlähteen välissä

3.4.11.2.1

Merkki: ..........................

3.4.11.2.2

Tyyppi: ..........................

3.4.11.2.3

Ilmoitettu nimellisteho: .......................... W

3.4.11.3

Sähköenergianmuunnin latauspistokkeen ja ajo-REESS-järjestelmän välissä

3.4.11.3.1

Merkki: ..........................

3.4.11.3.2

Tyyppi: ..........................

3.4.11.3.3

Ilmoitettu nimellisteho: .......................... W

3.5

Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan hiilidioksidipäästöt / polttoaineenkulutus / sähkönkulutus / sähkökäyttöinen toimintasäde, sekä mahdollisen ekoinnovaatioiden yksityiskohdat (o)

3.5.7

Valmistajan ilmoittamat arvot

3.5.7.1

Testiajoneuvon parametrit

Ajoneuvo

| Ajoneuvo | Ajoneuvo L (VL) jos on | Ajoneuvo H (VH) | Ajoneuvo M (VM) jos on | Edustava ajoneuvo (vain ajovastusmatriisiperheen (*1) osalta) | Oletusarvot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvon korityyppi | | | – | | |
| Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai laskettu ajovastusperheen perusteella) | | | – | – | |
| Ajovastustiedot: | |
| Renkaiden merkki ja tyyppi,
  jos mittaus | | | – | | |
| Renkaiden mitat (edessä/takana),
  jos mittaus | | | – | | |
| Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) (kg/t) | | | – | | |
| Rengaspaine (edessä/takana) (kPa),
  jos mittaus | | | – | | |
| Ajoneuvon L Delta CD × A -arvo verrattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus IP_L) | – | | – | – | |
| Delta CD × A -arvo verrattuna ajovastusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L miinus RL_L), jos laskenta perustuu ajovastusperheeseen | | | – | – | |
| Ajoneuvon testimassa (kg) | | | | | |
| Ajokuntoisen ajoneuvon massa (kg) | | | – | – | – |
| Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg) | | | – | – | – |
| Ajovastuskertoimet | |
| f0 (N) | | | | | |
| f1 (N/(km/h)) | | | | | |
| f2 (N/(km/h)2) | | | | | |
| Otsapinta-ala, m2 (0,000 m2) | – | – | – | | |
| Syklin energiantarve (J) | | | | | |

Ajoneuvo L (VL) jos on

Ajoneuvo H (VH)

Ajoneuvo M (VM) jos on

Edustava ajoneuvo (vain ajovastusmatriisiperheen (*1) osalta)

Oletusarvot

Ajoneuvon korityyppi

–

Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai laskettu ajovastusperheen perusteella)

–

–

Ajovastustiedot:

Renkaiden merkki ja tyyppi,

jos mittaus

–

Renkaiden mitat (edessä/takana),

jos mittaus

–

Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) (kg/t)

–

Rengaspaine (edessä/takana) (kPa),

jos mittaus

–

Ajoneuvon L Delta CD × A -arvo verrattuna ajoneuvoon H (IP_H miinus IP_L)

–

–

–

Delta CD × A -arvo verrattuna ajovastusperheen ajoneuvoon L (IP_H/L miinus RL_L), jos laskenta perustuu ajovastusperheeseen

–

–

Ajoneuvon testimassa (kg)

Ajokuntoisen ajoneuvon massa (kg)

–

–

–

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg)

–

–

–

Ajovastuskertoimet

f0 (N)

f1 (N/(km/h))

f2 (N/(km/h)2)

Otsapinta-ala, m2 (0,000 m2)

–

–

–

Syklin energiantarve (J)

3.5.7.1.1

Polttoaine, jota käytetään tyyppi 1 -testissä ja joka on valittu nettotehon mittaamiseen tämän asetuksen liitteen XX mukaisesti (ainoastaan nestekaasu- ja maakaasukäyttöiset ajoneuvot): ...

3.5.7.2

Yhdistetyt CO2-päästöt

3.5.7.2.1

Täyspolttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöt

3.5.7.2.1.0

Suurimmat ja pienimmät CO2-arvot interpolointiperheessä ... g/km

3.5.7.2.1.1

Ajoneuvo H: ... g/km

3.5.7.2.1.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... g/km

3.5.7.2.1.3

Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... g/km

3.5.7.2.2

OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä

3.5.7.2.2.1

Ajoneuvon H CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä: g/km

3.5.7.2.2.2

Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä: g/km

3.5.7.2.2.3

Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä: g/km

3.5.7.2.3

OVC-HEV-ajoneuvojen CO2-päästöt ja painotetut CO2-päästöt varausta purettaessa

3.5.7.2.3.1

Ajoneuvon H CO2-päästöt varausta purettaessa: ... g/km

3.5.7.2.3.2

Ajoneuvon L (tapauksen mukaan) CO2-päästöt varausta purettaessa: ... g/km

3.5.7.2.3.3

Ajoneuvon M (tapauksen mukaan) CO2-päästöt varausta purettaessa: ... g/km

3.5.7.2.3.4

Suurimmat ja pienimmät painotetut CO2-päästöarvot OVC-ajoneuvojen interpolointiperheessä: ... g/km

3.5.7.3

Sähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde

3.5.7.3.1

Täyssähköajoneuvon toimintasäde (Pure Electric Range, PER)

3.5.7.3.1.1

Ajoneuvo H: ... km

3.5.7.3.1.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... km

3.5.7.3.2

OVC-HEV- ja OVC-FCHV-ajoneuvojen (tapauksen mukaan) täyssähköinen toimintasäde (All Electric Range, AER)

3.5.7.3.2.1

Ajoneuvo H: ... km

3.5.7.3.2.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... km

3.5.7.3.2.3

Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... km

3.5.7.4

FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus (FCCS)

3.5.7.4.1

NOVC-FCHV- ja OVC-FCHV-ajoneuvojen (tapauksen mukaan) polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä

3.5.7.4.1.1

Ajoneuvo H: ... kg/100 km

3.5.7.4.1.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... kg/100 km

3.5.7.4.1.3

Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... kg/100 km

3.5.7.4.2

OVC-FCHV-ajoneuvojen (tapauksen mukaan) polttoaineenkulutus varausta purettaessa

3.5.7.4.2.1

Ajoneuvo H: ... kg/100 km

3.5.7.4.2.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... kg/100 km

3.5.7.5

Sähköajoneuvojen sähköenergiankulutus

3.5.7.5.1

Täyssähköajoneuvojen yhdistetty sähköenergiankulutus (ECWLTC)

3.5.7.5.1.1

Ajoneuvo H: ... Wh/km

3.5.7.5.1.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... Wh/km

3.5.7.5.2

Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähköenergiankulutus ECAC,CD (yhdistetty)

3.5.7.5.2.1

Ajoneuvo H: ... Wh/km

3.5.7.5.2.2

Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ... Wh/km

3.5.7.5.2.3

Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ... Wh/km

3.5.8

Asetuksen (EU) 2019/631 11 artiklassa tarkoitetulla ekoinnovaatiolla varustettu luokan M1 tai N1 ajoneuvo: kyllä/ei (1)

3.5.8.1

Asetuksen (EU) N:o 725/2011 5 artiklassa (luokan M1 ajoneuvot) tai asetuksen (EU) N:o 427/2014 5 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) tarkoitetun verrokkiajoneuvon tyyppi/variantti/versio (tapauksen mukaan): ...

3.5.8.2

Onko ekoinnovaatioiden välillä vuorovaikutusta: kyllä/ei (1)

3.5.8.3

Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta) (w1)

Päätös ekoinnovaation hyväksymisestä (w2)

| Päätös ekoinnovaation hyväksymisestä (w2) | Ekoinnovaation koodi (w3) | 1. Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt (g/km) | 2. Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt (g/km) | 3. Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana (w4) | 4. Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana | 5. Käyttötekijä (UF) eli tekniikan käytön osuus ajassa mitattuna normaaleissa käyttöolosuhteissa | CO2-päästövähennys ((1 – 2) – (3 – 4)) * 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| xxx/201x | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| CO2-päästöjen (WLTP) vähentyminen yhteensä (g/km) (w5) |

Ekoinnovaation koodi (w3)

1. Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt (g/km)

2. Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt (g/km)

3. Verrokkiajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana (w4)

4. Ekoinnovaatioajoneuvon CO2-päästöt tyyppi 1 -testisyklin aikana

5. Käyttötekijä (UF) eli tekniikan käytön osuus ajassa mitattuna normaaleissa käyttöolosuhteissa

CO2-päästövähennys ((1 – 2) – (3 – 4)) * 5

xxx/201x

CO2-päästöjen (WLTP) vähentyminen yhteensä (g/km) (w5)

3.6

Valmistajan sallimat lämpötilat

3.6.1

Jäähdytysjärjestelmä

3.6.1.1

Nestejäähdytys

Suurin lämpötila poistokanavassa: ... K

3.6.1.2

Ilmajäähdytys

3.6.1.2.1

Tarkistuspiste: ...

3.6.1.2.2

Suurin lämpötila tarkistuspisteessä: ... K

3.6.2

Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: ... K

3.6.3

Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputkien ja pakosarjan ulkolaippojen tai turboahtimen liitoskohdassa: ... K

3.6.4

Polttoaineen lämpötila

Pienin: ... K – suurin: ... K

dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimeisessä vaiheessa

3.6.5

Voiteluaineen lämpötila

Pienin: ... K – suurin: ... K

3.8

Voitelujärjestelmä

3.8.1

Järjestelmän kuvaus

3.8.1.1

Voiteluainesäiliön sijainti: ...

3.8.1.2

Syöttöjärjestelmä (pumppu / ruiskutus imusarjaan / sekoitus polttoaineeseen jne.) (1)

3.8.2

Voitelupumppu

3.8.2.1

Merkit: ...

3.8.2.2

Tyypit: ...

3.8.3

Sekoitus polttoaineeseen

3.8.3.1

Prosenttiosuus: ...

3.8.4

Öljynjäähdytin: kyllä/ei (1)

3.8.4.1

Piirustukset: ... tai

3.8.4.1.1

Merkit: ...

3.8.4.1.2

Tyypit: ...

3.8.5

Voiteluaineen eritelmä: ... W ...

4.

VOIMANSIIRTO (p)

4.3

Moottorin vauhtipyörän hitausmomentti: ...

4.3.1

Lisähitausmomentti vaihde vapaalla: ...

4.4

Kytkimet

4.4.1

Tyyppi: ...

4.4.2

Suurin momentinmuuntosuhde: ...

4.5

Vaihteisto

4.5.1

Tyyppi (käsivalintainen / automaattinen / CVT (portaattomasti säätyvä vaihteisto)) (1)

4.5.1.4

Vääntömomenttiarvo: ...

4.5.1.5

Kytkimien lukumäärä: ...

4.6

Välityssuhteet

| Vaihde | Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihteiston ulostuloakselin kierroslukujen suhteet) | Vetopyörästön välityssuhteet (vaihteiston ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde) | Kokonaisvälityssuhteet |
| --- | --- | --- | --- |
| Suurin CVT:n osalta | | | |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| ... | | | |
| Pienin CVT:n osalta | | | |

Vaihde

Vaihteiston sisäiset välityssuhteet (moottorin ja vaihteiston ulostuloakselin kierroslukujen suhteet)

Vetopyörästön välityssuhteet (vaihteiston ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde)

Kokonaisvälityssuhteet

Suurin CVT:n osalta

1

2

3

...

Pienin CVT:n osalta

4.6.1

Vaihteenvaihto (ei koske automaattivaihteistoja)

4.6.1.1

Vaihde 1 ei käytössä: kyllä/ei (1)

4.6.1.2

n95_high kullakin vaihteella: ... rpm

4.6.1.3

nmin_drive

4.6.1.3.1

Vaihde 1 ... rpm

4.6.1.3.2

Vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle: ... rpm

4.6.1.3.3

Kakkosvaihteelta pysähdyksiin: ... rpm

4.6.1.3.4

Kakkosvaihde: ... rpm

4.6.1.3.5

Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet: ... rpm

4.6.1.4

n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up) ... rpm

4.6.1.5

n_min_drive_set hidastusvaiheissa (n–min_drive_down):

4.6.1.6

Aloitusjakso

4.6.1.6.1

t_start_phase: ... s

4.6.1.6.2

nmin_drive_start: ... rpm

4.6.1.6.3

nmin_drive_up_start: ... rpm

4.6.1.7

ASM-marginaalin käyttö: kyllä/ei (1)

4.6.1.7.1

ASM-arvot: ... nopeudella ... rpm

4.7

Ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h) (q) ...

4.12

Vaihteiston voiteluaine: ... W ...

6.

PYÖRÄNTUENTA

6.6

Renkaat ja pyörät

6.6.1

Rengas-pyöräyhdistelmät

6.6.1.1

Akselit

6.6.1.1.1

Akseli 1: ...

6.6.1.1.1.1

Renkaan kokomerkintä

6.6.1.1.2

Akseli 2: ...

6.6.1.1.2.1

Renkaan kokomerkintä

jne.

6.6.2

Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja

6.6.2.1

Akseli 1: ...

6.6.2.2

Akseli 2: ...

6.6.3

Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengaspaineet: ... kPa

9.

KORI

9.1

Korityypit ilmoitetaan käyttämällä asetuksen (EU) 2018/858 liitteessä I olevassa C osassa vahvistettuja koodeja: ...

12.

MUUT

12.10

Laitteet tai järjestelmät, joiden kuljettajan valittavissa olevat ajotilat vaikuttavat hiilidioksidipäästöihin, polttoaineenkulutukseen, sähköenergiankulutukseen ja/tai kriteeripäästöihin ja joissa ei ole ensisijaista ajotilaa: kyllä/ei (1)

12.10.1

Varausta ylläpitävä testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.10.1.0

Ensisijainen ajotila varausta ylläpitävässä tilassa: kyllä/ei (1)

12.10.1.0.1

Ensisijainen ajotila varausta ylläpitävässä tilassa: ... (tapauksen mukaan)

12.10.1.1

Paras tila: ... (tapauksen mukaan)

12.10.1.2

Huonoin tila: ... (tapauksen mukaan)

12.10.1.3

Ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä: ... (jos varausta ylläpitävässä tilassa ei ole ensisijaista ajotilaa ja vertailutestisykliä voidaan noudattaa vain yhdessä ajotilassa)

12.10.2

Varausta purkava testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.10.2.0

Ensisijainen ajotila varausta purkavassa tilassa: kyllä/ei (1)

12.10.2.0.1

Ensisijainen ajotila varausta purkavassa tilassa: ... (tapauksen mukaan)

12.10.2.1

Eniten energiaa kuluttava tila: ... (tapauksen mukaan)

12.10.2.2

Ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä: ... (jos varausta purkavassa tilassa ei ole ensisijaista ajotilaa ja vertailutestisykliä voidaan noudattaa vain yhdessä ajotilassa)

12.10.3

Tyyppi 1 -testi (tapauksen mukaan) (kunkin laitteen tai järjestelmän tila)

12.10.3.1

Paras tila: ...

12.10.3.2

Huonoin tila: ...

Selitykset

| (1) | Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ilmoitetaan toleranssi. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Merkitään kunkin variantin ylä- ja alarajat. |
| --- | --- |

(3)

| (6) | – |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ilmoitetaan valinnaiset varusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin. |
| --- | --- |

(7)

| (c) | Luokitus asetuksen (EU) 2018/858 4 artiklan määritelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

| (f) | Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(f)

| (g) | Standardi ISO 612:1978 – Road vehicles – Dimensions of motor vehicles and towed vehicles – terms and definitions. |
| --- | --- |

(g)

| (h) | Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg.
  Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.
  Ajoneuvoluokista N2, N3, M2, M3, O3 ja O4 ei tarvitse toimittaa 2.6 kohdan b alakohdassa ja 2.6.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja. |
| --- | --- |

(h)

Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.

Ajoneuvoluokista N2, N3, M2, M3, O3 ja O4 ei tarvitse toimittaa 2.6 kohdan b alakohdassa ja 2.6.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja.

| (i) | Perävaunujen ja puoliperävaunujen sekä niiden ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään aiheuttava perävaunu tai puoliperävaunu, suurimpaan teknisesti sallittuun massaan sisällytetään kyseinen kuormitus jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä. |
| --- | --- |

(i)

| (k) | Jos ajoneuvon käyttövoimana voidaan käyttää bensiiniä, dieselöljyä jne. tai niiden ja jonkin muun polttoaineen yhdistelmää, kohdat on toistettava.
  Erikoismoottorien ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot. |
| --- | --- |

(k)

Erikoismoottorien ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot.

| (l) | Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan. |
| --- | --- |

(l)

| (m) | Tämä luku on laskettava käyttäen arvoa π = 3,1416 ja pyöristettävä lähimpään kuutiosenttimetriin. |
| --- | --- |

(m)

| (n) | Määritetään tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 tai asetuksen (EY) N:o 595/2009 vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(n)

| (o) | Määritetään neuvoston direktiivin 80/1268/ETY (EYVL L 375, 31.12.1980, s. 36) vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(o)

| (p) | Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta. |
| --- | --- |

(p)

| (q) | Perävaunujen osalta suurin valmistajan sallima nopeus. |
| --- | --- |

(q)

| (r) | EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1. |
| --- | --- |

(r)

| (s) | EUVL L 325, 16.12.2019, s. 1 |
| --- | --- |

(s)

| (t) | Eristyksen nimellistilavuus ja -paino ilmoitetaan 2 desimaalin tarkkuudella. Eristyksen tilavuuteen ja painoon sovellettava toleranssi on ±10 prosenttia. Ei ilmoiteta, jos 3.2.20.2.5 tai 3.2.20.2.7 kohtaan on merkitty ’ei’. |
| --- | --- |

(t)

| (w) | Ekoinnovaatiot. |
| --- | --- |

(w)

| (w1) | Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan oma rivi. |
| --- | --- |

(w1)

| (w2) | Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero. |
| --- | --- |

(w2)

| (w3) | Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä. |
| --- | --- |

(w3)

| (w4) | Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksynnällä mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä saatu arvo. |
| --- | --- |

(w4)

| (w5) | Kullakin yksittäisellä ekoinnovaatiolla saavutettu yhteenlaskettu CO2-päästöjen vähentyminen. |
| --- | --- |

(w5)

”Lisäys 3 a

ASIAKIRJAPAKETIT

Virallinen asiakirjapaketti

Valmistaja voi käyttää yhtä virallista asiakirjapakettia usean päästötyyppihyväksynnän yhteydessä. Virallisen asiakirjapaketin on sisällettävä seuraavat tiedot:

| Aihe | Selitys |
| --- | --- |
| 1. | Päästötyyppihyväksyntänumerot |

Aihe

Selitys

1.

Luettelo tämän päästöjenrajoituksen perusstrategiaa tai lisästrategiaa koskevan ilmoituksen piiriin kuuluvista päästötyyppihyväksyntänumeroista,

mukaan luettuina tyyppihyväksyntäviite, ohjelmiston viite, kalibrointinumero, kunkin version ja ohjausyksikön (moottori ja/tai jälkikäsittelyjärjestelmä) tarkistussummat

Lukuohjelmiston ja sen kalibroinnin versio

Esim. selostus lukulaitteesta

| 2. | Päästöjenrajoituksen perusstrategiat (BES) |
| --- | --- |

2.

BES x

Strategian x kuvaus

BES y

Strategian y kuvaus

| 3. | Päästöjenrajoituksen lisästrategiat (AES) |
| --- | --- |

3.

Lisästrategioiden kuvaus

Lisästrategioiden hierarkkiset suhteet: ensisijaisena pidettävä strategia, jos niitä on useita

AES x

| — | AES-strategian kuvaus ja perustelut |
| --- | --- |

—

AES-strategian kuvaus ja perustelut

| — | AES-strategian aktivointia koskevat mitatut ja/tai mallinnetut parametrit |
| --- | --- |

—

AES-strategian aktivointia koskevat mitatut ja/tai mallinnetut parametrit

| — | Muut AES-strategian aktivointiin käytetyt parametrit |
| --- | --- |

—

Muut AES-strategian aktivointiin käytetyt parametrit

| — | Epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen lisääntyminen AES-strategiaa käytettäessä verrattuna BES-strategian käyttöön |
| --- | --- |

—

Epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen lisääntyminen AES-strategiaa käytettäessä verrattuna BES-strategian käyttöön

AES y

Kuten edellä

Laaja asiakirjapaketti

Laajaan asiakirjapakettiin on sisällytettävä seuraavat tiedot kaikista päästöjenrajoituksen lisästrategioista (AES):

| a) | valmistajan vakuutus siitä, että ajoneuvossa ei ole estolaitetta, joka ei kuulu asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa esitettyjen poikkeusten soveltamisalaan |
| --- | --- |

a)

valmistajan vakuutus siitä, että ajoneuvossa ei ole estolaitetta, joka ei kuulu asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa esitettyjen poikkeusten soveltamisalaan

| b) | kuvaus moottorista ja käytetyistä päästöjenrajoitusstrategioista ja -laitteista, olivatpa ne ohjelmistoja tai laitteistoja, sekä mahdolliset olosuhteet, joissa strategiat tai laitteet eivät toimi siten kuin tyyppihyväksyntätestauksessa |
| --- | --- |

b)

kuvaus moottorista ja käytetyistä päästöjenrajoitusstrategioista ja -laitteista, olivatpa ne ohjelmistoja tai laitteistoja, sekä mahdolliset olosuhteet, joissa strategiat tai laitteet eivät toimi siten kuin tyyppihyväksyntätestauksessa

| c) | ilmoitus päästöjenrajoituksen lisä- ja perusstrategioiden valvontaan käytetyn ohjelmiston versioista ja niiden asianmukaisista tarkistussummista tai ohjelmistoversioiden viitearvoista sekä viranomaiselle osoitetut ohjeet tarkistussummien tai viitearvojen lukemiseen. Ilmoitusta on päivitettävä, ja päivitetty versio on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka hallussa laaja asiakirjapaketti on, aina kun käyttöön otetaan uusi ohjelmistoversio, jolla on vaikutusta päästöjenrajoituksen lisä- tai perusstrategiaan. Valmistajat voivat pyytää saada käyttää tarkistussumman sijaan jotakin vaihtoehtoista keinoa, kunhan ohjelmistoversioiden muutosten jäljittäminen pysyy samalla tasolla. |
| --- | --- |

c)

ilmoitus päästöjenrajoituksen lisä- ja perusstrategioiden valvontaan käytetyn ohjelmiston versioista ja niiden asianmukaisista tarkistussummista tai ohjelmistoversioiden viitearvoista sekä viranomaiselle osoitetut ohjeet tarkistussummien tai viitearvojen lukemiseen. Ilmoitusta on päivitettävä, ja päivitetty versio on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka hallussa laaja asiakirjapaketti on, aina kun käyttöön otetaan uusi ohjelmistoversio, jolla on vaikutusta päästöjenrajoituksen lisä- tai perusstrategiaan. Valmistajat voivat pyytää saada käyttää tarkistussumman sijaan jotakin vaihtoehtoista keinoa, kunhan ohjelmistoversioiden muutosten jäljittäminen pysyy samalla tasolla.

| d) | mahdollisten päästöjenrajoituksen lisästrategioiden käytön yksityiskohtaiset tekniset perustelut, joissa arvioidaan vaikutukset päästöjenrajoituksen lisästrategiaa käytettäessä ja ilman sitä, sekä tiedot seuraavista:


  i) | miksi jotakin asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädettyä estolaitteiden kieltämiseen liittyvää poikkeuslauseketta käytetään |
| --- | --- | --- |

d)

mahdollisten päästöjenrajoituksen lisästrategioiden käytön yksityiskohtaiset tekniset perustelut, joissa arvioidaan vaikutukset päästöjenrajoituksen lisästrategiaa käytettäessä ja ilman sitä, sekä tiedot seuraavista:

i)

miksi jotakin asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädettyä estolaitteiden kieltämiseen liittyvää poikkeuslauseketta käytetään

| ii) | tapauksen mukaan laitteiston ne osat, joita on suojattava päästöjenrajoituksen lisästrategialla |
| --- | --- |

ii)

tapauksen mukaan laitteiston ne osat, joita on suojattava päästöjenrajoituksen lisästrategialla

| iii) | tapauksen mukaan näyttö äkillisestä ja korjauskelvottomasta moottorivauriosta, jota ei voida ehkäistä säännöllisellä huollolla ja joka tapahtuisi ilman päästöjenrajoituksen lisästrategiaa |
| --- | --- |

iii)

tapauksen mukaan näyttö äkillisestä ja korjauskelvottomasta moottorivauriosta, jota ei voida ehkäistä säännöllisellä huollolla ja joka tapahtuisi ilman päästöjenrajoituksen lisästrategiaa

| iv) | perustellut syyt sille, että päästöjenrajoituksen lisästrategiaa on käytettävä moottoria käynnistettäessä |
| --- | --- |

iv)

perustellut syyt sille, että päästöjenrajoituksen lisästrategiaa on käytettävä moottoria käynnistettäessä

| e) | kuvaus polttoainejärjestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikissa toimintatiloissa |
| --- | --- |

e)

kuvaus polttoainejärjestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikissa toimintatiloissa

| f) | kuvaus päästöjenrajoituksen lisästrategioiden hierarkkisista suhteista (eli jos aktiivisena voi olla samanaikaisesti useita päästöjenrajoituksen lisästrategioita, ilmoitus siitä, mikä strategia vastaa tilanteeseen ensisijaisena, strategioiden vuorovaikutusmenetelmä tietovuokaavioineen ja päätöslogiikkoineen sekä kuvaus siitä, miten hierarkialla varmistetaan, että kaikkien päästöjenrajoituksen lisästrategioiden valvomat päästöt rajoitetaan pienimmälle käytännössä saavutettavissa olevalle tasolle) |
| --- | --- |

f)

kuvaus päästöjenrajoituksen lisästrategioiden hierarkkisista suhteista (eli jos aktiivisena voi olla samanaikaisesti useita päästöjenrajoituksen lisästrategioita, ilmoitus siitä, mikä strategia vastaa tilanteeseen ensisijaisena, strategioiden vuorovaikutusmenetelmä tietovuokaavioineen ja päätöslogiikkoineen sekä kuvaus siitä, miten hierarkialla varmistetaan, että kaikkien päästöjenrajoituksen lisästrategioiden valvomat päästöt rajoitetaan pienimmälle käytännössä saavutettavissa olevalle tasolle)

| g) | luettelo päästöjenrajoituksen lisästrategioiden mittaamista ja/tai laskemista parametreista, kunkin mitatun ja/tai lasketun parametrin tarkoitus sekä kunkin tällaisen parametrin suhde moottorin vaurioitumiseen, mukaan luettuna laskentamenetelmä ja kuvaus siitä, kuinka hyvin nämä lasketut parametrit korreloivat valvotun parametrin todelliseen tilaan, sekä tuloksena olevat mahdolliset toleranssit tai turvakertoimet, jotka sisällytetään analyysiin |
| --- | --- |

g)

luettelo päästöjenrajoituksen lisästrategioiden mittaamista ja/tai laskemista parametreista, kunkin mitatun ja/tai lasketun parametrin tarkoitus sekä kunkin tällaisen parametrin suhde moottorin vaurioitumiseen, mukaan luettuna laskentamenetelmä ja kuvaus siitä, kuinka hyvin nämä lasketut parametrit korreloivat valvotun parametrin todelliseen tilaan, sekä tuloksena olevat mahdolliset toleranssit tai turvakertoimet, jotka sisällytetään analyysiin

| h) | luettelo moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvistä parametreista, joita muunnetaan mitattujen tai laskettujen parametrien perusteella, ja kunkin moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvän parametrin muuntamisalue sekä moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvien parametrien ja mitattujen tai laskettujen parametrien välinen suhde |
| --- | --- |

h)

luettelo moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvistä parametreista, joita muunnetaan mitattujen tai laskettujen parametrien perusteella, ja kunkin moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvän parametrin muuntamisalue sekä moottoriin tai päästöjenrajoitukseen liittyvien parametrien ja mitattujen tai laskettujen parametrien välinen suhde

| i) | arvio siitä, miten päästöjenrajoituksen lisästrategia rajoittaa todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt pienimmälle käytännössä saavutettavissa olevalle tasolle, mukaan luettuna yksityiskohtainen analyysi päästöjenrajoituksen lisästrategian käytöstä odotettavissa olevasta kaikkien säänneltyjen epäpuhtauksien ja hiilidioksidipäästöjen lisääntymisestä verrattuna päästöjenrajoituksen perusstrategian käyttöön. |
| --- | --- |

i)

arvio siitä, miten päästöjenrajoituksen lisästrategia rajoittaa todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt pienimmälle käytännössä saavutettavissa olevalle tasolle, mukaan luettuna yksityiskohtainen analyysi päästöjenrajoituksen lisästrategian käytöstä odotettavissa olevasta kaikkien säänneltyjen epäpuhtauksien ja hiilidioksidipäästöjen lisääntymisestä verrattuna päästöjenrajoituksen perusstrategian käyttöön.

Laajan asiakirjapaketin enimmäiskoko on 100 sivua, ja siinä on esitettävä kaikki keskeiset tiedot, joiden avulla tyyppihyväksyntäviranomainen voi arvioida päästöjenrajoituksen lisästrategian. Pakettia voidaan täydentää liitteillä ja muilla liiteasiakirjoilla, joissa annetaan lisää tai täydentäviä tietoja tarpeen mukaan. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle laajan asiakirjapaketin uusi versio aina kun päästöjenrajoituksen lisästrategiaan tehdään muutoksia. Uudessa versiossa käsitellään vain muutoksia ja niiden vaikutusta. Tyyppihyväksyntäviranomainen arvioi ja hyväksyy päästöjenrajoituksen uuden version.

Laajan asiakirjapaketin rakenne on seuraava:

Laaja asiakirjapaketti – AES-hakemus nro YYY/OEM asetuksen (EU) 2017/1151 mukaisesti

| Osat | Kohta | Aihe | Selitys |
| --- | --- | --- | --- |
| Johdantoasiakirjat | | Saatekirje tyyppihyväksyntäviranomaiselle | Asiakirjan viitetiedot, mukaan luettuina versio, asiakirjan antamispäivä sekä valmistajan organisaation asianomaisen henkilön allekirjoitus |
| | Versiotaulukko | Kunkin version sisältämien muutosten sisältö ja tieto muutetusta osasta |
| | Kuvaus kohteena olevista (päästö)tyypeistä | |
| | Liiteasiakirjataulukko | Luettelo kaikista liiteasiakirjoista |
| | Ristiinviittaukset | Linkki lisäyksessä 3 a oleviin a–i alakohtaan (mistä asetuksen eri vaatimukset löytyvät) |
| | Vakuutus, ettei estolaitetta ole | + allekirjoitus |
| Varsinainen asiakirja | 0 | Akronyymit ja lyhenteet | |
| 1 | YLEISKUVAUS | |
| 1.1 | Moottorin yleinen kuvaus | Keskeisten ominaisuuksien kuvaus: iskutilavuus, jälkikäsittely jne. |
| 1.2 | Järjestelmän yleinen rakenne | Järjestelmän lohkokaavio: anturien ja toimilaitteiden luettelo, selostus moottorin yleisistä toiminnoista |
| 1.3 | Lukuohjelmiston ja sen kalibroinnin versio | Esim. selostus lukulaitteesta |
| 2 | Päästöjenrajoituksen perusstrategiat (BES) | |
| 2.x | BES x | Strategian x kuvaus |
| 2.y | BES y | Strategian y kuvaus |
| 3 | Päästöjenrajoituksen lisästrategiat (AES) | |
| 3.0 | Lisästrategioiden kuvaus | Lisästrategioiden hierarkkiset suhteet: kuvaus ja perustelut (esim. turvallisuus tai luotettavuus) |
| 3.x | AES x | 3.x.1 | AES-järjestelmän perustelut |

Osat

Kohta

Aihe

Selitys

Johdantoasiakirjat

Saatekirje tyyppihyväksyntäviranomaiselle

Asiakirjan viitetiedot, mukaan luettuina versio, asiakirjan antamispäivä sekä valmistajan organisaation asianomaisen henkilön allekirjoitus

Versiotaulukko

Kunkin version sisältämien muutosten sisältö ja tieto muutetusta osasta

Kuvaus kohteena olevista (päästö)tyypeistä

Liiteasiakirjataulukko

Luettelo kaikista liiteasiakirjoista

Ristiinviittaukset

Linkki lisäyksessä 3 a oleviin a–i alakohtaan (mistä asetuksen eri vaatimukset löytyvät)

Vakuutus, ettei estolaitetta ole

- allekirjoitus

Varsinainen asiakirja

0

Akronyymit ja lyhenteet

1

YLEISKUVAUS

1.1

Moottorin yleinen kuvaus

Keskeisten ominaisuuksien kuvaus: iskutilavuus, jälkikäsittely jne.

1.2

Järjestelmän yleinen rakenne

Järjestelmän lohkokaavio: anturien ja toimilaitteiden luettelo, selostus moottorin yleisistä toiminnoista

1.3

Lukuohjelmiston ja sen kalibroinnin versio

Esim. selostus lukulaitteesta

2

Päästöjenrajoituksen perusstrategiat (BES)

2.x

BES x

Strategian x kuvaus

2.y

BES y

Strategian y kuvaus

3

Päästöjenrajoituksen lisästrategiat (AES)

3.0

Lisästrategioiden kuvaus

Lisästrategioiden hierarkkiset suhteet: kuvaus ja perustelut (esim. turvallisuus tai luotettavuus)

3.x

AES x

3.x.1

AES-järjestelmän perustelut

| 3.x.2 | AES-strategian luonnehdintaan käytetyt mitatut ja/tai mallinnetut parametrit |
| --- | --- |

3.x.2

AES-strategian luonnehdintaan käytetyt mitatut ja/tai mallinnetut parametrit

| 3.x.3 | AES-strategian toimintamoodi – käytetyt parametrit |
| --- | --- |

3.x.3

AES-strategian toimintamoodi – käytetyt parametrit

| 3.x.4 | AES-strategian vaikutus epäpuhtaus- ja CO2-päästöihin |
| --- | --- |

3.x.4

AES-strategian vaikutus epäpuhtaus- ja CO2-päästöihin

3.y

AES y

3.y.1

3.y.2

jne.

100 sivun rajoitus päättyy tähän

Liite

Tämän BES- tai AES-strategian kattamat tyypit, mukaan luettuina tyyppihyväksyntäviite, ohjelmiston viite, kalibrointinumero, kunkin version ja ohjausyksikön (moottori ja/tai mahdollinen jälkikäsittelyjärjestelmä) tarkistussummat

Liiteasiakirjat

AES-strategian perusteluihin liittyvä tekninen ilmoitus nro xxx

Riskinarviointi tai testaukseen perustuvat perustelut tai esimerkki mahdollisesta äkillisestä vauriosta

AES-strategian perusteluihin liittyvä tekninen ilmoitus nro yyy

Testausseloste: AES-strategian vaikutusten kvantifiointi

Testausseloste kaikista AES-strategian perustelemiseksi tehdyistä testeistä, testiolosuhteiden erittely, ajoneuvon kuvaus / testien päivämäärät. Vaikutukset päästöihin ja/tai CO2-päästöihin AES-strategia aktivoituna / ilman sitä

| 5) | Korvataan lisäyksessä 4 oleva EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli todistuksen liitettä lukuun ottamatta seuraavasti:


  ”EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI
  (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

  EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS


  Viranomaisen leima

  Ilmoitus


  — | EY-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan lisäyksessä 4 oleva EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli todistuksen liitettä lukuun ottamatta seuraavasti:

”EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Viranomaisen leima

Ilmoitus

—

EY-tyyppihyväksynnästä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

| — | joka koskee järjestelmätyyppiä / ajoneuvotyyppiä järjestelmän osalta (1) asetuksen (EY) N:o 715/2007 (2) ja asetuksen (EU) 2017/1151 (3) mukaisesti |
| --- | --- |

—

joka koskee järjestelmätyyppiä / ajoneuvotyyppiä järjestelmän osalta (1) asetuksen (EY) N:o 715/2007 (2) ja asetuksen (EU) 2017/1151 (3) mukaisesti

EY-tyyppihyväksyntänumero: ...

Laajennuksen syy: ...

I OSA

| 0.1 | Merkki (valmistajan kauppanimi): ... |
| --- | --- |

0.1

| 0.2 | Tyyppi: ... |
| --- | --- |

0.2

| 0.2.1 | Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ... |
| --- | --- |

0.2.1

| 0.3 | Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon (4) |
| --- | --- |

0.3

| 0.3.1 | Merkinnän sijainti: ... |
| --- | --- |

0.3.1

| 0.4 | Ajoneuvoluokka (5) |
| --- | --- |

0.4

| 0.4.2 | Perusajoneuvo (5a) (1): kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

0.4.2

| 0.5 | Valmistajan nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.5

| 0.8 | Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ... |
| --- | --- |

0.8

| 0.9 | Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ... |
| --- | --- |

0.9

II OSA

| 0. | Interpolointiperheen tunniste E-säännön nro 154 kohdan 6.2.6 mukaisesti |
| --- | --- |

0.

| 1. | Lisätiedot (tapauksen mukaan): (ks. liite) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tyyppi 1- testin selosteen päivämäärä: ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tyyppi 1- testin selosteen numero: ... |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mahdolliset huomautukset: (ks. liitteen kohta 3) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paikka: ... |
| --- | --- |

6.

| 7. | Päiväys: ... |
| --- | --- |

7.

| 8. | Allekirjoitus: ... |
| --- | --- |

8.

| Liitteet: | Hyväksyntäasiakirjat (6)
  Testausselosteet” |
| --- | --- |

Liitteet:

Hyväksyntäasiakirjat (6)

Testausselosteet”

| 6) | ; Kumotaan lisäys 5. |
| --- | --- |

6)

; Kumotaan lisäys 5.

| 7) | Muutetaan lisäys 6 seuraavasti:


  1) | Muutetaan 1 kohdan taulukko 1 seuraavasti:


  1) | Korvataan rivit AP–AR seuraavasti:


  ”AP | Euro 6d-ISC-FCM | Euro 6-2 | M, N1 – alaluokka I | PI, CI | 1.1.2020 | 1.1.2021 | 31.8.2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AQ | Euro 6d-ISC-FCM | Euro 6-2 | N1 – alaluokka II | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022 | 31.8.2024 |
| AR | Euro 6d-ISC-FCM | Euro 6-2 | N1 – alaluokka III, N2 | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022 | 31.8.2024” |

7)

Muutetaan lisäys 6 seuraavasti:

1)

Muutetaan 1 kohdan taulukko 1 seuraavasti:

1)

Korvataan rivit AP–AR seuraavasti:

”AP

Euro 6d-ISC-FCM

Euro 6-2

M, N1 – alaluokka I

PI, CI

1.1.2020

1.1.2021

31.8.2024

AQ

Euro 6d-ISC-FCM

Euro 6-2

N1 – alaluokka II

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022

31.8.2024

AR

Euro 6d-ISC-FCM

Euro 6-2

N1 – alaluokka III, N2

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022

31.8.2024”

| 2) | Lisätään rivin AR jälkeen rivit seuraavasti:


  ”EA | Euro 6e | Euro 6-2 | M, N1, N2 | PI, CI | 1.9.2023 | 1.9.2024 | 31.12.2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB | Euro 6e -bis | Euro 6-2 | M, N1, N2 | PI, CI | 1.1.2025 | 1.1.2026 | 31.12.2027 |
| EC | Euro 6e-bis-FCM | Euro 6-2 | M, N1, N2 | PI, CI | 1.1.2027 | 1.1.2028” | |

2)

Lisätään rivin AR jälkeen rivit seuraavasti:

”EA

Euro 6e

Euro 6-2

M, N1, N2

PI, CI

1.9.2023

1.9.2024

31.12.2025

EB

Euro 6e -bis

Euro 6-2

M, N1, N2

PI, CI

1.1.2025

1.1.2026

31.12.2027

EC

Euro 6e-bis-FCM

Euro 6-2

M, N1, N2

PI, CI

1.1.2027

1.1.2028”

| 2) | Lisätään taulukon 1 jälkeen standardia Euro 6d-ISC-FCM RDE koskevan selityksen jälkeen seuraavaa:


  ”Euro 6e | = | kuten edellä ja lisäksi RDE-testaus päivitettyjä PEMS-marginaaleja käyttäen, OBFCM-testaus luokan N2 ajoneuvoille. |
| --- | --- | --- | --- |
| Euro 6e-bis | = | kuten edellä ja lisäksi lisätyt laajemmat lämpötilaolot RDE-testeissä, AES-strategian käytöstä ilmoittava merkki sekä arvoon dneb perustuva käyttötekijä (ks. liitteessä XXI oleva 3.2 kohta). |
| Euro 6e-bis-FCM | = | kuten edellä ja lisäksi arvoon dnec perustuva käyttötekijä (ks. liitteessä XXI oleva 3.2 kohta) (11). |

2)

Lisätään taulukon 1 jälkeen standardia Euro 6d-ISC-FCM RDE koskevan selityksen jälkeen seuraavaa:

”Euro 6e

=

kuten edellä ja lisäksi RDE-testaus päivitettyjä PEMS-marginaaleja käyttäen, OBFCM-testaus luokan N2 ajoneuvoille.

Euro 6e-bis

=

kuten edellä ja lisäksi lisätyt laajemmat lämpötilaolot RDE-testeissä, AES-strategian käytöstä ilmoittava merkki sekä arvoon dneb perustuva käyttötekijä (ks. liitteessä XXI oleva 3.2 kohta).

neb

Euro 6e-bis-FCM

=

kuten edellä ja lisäksi arvoon dnec perustuva käyttötekijä (ks. liitteessä XXI oleva 3.2 kohta) (11).

nec

11

| 3) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   ESIMERKKEJÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSTEN NUMEROISTA


  2.1 | Seuraavassa on esimerkki Euro 6 -standardia vastaavan kevyen henkilöajoneuvon tyyppihyväksynnästä Euro 6d -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä AJ. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1151 mukaisesti. Kyse on 17:nnestä Luxemburgin (tunniste e13) myöntämästä tällaisesta hyväksynnästä, eikä sitä ole laajennettu, joten hyväksyntänumeron neljäs osa on 0017 ja viides osa 00.
  e13*715/2007*2017/1151AJ*0017*00 |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   ESIMERKKEJÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSTEN NUMEROISTA

ESIMERKKEJÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSTEN NUMEROISTA

2.1

Seuraavassa on esimerkki Euro 6 -standardia vastaavan kevyen henkilöajoneuvon tyyppihyväksynnästä Euro 6d -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä AJ. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1151 mukaisesti. Kyse on 17:nnestä Luxemburgin (tunniste e13) myöntämästä tällaisesta hyväksynnästä, eikä sitä ole laajennettu, joten hyväksyntänumeron neljäs osa on 0017 ja viides osa 00.

e13*715/2007*2017/1151AJ*0017*00

| 2.2 | Toisessa esimerkissä kyse on Euro 6 -standardia vastaavan, luokan N1 alaluokan II kevyen hyötyajoneuvon hyväksynnästä Euro 6d-TEMP -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä AH. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti (sellaisina kuin ne ovat muutettuina asetuksella (EU) 2018/1832). Kyse on ensimmäisestä Romanian (tunniste e19) myöntämästä tällaisesta hyväksynnästä, joten hyväksyntänumeron neljäs osa on 0001 ja viides osa 00.
  e19*715/2007*2018/1832AH*0001*00 |
| --- | --- |

2.2

Toisessa esimerkissä kyse on Euro 6 -standardia vastaavan, luokan N1

e19*715/2007*2018/1832AH*0001*00

| 2.3 | Kolmannessa esimerkissä on kyse Euro 6 -standardia vastaavan kevyen henkilöajoneuvon tyyppihyväksynnästä Euro 6e -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä EA. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti (sellaisina kuin ne ovat muutettuina tällä asetuksella (EU) 2023/443). Kyse on toisesta laajennuksesta 7:nteen Alankomaiden (tunniste e4) myöntämään tällaiseen hyväksyntään, joten hyväksyntänumeron neljäs osa on 00007 ja viides osa 02.
  e4*715/2007*2023/443EA*00007*02” |
| --- | --- |

2.3

Kolmannessa esimerkissä on kyse Euro 6 -standardia vastaavan kevyen henkilöajoneuvon tyyppihyväksynnästä Euro 6e -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä EA. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti (sellaisina kuin ne ovat muutettuina tällä asetuksella (EU) 2023/443). Kyse on toisesta laajennuksesta 7:nteen Alankomaiden (tunniste e4) myöntämään tällaiseen hyväksyntään, joten hyväksyntänumeron neljäs osa on 00007 ja viides osa 02.

e4*715/2007*2023/443EA*00007*02”

| 8) | Korvataan lisäykset 8 a, 8 b ja 8 c seuraavasti:


  ”Lisäys 8 a

  Testausselosteet

  Testausselosteen antaa tutkimuslaitos, joka vastaa testien suorittamisesta tämän asetuksen mukaisesti.
  I OSA
  Tyyppi 1 -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

  Selosteen numero


  HAKIJA | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valmistaja | | | |
| AIHE | ... |
| Ajovastusperheiden tunnukset | : | |
| Interpolointiperheiden tunnukset | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| | Interpolointiperheen tunniste | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

8)

Korvataan lisäykset 8 a, 8 b ja 8 c seuraavasti:

”Lisäys 8 a

Testausselosteet

Testausselosteen antaa tutkimuslaitos, joka vastaa testien suorittamisesta tämän asetuksen mukaisesti.

I OSA

Tyyppi 1 -testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

Selosteen numero

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

...

Ajovastusperheiden tunnukset

:

Interpolointiperheiden tunnukset

:

Testauksen kohde

Merkki

:

Interpolointiperheen tunniste

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA

PP/KK/VVVV

Yleiset huomautukset:

Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaihtoehto.

Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin alussa.

Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.

Vain tiettyihin ajoneuvotyyppeihin liittyvät testausselosteen kohdat on merkitty kirjaimin seuraavasti:

| (a) | koskee kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja |
| --- | --- |

(a)

koskee kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja

| (b) | koskee puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja. |
| --- | --- |

(b)

koskee puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja.

1.   TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS: HIGH (H), LOW (L) JA M (TAPAUKSEN MUKAAN)

1.1   Yleistä

| Ajoneuvojen numerot | : | Prototyypin numero ja valmistenumero |
| --- | --- | --- |
| Luokka | : | |
| Kori | : | |
| Vetävät pyörät | : | |

Ajoneuvojen numerot

:

Prototyypin numero ja valmistenumero

Luokka

:

Kori

:

Vetävät pyörät

:

1.1.1   Voimalaite

| Voimalaite | : | täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno |
| --- | --- | --- |

Voimalaite

:

täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno

1.1.2   POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)

Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | | | | | | |
| Toimintaperiaate | : | kaksitahti/nelitahti |
| Sylinterien lukumäärä ja järjestely | : | | | | | | |
| Moottorin iskutilavuus (cm3) | : | | | | | | |
| Moottorin joutokäyntinopeus (rpm) | : | | | + |
| Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a) | : | | | + |
| Moottorin nimellisteho | : | | kW | nopeudella | | rpm |
| Suurin nettovääntömomentti | : | | Nm | nopeudella | | rpm |
| Moottorin voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Jäähdytysjärjestelmä | : | Tyyppi: ilma/vesi/öljy |
| Eristys | : | materiaali, määrä, sijainti, nimellistilavuus ja nimellispaino (*2) |

Merkki

:

Tyyppi

:

Toimintaperiaate

:

kaksitahti/nelitahti

Sylinterien lukumäärä ja järjestely

:

Moottorin iskutilavuus (cm3)

:

Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)

:

+

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a)

:

+

Moottorin nimellisteho

:

kW

nopeudella

rpm

Suurin nettovääntömomentti

:

Nm

nopeudella

rpm

Moottorin voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Jäähdytysjärjestelmä

:

Tyyppi: ilma/vesi/öljy

Eristys

:

materiaali, määrä, sijainti, nimellistilavuus ja nimellispaino (*2)

1.1.3   TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä (tapauksen mukaan)

Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ... |
| Tiheys 15 °C:ssa | : | |
| Rikkipitoisuus | : | Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10 |
| Erän numero | : | |
| Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ...

Tiheys 15 °C:ssa

:

Rikkipitoisuus

:

Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10

Erän numero

:

Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ)

:

1.1.4   POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Suoraruiskutus | : | kyllä/ei tai kuvaus |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvon polttoainetyyppi | : | yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel |
| Ohjausyksikkö | : | |
| Osan tiedot | : | sama kuin ilmoituslomakkeessa |
| Testattu ohjelmisto | : | luettu lukulaitteella (esimerkiksi) |
| Ilmanvirtausmittari | : | |
| Kaasunsäätimen runko | : | |
| Paineanturi | : | |
| Ruiskutuspumppu | : | |
| Ruiskutussuuttimet | : | |

Suoraruiskutus

:

kyllä/ei tai kuvaus

Ajoneuvon polttoainetyyppi

:

yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel

Ohjausyksikkö

:

Osan tiedot

:

sama kuin ilmoituslomakkeessa

Testattu ohjelmisto

:

luettu lukulaitteella (esimerkiksi)

Ilmanvirtausmittari

:

Kaasunsäätimen runko

:

Paineanturi

:

Ruiskutuspumppu

:

Ruiskutussuuttimet

:

1.1.5   IMUJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ahdin | : | kyllä/ei
  merkki ja tyyppi (1) |
| --- | --- | --- |
| Välijäähdytin | : | kyllä/ei
  tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1) |
| Ilmansuodatin (elementti) (1) | : | merkki ja tyyppi |
| Imuäänenvaimennin (1) | : | merkki ja tyyppi |

Ahdin

:

kyllä/ei

merkki ja tyyppi (1)

Välijäähdytin

:

kyllä/ei

tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)

Ilmansuodatin (elementti) (1)

:

merkki ja tyyppi

Imuäänenvaimennin (1)

:

merkki ja tyyppi

1.1.6   PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ensimmäinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys... |
| --- | --- | --- |
| Toinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys... |
| Hiukkasloukku | : | on / ei / ei sovellettavissa
  katalysoitu: kyllä/ei
  merkki ja viite (1) |
| Happianturien tiedot ja sijainti | : | ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen |
| Ilmansyöttö | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| Veden ruiskutus | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| Pakokaasun takaisinkierrätys | : | on / ei / ei sovellettavissa
  jäähdytetty/jäähdyttämätön
  suuri/pieni paine |
| Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| NOx-anturien tiedot ja sijainti | : | Ennen/jälkeen |
| Yleiskuvaus (1) | : | |

Ensimmäinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...

Toinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...

Hiukkasloukku

:

on / ei / ei sovellettavissa

katalysoitu: kyllä/ei

merkki ja viite (1)

Happianturien tiedot ja sijainti

:

ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen

Ilmansyöttö

:

on / ei / ei sovellettavissa

Veden ruiskutus

:

on / ei / ei sovellettavissa

Pakokaasun takaisinkierrätys

:

on / ei / ei sovellettavissa

jäähdytetty/jäähdyttämätön

suuri/pieni paine

Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä

:

on / ei / ei sovellettavissa

NOx-anturien tiedot ja sijainti

:

Ennen/jälkeen

Yleiskuvaus (1)

:

1.1.7   LÄMMÖNVARAIN (tapauksen mukaan)

Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan.

| Lämmönvarain | : | kyllä/ei |
| --- | --- | --- |
| Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J) | : | |
| Aika lämmön luovutukseen (s) | : | |

Lämmönvarain

:

kyllä/ei

Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J)

:

Aika lämmön luovutukseen (s)

:

1.1.8   VOIMANSIIRTO (tapauksen mukaan)

Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Vaihteisto | : | käsivalintainen/automaattinen/portaaton |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihtomenetelmä |
| Ensisijainen ajotila (12) | : | kyllä/ei
  normaali/ajo/taloudellinen/... |
| Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin (tapauksen mukaan) | : | |
| Ohjausyksikkö | : | |
| Vaihteiston voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Renkaat |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Mitat (edessä/takana) | : | |
| Dynaaminen vierimissäde (m) | : | |
| Rengaspaine (kPa) | : | |

Vaihteisto

:

käsivalintainen/automaattinen/portaaton

Vaihteenvaihtomenetelmä

Ensisijainen ajotila (12)

:

kyllä/ei

normaali/ajo/taloudellinen/...

Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin (tapauksen mukaan)

:

Ohjausyksikkö

:

Vaihteiston voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Renkaat

Merkki

:

Tyyppi

:

Mitat (edessä/takana)

:

Dynaaminen vierimissäde (m)

:

Rengaspaine (kPa)

:

Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon nopeus (km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) (V
  1 000
  ) vaihteiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta

| R.B. | R.P. | R.T. | V1 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1/1 | | |
| 2. | 1/1 | | |
| 3. | 1/1 | | |
| 4. | 1/1 | | |
| 5. | 1/1 | | |
| ... | | | |
| | | | |

R.B.

R.P.

R.T.

V1 000

1.

1/1

2.

1/1

3.

1/1

4.

1/1

5.

1/1

...

1.1.9   SÄHKÖKONE (tapauksen mukaan)

Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Huipputeho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Huipputeho (kW)

:

1.1.10   AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Kapasiteetti (Ah) | : | |
| Nimellisjännite (V) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Kapasiteetti (Ah)

:

Nimellisjännite (V)

:

1.1.11   POLTTOKENNO (tapauksen mukaan)

Jos polttokennoja on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Suurin teho (kW) | : | |
| Nimellisjännite (V) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Suurin teho (kW)

:

Nimellisjännite (V)

:

1.1.12   TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen mukaan)

Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pienjännitejärjestelmä tai laturi)

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Teho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Teho (kW)

:

1.2   Ajoneuvon H kuvaus

1.2.1   MASSA

| Ajoneuvon H testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

Ajoneuvon H testimassa (kg)

:

1.2.2   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.2.3   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus (km/h) | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.2.4   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio | | (ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos) |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x,xxxx |
| nmin_drive |
| Ykkösvaihde | : | ... rpm |
| Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle | : | ... rpm |
| Kakkosvaihteelta pysähdyksiin | : | ... rpm |
| Kakkosvaihde | : | ... rpm |
| Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet | : | ... rpm |
| Ykkösvaihdetta ei käytetä | : | kyllä/ei |
| n_95_high kaikille vaihteille | : | ... rpm |
| n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up) | : | ... rpm |
| n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down) | : | ... rpm |
| t_start_phase: s | : | ...s |
| n_min_drive_start | : | ... rpm |
| n_min_drive_up_start | : | ... rpm |
| ASM-marginaalin käyttö: | : | kyllä/ei |
| ASM-arvot | : | |

Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio

(ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos)

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x,xxxx

nmin_drive

Ykkösvaihde

:

... rpm

Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle

:

... rpm

Kakkosvaihteelta pysähdyksiin

:

... rpm

Kakkosvaihde

:

... rpm

Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet

:

... rpm

Ykkösvaihdetta ei käytetä

:

kyllä/ei

n_95_high kaikille vaihteille

:

... rpm

n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up)

:

... rpm

n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down)

:

... rpm

t_start_phase: s

:

...s

n_min_drive_start

:

... rpm

n_min_drive_up_start

:

... rpm

ASM-marginaalin käyttö:

:

kyllä/ei

ASM-arvot

:

1.3   Ajoneuvon L kuvaus (tapauksen mukaan)

1.3.1   MASSA

| Ajoneuvon L testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

Ajoneuvon L testimassa (kg)

:

1.3.2   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Δ(CD × Af)LH (m2) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Δ(CD × Af)LH (m2)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.3.3   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.3.4   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x,xxxx |
| --- | --- | --- |

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x,xxxx

1.4   Ajoneuvon M kuvaus (tapauksen mukaan)

1.4.1   MASSA

| Ajoneuvon L testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

Ajoneuvon L testimassa (kg)

:

1.4.2   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Δ(CD × Af)LH (m2) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Δ(CD × Af)LH (m2)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.4.3   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.4.4   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x,xxxx |
| --- | --- | --- |

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeudella v ≥ 1 km/h, x,xxxx

2.   TESTITULOKSET

2.1   Tyyppi 1 -testi

| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| --- | --- | --- |
| Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla | : | kaksipyöräveto/nelipyöräveto |
| Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa? | : | kyllä/ei/tarpeeton |
| Toiminta alustadynamometrillä | | kyllä/ei |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |
| Lisävakauttaminen | : | kyllä/ei
  kuvaus |
| Huononemiskertoimet | : | kiinteät/testatut |

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla

:

kaksipyöräveto/nelipyöräveto

Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa?

:

kyllä/ei/tarpeeton

Toiminta alustadynamometrillä

kyllä/ei

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

Lisävakauttaminen

:

kyllä/ei

kuvaus

Huononemiskertoimet

:

kiinteät/testatut

2.1.1   Ajoneuvo H

| Testipäivämäärät | : | (päivä/kuukausi/ vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | Alustadynamometri, sijainti, maa |
| Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm) | : | | | |
| Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä) | : | ajoneuvon keskilinjalla / ... |
| Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) | : | | | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde (%) | : | x,x |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h) | : | x,xx |
| Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta | : | Täyssähköajoneuvo ennen lopetuskriteeriä
  tai
  kaasupoljin pohjassa |

Testipäivämäärät

:

(päivä/kuukausi/ vuosi)

Testipaikka

:

Alustadynamometri, sijainti, maa

Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm)

:

Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä)

:

ajoneuvon keskilinjalla / ...

Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)

:

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

:

x,x

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h)

:

x,xx

Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta

:

Täyssähköajoneuvo ennen lopetuskriteeriä

tai

kaasupoljin pohjassa

2.1.1.1   Epäpuhtauspäästöt (tapauksen mukaan)

2.1.1.1.1   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

Testi 1

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Mitatut arvot | | | | | | | |
| Regenerointitekijät (Ki)(2),
  summaavat | | | | | | | |
| Regenerointitekijät (Ki)(2),
  kertovat | | | | | | | |
| Huononemiskertoimet (DF), summaavat | | | | | | | |
| Huononemiskertoimet (DF), kertovat | | | | | | | |
| Lopulliset arvot | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Mitatut arvot

Regenerointitekijät (Ki)(2),

summaavat

Regenerointitekijät (Ki)(2),

kertovat

Huononemiskertoimet (DF), summaavat

Huononemiskertoimet (DF), kertovat

Lopulliset arvot

Raja-arvot

| (2) | Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet. |
| --- | --- |

(2)

Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet.

:

Tyyppi 1- / tyyppi I -testi suoritettu Ki:n määrittämiseksi

:

E-säännön nro 154 liitteen B4 tai E-säännön nro 83 mukaisesti (13)

Regenerointiperheen tunnus:

:

Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2

  1) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana molemmat

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2

  2)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

2.1.1.1.2   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Testi 1

Epäpuhtauspäästöjen raja-arvoja on noudatettava ja seuraava kohta on toistettava kunkin testisyklin osalta.

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Mitatut yksittäisen syklin arvot | | | | | | | |
| Raja-arvon mukaiset yksittäisen syklin arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Mitatut yksittäisen syklin arvot

Raja-arvon mukaiset yksittäisen syklin arvot

Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2

  1) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana molemmat

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO2 (dCO2

  2)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

2.1.1.1.3   KÄYTTÖTEKIJÄPAINOTETUT ULKOPUOLELTA LADATTAVIEN HYBRIDISÄHKÖAJONEUVOJEN EPÄPUHTAUSPÄÄSTÖT

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Lasketut arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Lasketut arvot

2.1.1.2   CO2-päästöt (tapauksen mukaan)

2.1.1.2.1   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun kuljettajan valittavissa olevan ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

Testi 1

| CO2-päästöt | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu arvo MCO2,p,1 / MCO2,c,2 | | | | | |
| Nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,2b / MCO2,c,2b | | | | | |
| RCB-korjauskerroin: (5) | | | | | |
| MCO2,p,3 / MCO2,c,3 | | | | | |
| Regenerointitekijät (Ki),
  summaavat | |
| Regenerointitekijät (Ki),
  kertovat | |
| MCO2,c,4 | – | |
| AFKi = MCO2,c,3 / MCO2,c,4 | – | |
| MCO2,p,4 / MCO2,c,4 | | | | | – |
| ATCT-korjaus (FCF) (4) | | | | | |
| Väliaikaiset arvot MCO2,p,5 / MCO2,c,5 | | | | | |
| Ilmoitettu arvo | – | – | – | – | |
| dCO2

  1 * ilmoitettu arvo | – | – | – | – | |

CO2-päästöt

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Mitattu arvo MCO2,p,1 / MCO2,c,2

Nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,2b / MCO2,c,2b

RCB-korjauskerroin: (5)

MCO2,p,3 / MCO2,c,3

Regenerointitekijät (Ki),

summaavat

Regenerointitekijät (Ki),

kertovat

MCO2,c,4

–

AFKi = MCO2,c,3 / MCO2,c,4

–

MCO2,p,4 / MCO2,c,4

–

ATCT-korjaus (FCF) (4)

Väliaikaiset arvot MCO2,p,5 / MCO2,c,5

Ilmoitettu arvo

–

–

–

–

dCO2

  1 * ilmoitettu arvo

–

–

–

–

| (4) | FCF: perheen korjauskerroin, jolla tehdään korjaus edustavien alueellisten lämpötilaolojen (ATCT) perusteella |
| --- | --- |

(4)

FCF: perheen korjauskerroin, jolla tehdään korjaus edustavien alueellisten lämpötilaolojen (ATCT) perusteella

Ks. perhettä koskevat ATCT-selosteet

:

ATCT-perheen tunnus

:

| (5) | täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (KCO2
  ) |
| --- | --- |

(5)

täyspolttomoottoriajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (KCO2
  )

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| CO2-päästöt (g/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskiarvo MCO2,p,6 / MCO2,c,6 | | | | | |
| Tasaus MCO2,p,7 / MCO2,c,7 | | | | | |
| Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Keskiarvo MCO2,p,6 / MCO2,c,6

Tasaus MCO2,p,7 / MCO2,c,7

Lopulliset arvot MCO2,p,H / MCO2,c,H

Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot

| | Yhdistetty |
| --- | --- |
| CO2-päästöt (g/km)
  MCO2,CS,COP | |
| AFCO2,CS | |

Yhdistetty

CO2-päästöt (g/km)

MCO2,CS,COP

AFCO2,CS

2.1.1.2.2   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Testi 1

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo MCO2,CD | |
| Ilmoitettu arvo | |
| dCO2

  1 | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo MCO2,CD

Ilmoitettu arvo

dCO2

  1

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo MCO2,CD | |
| Lopullinen arvo MCO2,CD | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

Keskiarvo MCO2,CD

Lopullinen arvo MCO2,CD

2.1.1.2.3   Käyttötekijäpainotetut ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo MCO2,weighted | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo MCO2,weighted

2.1.1.3.   POLTTOAINEENKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)

2.1.1.3.1   Pelkällä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

| Polttoaineenkulutus (l/100 km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset arvot FCp,H / FCc,H
   (14) | | | | | |

Polttoaineenkulutus (l/100 km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Lopulliset arvot FCp,H / FCc,H
   (14)

A- Asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettu ajoneuvojen sisäinen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seuranta

a.   Tietojen saatavuus

Liitteessä XXII olevassa 3 kohdassa luetellut parametrit ovat saatavissa: kyllä / ei sovelleta

b.   Tarkkuus (tapauksen mukaan)

| Fuel_ConsumedWLTP (litraa) (15) | Ajoneuvo H – testi 1 | x,xxx |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xxx |
| Yhteensä | x,xxx |
| Fuel_ConsumedOBFCM (litraa) (16) | Ajoneuvo H – testi 1 | x,xxx (*3) |
| Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xxx (*3) |
| Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xxx (*3) |
| Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan) | x,xxx (*3) |
| Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan) | x,xxx (*3) |
| Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan) | x,xxx (*3) |
| Yhteensä | x,xxx (*3) |
| Tarkkuus (17) | x,xxx |

Fuel_ConsumedWLTP (litraa) (15)

Ajoneuvo H – testi 1

x,xxx

Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xxx

Yhteensä

x,xxx

Fuel_ConsumedOBFCM (litraa) (16)

Ajoneuvo H – testi 1

x,xxx (*3)

Ajoneuvo H – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xxx (*3)

Ajoneuvo H – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xxx (*3)

Ajoneuvo L – testi 1 (tapauksen mukaan)

x,xxx (*3)

Ajoneuvo L – testi 2 (tapauksen mukaan)

x,xxx (*3)

Ajoneuvo L – testi 3 (tapauksen mukaan)

x,xxx (*3)

Yhteensä

x,xxx (*3)

Tarkkuus (17)

x,xxx

2.1.1.3.2   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen ja ulkopuolelta ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä

Testi 1:

| Polttoaineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo FCCD | |

Polttoaineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km)

Yhdistetty

Laskettu arvo FCCD

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| Polttoaineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo FCCD | |
| Lopullinen arvo FCCD | |

Polttoaineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km)

Yhdistetty

Keskiarvo FCCD

Lopullinen arvo FCCD

2.1.1.3.3   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen ja ulkopuolelta ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus

| Polttoaineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo FCweighted | |

Polttoaineenkulutus (l/100 km tai kg/100 km)

Yhdistetty

Laskettu arvo FCweighted

2.1.1.3.4   Vain sisäisesti ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen ja ulkopuolelta ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä

Seuraavat kohdat toistetaan kunkin kuljettajan valittavissa olevan testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen mukaan).

| Polttoaineenkulutus (kg/100 km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Mitatut arvot | |
| RCB-korjauskerroin | |
| Lopulliset FCc-arvot | |

Polttoaineenkulutus (kg/100 km)

Yhdistetty

Mitatut arvot

RCB-korjauskerroin

Lopulliset FCc-arvot

2.1.1.4.   TOIMINTASÄTEET (TAPAUKSEN MUKAAN)

2.1.1.4.1   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen ja ulkopuolelta ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen (tapauksen mukaan) toimintasäteet

2.1.1.4.1.1   Sähkökäyttöinen toimintasäde (AER)

Testi 1

| AER (km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Mitatut/lasketut AER-arvot | | |
| Ilmoitettu arvo | – | |

AER (km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Mitatut/lasketut AER-arvot

Ilmoitettu arvo

–

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| AER (km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| AER-keskiarvo (tapauksen mukaan) | | |
| Lopulliset AER-arvot | | |

AER (km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

AER-keskiarvo (tapauksen mukaan)

Lopulliset AER-arvot

2.1.1.4.1.2   Vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde (EAER)

| EAER (km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset EAER-arvot | | | | | | |

EAER (km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lopulliset EAER-arvot

2.1.1.4.1.3   Todellinen toimintasäde varausta purettaessa

| RCDA (km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Lopullinen RCDA-arvo | |

RCDA (km)

Yhdistetty

Lopullinen RCDA-arvo

2.1.1.4.1.4   Toimintasäde varausta purkavassa syklissä

Testi 1

| RCDC (km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Lopullinen RCDC-arvo | |
| Siirtymäsyklin indeksinumero | |
| Vahvistussyklin REEC-arvo (%) | |

RCDC (km)

Yhdistetty

Lopullinen RCDC-arvo

Siirtymäsyklin indeksinumero

Vahvistussyklin REEC-arvo (%)

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

2.1.1.4.2   Täyssähköajoneuvojen toimintasäteet – sähkökäyttöinen toimintasäde (PER) (tapauksen mukaan)

Testi 1

| PER (km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lasketut PER-arvot | | | | | | |
| Ilmoitettu arvo | – | – | – | – | – | |

PER (km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lasketut PER-arvot

Ilmoitettu arvo

–

–

–

–

–

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät

| PER (km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| PER-keskiarvo | | |
| Lopulliset PER-arvot | | |

PER (km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

PER-keskiarvo

Lopulliset PER-arvot

2.1.1.5.   SÄHKÖNKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)

2.1.1.5.1   Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen ja ulkopuolelta ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen (tapauksen mukaan) sähköenergiankulutus

2.1.1.5.1.1   Ladattu sähköenergia (EAC)

| EAC (Wh) | |
| --- | --- |

EAC (Wh)

2.1.1.5.1.2   Sähkönkulutus (EC)

| EC (Wh/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lopulliset EC-arvot | | | | | | |

EC (Wh/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lopulliset EC-arvot

2.1.1.5.1.3   Käyttötekijäpainotettu varausta purkava sähkönkulutus

Testi 1

| ECAC,CD (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo ECAC,CD | |

ECAC,CD (Wh/km)

Yhdistetty

Laskettu arvo ECAC,CD

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät (tapauksen mukaan)

| ECAC,CD (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo ECAC,CD | |
| Lopullinen arvo | |

ECAC,CD (Wh/km)

Yhdistetty

Keskiarvo ECAC,CD

Lopullinen arvo

2.1.1.5.1.4   Käyttötekijäpainotettu sähkönkulutus

Testi 1

| ECAC,weighted (Wh) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Laskettu arvo ECAC,weighted | |

ECAC,weighted (Wh)

Yhdistetty

Laskettu arvo ECAC,weighted

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Päätelmät (tapauksen mukaan)

| ECAC,weighted (Wh/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Keskiarvo ECAC,weighted | |
| Lopullinen arvo | |

ECAC,weighted (Wh/km)

Yhdistetty

Keskiarvo ECAC,weighted

Lopullinen arvo

2.1.1.5.1.5   Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot

| | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,CD,COP | |
| AFEC,AC,CD | |

Yhdistetty

Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,CD,COP

AFEC,AC,CD

2.1.1.5.2   Täyssähköajoneuvojen sähkönkulutus (tapauksen mukaan)

Testi 1

| EC (Wh/km) | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- |
| Lasketut EC-arvot | | |
| Ilmoitettu arvo | – | |

EC (Wh/km)

Kaupunkiajo

Yhdistetty

Lasketut EC-arvot

Ilmoitettu arvo

–

Testi 2 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

Testi 3 (tapauksen mukaan)

Testitulokset kirjataan testin 1 taulukon mukaisesti.

| EC (Wh/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Kaupunkiajo | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EC-keskiarvo | | | | | | |
| Lopulliset EC-arvot | | | | | | |

EC (Wh/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Kaupunkiajo

Yhdistetty

EC-keskiarvo

Lopulliset EC-arvot

Tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tiedot

| | Yhdistetty |
| --- | --- |
| Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,COP | |
| AFEC | |

Yhdistetty

Sähkönkulutus (Wh/km) ECDC,COP

AFEC

2.1.2   AJONEUVO L (TAPAUKSEN MUKAAN)

Toistetaan 2.1.1 kohta.

2.1.3   AJONEUVO M (TAPAUKSEN MUKAAN)

Toistetaan 2.1.1 kohta.

2.1.4   LOPULLISET KRITEERIPÄÄSTÖJEN ARVOT (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Suurimmat arvot (18) | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

PM

PN

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Suurimmat arvot (18)

2.2   Tyyppi 2 -testi (a)

Mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat päästötiedot

| Testi | CO (til.-%) | Lambda-arvo (19) | Moottorin pyörimisnopeus (rpm) | Öljyn lämpötila (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joutokäynti | | – | | |
| Joutokäynti suurella nopeudella | | | | |

Testi

CO (til.-%)

Lambda-arvo (19)

Moottorin pyörimisnopeus (rpm)

Öljyn lämpötila (°C)

Joutokäynti

–

Joutokäynti suurella nopeudella

2.3   Tyyppi 3 -testi (a)

Kampikammiokaasupäästöt ilmakehään: ei ole

2.4   Tyyppi 4 -testi (a)

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. selosteet | : | |

Perheen tunnus

:

Ks. selosteet

:

2.5   Tyyppi 5 -testi

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. kestävyysperhettä koskevat selosteet | : | |
| Tyyppi 1- / tyyppi I -testi kriteeripäästöjen testaamiseksi | : | E-säännön nro 154 liitteen B4 tai E-säännön nro 83 mukaisesti (20) |

Perheen tunnus

:

Ks. kestävyysperhettä koskevat selosteet

:

Tyyppi 1- / tyyppi I -testi kriteeripäästöjen testaamiseksi

:

E-säännön nro 154 liitteen B4 tai E-säännön nro 83 mukaisesti (20)

2.6   RDE-testi (tyyppi 1 a)

| RDE-perheen numero | : | MSxxxx |
| --- | --- | --- |
| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |

RDE-perheen numero

:

MSxxxx

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

2.7   Tyyppi 6 -testi (a)

| Perheen tunnus | | |
| --- | --- | --- |
| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| Testipaikka | : | |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | vapaa rullaus (ajovastustiedot) |
| Inertiamassa (kg) | : | |
| Jos poikkeaa tyyppi 1 -testin ajoneuvosta | : | |
| Renkaat | : | |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Mitat (edessä/takana) | : | |
| Dynaaminen vierimissäde (m) | : | |
| Rengaspaine (kPa) | : | |

Perheen tunnus

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

vapaa rullaus (ajovastustiedot)

Inertiamassa (kg)

:

Jos poikkeaa tyyppi 1 -testin ajoneuvosta

:

Renkaat

:

Merkki

:

Tyyppi

:

Mitat (edessä/takana)

:

Dynaaminen vierimissäde (m)

:

Rengaspaine (kPa)

:

| Epäpuhtaudet | CO
  (g/km) | Hiilivedyt
  (g/km) |
| --- | --- | --- |
| Testi | 1 | | |
| 2 | | |
| 3 | | |
| Keskiarvo | | |
| Raja-arvo | | |

Epäpuhtaudet

CO

(g/km)

Hiilivedyt

(g/km)

Testi

1

2

3

Keskiarvo

Raja-arvo

2.8   Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |

Perheen tunnus

:

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

2.9   Savuntiheystesti (b)

2.9.1   VAKIONOPEUSTESTIT

| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |
| --- | --- | --- |

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

2.9.2   RYNTÄYSTESTI

| Mitattu absorptioarvo (m–1) | : | |
| --- | --- | --- |
| Korjattu absorptioarvo (m–1) | : | |

Mitattu absorptioarvo (m–1)

:

Korjattu absorptioarvo (m–1)

:

2.10   Moottorin teho

| Ks. selosteet tai hyväksyntänumero | : | |
| --- | --- | --- |

Ks. selosteet tai hyväksyntänumero

:

2.11   Lämpötilatiedot ajoneuvosta H (VH)

| Ajoneuvon eristys huonoimman tapauksen mukaisesti: | : | kyllä/ei (21) |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti | : | kyllä/ei(10) |
| ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä | : | kyllä/ei(10) |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C) | : | |
| Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C) | : | |
| Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C) | : | |
| Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s) | : | |
| Lämpötila-anturin sijainti | : | |
| Mitattu moottorin lämpötila | : | öljy/jäähdytysneste |

Ajoneuvon eristys huonoimman tapauksen mukaisesti:

:

kyllä/ei (21)

Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti

:

kyllä/ei(10)

ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä

:

kyllä/ei(10)

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C)

:

Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C)

:

Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C)

:

Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s)

:

Lämpötila-anturin sijainti

:

Mitattu moottorin lämpötila

:

öljy/jäähdytysneste

2.12.   Reagenssia käyttävä pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä

| Perheen tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Ks. perhettä koskevat selosteet | : | |

Perheen tunnus

:

Ks. perhettä koskevat selosteet

:

II OSA

ATCT-testin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

Selosteen numero

| HAKIJA | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valmistaja | | | | |
| AIHE | ... |
| Ajovastusperheiden tunnukset | : | |
| Interpolointiperheiden tunnukset | : | |
| ATCT-tunnukset | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| | Interpolointiperheen tunniste | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

...

Ajovastusperheiden tunnukset

:

Interpolointiperheiden tunnukset

:

ATCT-tunnukset

:

Testauksen kohde

Merkki

:

Interpolointiperheen tunniste

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA

PP/KK/VVVV

Yleiset huomautukset:

Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaihtoehto.

Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin alussa.

Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.

Vain tiettyihin ajoneuvotyyppeihin liittyvät testausselosteen kohdat on merkitty kirjaimin seuraavasti:

| (a) | koskee kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja |
| --- | --- |

(a)

koskee kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja

| (b) | koskee puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja. |
| --- | --- |

(b)

koskee puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja.

1.   TESTATUN AJONEUVON KUVAUS

1.1   YLEISTÄ

| Ajoneuvojen numerot | : | Prototyypin numero ja valmistenumero |
| --- | --- | --- |
| Luokka | : | |
| Kori | : | |
| Vetävät pyörät | : | |

Ajoneuvojen numerot

:

Prototyypin numero ja valmistenumero

Luokka

:

Kori

:

Vetävät pyörät

:

1.1.1   Voimalaite

| Voimalaite | : | täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno |
| --- | --- | --- |

Voimalaite

:

täyspolttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno

1.1.2   POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)

Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | | | | | | |
| Toimintaperiaate | : | kaksitahti/nelitahti |
| Sylinterien lukumäärä ja järjestely | : | ... |
| Moottorin iskutilavuus (cm3) | : | | | | | | |
| Moottorin joutokäyntinopeus (rpm) | : | | | ± |
| Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a) | : | | | ± |
| Moottorin nimellisteho | : | | kW | nopeudella | | rpm |
| Suurin nettovääntömomentti | : | | Nm | nopeudella | | rpm |
| Moottorin voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Jäähdytysjärjestelmä | : | Tyyppi: ilma/vesi/öljy |
| Eristys | : | materiaali, määrä, sijainti, nimellistilavuus ja nimellispaino (*4) |

Merkki

:

Tyyppi

:

Toimintaperiaate

:

kaksitahti/nelitahti

Sylinterien lukumäärä ja järjestely

:

...

Moottorin iskutilavuus (cm3)

:

Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)

:

±

Moottorin suuri joutokäyntinopeus (rpm) (a)

:

±

Moottorin nimellisteho

:

kW

nopeudella

rpm

Suurin nettovääntömomentti

:

Nm

nopeudella

rpm

Moottorin voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Jäähdytysjärjestelmä

:

Tyyppi: ilma/vesi/öljy

Eristys

:

materiaali, määrä, sijainti, nimellistilavuus ja nimellispaino (*4)

1.1.3   TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä (tapauksen mukaan)

Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ... |
| Tiheys 15 °C:ssa | : | |
| Rikkipitoisuus | : | Ainoastaan dieselöljy ja bensiini |
| Liite IX | : | |
| Erän numero | : | |
| Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ) | : | |
| Suoraruiskutus | : | kyllä/ei tai kuvaus |
| Ajoneuvon polttoainetyyppi | : | yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel |
| Ohjausyksikkö | | |
| Osan tiedot | : | sama kuin ilmoituslomakkeessa |
| Testattu ohjelmisto | : | luettu lukulaitteella (esimerkiksi) |
| Ilmanvirtausmittari | : | |
| Kaasunsäätimen runko | : | |
| Paineanturi | : | |
| Ruiskutuspumppu | : | |
| Ruiskutussuuttimet | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – ...

Tiheys 15 °C:ssa

:

Rikkipitoisuus

:

Ainoastaan dieselöljy ja bensiini

Liite IX

:

Erän numero

:

Willanin kertoimet (polttomoottorit) CO2-päästöille (g CO2/MJ)

:

Suoraruiskutus

:

kyllä/ei tai kuvaus

Ajoneuvon polttoainetyyppi

:

yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel

Ohjausyksikkö

Osan tiedot

:

sama kuin ilmoituslomakkeessa

Testattu ohjelmisto

:

luettu lukulaitteella (esimerkiksi)

Ilmanvirtausmittari

:

Kaasunsäätimen runko

:

Paineanturi

:

Ruiskutuspumppu

:

Ruiskutussuuttimet

:

1.1.4   POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

1.1.5   IMUJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ahdin | : | kyllä/ei
  merkki ja tyyppi (1) |
| --- | --- | --- |
| Välijäähdytin | : | kyllä/ei
  tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1) |
| Ilmansuodatin (elementti) (1) | : | merkki ja tyyppi |
| Imuäänenvaimennin (1) | : | merkki ja tyyppi |

Ahdin

:

kyllä/ei

merkki ja tyyppi (1)

Välijäähdytin

:

kyllä/ei

tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (1)

Ilmansuodatin (elementti) (1)

:

merkki ja tyyppi

Imuäänenvaimennin (1)

:

merkki ja tyyppi

1.1.6   PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Ensimmäinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys... |
| --- | --- | --- |
| Toinen katalysaattori | : | merkki ja viite (1)
  periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys... |
| Hiukkasloukku | : | on / ei / ei sovellettavissa
  katalysoitu: kyllä/ei
  merkki ja viite (1) |
| Happianturien tiedot ja sijainti | : | ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen |
| Ilmansyöttö | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| Pakokaasun takaisinkierrätys | : | on / ei / ei sovellettavissa
  jäähdytetty/jäähdyttämätön
  suuri/pieni paine |
| Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä | : | on / ei / ei sovellettavissa |
| NOx-anturien tiedot ja sijainti | : | ennen/jälkeen |
| Yleiskuvaus (1) | : | |

Ensimmäinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...

Toinen katalysaattori

:

merkki ja viite (1)

periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / NOx-varastointijärjestelmä / selektiivinen katalyyttinen pelkistys...

Hiukkasloukku

:

on / ei / ei sovellettavissa

katalysoitu: kyllä/ei

merkki ja viite (1)

Happianturien tiedot ja sijainti

:

ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen

Ilmansyöttö

:

on / ei / ei sovellettavissa

Pakokaasun takaisinkierrätys

:

on / ei / ei sovellettavissa

jäähdytetty/jäähdyttämätön

suuri/pieni paine

Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä

:

on / ei / ei sovellettavissa

NOx-anturien tiedot ja sijainti

:

ennen/jälkeen

Yleiskuvaus (1)

:

1.1.7   LÄMMÖNVARAIN (tapauksen mukaan)

Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan.

| Lämmönvarain | : | kyllä/ei |
| --- | --- | --- |
| Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J) | : | |
| Aika lämmön luovutukseen (s) | : | |

Lämmönvarain

:

kyllä/ei

Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J)

:

Aika lämmön luovutukseen (s)

:

1.1.8   VOIMANSIIRTO (tapauksen mukaan)

Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Vaihteisto | : | käsivalintainen/automaattinen/portaaton |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihtomenetelmä |
| Ensisijainen ajotila | : | kyllä/ei
  normaali/ajo/taloudellinen/... |
| Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan) | : | |
| Ohjausyksikkö | : | |
| Vaihteiston voiteluaine | : | merkki ja tyyppi |
| Renkaat |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Mitat (edessä/takana) | : | |
| Dynaaminen vierimissäde (m) | : | |
| Rengaspaine (kPa) | : | |

Vaihteisto

:

käsivalintainen/automaattinen/portaaton

Vaihteenvaihtomenetelmä

Ensisijainen ajotila

:

kyllä/ei

normaali/ajo/taloudellinen/...

Paras ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Huonoin ajotila CO2-päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta (tapauksen mukaan)

:

Ohjausyksikkö

:

Vaihteiston voiteluaine

:

merkki ja tyyppi

Renkaat

Merkki

:

Tyyppi

:

Mitat (edessä/takana)

:

Dynaaminen vierimissäde (m)

:

Rengaspaine (kPa)

:

Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon nopeus (km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) (V1000) vaihteiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta

| R.B. | R.P. | R.T. | V1000 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1/1 | | |
| 2. | 1/1 | | |
| 3. | 1/1 | | |
| 4. | 1/1 | | |
| 5. | 1/1 | | |
| ... | | | |
| | | | |

R.B.

R.P.

R.T.

V1000

1.

1/1

2.

1/1

3.

1/1

4.

1/1

5.

1/1

...

1.1.9   SÄHKÖKONE (tapauksen mukaan)

Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Huipputeho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Huipputeho (kW)

:

1.1.10   AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ (tapauksen mukaan)

Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan.

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Kapasiteetti (Ah) | : | |
| Nimellisjännite (V) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Kapasiteetti (Ah)

:

Nimellisjännite (V)

:

1.1.11   –

1.1.12   TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen mukaan)

Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pienjännitejärjestelmä tai laturi)

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Teho (kW) | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Teho (kW)

:

1.2   AJONEUVON KUVAUS

1.2.1   MASSA

| Ajoneuvon H testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |

Ajoneuvon H testimassa (kg)

:

1.2.2   AJOVASTUSPARAMETRIT

| f0 (N) | : | |
| --- | --- | --- |
| f1 (N/(km/h)) | : | |
| f2 (N/(km/h)2) | : | |
| f2_TReg (N/(km/h)2) | : | |
| Syklin energiantarve (J) | : | |
| Ajovastustestin selosteen viite | : | |
| Ajovastusperheen tunniste | : | |

f0 (N)

:

f1 (N/(km/h))

:

f2 (N/(km/h)2)

:

f2_TReg (N/(km/h)2)

:

Syklin energiantarve (J)

:

Ajovastustestin selosteen viite

:

Ajovastusperheen tunniste

:

1.2.3   SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT

| Sykli (supistamaton) | : | Luokka 1 / 2 / 3a / 3b |
| --- | --- | --- |
| Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg) | : | (tapauksen mukaan) |
| Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely | : | kyllä/ei |
| Ajoneuvon suurin nopeus (km/h) | : | |
| Supistaminen (tapauksen mukaan) | : | kyllä/ei |
| Supistustekijä fdsc | : | |
| Syklin ajomatka (m) | : | |
| Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää) | : | tapauksen mukaan |

Sykli (supistamaton)

:

Luokka 1 / 2 / 3a / 3b

Nimellistehon ja ajokuntoisen ajoneuvon massan – 75 kg suhde (PMR) (W/kg)

:

(tapauksen mukaan)

Mittauksen aikana käytetty nopeudenrajoitusmenettely

:

kyllä/ei

Ajoneuvon suurin nopeus (km/h)

:

Supistaminen (tapauksen mukaan)

:

kyllä/ei

Supistustekijä fdsc

:

Syklin ajomatka (m)

:

Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennettyä testausmenetelmää)

:

tapauksen mukaan

1.2.4   VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)

| Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio | | (ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos) |
| --- | --- | --- |
| Vaihteenvaihto | : | Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen |
| nmin_drive | | |
| Ykkösvaihde | : | ... rpm |
| Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle | : | ... rpm |
| Kakkosvaihteelta pysähdyksiin | : | ... rpm |
| Kakkosvaihde | : | ... rpm |
| Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet | : | ... rpm |
| Ykkösvaihdetta ei käytetä | : | kyllä/ei |
| n_95_high kaikille vaihteille | : | ... rpm |
| n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up) | : | ... rpm |
| n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down) | : | ... rpm |
| t_start_phase: s | : | ...s |
| n_min_drive_start | : | ... rpm |
| n_min_drive_up_start | : | ... rpm |
| ASM-marginaalin käyttö: | : | kyllä/ei |
| ASM-arvot | : | |

Vaihteenvaihdon laskennassa käytettävä versio

(ilmoitetaan sovellettava asetuksen (EU) 2017/1151 muutos)

Vaihteenvaihto

:

Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen

nmin_drive

Ykkösvaihde

:

... rpm

Ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle

:

... rpm

Kakkosvaihteelta pysähdyksiin

:

... rpm

Kakkosvaihde

:

... rpm

Kolmosvaihde ja suuremmat vaihteet

:

... rpm

Ykkösvaihdetta ei käytetä

:

kyllä/ei

n_95_high kaikille vaihteille

:

... rpm

n_min_drive_set kiihdytys- ja tasaisen nopeuden vaiheissa (n_min_drive_up)

:

... rpm

n_min_drive_set hidastusvaiheissa (nmin_drive_down)

:

... rpm

t_start_phase: s

:

...s

n_min_drive_start

:

... rpm

n_min_drive_up_start

:

... rpm

ASM-marginaalin käyttö:

:

kyllä/ei

ASM-arvot

:

2.   TESTITULOKSET

| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| --- | --- | --- |
| Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla | : | kaksipyöräveto/nelipyöräveto |
| Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa? | : | kyllä/ei/tarpeeton |
| Toiminta alustadynamometrillä | | kyllä/ei |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Dynamometri kaksi-/nelipyörävedolla

:

kaksipyöräveto/nelipyöräveto

Pyörikö ei-vetävä akseli kaksipyörävedossa?

:

kyllä/ei/tarpeeton

Toiminta alustadynamometrillä

kyllä/ei

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

2.1   TESTI LÄMPÖTILASSA 14 °C

| Testipäivämäärät | : | (päivä/kuukausi/ vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | | | |
| Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm) | : | | | |
| Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä) | : | ajoneuvon keskilinjalla / ... |
| Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) | : | | | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde (%) | : | x,x |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h) | : | x,xx |
| Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta | : | kaasupoljin pohjassa |

Testipäivämäärät

:

(päivä/kuukausi/ vuosi)

Testipaikka

:

Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm)

:

Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä)

:

ajoneuvon keskilinjalla / ...

Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)

:

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

:

x,x

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h)

:

x,xx

Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta

:

kaasupoljin pohjassa

2.1.1   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpidettäessä

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Mitatut arvot | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Mitatut arvot

Raja-arvot

2.1.2   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävissä testeissä

| CO2-päästöt (g/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu arvo MCO2,p,1 / MCO2,c,2 | | | | | |
| Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,2b / MCO2,c,2b | | | | | |
| RCB-korjauskerroin (22) | | | | | |
| MCO2,p,3 / MCO2,c,3 | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Mitattu arvo MCO2,p,1 / MCO2,c,2

Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,2b / MCO2,c,2b

RCB-korjauskerroin (22)

MCO2,p,3 / MCO2,c,3

2.2   TESTI LÄMPÖTILASSA 23 °C

Annetaan tiedot tai viitataan tyyppi 1 -testin selosteeseen

| Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | | | |
| Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm) | : | | | |
| Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä) | : | ajoneuvon keskilinjalla / ... |
| Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm) | : | | | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde (%) | : | x,x |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h) | : | x,xx |
| Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta | : | kaasupoljin pohjassa |

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Jäähdytystuulettimen matalamman reunan korkeus maasta (cm)

:

Tuulettimen keskipisteen sijainti sivusuunnassa (jos muutettu valmistajan pyynnöstä)

:

ajoneuvon keskilinjalla / ...

Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)

:

IWR: inertiaalisen työn suhde (%)

:

x,x

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo (km/h)

:

x,xx

Kuvaus ajosyklin hyväksyttävästä poikkeamasta

:

kaasupoljin pohjassa

2.2.1   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpidettäessä

| Epäpuhtaudet | CO | THC (a) | NMHC (a) | NOx | THC + NOx (b) | Hiukkaset | Hiukkasmäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (mg/km) | (#.1011/km) |
| Lopulliset arvot | | | | | | | |
| Raja-arvot | | | | | | | |

Epäpuhtaudet

CO

THC (a)

NMHC (a)

NOx

THC + NOx (b)

Hiukkaset

Hiukkasmäärä

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(mg/km)

(#.1011/km)

Lopulliset arvot

Raja-arvot

2.2.2   Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO2-päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävissä testeissä

| CO2-päästöt (g/km) | Hidas | Keskinopea | Nopea | Moottoritie | Yhdistetty |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitattu arvo MCO2,p,1 / MCO2,c,2 | | | | | |
| Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,2b / MCO2,c,2b | | | | | |
| RCB-korjauskerroin (23) | | | | | |
| MCO2,p,3 / MCO2,c,3 | | | | | |

CO2-päästöt (g/km)

Hidas

Keskinopea

Nopea

Moottoritie

Yhdistetty

Mitattu arvo MCO2,p,1 / MCO2,c,2

Mitattu nopeus- ja matkakorjattu arvo MCO2,p,2b / MCO2,c,2b

RCB-korjauskerroin (23)

MCO2,p,3 / MCO2,c,3

2.3   PÄÄTELMÄT

| CO2-päästöt (g/km) | Yhdistetty |
| --- | --- |
| ATCT (14 °C) MCO2,Treg | |
| Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23
  o | |
| Perheen korjauskerroin (FCF) | |

CO2-päästöt (g/km)

Yhdistetty

ATCT (14 °C) MCO2,Treg

Tyyppi 1 (23 °C) MCO2,23
  o

Perheen korjauskerroin (FCF)

2.4.   VERTAILUAJONEUVON LÄMPÖTILATIEDOT LÄMPÖTILASSA 23 °C TEHDYN TESTIN JÄLKEEN

| Ajoneuvon eristys huonoimman tapauksen mukaisesti: | : | kyllä/ei (24) |
| --- | --- | --- |
| Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti | : | kyllä/ei(13) |
| ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä | : | kyllä/ei(13) |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C) | : | |
| Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C) | : | |
| Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C) | : | |
| Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s) | : | |
| Lämpötila-anturin sijainti | : | |
| Mitattu moottorin lämpötila | : | öljy/jäähdytysneste |

Ajoneuvon eristys huonoimman tapauksen mukaisesti:

:

kyllä/ei (24)

Ajoneuvon jäähdyttäminen huonoimman tapauksen mukaisesti

:

kyllä/ei(13)

ATCT-perhe, joka koostuu yhdestä interpolointiperheestä

:

kyllä/ei(13)

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C)

:

Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C)

:

Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen viimeisten 3 tunnin keskilämpötilan erotus ΔT_ATCT (°C)

:

Vähimmäisseisonta-aika tsoak_ATCT (s)

:

Lämpötila-anturin sijainti

:

Mitattu moottorin lämpötila

:

öljy/jäähdytysneste

”Lisäys 8 b

Ajovastustestin seloste

Ajovastuksen määrittämistestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

Selosteen numero

| HAKIJA | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Valmistaja | | | |
| AIHE | Ajoneuvon ajovastuksen / ... määrittäminen |
| Ajovastusperheiden tunnukset | : | |
| Testauksen kohde |
| | Merkki | : | |
| | Tyyppi | : | |
| PÄÄTELMÄ | Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen. |

HAKIJA

Valmistaja

AIHE

Ajoneuvon ajovastuksen / ... määrittäminen

Ajovastusperheiden tunnukset

:

Testauksen kohde

Merkki

:

Tyyppi

:

PÄÄTELMÄ

Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.

| PAIKKA | PP/KK/VVVV |
| --- | --- |

PAIKKA

PP/KK/VVVV

1.   KOHTEENA OLEVAT AJONEUVOT

| Merkit | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyypit | : | |
| Kauppanimi | : | |
| Suurin nopeus (km/h) | : | |
| Vetävät akselit | : | |

Merkit

:

Tyypit

:

Kauppanimi

:

Suurin nopeus (km/h)

:

Vetävät akselit

:

2.   TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS

Jos interpolointia ei tehdä, kuvataan (energiantarpeeltaan) huonoimman tapauksen ajoneuvo.

2.1   Tuulitunnelimenetelmä

| Yhdistettynä | : | hihna-/alustadynamometriin |
| --- | --- | --- |

Yhdistettynä

:

hihna-/alustadynamometriin

2.1.1   Yleistä

| | Tuulitunneli | Dynamometri |
| --- | --- | --- |
| | HR | LR | HR | LR |
| Merkki | | | | |
| Tyyppi | | | | |
| Versio | | | | |
| Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ) | | | | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | – | – | | |
| Ajokilometrit | – | – | | |

Tuulitunneli

Dynamometri

HR

LR

HR

LR

Merkki

Tyyppi

Versio

Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

–

–

Ajokilometrit

–

–

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Versio | : | |
| Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ) | : | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | : | |
| Ajokilometrit | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Versio

:

Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ)

:

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

:

Ajokilometrit

:

2.1.2   Massat

| | | Dynamometri |
| --- | --- | --- |
| | HR | LR |
| Testimassa (kg) | | |
| Keskimääräinen massa mav (kg) | | |
| Arvo mr (kg/akseli) | | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | | |

Dynamometri

HR

LR

Testimassa (kg)

Keskimääräinen massa mav (kg)

Arvo mr (kg/akseli)

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |
| Keskimääräinen massa mav (kg) | : | (keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen) |
| Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna | : | |
| Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo | : | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | : | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | : | |

Testimassa (kg)

:

Keskimääräinen massa mav (kg)

:

(keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen)

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna

:

Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo

:

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

:

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

:

2.1.3   Renkaat

| | Tuulitunneli | Dynamometri |
| --- | --- | --- |
| | HR | LR | HR | LR |
| Kokomerkintä | | | | |
| Merkki | | | | |
| Tyyppi | | | | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | – | – | | |
| Takana (kg/t) | – | – | | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | – | – | | |
| Takana (kPa) | – | – | | |

Tuulitunneli

Dynamometri

HR

LR

HR

LR

Kokomerkintä

Merkki

Tyyppi

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

–

–

Takana (kg/t)

–

–

Rengaspaine

Edessä (kPa)

–

–

Takana (kPa)

–

–

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Kokomerkintä |
| --- |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | : | |
| Takana (kg/t) | : | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | : | |
| Takana (kPa) | : | |

Kokomerkintä

Merkki

:

Tyyppi

:

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

:

Takana (kg/t)

:

Rengaspaine

Edessä (kPa)

:

Takana (kPa)

:

2.1.4   Kori

| | Tuulitunneli |
| --- | --- |
| | HR | LR |
| Tyyppi | AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD | |
| Versio | | |
| Aerodynaamiset laitteet |
| Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat | kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan | |
| Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo | | |
| Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2) | – | |

Tuulitunneli

HR

LR

Tyyppi

AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD

Versio

Aerodynaamiset laitteet

Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat

kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan

Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo

Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2)

–

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Korin muodon kuvaus | : | Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa) |
| --- | --- | --- |
| Otsapinta-ala Afr (m2) | : | |

Korin muodon kuvaus

:

Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa)

Otsapinta-ala Afr (m2)

:

2.2   TIELLÄ

2.2.1   Yleistä

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Merkki | | |
| Tyyppi | | |
| Versio | | |
| Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ) | | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | | |
| Ajokilometrit | | |

HR

LR

Merkki

Tyyppi

Versio

Syklin energiantarve WLTC-syklin kokonaisen luokan 3 syklin ajalta (kJ)

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

Ajokilometrit

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Merkki | : | |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | : | |
| Versio | : | |
| Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ) | : | |
| Poikkeama tuotantosarjaan nähden | : | |
| Ajokilometrit | : | |

Merkki

:

Tyyppi

:

Versio

:

Syklin energiantarve kokonaisen WLTC-syklin ajalta (kJ)

:

Poikkeama tuotantosarjaan nähden

:

Ajokilometrit

:

2.2.2   Massat

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Testimassa (kg) | | |
| Keskimääräinen massa mav (kg) | | |
| Arvo mr (kg/akseli) | | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | | |

HR

LR

Testimassa (kg)

Keskimääräinen massa mav (kg)

Arvo mr (kg/akseli)

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Testimassa (kg) | : | |
| --- | --- | --- |
| Keskimääräinen massa mav (kg) | : | (keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen) |
| Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna | : | |
| Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo | : | |
| Luokan M ajoneuvo:
  ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%) | | |
| Luokan N ajoneuvo:
  painon jakautuminen (kg tai %) | | |

Testimassa (kg)

:

Keskimääräinen massa mav (kg)

:

(keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen)

Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna

:

Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeettinen keskiarvo

:

Luokan M ajoneuvo:

ajokuntoisen ajoneuvon massan osuus etuakselilla (%)

Luokan N ajoneuvo:

painon jakautuminen (kg tai %)

2.2.3   Renkaat

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Kokomerkintä | | |
| Merkki | | |
| Tyyppi | | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | | |
| Takana (kg/t) | | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | | |
| Takana (kPa) | | |

HR

LR

Kokomerkintä

Merkki

Tyyppi

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

Takana (kg/t)

Rengaspaine

Edessä (kPa)

Takana (kPa)

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Kokomerkintä | : | |
| --- | --- | --- |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | |
| Vierintävastus |
| Edessä (kg/t) | : | |
| Takana (kg/t) | : | |
| Rengaspaine |
| Edessä (kPa) | : | |
| Takana (kPa) | : | |

Kokomerkintä

:

Merkki

:

Tyyppi

:

Vierintävastus

Edessä (kg/t)

:

Takana (kg/t)

:

Rengaspaine

Edessä (kPa)

:

Takana (kPa)

:

2.2.4   Kori

| | HR | LR |
| --- | --- | --- |
| Tyyppi | AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD | |
| Versio | | |
| Aerodynaamiset laitteet |
| Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat | kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan | |
| Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo | | |
| Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2) | – | |

HR

LR

Tyyppi

AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD

Versio

Aerodynaamiset laitteet

Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat

kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan

Asennettujen aerodynaamisten lisävarusteiden luettelo

Delta (CD × Af)LH verrattuna arvoon HR (m2)

–

Tai ajovastusmatriisiperheen tapauksessa:

| Korin muodon kuvaus | : | Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa) |
| --- | --- | --- |
| Otsapinta-ala Afr (m2) | : | |

Korin muodon kuvaus

:

Neliömäinen (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa korinmuotoa)

Otsapinta-ala Afr (m2)

:

2.3   VOIMALAITE

2.3.1   Ajoneuvo H

| Moottorin tunnus | : | |
| --- | --- | --- |
| Voimansiirron tyyppi | : | käsivalintainen, automaattinen, portaaton |
| Voimansiirron malli
  (valmistajan tunnukset) | : | (vääntömomenttiarvo ja kytkinten lukumäärä kirjataan ilmoituslomakkeeseen) |
| Katetut voimansiirron mallit
  (valmistajan tunnukset) | : | | | |
| Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella (N/V-suhde) | : | Vaihde | Välityssuhde | N/V-suhde |
| 1. | 1/.. | |
| 2. | 1/.. | |
| 3. | 1/.. | |
| 4. | 1/.. | |
| 5. | 1/.. | |
| 6. | 1/.. | |
| .. | | |
| .. | | |
| Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähkökoneet | : | (ei sähkökonetta tai ei vapaarullaustilaa) |
| Sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä | : | rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen ... |
| Jäähdytysaineen tyyppi | : | ilma, neste, ... |

Moottorin tunnus

:

Voimansiirron tyyppi

:

käsivalintainen, automaattinen, portaaton

Voimansiirron malli

(valmistajan tunnukset)

:

(vääntömomenttiarvo ja kytkinten lukumäärä kirjataan ilmoituslomakkeeseen)

Katetut voimansiirron mallit

(valmistajan tunnukset)

:

Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella (N/V-suhde)

:

Vaihde

Välityssuhde

N/V-suhde

1.

1/..

2.

1/..

3.

1/..

4.

1/..

5.

1/..

6.

1/..

..

..

Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähkökoneet

:

(ei sähkökonetta tai ei vapaarullaustilaa)

Sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä

:

rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen ...

Jäähdytysaineen tyyppi

:

ilma, neste, ...

2.3.2   Ajoneuvo L

Toistetaan 2.3.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.

2.4   TESTITULOKSET

2.4.1   Ajoneuvo H

| Testien päivämäärät | : | pp/kk/vvvv (tuulitunneli)
  pp/kk/vvvv (dynamometri)
  tai
  pp/kk/vvvv (tiellä) |
| --- | --- | --- |

Testien päivämäärät

:

pp/kk/vvvv (tuulitunneli)

pp/kk/vvvv (dynamometri)

tai

pp/kk/vvvv (tiellä)

TIELLÄ

| Testausmenetelmä | : | vapaa rullaus
  tai vääntömomenttimittarimenetelmä |
| --- | --- | --- |
| Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot) | : | |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |
| Pyörien suuntaus | : | aurauskulma ja pyörän kallistuma |
| Maavara (25) | : | |
| Ajoneuvon korkeus (26) | : | |
| Ajovoimalinjan voiteluaineet | : | |
| Pyörien laakerien voiteluaineet | : | |
| Jarrujen säätö epäedustavan laahauksen välttämiseksi | : | |
| Suurin vertailunopeus (km/h) | : | |
| Tuulimittaus | : | paikallaan
  tai ajoneuvossa: tuulimittauksen vaikutus (CD × A), korjattu vai ei? |
| Katkojen lukumäärä | : | |
| Tuuli | : | keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan |
| Ilmanpaine | : | |
| Lämpötila (keskiarvo) | : | |
| Tuulikorjaus | : | kyllä/ei |
| Rengaspaineen säätäminen | : | kyllä/ei |
| Raakatulokset | : | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0 =
  c1 =
  c2 =
  Vapaa rullaus:
  f0

  f1

  f2 |
| Lopulliset tulokset | | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0 =
  c1 =
  c2 =
  ja
  f0 =
  f1 =
  f2 =
  Vapaa rullaus:
  f0 =
  f1 =
  f2 = |

Testausmenetelmä

:

vapaa rullaus

tai vääntömomenttimittarimenetelmä

Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot)

:

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

Pyörien suuntaus

:

aurauskulma ja pyörän kallistuma

Maavara (25)

:

Ajoneuvon korkeus (26)

:

Ajovoimalinjan voiteluaineet

:

Pyörien laakerien voiteluaineet

:

Jarrujen säätö epäedustavan laahauksen välttämiseksi

:

Suurin vertailunopeus (km/h)

:

Tuulimittaus

:

paikallaan

tai ajoneuvossa: tuulimittauksen vaikutus (CD × A), korjattu vai ei?

Katkojen lukumäärä

:

Tuuli

:

keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan

Ilmanpaine

:

Lämpötila (keskiarvo)

:

Tuulikorjaus

:

kyllä/ei

Rengaspaineen säätäminen

:

kyllä/ei

Raakatulokset

:

Vääntömomenttimenetelmä:

c0 =

c1 =

c2 =

Vapaa rullaus:

f0

f1

f2

Lopulliset tulokset

Vääntömomenttimenetelmä:

c0 =

c1 =

c2 =

ja

f0 =

f1 =

f2 =

Vapaa rullaus:

f0 =

f1 =

f2 =

Tai

TUULITUNNELIMENETELMÄ

| Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot) | : | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Testauspaikan luokitus | : | Selosteen viitetiedot ja päiväys |
| Dynamometri |
| Dynamometrin tyyppi | : | hihna-/alustadynamometri |
| Menetelmä | : | vakiintuneet nopeudet tai hidastus |
| Lämmitys | : | lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla |
| Kuormituskäyrän korjaus | : | (alustadynamometrille tapauksen mukaan) |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla | : | Nopeus (km/h) | CD × A (m2) |
| ... | ... |
| ... | ... |
| Tulos | : | f0 =
  f1 =
  f2 = |

Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot)

:

Testauspaikan luokitus

:

Selosteen viitetiedot ja päiväys

Dynamometri

Dynamometrin tyyppi

:

hihna-/alustadynamometri

Menetelmä

:

vakiintuneet nopeudet tai hidastus

Lämmitys

:

lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla

Kuormituskäyrän korjaus

:

(alustadynamometrille tapauksen mukaan)

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla

:

Nopeus (km/h)

CD × A (m2)

...

...

...

...

Tulos

:

f0 =

f1 =

f2 =

Tai

AJOVASTUSMATRIISI TIELLÄ

| Testausmenetelmä | : | vapaa rullaus
  tai vääntömomenttimittarimenetelmä |
| --- | --- | --- |
| Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot) | : | |
| Vapaarullaustila | : | kyllä/ei |
| Pyörien suuntaus | : | aurauskulma ja pyörän kallistuma |
| Maavara (27) | : | |
| Ajoneuvon korkeus (28) | : | |
| Ajovoimalinjan voiteluaineet | : | |
| Pyörien laakerien voiteluaineet | : | |
| Jarrujen säätö epäedustavan laahauksen välttämiseksi | : | |
| Suurin vertailunopeus (km/h) | : | |
| Tuulimittaus | : | paikallaan
  tai ajoneuvossa: tuulimittauksen vaikutus (CD × A), korjattu vai ei? |
| Katkojen lukumäärä | : | |
| Tuuli | : | keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan |
| Ilmanpaine | : | |
| Lämpötila (keskiarvo) | : | |
| Tuulikorjaus | : | kyllä/ei |
| Rengaspaineen säätäminen | : | kyllä/ei |
| Raakatulokset | : | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0r =
  c1r =
  c2r =
  Vapaa rullaus:
  f0r =
  f1r =
  f2r = |
| Lopulliset tulokset | | Vääntömomenttimenetelmä:
  c0r =
  c1r =
  c2r =
  ja
  f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  Vapaa rullaus:
  f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle LM) = |

Testausmenetelmä

:

vapaa rullaus

tai vääntömomenttimittarimenetelmä

Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan tunnistetiedot)

:

Vapaarullaustila

:

kyllä/ei

Pyörien suuntaus

:

aurauskulma ja pyörän kallistuma

Maavara (27)

:

Ajoneuvon korkeus (28)

:

Ajovoimalinjan voiteluaineet

:

Pyörien laakerien voiteluaineet

:

Jarrujen säätö epäedustavan laahauksen välttämiseksi

:

Suurin vertailunopeus (km/h)

:

Tuulimittaus

:

paikallaan

tai ajoneuvossa: tuulimittauksen vaikutus (CD × A), korjattu vai ei?

Katkojen lukumäärä

:

Tuuli

:

keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan

Ilmanpaine

:

Lämpötila (keskiarvo)

:

Tuulikorjaus

:

kyllä/ei

Rengaspaineen säätäminen

:

kyllä/ei

Raakatulokset

:

Vääntömomenttimenetelmä:

c0r =

c1r =

c2r =

Vapaa rullaus:

f0r =

f1r =

f2r =

Lopulliset tulokset

Vääntömomenttimenetelmä:

c0r =

c1r =

c2r =

ja

f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =

Vapaa rullaus:

f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =

Tai

AJOVASTUSMATRIISI-TUULITUNNELIMENETELMÄ

| Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot) | : | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Testauspaikan luokitus | : | Selosteen viitetiedot ja päiväys |
| Dynamometri |
| Dynamometrin tyyppi | : | hihna-/alustadynamometri |
| Menetelmä | : | vakiintuneet nopeudet tai hidastus |
| Lämmitys | : | lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla |
| Kuormituskäyrän korjaus | : | (alustadynamometrille tapauksen mukaan) |
| Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä | : | Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä |
| Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla | : | Nopeus (km/h) | CD × A (m2) |
| ... | ... |
| ... | ... |
| Tulos | : | f0r =
  f1r =
  f2r =
  f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =
  f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =
  f2r (laskettu ajoneuvolle LM) = |

Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamometrin tunnistetiedot)

:

Testauspaikan luokitus

:

Selosteen viitetiedot ja päiväys

Dynamometri

Dynamometrin tyyppi

:

hihna-/alustadynamometri

Menetelmä

:

vakiintuneet nopeudet tai hidastus

Lämmitys

:

lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla

Kuormituskäyrän korjaus

:

(alustadynamometrille tapauksen mukaan)

Alustadynamometrin asetusten säätömenetelmä

:

Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä

Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna otsapinta-alalla

:

Nopeus (km/h)

CD × A (m2)

...

...

...

...

Tulos

:

f0r =

f1r =

f2r =

f0r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle HM) =

f0r (laskettu ajoneuvolle LM) =

f2r (laskettu ajoneuvolle LM) =

2.4.2   Ajoneuvo L

Toistetaan 2.4.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.

”Lisäys 8 c

Testauskaavakkeen malli

Testauskaavakkeeseen merkitään kirjatut tiedot, joita ei ole esitetty testausselosteissa.

Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on säilytettävä testauskaavakkeet vähintään kymmenen vuoden ajan.

Testauskaavakkeissa on tapauksen mukaan esitettävä vähintään seuraavat tiedot.

| Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B4 |
| --- |
| Kertoimet c0, c1 ja c2 | : | c0 =
  c1 =
  c2 = |
| Alustadynamometrilla mitatut vapaa rullaus -ajat | : | Vertailunopeus (km/h) | Vapaan rullauksen aika (s) |
| 130 | |
| 120 | |
| 110 | |
| 100 | |
| 90 | |
| 80 | |
| 70 | |
| 60 | |
| 50 | |
| 40 | |
| 30 | |
| 20 | |
| Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja | : | paino (kg)
  ajoneuvolla/ajoneuvossa |
| Rullausajat vapaa rullaus -menettelyn suorittamisen jälkeen | : | Vertailunopeus (km/h) | Vapaan rullauksen aika (s) |
| 130 | |
| 120 | |
| 110 | |
| 100 | |
| 90 | |
| 80 | |
| 70 | |
| 60 | |
| 50 | |
| 40 | |
| 30 | |
| 20 | |
| Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B5 |
| NOx-muuntimen tehokkuus


  Osoitetut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, kun NOx-analysaattori on NO-tilassa, jolloin kalibrointikaasu ei kulje muuntimen läpi | : | (a) =
  (b) =
  (c) =
  (d) =
  Pitoisuus NO-tilassa = |
| Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B6 |
| Ajoneuvon todellinen ajomatka | : | |
| Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvo, joka ei kykene seuraamaan syklin kulkua:
  poikkeamat ajosyklistä | : | |
| Ajosuoriteindeksit: | | |
| Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti: | :
  : | |
| IWR: inertiaalisen työn suhde | : | |
| RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo | :
  :
  : | |
| Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen | | |
| Suodatin ennen testiä | : | |
| Suodatin testin jälkeen | : | |
| Vertailusuodatin | : | |
| Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitteen tasaantumisen jälkeen | : | |
| Regenerointitekijän määrittäminen | | |
| Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin välissä, joissa tapahtuu regenerointi | : | |
| Niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömittauksia tehdään | : | |
| Päästöjen massan mittaaminen M′sij kullekin yhdisteelle i kussakin syklissä j | : | |
| Regenerointitekijän määrittäminen


  Täydellistä regenerointia varten mitattujen sovellettavien testisyklien lukumäärä d | : | |
| Regenerointitekijän määrittäminen | | |
| Msi | : | |
| Mpi | : | |
| Ki | : | |
| Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B6a |
| ATCT


  Testihuoneen ilman lämpötila ja kosteus mitattuna ajoneuvon tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz | : | Lämpötilan asetusarvo = Treg

  Todellinen lämpötila-arvo
  ± 3 °C testin alussa
  ± 5 °C testin aikana |
| Seisonta-alueen lämpötila jatkuvasti mitattuna vähimmäistaajuudella 0,033 Hz | : | Lämpötilan asetusarvo = Treg

  Todellinen lämpötila-arvo
  ± 3 °C testin alussa
  ± 5 °C testin aikana |
| Siirtoon esivakautuksesta seisonta-alueelle kulunut aika | : | ≤ 10 minuuttia |
| Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen | : | ≤ 10 minuuttia |
| Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin | : | aika loppulämpötilan mittauksesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin päättymiseen |
| Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä C3 |
| Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti


  Ympäristön lämpötila kahden vuorokausivaihtelusyklin aikana (kirjataan vähintään minuutin välein) | : | | |
| Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus


  Ympäristön lämpötila ensimmäisen 11-tuntisen profiilin aikana (kirjataan vähintään 10 minuutin välein) | : | | |

Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B4

Kertoimet c0, c1 ja c2

:

c0 =

c1 =

c2 =

Alustadynamometrilla mitatut vapaa rullaus -ajat

:

Vertailunopeus (km/h)

Vapaan rullauksen aika (s)

130

120

110

100

90

80

70

60

50

40

30

20

Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja

:

paino (kg)

ajoneuvolla/ajoneuvossa

Rullausajat vapaa rullaus -menettelyn suorittamisen jälkeen

:

Vertailunopeus (km/h)

Vapaan rullauksen aika (s)

130

120

110

100

90

80

70

60

50

40

30

20

Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B5

NOx-muuntimen tehokkuus

Osoitetut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, kun NOx-analysaattori on NO-tilassa, jolloin kalibrointikaasu ei kulje muuntimen läpi

:

(a) =

(b) =

(c) =

(d) =

Pitoisuus NO-tilassa =

Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B6

Ajoneuvon todellinen ajomatka

:

Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta ajoneuvo, joka ei kykene seuraamaan syklin kulkua:

poikkeamat ajosyklistä

:

Ajosuoriteindeksit:

Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:

:

:

IWR: inertiaalisen työn suhde

:

RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo

:

:

:

Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen

Suodatin ennen testiä

:

Suodatin testin jälkeen

:

Vertailusuodatin

:

Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitteen tasaantumisen jälkeen

:

Regenerointitekijän määrittäminen

Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin välissä, joissa tapahtuu regenerointi

:

Niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömittauksia tehdään

:

Päästöjen massan mittaaminen M′sij kullekin yhdisteelle i kussakin syklissä j

:

Regenerointitekijän määrittäminen

Täydellistä regenerointia varten mitattujen sovellettavien testisyklien lukumäärä d

:

Regenerointitekijän määrittäminen

Msi

:

Mpi

:

Ki

:

Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä B6a

ATCT

Testihuoneen ilman lämpötila ja kosteus mitattuna ajoneuvon tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 0,1 Hz

:

Lämpötilan asetusarvo = Treg

Todellinen lämpötila-arvo

± 3 °C testin alussa

± 5 °C testin aikana

Seisonta-alueen lämpötila jatkuvasti mitattuna vähimmäistaajuudella 0,033 Hz

:

Lämpötilan asetusarvo = Treg

Todellinen lämpötila-arvo

± 3 °C testin alussa

± 5 °C testin aikana

Siirtoon esivakautuksesta seisonta-alueelle kulunut aika

:

≤ 10 minuuttia

Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen

:

≤ 10 minuuttia

Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin

:

aika loppulämpötilan mittauksesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin päättymiseen

Tiedot E-säännön nro 154 liitteestä C3

Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti

Ympäristön lämpötila kahden vuorokausivaihtelusyklin aikana (kirjataan vähintään minuutin välein)

:

Hiilisäiliön puhallushäviökuormitus

Ympäristön lämpötila ensimmäisen 11-tuntisen profiilin aikana (kirjataan vähintään 10 minuutin välein)

:

| 9) | Muutetaan lisäys 8 d seuraavasti:


  1) | Ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon. |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan lisäys 8 d seuraavasti:

1)

Ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon.

| 2) | Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

  ”Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä


  Testien päivämäärä | : | (päivä/kuukausi/vuosi) |
| --- | --- | --- | --- |
| Testipaikka | : | |
| Hiilisäiliön vanhentamistestin seloste | : | |
| Täyttöaste | : | |
| Polttoaineen eritelmät |
| Merkki | : | |
| Tyyppi | : | vertailupolttoaineen nimi ...” |
| Tiheys lämpötilassa 15 °C (kg/m3) | : | |
| Etanolipitoisuus (%) | : | |
| Erän numero | : | |

2)

Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”Hiilisäiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä

Testien päivämäärä

:

(päivä/kuukausi/vuosi)

Testipaikka

:

Hiilisäiliön vanhentamistestin seloste

:

Täyttöaste

:

Polttoaineen eritelmät

Merkki

:

Tyyppi

:

vertailupolttoaineen nimi ...”

Tiheys lämpötilassa 15 °C (kg/m3)

3

:

Etanolipitoisuus (%)

:

Erän numero

:

| 3) | Poistetaan 2.3.5 kohdan viimeinen rivi. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan 2.3.5 kohdan viimeinen rivi.

| 4) | Lisätään 2.3.6 kohta seuraavasti:


  ”2.3.6 | Mahdollisessa vaihtoehtoisessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävät demonstroidut menettelyt:


  Vuototesti | : | Vaihtoehtoiset paineet ja/tai ajat tai vaihtoehtoinen testausmenettely |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuuletustesti | : | Vaihtoehtoinen paine ja/tai aika tai vaihtoehtoinen testausmenettely |
| Tyhjennystesti | : | Vaihtoehtoinen virtaama tai testausmenettely |
| Suljettu säiliö | : | Vaihtoehtoinen testausmenettely” |

4)

Lisätään 2.3.6 kohta seuraavasti:

”2.3.6

Mahdollisessa vaihtoehtoisessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävät demonstroidut menettelyt:

Vuototesti

:

Vaihtoehtoiset paineet ja/tai ajat tai vaihtoehtoinen testausmenettely

Tuuletustesti

:

Vaihtoehtoinen paine ja/tai aika tai vaihtoehtoinen testausmenettely

Tyhjennystesti

:

Vaihtoehtoinen virtaama tai testausmenettely

Suljettu säiliö

:

Vaihtoehtoinen testausmenettely”

---

(1)  Vetyajoneuvojen ja flex-fuel-biodieselajoneuvojen erityiset testimenettelyt määritellään myöhemmin.

1

(2)  Hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoottori.

2

(3)  Kun kahdella polttoaineella toimiva ajoneuvo on yhdistetty flex-fuel-ajoneuvoon, sovelletaan molempia testivaatimuksia.

3

(4)  Kun ajoneuvo toimii vedyllä, määritetään vain typen oksidien päästöt (NOx).

4

x

(5)  Hiukkasmassan ja hiukkasmäärän raja-arvoja ja niitä koskevia mittausmenettelyjä ei sovelleta.

5

(6)  Hiukkasmäärän RDE-testi tehdään vain ajoneuvoille, joille on määritelty hiukkasten määrää koskevat Euro 6 -päästörajat asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2.

6

(7)  Mitattavien komponenttien sovellettavuudesta polttoaineisiin ja ajoneuvoteknologiaan ja siten myös mittausmenettelyistä ks. raja-arvot asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2.

7

(8)  Varsinaista testiä ei välttämättä tarvitse tehdä. Ks. tästä E-sääntö nro 24.

8

(9)  Vain jos polttomoottori käy tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi tehtävän pätevän varausta purkavan tyyppi 1 -testin aikana.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/631, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille henkilöautoille ja uusille kevyille hyötyajoneuvoille ja asetusten (EY) N:o 443/2009 ja (EU) N:o 510/2011 kumoamisesta (EUVL L 111, 25.4.2019, s. 13).

10

(*1)  Ajovastusmatriisiperheen osalta testataan edustava ajoneuvo.

*1

(11)  Jos arvoa dnec muutetaan vuoden 2024 tarkistuksen tuloksena, osoitetaan tarkistetun arvon dnec mukaisesti hyväksytyille ajoneuvotyypeille toinen tunnus”.

11

nec

nec

(*2)  Tilavuuteen ja painoon sovellettava toleranssi on ±10 prosenttia.

*2

(12)  OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa ilmoitetaan sekä varausta ylläpitävän että varausta purkavan tilan osalta.

12

(13)  Ilmoitetaan tapauksen mukaan.

13

(14)  Laskettu tasatuista CO2-arvoista

14

2

(*3)  Jos OBFCM-signaali voidaan lukea vain kahden desimaalin tarkkuudella, merkitään kolmanneksi desimaaliksi nolla.

*3

(15)  Liitteen XXII mukaisesti.

15

(16)  Liitteen XXII mukaisesti.

16

(17)  Liitteen XXII mukaisesti.

17

(18)  Ilmoitetaan kunkin epäpuhtauden osalta ajoneuvojen H, L (tapauksen mukaan) ja M (tapauksen mukaan) kaikista testituloksista

18

(19)  Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

19

(20)  Ilmoitetaan tapauksen mukaan.

20

(21)  Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.

21

(*4)  Tilavuuteen ja painoon sovellettava toleranssi on ±10 prosenttia.

*4

(22)  Polttomoottoriajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta korjaus KCO2

22

CO2

(23)  Polttomoottoriajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus ja hybridisähköajoneuvojen osalta E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus (KCO2
  ).

23

CO2

(24)  Jos kyllä, kuutta viimeistä riviä ei sovelleta.

24

(25)  Komission asetuksen (EU) 2018/858 liitteen I lisäyksessä 1 olevan 4.2 kohdan määritelmän mukaisesti.

25

(26)  Standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 määritelty mitta.

26

(27)  Komission asetuksen (EU) 2018/858 liitteen I lisäyksessä 1 olevan 4.2 kohdan määritelmän mukaisesti.

27

(28)  Standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 määritelty mitta.

28

---

LIITE II

”LIITE II

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menetelmä

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä vahvistetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva menetelmä, jolla tarkastetaan, noudatetaanko pakokaasupäästöjä (myös matalassa lämpötilassa) ja haihtumispäästöjä koskevia päästörajoja ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana.

2.   PROSESSIN KUVAUS

Image 1

Kuva 1

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn kuvaus. GTAA:lla tarkoitetaan hyväksynnän myöntänyttä tyyppihyväksyntäviranomaista ja OEM:llä valmistajaa. Muilla osapuolilla tarkoitetaan seuraavia: TAA:lla tarkoitetaan muita tyyppihyväksyntäviranomaisia kuin asianomaisen tyyppihyväksynnän myöntänyttä viranomaista, TS:llä tutkimuslaitoksia ja kolmansilla osapuolilla osapuolia, jotka täyttävät täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/163 vahvistetut vaatimukset.

3.   KÄYTÖNAIKAISTA VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVAN PERHEEN MÄÄRITELMÄ

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe koostuu seuraavista ajoneuvoista:

| a) | pakokaasupäästöjen osalta (tyyppi 1-, tyyppi 1a- ja tyyppi 6 -testi) PEMS-testiperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteessä III A olevassa 3.3 kohdassa kuvatusti |
| --- | --- |

a)

pakokaasupäästöjen osalta (tyyppi 1-, tyyppi 1a- ja tyyppi 6 -testi) PEMS-testiperheeseen kuuluvat ajoneuvot liitteessä III A olevassa 3.3 kohdassa kuvatusti

| b) | haihtumispäästöjen osalta (tyyppi 4 -testi) haihtumispäästöperheeseen kuuluvat ajoneuvot E-säännössä nro 154 olevassa 6.6.3 kohdassa kuvatusti. |
| --- | --- |

b)

haihtumispäästöjen osalta (tyyppi 4 -testi) haihtumispäästöperheeseen kuuluvat ajoneuvot E-säännössä nro 154 olevassa 6.6.3 kohdassa kuvatusti.

4.   TIETOJEN KERÄÄMINEN JA ALUSTAVA RISKINARVIOINTI

Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ja muut osapuolet keräävät kaikki mahdollisiin päästövaatimusten vastaisuuksiin liittyvät tiedot, joilla on merkitystä päätettäessä tiettynä vuotena testattavista käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä. Niiden on otettava huomioon erityisesti tiedot ajoneuvotyypeistä, joiden päästöt ovat todellisissa ajo-olosuhteissa suuret. Tiedot on hankittava asianmukaisilla menetelmillä, jollaisia voivat olla etäseuranta, ajoneuvon sisäiset yksinkertaistetut päästöjenmittausjärjestelmät (SEMS) ja kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS) tehtävä testaus. Tällaisessa testauksessa havaittujen päästöylitysten määrää ja merkittävyyttä voidaan käyttää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen priorisoinnissa.

Osana käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen toimitettavia tietoja kunkin valmistajan on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle päästöihin liittyvistä takuuvaateista ja mahdollisista huollon yhteydessä tehdyistä tai kirjatuista päästöihin liittyvistä takuukorjauksista käyttämällä muotoa, josta hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ja valmistaja ovat tyyppihyväksynnän yhteydessä sopineet. Tiedoissa on yksilöitävä päästöihin liittyvien komponenttien ja järjestelmien vikojen esiintymistiheys ja luonne käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien perheiden mukaan jaoteltuna. Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat raportit on annettava vähintään kerran vuodessa kunkin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta sen ajan, jona käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkastuksia on 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehtävä. Raportit on asetettava saataville pyynnöstä.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on ensimmäisessä ja toisessa kappaleessa tarkoitettujen tietojen pohjalta arvioitava alustavasti riski sille, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe ei olisi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukainen, ja tehtävä sen perusteella päätös testattavista perheistä ja siitä, mitkä testit käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten mukaan tehdään. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi lisäksi valita satunnaisotoksella käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä testattavaksi.

Muiden osapuolten on otettava huomioon ensimmäisen kappaleen mukaisesti kerätyt tiedot testauksen priorisoimiseksi. Lisäksi ne voivat satunnaisesti valita käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä testattavaksi.

5.   KÄYTÖNAIKAISEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TESTAUS

Valmistajan on tehtävä pakokaasupäästöihin liittyvä käytönaikaisen vaatimustenmukainen testaus, joka sisältää vähintään tyyppi 1 -testin, kaikille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille. Valmistaja voi lisäksi tehdä tyyppi 1a-, tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testit kaikille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeville perheille tai osalle niistä. Valmistajan on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköistä alustaa. Jos se ei ole mahdollista, voidaan käyttää muuta sopivaa toimitustapaa.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tarkastettava vuosittain 5.4 kohdassa vahvistettu asianmukainen määrä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kirjattava kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset 5.9 kohdassa kuvatulle käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköiselle alustalle.

Muut osapuolet voivat tehdä vuosittain tarkastuksia mille tahansa määrälle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevia perheitä. Niiden on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tulokset käyttämällä 5.9 kohdassa kuvattua käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden sähköistä alustaa. Jos se ei ole mahdollista, voidaan käyttää muuta sopivaa toimitustapaa.

5.1   Testauksen laadun varmistaminen

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vuosittain auditoitava valmistajan tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi auditoida myös kolmansien osapuolten tekemät käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastukset. Auditoinnin on perustuttava valmistajien tai kolmansien osapuolten toimittamiin tietoihin, joihin on sisällyttävä vähintään lisäyksen 3 mukainen yksityiskohtainen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi vaatia valmistajilta tai kolmansilta osapuolilta lisätietoja.

5.2   Testitulosten julkistaminen

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava tiettyä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaa perhettä koskevat vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulokset ja korjaavat toimenpiteet heti niiden tultua saataville tiedoksi niille muille osapuolille, jotka ovat toimittaneet kyseistä perhettä koskevat testitulokset.

Testien tulokset, mukaan luettuina yksityiskohtaiset tiedot kaikista testatuista ajoneuvoista, voidaan saattaa julkisiksi sen jälkeen, kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on julkaissut vuosikertomuksensa tai yksittäisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn tulokset tai kun tilastollinen menettely (ks. 5.10 kohta) on päätetty ilman tulosta. Jos muiden osapuolten tekemien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset julkaistaan, on siinä yhteydessä viitattava siihen hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomukseen, johon tulokset sisältyvät.

5.3   Testityypit

Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus testataan vain lisäyksen 1 mukaisesti valittujen ajoneuvojen osalta.

Tyyppi 1 -testillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on suoritettava liitteen XXI mukaisesti.

Tyyppi 1a -testillä tehtävä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus on suoritettava liitteen III A mukaisesti, tyyppi 4 -testit tämän liitteen lisäyksen 2 mukaisesti ja tyyppi 6 -testit liitteen VIII mukaisesti.

5.4   Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheys ja laajuus

Valmistajan tietylle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle tekemän kahden käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastuksen aloittamisajankohtien välinen aika saa olla enintään 24 kuukautta.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemän käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tiheyden on perustuttava standardin ISO 31000:2018 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinarviointimenetelmiin, joihin on sisällyttävä 4 kohdan mukaisesti tehdyn alustavan arvioinnin tulokset.

Hyväksynnän myöntäneiden tyyppihyväksyntäviranomaisten on tehtävä tyyppi 1- ja tyyppi 1a -testit vähintään 5 prosentille käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa tai ainakin kahdelle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevalle perheelle vuodessa, jos perheiden määrä sen sallii. Vaatimusta, jonka mukaan vuosittain on testattava vähintään 5 prosenttia tai vähintään kaksi käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti, ei sovelleta pieniin valmistajiin. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat perheet ja yksittäisten perheiden ajoneuvojen ikäjakauma katetaan mahdollisimman laajasti, jotta voidaan varmistaa vaatimustenmukaisuus 9 artiklan 3 kohtaan nähden. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on saatettava tilastollinen menettely päätökseen 12 kuukauden kuluessa kunkin sellaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta, jonka tapauksessa menettely on käynnistetty.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävien tyyppi 4- tai tyyppi 6 -testien suorittamistiheydelle ei ole vähimmäisvaatimuksia.

5.5   Rahoitus hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testausta varten

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamisen kustannuksien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeistä, jotka tehdään vähintään 5 prosentille tai vähintään kahdelle käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevista perheistä valmistajaa kohti vuodessa.

5.6   Testaussuunnitelma

Kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi testejä, sen on laadittava testaussuunnitelma. Kun käytetään tyyppi 1a -testiä, käytönaikainen vaatimustenmukaisuus on suunnitelman mukaisesti testattava monissa erilaisissa liitteen III A mukaisissa testausolosuhteissa.

5.7   Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen

Kerättyjen tietojen on oltava riittävän kattavat sen varmistamiseksi, että käytönaikainen vaatimustenmukaisuus voidaan arvioida asianmukaisesti huolletuista ja käytetyistä ajoneuvoista. Päätettäessä, voidaanko ajoneuvo valita käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaamiseen, on käytettävä lisäyksessä 1 olevia taulukoita. Kun ajoneuvoja testataan lisäyksessä 1 olevien taulukoiden perusteella, voidaan jotkin ajoneuvot katsoa viallisiksi ja jättää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen ulkopuolelle, jos on näyttöä siitä, että päästöjenrajoitusjärjestelmän osat ovat vioittuneet.

Samaa ajoneuvoa voidaan käyttää useamman kuin yhden testityypin (tyyppi 1, tyyppi 1a, tyyppi 4, tyyppi 6) suorittamiseen ja testausselosteiden laatimiseen. Tilastollisessa menettelyssä otetaan kuitenkin huomioon vain ensimmäinen kunkin testityypin mukainen pätevä testi.

5.7.1   Yleiset vaatimukset

Ajoneuvon on kuuluttava 3 kohdassa kuvattuun käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen ja täytettävä lisäyksessä 1 olevassa taulukossa esitettyjen testien vaatimukset. Sen on oltava rekisteröity unionissa, ja sillä on täytynyt ajaa unionin alueella vähintään 90 prosenttia ajosta. Päästötestaus voidaan tehdä toisella maantieteellisellä alueella kuin se, jossa ajoneuvot on valittu. Jos käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen tekee valmistaja, voidaan hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella testata EU:n ulkopuolisessa maassa rekisteröityjä ajoneuvoja, kunhan ne kuuluvat samaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevaan perheeseen ja niiden mukana on vaatimustenmukaisuustodistus.

Valittujen ajoneuvojen mukana on seurattava huoltokirja, josta käy ilmi, että ajoneuvoa on huollettu asianmukaisesti ja että huollot on tehty valmistajan suositusten mukaisesti ja siten, että päästöihin liittyvien osien korvaamiseen on käytetty ainoastaan alkuperäisosia.

Jos ajoneuvossa on merkkejä väärinkäytöstä, virheellisestä käytöstä, joka voi vaikuttaa sen päästötehokkuuteen, luvattomasta muuttamisesta taikka käytön vaarallisuuteen mahdollisesti johtavista seikoista, se on jätettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle.

Ajoneuvon aerodynamiikkaan ei saa olla tehty sellaisia muutoksia, joita ei voida poistaa ennen testausta.

Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle, jos sen sisäiseen tietokoneeseen tallennetut tiedot osoittavat, että ajoneuvoa on käytetty vikakoodin näyttämisen jälkeen eikä sitä ole korjattu valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Ajoneuvo jätetään käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn ulkopuolelle, jos sen polttoainesäiliössä oleva polttoaine ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/70/EY (1) mainittuja sovellettavia standardeja tai jos olemassa on näyttöä tai kirjattuja tietoja siitä, että siihen on tankattu vääräntyyppistä polttoainetta.

5.7.2   Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen

Testattavaksi hyväksytyt ajoneuvot on tarkastettava vikojen varalta ja niille on tehtävä tarvittavat tavanomaiset huoltotoimenpiteet lisäyksen 1 mukaisesti ennen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testiä tai sen aloittamisen jälkeen.

On tehtävä seuraavat tarkastukset: tehdään OBD-järjestelmän tarkastukset (ennen testiä tai sen jälkeen), tarkastetaan silmämääräisesti, palaako jokin toimintahäiriön merkkivalo, tarkastetaan ilmansuodatin, kaikki ajohihnat, kaikkien nesteiden taso, jäähdyttimen ja polttoainesäiliön tulpat, kaikki tyhjöletkut ja polttoainejärjestelmän letkut, pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän sähköjohdot, sytytys, polttoaineensyöttö sekä pilaantumista rajoittavan laitteen komponentit säätövirheiden ja/tai luvattoman muuttamisen varalta.

Jos ajoneuvolle on määrä tehdä määräaikaishuolto 800 ajokilometrin kuluessa, huolto tehdään.

Tuulilasinpesuneste poistetaan ennen tyyppi 4 -testiä ja korvataan kuumalla vedellä.

Polttoaineesta otetaan näyte, jota säilytetään liitteen III A vaatimusten mukaisesti, jotta sitä voidaan mahdollisen hylätyn testin jälkeen analysoida tarkemmin.

Kaikki viat on kirjattava. Jos vika on pilaantumista rajoittavissa laitteissa, ajoneuvo todetaan vialliseksi eikä sitä testata enempää. Vika on kuitenkin otettava huomioon tehtäessä 6.1 kohdan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia.

5.8   Otoksen koko

Kun valmistajat soveltavat 5.10 kohdassa esitettyä tilastollista menettelyä tyyppi 1 -testiin, näyte-erien määrän on perustuttava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen ajoneuvojen vuosimyyntimäärään unionissa seuraavassa taulukossa esitetyllä tavalla:

Taulukko 1

Näyte-erien määrä testattaessa käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta tyyppi 1 -testeillä

| Ajoneuvojen kalenterivuosikohtaiset rekisteröinnit EU:ssa näytteenottokaudella | Näyte-erien määrä (tyyppi 1 -testit) |
| --- | --- |
| enintään 100 000 | 1 |
| 100 001 –200 000 | 2 |
| yli 200 000 | 3 |

Ajoneuvojen kalenterivuosikohtaiset rekisteröinnit EU:ssa näytteenottokaudella

Näyte-erien määrä (tyyppi 1 -testit)

enintään 100 000

1

100 001 –200 000

2

yli 200 000

3

Kussakin näyte-erässä on oltava riittävästi ajoneuvotyyppejä, jotta voidaan varmistaa, että kaikista kyseiseen PEMS-perheeseen kuuluvista Euroopassa edellisenä vuonna rekisteröidyistä ajoneuvoista katetaan vähintään 20 prosenttia. Jos samaan PEMS-perheeseen kuuluu useita tuotemerkkejä, kaikki merkit on testattava. Kun perheestä on testattava enemmän kuin yksi näyte-erä, toiseen ja kolmanteen näyte-erään on valittava ajoneuvoja, joita on käytetty erilaisissa ympäristöolosuhteissa ja/tai tyypillisissä käyttöolosuhteissa kuin ensimmäisen näyte-erän ajoneuvoja.

5.9   Sähköisen alustan käyttö käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa menettelyssä ja testauksessa tarvittavien tietojen saatavuus

Komissio perustaa sähköisen alustan, jolla helpotetaan valmistajien ja muiden osapuolten tiedonvaihtoa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa ja tuetaan hylkäävän tai hyväksytyn päätöksen tekemistä näyte-erästä.

Valmistajan on täytettävä 5 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu testauksen avoimuutta koskeva asiakirjapaketti lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 ja tämän kohdan taulukossa 2 esitetyssä muodossa ja toimitettava se tyyppihyväksyntäviranomaiselle, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen osalta. Lisäyksen 5 taulukkoa 2 käytetään saman perheen ajoneuvojen valitsemiseen testattavaksi, ja yhdessä lisäyksen 5 taulukon 1 kanssa sen on tarjottava riittävästi tietoja testattavaksi otettavista ajoneuvoista.

Kun ensimmäisessä kappaleessa tarkoitettu sähköinen alusta on otettu käyttöön, tyyppihyväksynnän päästöjen osalta myöntävän tyyppihyväksyntäviranomaisen on ladattava lisäyksen 5 taulukoiden 1 ja 2 tiedot alustalle viiden työpäivän kuluessa niiden vastaanottamisesta.

Kaikki lisäyksen 5 taulukoissa 1 ja 2 olevat tiedot on saatettava yleisesti saataville sähköisessä muodossa ja maksutta.

Testauksen avoimuutta koskevaan asiakirjapakettiin on sisällytettävä seuraavat tiedot, jotka valmistajan on toimitettava maksutta viiden työpäivän kuluessa siitä, kun muut osapuolet niitä pyytävät.

Taulukko 2

Arkaluonteiset tiedot

| Tunnus | Tieto | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 1. | Erityinen menettely ajoneuvojen muuntamiseksi (nelipyörävedosta kaksipyörävetoon) dynamometritestausta varten, mikäli käytettävissä | Määritelty E-säännön nro 154 liitteessä B6 olevassa 2.4.2.4 kohdassa |
| 2. | Dynamometrin toimintatilaa koskevat ohjeet, mikäli käytettävissä | Dynamometrin toimintatilan säätäminen kuten tyyppihyväksyntätesteissä |
| 3. | Tyyppihyväksyntätesteissä käytetty vapaa rullaus -tila | Jos ajoneuvossa on vapaa rullaus -tila, ohjeet tilan aktivoimiseksi |
| 4. | Menettely akun varauksen purkamista varten (OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot) | Valmistajan menettely akun varauksen purkamista varten OVC-HEV-ajoneuvon valmistelemiseksi varausta ylläpitäviin testeihin ja menettely täyssähköajoneuvon akun lataamista varten |
| 5. | Kaikkien apulaitteiden kytkeminen pois toiminnasta | Jos käytetty tyyppihyväksynnässä |
| 6. | Menettely kaikkien REESS-järjestelmien virran ja jännitteen mittaamiseksi ulkoisilla laitteilla | Määritelty E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksessä 3
  Jotta virta ja jännite voidaan mitata ajoneuvossa olevista tiedoista riippumatta, valmistaja esittää menettelyn, kuvauksen tarjolla olevista virran ja jännitteen mittauspisteistä sekä luettelon virran ja jännitteen mittaamiseen tyyppihyväksynnän aikana käytetyistä laitteista. |

Tunnus

Tieto

Kuvaus

1.

Erityinen menettely ajoneuvojen muuntamiseksi (nelipyörävedosta kaksipyörävetoon) dynamometritestausta varten, mikäli käytettävissä

Määritelty E-säännön nro 154 liitteessä B6 olevassa 2.4.2.4 kohdassa

2.

Dynamometrin toimintatilaa koskevat ohjeet, mikäli käytettävissä

Dynamometrin toimintatilan säätäminen kuten tyyppihyväksyntätesteissä

3.

Tyyppihyväksyntätesteissä käytetty vapaa rullaus -tila

Jos ajoneuvossa on vapaa rullaus -tila, ohjeet tilan aktivoimiseksi

4.

Menettely akun varauksen purkamista varten (OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot)

Valmistajan menettely akun varauksen purkamista varten OVC-HEV-ajoneuvon valmistelemiseksi varausta ylläpitäviin testeihin ja menettely täyssähköajoneuvon akun lataamista varten

5.

Kaikkien apulaitteiden kytkeminen pois toiminnasta

Jos käytetty tyyppihyväksynnässä

6.

Menettely kaikkien REESS-järjestelmien virran ja jännitteen mittaamiseksi ulkoisilla laitteilla

Määritelty E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksessä 3

Jotta virta ja jännite voidaan mitata ajoneuvossa olevista tiedoista riippumatta, valmistaja esittää menettelyn, kuvauksen tarjolla olevista virran ja jännitteen mittauspisteistä sekä luettelon virran ja jännitteen mittaamiseen tyyppihyväksynnän aikana käytetyistä laitteista.

5.10   Tilastollinen menettely

5.10.1   Yleistä

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on käytettävä tilastollista menetelmää, jossa noudatetaan attribuuttitarkastuksessa käytetyn sekvenssiotannan yleisiä periaatteita. Otoksen pienin koko hyväksyttävää tulosta varten on kolme ajoneuvoa ja suurin kumulatiivinen otoskoko kymmenen ajoneuvoa tyyppi 1- ja tyyppi 1a -testeissä.

Tyyppi 4- ja tyyppi 6 -testeissä voidaan käyttää yksinkertaistettua menetelmää, jossa otoksen koko on kolme ajoneuvoa ja testi katsotaan otoksen osalta hylätyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hylätään, ja hyväksytyksi, jos kaikki kolme ajoneuvoa hyväksytään. Jos testissä kolmesta ajoneuvosta kaksi hyväksytään tai hylätään, tyyppihyväksyntäviranomainen voi päättää tehdä lisätestejä tai siirtyä arvioimaan vaatimustenmukaisuuden 6.1 kohdan mukaisesti.

Testituloksia ei saa kertoa huononemiskertoimilla.

Kun kyse on ajoneuvoista, joiden osalta on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä VIII kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen 48.2 kohdassa ilmoitettu suurimmat RDE-arvot, jotka ovat pienempiä kuin asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistetut päästörajat, vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa on tarkasteltava näitä ilmoitettuja suurimpia RDE-arvoja. Jos otoksen osalta todetaan, että se ei vastaa ilmoitettuja suurimpia RDE-arvoja, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä.

Ennen ensimmäisen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testin tekemistä valmistajan tai muiden osapuolten on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle aikomuksestaan testata jonkin ajoneuvoperheen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus. Ilmoituksen saatuaan hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava uusi tilastollinen menettely, jolla voidaan prosessoida kyseiselle osapuolelle tai osapuolten ryhmälle tulokset kaikista seuraavien parametrien merkityksellisestä yhdistelmästä: ajoneuvoperhe, päästötestin tyyppi ja epäpuhtaus. Näiden parametrien kunkin merkityksellisen yhdistelmän osalta on käynnistettävä erillinen tilastollinen menettely.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytettävä kuhunkin tilastolliseen menettelyyn vain ne tulokset, jotka asianomainen osapuoli on toimittanut. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on pidettävä kirjaa tehtyjen testien lukumäärästä, hylättyjen ja hyväksyttyjen testien lukumäärästä ja muista tilastollisen menettelyn tueksi tarvittavista tiedoista.

Vaikka tietyn testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmän osalta voidaan käynnistää samaan aikaan useampia tilastollisia menettelyjä, osapuoli saa toimittaa testituloksia vain yhteen tiettyä testityyppi-ajoneuvoperheyhdistelmää koskevaan käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn. Kukin testi ilmoitetaan vain kerran, ja kaikki testit (pätevät, mitättömät, hylätyt tai hyväksytyt jne.) on ilmoitettava.

Kukin käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvä tilastollinen menettely on pidettävä käynnissä, kunnes päästään tulokseen eli tilastollisessa menettelyssä tehdään otoksen osalta hyväksyvä tai hylkäävä päätös 5.10.5 kohdan mukaisesti. Jos tulokseen ei kuitenkaan päästä 12 kuukauden kuluessa tilastollisen menettelyn käynnistämisestä, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä kyseinen tilastollinen menettely, ellei se päätä saattaa kyseiseen tilastolliseen menettelyyn liittyvän testauksen päätökseen seuraavien kuuden kuukauden aikana.

Edellä kuvatut toiminnot suoritetaan suoraan sähköisellä alustalla, kun tarvittavat toiminnot ovat käytettävissä.

5.10.2   Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tulosten yhdistäminen

Muiden osapuolten toimittamat tulokset voidaan koota samaan tilastolliseen menettelyyn. Testitulosten yhdistämiseen tarvitaan kirjallinen suostumus kaikilta tuloskokoelmaan testituloksia toimittavilta asianomaisilta osapuolilta, ja lisäksi asiasta on ilmoitettava ennen testauksen aloittamista tyyppihyväksyntäviranomaisille ja sähköisellä alustalla, kun se on käytettävissä. Yksi osapuolista nimetään toimimaan kokoelman vetäjänä ja vastaamaan tietojen ilmoittamisesta hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle ja tämän kanssa käytävästä yhteydenpidosta.

5.10.3   Yksittäisen testin hyväksytty, hylätty tai mitätön tulos

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”hyväksytyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos on pienempi tai yhtä suuri kuin kyseiselle tyypille asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistettu päästöraja.

Päästötesti on katsottava ”hylätyksi” yhden tai useamman epäpuhtauden osalta, jos päästötulos on suurempi kuin asianomainen kyseiselle tyypille vahvistettu päästöraja. Jokainen hylätty testitulos kasvattaa f-lukua (ks. 5.10.5 kohta) yhdellä (1) kyseisen tilastollisen menettelyn osalta.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesti on katsottava ”mitättömäksi”, jos se ei täytä 5.3 kohdassa tarkoitettujen testien vaatimuksia. Mitättömät testitulokset jätetään pois tilastollisesta menettelystä, ja testi uusitaan samalla ajoneuvolla pätevän testin saamiseksi.

Kaikkien käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testien tulokset on toimitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle kymmenen työpäivän kuluessa kunkin yksittäisellä ajoneuvolla tehdyn testin suorittamisesta. Testituloksiin on liitettävä kattava testausseloste testien päättyessä. Tulokset sisällytetään otokseen testien suorittamisjärjestyksessä.

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on sisällytettävä kaikki pätevät päästötestitulokset asianomaiseen käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn, kunnes saadaan tulos ”otos hylätty” tai ”otos hyväksytty” 5.10.5 kohdan mukaisesti.

5.10.4   Poikkeavien arvojen käsittely

Jos otoksen tilastollisessa menettelyssä esiintyy poikkeavia tuloksia, otos saatetaan hylätä jäljempänä kuvattujen menettelyjen mukaisesti:

Poikkeavat arvot ryhmitellään lieviksi, keskitasoisiksi tai äärimmäisiksi.

Päästötestin tulosta pidetään lievänä poikkeavana arvona, jos se on ylittää sovellettavan päästörajan enintään 1,3-kertaisesti. Lievä poikkeava arvo kasvattaa vain 5.10.5 kohdassa esitettyä hylättyjen tulosten lukumäärää.

Päästötestin tulosta pidetään keskitasoisena poikkeavana arvona, jos se on yhtä suuri tai suurempi kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 1,3:lla. Jos otoksessa on kaksi tällaista poikkeavaa arvoa, otos hylätään.

Päästötestin tulosta pidetään äärimmäisenä poikkeavana arvona, jos se on yhtä suuri tai suurempi kuin sovellettava päästöraja kerrottuna 2,5:llä. Jos otoksessa on yksikin tällainen poikkeava arvo, otos hylätään. Tällöin ilmoitetaan ajoneuvon rekisteritunnus valmistajalle ja hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Tästä mahdollisuudesta on ilmoitettava ajoneuvojen omistajille ennen testaamista.

5.10.5   Otoksesta tehtävä hyväksyvä tai hylkäävä päätös

Päätettäessä otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä ”p” on hyväksyttyjen ja ”f” hylättyjen tulosten lukumäärä. Jokainen hyväksytty testitulos kasvattaa p-lukua yhdellä (1) ja jokainen hylätty testitulos f-lukua yhdellä (1) kyseisen käynnissä olevan tilastollisen menettelyn osalta.

Kun pätevät testitulokset on sisällytetty käynnissä olevaan tilastolliseen menettelyyn, tyyppihyväksyntäviranomaisen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

| — | Päivitetään kyseistä menettelyä koskeva kumulatiivinen otoskoko n, jotta se vastaa tilastolliseen menettelyyn sisällytettyjen pätevien päästötestien kokonaismäärää. |
| --- | --- |

—

Päivitetään kyseistä menettelyä koskeva kumulatiivinen otoskoko n, jotta se vastaa tilastolliseen menettelyyn sisällytettyjen pätevien päästötestien kokonaismäärää.

| — | Kun tulokset on arvioitu, päivitetään hyväksyttyjen tulosten lukumäärä p ja hylättyjen tulosten lukumäärä f. |
| --- | --- |

—

Kun tulokset on arvioitu, päivitetään hyväksyttyjen tulosten lukumäärä p ja hylättyjen tulosten lukumäärä f.

| — | Lasketaan otoksessa olevien äärimmäisten ja keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärä 5.10.4 kohdan mukaisesti.; |
| --- | --- |

—

Lasketaan otoksessa olevien äärimmäisten ja keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärä 5.10.4 kohdan mukaisesti.;

| — | Selvitetään, voidaanko tehdä päätös jäljempänä kuvatulla menettelyllä. |
| --- | --- |

—

Selvitetään, voidaanko tehdä päätös jäljempänä kuvatulla menettelyllä.

Päätös riippuu kumulatiivisesta otoskoosta n, hyväksyttyjen tulosten lukumäärästä p ja hylättyjen tulosten lukumäärästä f sekä otoksessa olevien äärimmäisten ja/tai keskitasoisten poikkeavien arvojen lukumäärästä. Tehdessään päätöstä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan otoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on käytettävä kuvassa 2 esitettyä päätöskaaviota, kun kyse on 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista, ja kuvassa 2 a esitettyä päätöskaaviota, kun kyse on 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aikaisemmin hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvista ajoneuvoista. Kaavioissa ilmoitetaan tehtävä päätös kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

Ajoneuvoperheen, päästötestityypin ja epäpuhtauden tietyn yhdistelmän osalta voidaan tilastollisessa menettelyssä tehdä kaksi eri päätöstä:

”Otos hyväksytään”, kun soveltuvasta kuvassa 2 tai kuvassa 2 a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYVÄKSYTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

”Otos hylätään”, kun tietyn kumulatiivisen otoskoon n osalta täyttyy ainakin yksi seuraavista ehdoista:

| — | Soveltuvasta kuvassa 2 tai kuvassa 2 a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYLÄTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan. |
| --- | --- |

—

Soveltuvasta kuvassa 2 tai kuvassa 2 a esitetystä päätöskaaviosta saadaan tulokseksi ”HYLÄTTY” asianomaisen kumulatiivisen otoskoon n ja hylättyjen tulosten lukumäärän f mukaan.

| — | On tehty kaksi HYLÄTTY-päätöstä keskitasoisten poikkeavien arvojen perusteella. |
| --- | --- |

—

On tehty kaksi HYLÄTTY-päätöstä keskitasoisten poikkeavien arvojen perusteella.

| — | On tehty yksi HYLÄTTY-päätös äärimmäisen poikkeavan arvon perusteella. |
| --- | --- |

—

On tehty yksi HYLÄTTY-päätös äärimmäisen poikkeavan arvon perusteella.

Jos päätöstä ei voida tehdä, tilastollinen menettely pidetään käynnissä ja siihen sisällytetään lisää tuloksia, kunnes päätös voidaan tehdä tai menettely päätetään 5.10.1 kohdan mukaisesti.

Kuva 2

Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja

Image 2

Kuva 2 a

Päätöskaavio tilastollisessa menettelyssä, joka koskee 31 päivänä joulukuuta 2019 tai aiemmin hyväksyttyihin tyyppeihin perustuvia ajoneuvoja

Image 3

5.10.6   Valmistuneiden ajoneuvojen ja monivaiheisesti hyväksyttyjen erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus

Perusajoneuvon valmistajan on määritettävä sallitut arvot taulukossa 3 luetelluille parametreille. Kunkin perheen osalta sallitut parametrien arvot on kirjattava päästöjä koskevan tyyppihyväksynnän ilmoituslomakkeeseen (ks. liitteen I lisäys 3) ja lisäyksessä 5 tarkoitettuun avoimuusluetteloon 1. Lopullisen vaiheen valmistaja saa käyttää perusajoneuvon päästöarvoja vain siinä tapauksessa, että valmistuneen ajoneuvon parametrien arvot pysyvät sallituissa rajoissa. Jokaisen lopullisen ajoneuvon parametrien arvot on kirjattava ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistukseen.

Taulukko 3

Parametrien sallitut arvot monivaiheisesti tyyppihyväksytyille ajoneuvoille ja monivaiheisesti tyyppihyväksytyille erikoiskäyttöön tarkoitetuille ajoneuvoille, kun käytetään perusajoneuvon päästöjä koskevaa tyyppihyväksyntää

| Parametrien arvot | Sallittujen arvojen vaihteluväli |
| --- | --- |
| Lopullisen ajoneuvon todellinen massa (kg): | |
| Lopullisen ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg): | |
| Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2) | |
| Vierintävastus (kg/t) | |
| Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (cm2) | |

Parametrien arvot

Sallittujen arvojen vaihteluväli

Lopullisen ajoneuvon todellinen massa (kg):

Lopullisen ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg):

Lopullisen ajoneuvon otsapinta-ala (cm2)

Vierintävastus (kg/t)

Etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala (cm2)

Jos testataan valmistunutta tai erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa ja testin tulos alittaa sovellettavan päästörajan, ajoneuvo katsotaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hyväksytyksi sovellettaessa 5.10.3 kohtaa.

Jos valmistuneen tai monivaiheisesti hyväksytyn erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon testitulos ylittää sovellettavan päästörajan enintään 1,3-kertaisesti, testaajan on tutkittava, onko ajoneuvo taulukossa 3 esitettyjen arvojen mukainen. Poikkeamiset näistä arvoista on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle. Jos ajoneuvo ei ole näiden arvojen mukainen, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai monivaiheisesti hyväksytyn erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen. Jos ajoneuvo on taulukossa 3 esitettyjen arvojen mukainen, se on varustettava käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä erityistä huomiota edellyttävällä merkinnällä 6.1 kohdan soveltamiseksi.

Jos testin tulos on enemmän kuin 1,3 kertaa sovellettavien päästörajojen suuruinen, tulosta on pidettävä käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta hylättynä 6.1 kohdan soveltamiseksi. Tulosta ei kuitenkaan pidetä asianomaisen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta poikkeavana arvona. Jos valmistunut tai monivaiheisesti hyväksytty erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo ei ole taulukossa 3 esitettyjen arvojen mukainen, asiasta on ilmoitettava hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, jonka on tutkittava poikkeamisen syyt ja kohdistettava valmistuneen tai monivaiheisesti hyväksytyn erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon valmistajaan vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuna tyyppihyväksynnän peruuttaminen.

6.   VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTI

| 6.1 | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa 5.10.5 kohdassa tarkoitetulle otokselle tehdyn käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen päättymisestä aloitettava valmistajan kanssa yksityiskohtaiset tutkimukset, jotta se voi päättää, onko käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe (tai sen osa) käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukainen ja vaaditaanko korjaavia toimenpiteitä. Kun kyse on monivaiheisesti tyyppihyväksytyistä tai erikoiskäyttöön tarkoitetuista ajoneuvoista, hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on aloitettava yksityiskohtaiset tutkimukset myös siinä tapauksessa, että vähintään kolmessa viallisessa ajoneuvossa on sama vika tai samassa käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevassa perheessä on viisi 5.10.6 kohdassa tarkoitetulla erityistä huomiota vaativalla merkinnällä varustettua ajoneuvoa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kustannuksien kattamiseen on käytettävissä riittävät resurssit. Kustannukset on katettava maksuilla, jotka hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä valmistajilta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön soveltamista. Näillä maksuilla on katettava kustannukset kaikista testeistä tai tarkastuksista, joita tarvitaan vaatimuksenmukaisuuden arvioinnin tekemiseen. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä ulottaa tutkimukset koskemaan myös sellaisia saman valmistajan valmistamia käytössä olevia ajoneuvoja, jotka kuuluvat muihin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeviin perheisiin ja joissa todennäköisesti esiintyy samoja vikoja. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Yksityiskohtainen tutkimus saa kestää enintään 60 työpäivää siitä, kun hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen on tutkimuksen aloittanut. Hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen voi tehdä lisää käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä, joilla on määrä selvittää, miksi ajoneuvot eivät ole läpäisseet alkuperäisiä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testejä. Lisätestit on tehtävä samanlaisissa olosuhteissa kuin alkuperäiset, hylätyt käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testit.
  Valmistajan on hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava lisätietoja, joista käyvät ilmi etenkin vikojen todennäköinen syy, ne perheen osat, joissa vikoja saattaa esiintyä, se voiko niitä esiintyä muissakin perheissä tai tapauksen mukaan syy siihen, että se vika, joka aiheutti hylkäämisen alkuperäisissä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä, ei liity käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen. Valmistajalle on annettava tilaisuus osoittaa, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyviä säännöksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

6.4

Valmistajan on hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava lisätietoja, joista käyvät ilmi etenkin vikojen todennäköinen syy, ne perheen osat, joissa vikoja saattaa esiintyä, se voiko niitä esiintyä muissakin perheissä tai tapauksen mukaan syy siihen, että se vika, joka aiheutti hylkäämisen alkuperäisissä käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testeissä, ei liity käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen. Valmistajalle on annettava tilaisuus osoittaa, että käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyviä säännöksiä on noudatettu.

| 6.5 | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 6.4 kohdassa vahvistetussa määräajassa tehtävä päätös vaatimustenmukaisuudesta tai -vastaisuudesta. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on vaatimustenvastaisuuden tapauksessa määriteltävä vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen osalta toteutettavat korjaavat toimenpiteet 7 kohdan mukaisesti. Sen on ilmoitettava niistä valmistajalle. |
| --- | --- |

6.5

7.   KORJAAVAT TOIMENPITEET

| 7.1 | Valmistajan on laadittava suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 45 työpäivän kuluessa 6.5 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuutta tai -vastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä. Määräaikaa voidaan jatkaa enintään 30 työpäivällä, jos valmistaja osoittaa hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että vaatimustenvastaisuuden tutkimiseen tarvitaan lisää aikaa. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimiin korjaaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä komponenteille ja ajoneuvoille tehtävät hyväksyttävästi suunnitellut ja perustellusti tarpeelliset testit, joilla voidaan osoittaa korjaavien toimenpiteiden tuloksellisuus ja kestävyys. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Valmistajan on annettava korjaavia toimenpiteitä koskevalle suunnitelmalle sen yksiselitteisesti yksilöivä nimi tai numero. Korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot:


  a) | Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä ajoneuvotyypistä. |
| --- | --- | --- |

7.3

a)

Kuvaus kustakin korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyvästä ajoneuvotyypistä.

| b) | Kuvaus muuntamisista, mukautuksista, korjauksista, säädöistä ja muista muutoksista, jotka ajoneuvoihin tehdään niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset korjaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

Kuvaus muuntamisista, mukautuksista, korjauksista, säädöistä ja muista muutoksista, jotka ajoneuvoihin tehdään niiden saattamiseksi vaatimustenmukaisiksi, mukaan luettuna lyhyt tiivistelmä tiedoista ja teknisistä tutkimuksista, jotka tukevat valmistajan päätöstä valita kyseiset korjaavat toimenpiteet.

| c) | Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa ajoneuvojen omistajille suunnitelluista korjaavista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

c)

Kuvaus tavasta, jolla valmistaja tiedottaa ajoneuvojen omistajille suunnitelluista korjaavista toimenpiteistä.

| d) | Kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jonka valmistaja mahdollisesti vahvistaa edellytykseksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys syystä tällaisen edellytyksen asettamiseen. |
| --- | --- |

d)

Kuvaus oikeasta huollosta ja käytöstä, jonka valmistaja mahdollisesti vahvistaa edellytykseksi korjausten tekemiselle korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman puitteissa, sekä selvitys syystä tällaisen edellytyksen asettamiseen.

| e) | Kuvaus menettelystä, jota ajoneuvon omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet on toteutettava, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä. |
| --- | --- |

e)

Kuvaus menettelystä, jota ajoneuvon omistajan on noudatettava saadakseen vaatimustenvastaisuuden korjautetuksi. Kuvauksessa on mainittava ajankohta, jonka jälkeen korjaavat toimenpiteet on toteutettava, arvio korjaamon työhönsä tarvitsemasta ajasta ja tieto siitä, missä korjaus voidaan tehdä.

| f) | Näyte ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista. |
| --- | --- |

f)

Näyte ajoneuvon omistajalle toimitetuista tiedoista.

| g) | Lyhyt kuvaus järjestelmästä, jota valmistaja käyttää varmistaakseen, että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi komponentteja tai järjestelmiä. On ilmoitettava, milloin komponentteja, ohjelmistoja tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi. |
| --- | --- |

g)

Lyhyt kuvaus järjestelmästä, jota valmistaja käyttää varmistaakseen, että korjaavia toimenpiteitä varten on riittävästi komponentteja tai järjestelmiä. On ilmoitettava, milloin komponentteja, ohjelmistoja tai järjestelmiä on saatavilla riittävästi korjausmenettelyn aloittamiseksi.

| h) | Kappale kaikista ohjeista, jotka toimitetaan korjaukset suorittaville korjaamoille. |
| --- | --- |

h)

Kappale kaikista ohjeista, jotka toimitetaan korjaukset suorittaville korjaamoille.

| i) | Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin korjaavien toimenpiteiden suunnitelmaan kuuluvan ajoneuvotyypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevat tiedot ja tekniset selvitykset. |
| --- | --- |

i)

Kuvaus ehdotettujen korjaavien toimenpiteiden vaikutuksesta kunkin korjaavien toimenpiteiden suunnitelmaan kuuluvan ajoneuvotyypin päästöihin, polttoaineenkulutukseen, ajettavuuteen ja turvallisuuteen sekä näitä päätelmiä tukevat tiedot ja tekniset selvitykset.

| j) | Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään tarraa, on siitä toimitettava näytekappale. |
| --- | --- |

j)

Jos korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan sisältyy käytössä olevien ajoneuvojen korjaaminen, on hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle toimitettava tieto menetelmästä, jota käytetään tehtyjen korjausten merkitsemiseen. Jos käytetään tarraa, on siitä toimitettava näytekappale.

Sovellettaessa d alakohtaa valmistaja ei saa asettaa sellaisia huoltoa tai käyttöä koskevia edellytyksiä, joiden ei voida osoittaa liittyvän vaatimustenvastaisuuteen ja korjaaviin toimenpiteisiin.

| 7.4 | Korjaukset on tehtävä ripeästi kohtuullisessa ajassa siitä, kun valmistaja saa ajoneuvon korjattavaksi. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on 15 työpäivän kuluessa korjaavia toimenpiteitä koskevan suunnitelman vastaanottamisesta hyväksyttävä suunnitelma tai vaadittava uusi suunnitelma 7.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, valmistajan on laadittava uusi suunnitelma ja toimitettava se hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle 20 työpäivän kuluessa siitä, kun hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen päätös on annettu tiedoksi. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Jos hyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen ei hyväksy valmistajan toimittamaa toista korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa, sen on toteutettava asetuksen (EU) 2018/858 53 artiklan mukaisesti vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi kaikki aiheelliset toimenpiteet, mukaan luettuna tarvittaessa tyyppihyväksynnän peruuttaminen. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava korjaavia toimenpiteitä koskeva päätöksensä tiedoksi kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle 5 työpäivän kuluessa. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Korjaavia toimenpiteitä on sovellettava kaikkiin käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan perheen (tai muiden perheiden, jotka valmistaja on yksilöinyt 6.2 kohdan mukaisesti) ajoneuvoihin, joissa todennäköisesti esiintyy sama vika. Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on päätettävä, onko tyyppihyväksyntää tarpeen muuttaa. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Valmistaja vastaa korjaavia toimenpiteitä koskevan hyväksytyn suunnitelman täytäntöönpanosta kaikissa jäsenvaltioissa, ja sen on pidettävä kirjaa jokaisesta markkinoilta poistetusta tai korjattavaksi kutsutusta ja korjatusta ajoneuvosta samoin kuin korjaukset tehneestä korjaamosta. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Valmistajan on säilytettävä jäljennös kohteena olevien ajoneuvojen omistajien kanssa käymästään yhteydenpidosta, joka liittyy korjaavia toimenpiteitä koskevaan suunnitelmaan. Valmistajan on lisäksi pidettävä kirjaa takaisinvetomenettelystä, mukaan luettuina kohteena olevien ajoneuvojen kokonaismäärä jäsenvaltioittain ja jo takaisin vedettyjen ajoneuvojen kokonaismäärä jäsenvaltioittain, sekä selitys mahdollisista viivästyksistä korjaavien toimenpiteiden toteuttamisessa. Valmistajan on toimitettava takaisinvetomenettelyä koskeva kirjanpito hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle, kunkin jäsenvaltion tyyppihyväksyntäviranomaisille ja komissiolle kahden kuukauden välein. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että korjaavia toimenpiteitä koskeva hyväksytty suunnitelma toteutetaan kahden vuoden kuluessa vähintään 90 prosentille niiden alueella rekisteröidyistä kohteena olevista ajoneuvoista. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Korjaus ja muutos tai uuden varusteen asentaminen on kirjattava ajoneuvon omistajalle annettavaan todistukseen, jossa on mainittava korjausmenettelyn numero. |
| --- | --- |

7.12

8.   HYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄNEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄVIRANOMAISEN VUOSIKERTOMUS

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen on asetettava viimeistään 31 päivänä maaliskuuta kunakin vuonna saataville julkiselle verkkosivustolle kertomus, jossa esitetään kaikkien edellisenä vuonna päätökseen saatettujen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien tutkimusten tulokset. Kertomuksen on oltava saatavilla maksutta ja ilman että käyttäjän täytyy paljastaa henkilöllisyytensä tai kirjautua sivustolle. Jos osa edellisen vuoden käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä tutkimuksista on vielä käynnissä, niistä on raportoitava heti niiden valmistuttua. Kertomuksessa on esitettävä vähintään lisäyksessä 4 luetellut seikat.

Lisäys 1

Ajoneuvojen valintaa ja ajoneuvojen hylkäävää päätöstä koskevat perusteet

Asianmukaisesti huolletut ja käytetyt ajoneuvot valitaan käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaukseen ajoneuvokartoituksen perusteella. Jos ajoneuvoon pätee yksi tai useampi jäljempänä esitetyistä poissulkemisperusteista, sitä ei oteta testattavaksi tai se on ennen valintaa korjattava.

Ajoneuvojen valinta käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden päästötesteihin

| | | | | Luottamuksellinen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Päiväys: | | | x |
| Tarkastajan nimi: | | | x |
| Testauspaikka: | | | x |
| Rekisteröintimaa (vain EU:ssa): | | x | |
| | | x = Poissulkemisperuste | X = Tarkastettu ja ilmoitettu | |
| Ajoneuvon ominaisuudet | |
| | | |
| Rekisteritunnus: | | x | x |
| Ajokilometrit ja ikä:


  Ajoneuvon on oltava 9 artiklassa vahvistettujen ajokilometrimäärää ja ikää koskevien sääntöjen mukainen tai sitä ei voida valita. Ajoneuvon ikä lasketaan ensirekisteröintipäivästä. | x | | |
| Ensirekisteröintipäivä: | | x | |
| | | | | |
| Valmistenumero (VIN): | | x | x |
| Päästöluokka ja -tunnus: | | x | |
| Rekisteröintimaa:


  Ajoneuvon on oltava rekisteröity EU:ssa. | x | x | |
| Malli: | | x | |
| Moottorin tunnus: | | x | |
| Moottorin tilavuus (l): | | x | |
| Moottorin teho (kW): | | x | |
| Vaihteiston tyyppi (automaattinen/käsivalintainen): | | x | |
| Vetävä akseli (etupyöräveto/nelipyöräveto/takapyöräveto): | | x | |
| Rengaskoko (edessä ja takana, jos erilaiset): | | x | |
| Kuuluuko ajoneuvo takaisinveto- tai korjausmenettelyyn?


  Jos kuuluu: Mihin menettelyyn? Onko menettelyyn kuuluvat korjaukset jo tehty?


  Korjaukset on tehtävä ennen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen aloittamista. | x | x | |
| | | | | |
| Ajoneuvon omistajan haastattelu


  (Omistajalta kysytään vain pääkysymykset, eikä hänellä saa olla tietoa vastaustensa vaikutuksista.) | | | |
| | | | | |
| Omistajan nimi (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon) | | | x |
| Yhteystiedot (osoite/puhelinnumero) (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon) | | | x |
| | | | | |
| Kuinka monta omistajaa ajoneuvolla on ollut? | | x | |
| Onko matkamittari epäkunnossa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvoa käytetty johonkin seuraavista? | | | |
| Esittelytiloissa esiteltynä autona? | | x | |
| Taksina? | | x | |
| Jakeluajoneuvona? | | x | |
| Kilpailuissa tai moottoriurheilussa? | x | | |
| Vuokra-autona? | | x | |
| Onko ajoneuvolla kuljetettu raskasta kuormaa, jonka paino ylittää valmistajan ohjeet?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty suuria korjauksia? | | x | |
| Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty korjauksia ilman lupaa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvon tehoa nostettu/säädetty ilman lupaa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän ja/tai polttoainejärjestelmän osia vaihdettu? Käytettiinkö tällöin alkuperäisosia? Jos alkuperäisosia ei ole käytetty, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | x | |
| Onko jokin päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän osa poistettu pysyvästi?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko asennettu luvattomia laitteita (ureanruiskutuksen ohitin, emulaattori tms.)?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvo ollut osallisena vakavassa onnettomuudessa? Toimittakaa luettelo vaurioista ja jälkeenpäin tehdyistä korjauksista. | | x | |
| Onko autoa käytetty vääräntyyppisellä polttoaineella (eli bensiinillä dieselin sijasta)? Onko autoa käytetty EU-laatuvaatimukset täyttävällä polttoaineella, jota ei ole kaupallisesti saatavana (mustan pörssin tai sekoitetulla polttoaineella)?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvossa tai sen lähellä käytetty viimeksi kuluneen kuukauden aikana ilmanraikastetta, kojelaudanhoitosuihketta (cockpit spray), jarrujenpuhdistusainetta tai muuta vastaavaa, joka aiheuttaa runsaasti hiilivetypäästöjä? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle läikkynyt bensiiniä viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvossa tupakoitu viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko autoon kiinnitetty tarroja tai sen hoitoon käytetty ruostesuoja-ainetta, alustansuoja-ainetta tai muita mahdollisia haihtuvien yhdisteiden lähteitä?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Onko auto maalattu uudelleen?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen. | x | | |
| Missä käytätte ajoneuvoanne useimmiten? | | | |
| Moottoritieajon %-osuus | | x | |
| Maantieajon %-osuus | | x | |
| Kaupunkiajon %-osuus | | x | |
| Oletteko ajanut ajoneuvolla yli 10 prosenttia ajosta muussa kuin EU:n jäsenvaltiossa?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | — | |
| Missä maassa ajoneuvoon on tankattu polttoainetta kahdella viime kerralla?


  Jos ajoneuvo on tankattu kahdella viime kerralla muualla kuin maassa, jossa sovelletaan EU:n polttoainenormeja, sitä ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko polttoaineeseen lisätty muuta kuin valmistajan hyväksymää lisäainetta?


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Onko ajoneuvoa huollettu ja käytetty valmistajan ohjeiden mukaisesti?


  Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| Täydellinen huolto- ja korjaushistoria kutsukorjauksineen


  Jos täydellisiä asiakirjoja ei voida antaa, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | | |
| | | | | |
| | Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen | x = Poissulkemisperuste /


  F = viallinen ajoneuvo | X = Tarkastettu ja ilmoitettu |
| | | | | |
| 1 | Polttoainesäiliön täyttötaso (täysi/tyhjä)

  Onko polttoaineen vähäisyydestä varoittava merkkivalo syttynyt? Jos on, lisätään polttoainetta ennen testiä. | | | x |
| 2 | Palaako kojelaudassa merkkivaloja, jotka ilmoittavat ajoneuvon tai sen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintahäiriöstä, jota ei voida korjata tavanomaisilla huoltotoimenpiteillä? (Toimintahäiriön merkkivalo, moottorin huollon merkkivalo tms.)


  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | |
| 3 | Syttyykö SCR-merkkivalo, kun moottori on käynnistetty?


  Jos kyllä, lisätään AdBlueta tai tehdään korjaus ennen ajoneuvon käyttämistä testeissä. | x | |
| 4 | Pakojärjestelmän silmämääräinen tarkastus

  Tarkastetaan, onko pakosarjan ja pakoputken pään välissä vuotoja. Tarkastus ja dokumentointi (ja valokuvaus).

  Jos havaitaan vaurioita tai vuotoja, ajoneuvo todetaan vialliseksi. | F | |
| 5 | Pakokaasuun vaikuttavat komponentit

  Tarkastetaan ja dokumentoidaan (ja valokuvataan) kaikki päästöjen kannalta merkitykselliset komponentit vaurioiden varalta.

  Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. | F | |
| 6 | Haihtumispäästöjärjestelmä

  Paineistetaan polttoainejärjestelmä (hiilisäiliön puolelta), tehdään vuototestaus vakaassa ympäristön lämpötilassa ja testaus FID-analysaattorilla (”sniff test”) ajoneuvon ympärillä ja ajoneuvon sisällä. Jos FID-analysaattoritesti hylätään, ajoneuvo todetaan vialliseksi. | F | |
| 7 | Polttoainenäyte

  Otetaan polttoainenäyte polttoainesäiliöstä. | | | x |
| 8 | Ilmansuodatin ja öljynsuodatin

  Tarkastetaan suodattimet kontaminaation ja vaurioiden varalta ja vaihdetaan ne, jos niissä on vaurioita tai voimakasta kontaminaatiota tai jos seuraavaan suositeltuun vaihtoon on alle 800 km. | | | x |
| 9 | Tuulilasinpesuneste (vain haihtumispäästötestauksessa)

  Poistetaan tuulilasinpesuneste ja täytetään säiliö kuumalla vedellä. | | | x |
| 10 | Pyörät (edessä ja takana)

  Tarkastetaan, pyörivätkö pyörät vapaasti vai estääkö jarru niiden pyörimisen.

  Jos eivät pyöri, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | |
| 11 | Renkaat (vain haihtumispäästötestauksessa)

  Poistetaan vararengas ja vaihdetaan renkaat vakautuneisiin, jos vaihdosta on alle 15 000  km. Käytetään ainoastaan kesärenkaita tai kaikkiin vuodenaikoihin sopivia renkaita. | | | x |
| 12 | Ajohihnat ja jäähdyttimen kansi


  Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | F | |
| 13 | Nestetasojen tarkastus

  Tarkastetaan suurimmat ja pienimmät nestetasot (moottoriöljy, jäähdytysneste) ja lisätään nestettä, jos taso on alle alarajan. | | | x |
| 14 | Täyttöaukon kansi (vain haihtumispäästötestauksessa)

  Tarkastetaan, ettei täyttöaukon kannessa olevassa ylitäyttöviivassa ole lainkaan jäämiä, tai huuhdellaan letku kuumalla vedellä. | | | x |
| 15 | Tyhjöputket ja sähköjohdot

  Tarkastetaan kaikkien kunto. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | F | |
| 16 | Ruiskutusventtiilit ja kaapelointi

  Tarkastetaan kaikki kaapelit ja polttoaineputket. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | F | |
| 17 | Sytytyskaapeli (bensiini)

  Tarkastetaan sytytystulpat, kaapelit jne. Vaihdetaan vaurioituneet. | | | x |
| 18 | EGR-järjestelmä ja katalysaattori, hiukkassuodatin

  Tarkastetaan kaikki kaapelit, johtimet ja anturit.

  Jos on tehty luvattomia muutoksia, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.


  Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | x/F | |
| 19 | Kunnon turvallisuus

  Tarkastetaan, että renkaat, ajoneuvon kori sekä sähkö- ja jarrujärjestelmät ovat turvallisessa kunnossa testausta varten ja tieliikennesääntöjen mukaisia.

  Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. | x | |
| 20 | Puoliperävaunu

  Onko puoliperävaunun kytkemistä varten käytettävissä tarvittavat sähkökaapelit? | | | x |
| 21 | Aerodynamiikkaan vaikuttavat muutokset

  Tarkastetaan, että ajoneuvon aerodynamiikkaa ei ole muutettu jälkimarkkinoilta saatavilla asennuksilla, joita ei voi poistaa (suksiboksit, kattokiskot, spoilerit jne.) ja että aerodynamiikkaan vaikuttavia vakiokomponentteja ei ole poistettu (etuilmanohjaimet, diffuusorit, lipat jne.).

  Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. Dokumentoidaan ja valokuvataan. | x | |
| 22 | Tarkastetaan, onko seuraava määräaikaishuolto ajoitettu alle 800 ajokilometrin päähän. Jos on, tehdään huolto. | | | x |
| 23 | Kaikki tarkastukset, joihin tarvitaan OBD-kytkentöjä, tehdään ennen testausta ja/tai sen jälkeen | | | |
| 24 | Voimalaitteen ohjausmoduulin kalibroinnin osanumero ja tarkistussumma | | | x |
| 25 | OBD-diagnostiikka (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

  Luetaan vikakoodit ja tulostetaan virheloki. | | | x |
| 26 | OBD-huoltotilan 09 haku (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

  Luetaan huoltotila 09. Kirjataan tiedot. | | | x |
| 27 | OBD-tila 7 (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

  Luetaan huoltotila 07. Kirjataan tiedot. | | | |
| | | | | |
| | Huomautukset seuraavista: komponenttien korjaaminen tai vaihtaminen, osanumerot |

Luottamuksellinen

Päiväys:

x

Tarkastajan nimi:

x

Testauspaikka:

x

Rekisteröintimaa (vain EU:ssa):

x

x = Poissulkemisperuste

X = Tarkastettu ja ilmoitettu

Ajoneuvon ominaisuudet

Rekisteritunnus:

x

x

Ajokilometrit ja ikä:

Ajoneuvon on oltava 9 artiklassa vahvistettujen ajokilometrimäärää ja ikää koskevien sääntöjen mukainen tai sitä ei voida valita. Ajoneuvon ikä lasketaan ensirekisteröintipäivästä.

x

Ensirekisteröintipäivä:

x

Valmistenumero (VIN):

x

x

Päästöluokka ja -tunnus:

x

Rekisteröintimaa:

Ajoneuvon on oltava rekisteröity EU:ssa.

x

x

Malli:

x

Moottorin tunnus:

x

Moottorin tilavuus (l):

x

Moottorin teho (kW):

x

Vaihteiston tyyppi (automaattinen/käsivalintainen):

x

Vetävä akseli (etupyöräveto/nelipyöräveto/takapyöräveto):

x

Rengaskoko (edessä ja takana, jos erilaiset):

x

Kuuluuko ajoneuvo takaisinveto- tai korjausmenettelyyn?

Jos kuuluu: Mihin menettelyyn? Onko menettelyyn kuuluvat korjaukset jo tehty?

Korjaukset on tehtävä ennen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksen aloittamista.

x

x

Ajoneuvon omistajan haastattelu

(Omistajalta kysytään vain pääkysymykset, eikä hänellä saa olla tietoa vastaustensa vaikutuksista.)

Omistajan nimi (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon)

x

Yhteystiedot (osoite/puhelinnumero) (vain akkreditoidun tarkastuselimen taikka laboratorion/tutkimuslaitoksen tietoon)

x

Kuinka monta omistajaa ajoneuvolla on ollut?

x

Onko matkamittari epäkunnossa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvoa käytetty johonkin seuraavista?

Esittelytiloissa esiteltynä autona?

x

Taksina?

x

Jakeluajoneuvona?

x

Kilpailuissa tai moottoriurheilussa?

x

Vuokra-autona?

x

Onko ajoneuvolla kuljetettu raskasta kuormaa, jonka paino ylittää valmistajan ohjeet?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty suuria korjauksia?

x

Onko ajoneuvon moottoriin tai itse ajoneuvoon tehty korjauksia ilman lupaa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvon tehoa nostettu/säädetty ilman lupaa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän ja/tai polttoainejärjestelmän osia vaihdettu? Käytettiinkö tällöin alkuperäisosia? Jos alkuperäisosia ei ole käytetty, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

x

Onko jokin päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmän osa poistettu pysyvästi?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko asennettu luvattomia laitteita (ureanruiskutuksen ohitin, emulaattori tms.)?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvo ollut osallisena vakavassa onnettomuudessa? Toimittakaa luettelo vaurioista ja jälkeenpäin tehdyistä korjauksista.

x

Onko autoa käytetty vääräntyyppisellä polttoaineella (eli bensiinillä dieselin sijasta)? Onko autoa käytetty EU-laatuvaatimukset täyttävällä polttoaineella, jota ei ole kaupallisesti saatavana (mustan pörssin tai sekoitetulla polttoaineella)?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvossa tai sen lähellä käytetty viimeksi kuluneen kuukauden aikana ilmanraikastetta, kojelaudanhoitosuihketta (cockpit spray), jarrujenpuhdistusainetta tai muuta vastaavaa, joka aiheuttaa runsaasti hiilivetypäästöjä? Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle läikkynyt bensiiniä viimeksi kuluneiden kolmen kuukauden aikana?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko ajoneuvossa tupakoitu viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko autoon kiinnitetty tarroja tai sen hoitoon käytetty ruostesuoja-ainetta, alustansuoja-ainetta tai muita mahdollisia haihtuvien yhdisteiden lähteitä?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Onko auto maalattu uudelleen?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita haihtumispäästötestaukseen.

x

Missä käytätte ajoneuvoanne useimmiten?

Moottoritieajon %-osuus

x

Maantieajon %-osuus

x

Kaupunkiajon %-osuus

x

Oletteko ajanut ajoneuvolla yli 10 prosenttia ajosta muussa kuin EU:n jäsenvaltiossa?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

—

Missä maassa ajoneuvoon on tankattu polttoainetta kahdella viime kerralla?

Jos ajoneuvo on tankattu kahdella viime kerralla muualla kuin maassa, jossa sovelletaan EU:n polttoainenormeja, sitä ei voida valita testaukseen.

x

Onko polttoaineeseen lisätty muuta kuin valmistajan hyväksymää lisäainetta?

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Onko ajoneuvoa huollettu ja käytetty valmistajan ohjeiden mukaisesti?

Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Täydellinen huolto- ja korjaushistoria kutsukorjauksineen

Jos täydellisiä asiakirjoja ei voida antaa, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

Ajoneuvon tarkastaminen ja huoltaminen

x = Poissulkemisperuste /

F = viallinen ajoneuvo

X = Tarkastettu ja ilmoitettu

1

Polttoainesäiliön täyttötaso (täysi/tyhjä)

Onko polttoaineen vähäisyydestä varoittava merkkivalo syttynyt? Jos on, lisätään polttoainetta ennen testiä.

x

2

Palaako kojelaudassa merkkivaloja, jotka ilmoittavat ajoneuvon tai sen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintahäiriöstä, jota ei voida korjata tavanomaisilla huoltotoimenpiteillä? (Toimintahäiriön merkkivalo, moottorin huollon merkkivalo tms.)

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

3

Syttyykö SCR-merkkivalo, kun moottori on käynnistetty?

Jos kyllä, lisätään AdBlueta tai tehdään korjaus ennen ajoneuvon käyttämistä testeissä.

x

4

Pakojärjestelmän silmämääräinen tarkastus

Tarkastetaan, onko pakosarjan ja pakoputken pään välissä vuotoja. Tarkastus ja dokumentointi (ja valokuvaus).

Jos havaitaan vaurioita tai vuotoja, ajoneuvo todetaan vialliseksi.

F

5

Pakokaasuun vaikuttavat komponentit

Tarkastetaan ja dokumentoidaan (ja valokuvataan) kaikki päästöjen kannalta merkitykselliset komponentit vaurioiden varalta.

Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi.

F

6

Haihtumispäästöjärjestelmä

Paineistetaan polttoainejärjestelmä (hiilisäiliön puolelta), tehdään vuototestaus vakaassa ympäristön lämpötilassa ja testaus FID-analysaattorilla (”sniff test”) ajoneuvon ympärillä ja ajoneuvon sisällä. Jos FID-analysaattoritesti hylätään, ajoneuvo todetaan vialliseksi.

F

7

Polttoainenäyte

Otetaan polttoainenäyte polttoainesäiliöstä.

x

8

Ilmansuodatin ja öljynsuodatin

Tarkastetaan suodattimet kontaminaation ja vaurioiden varalta ja vaihdetaan ne, jos niissä on vaurioita tai voimakasta kontaminaatiota tai jos seuraavaan suositeltuun vaihtoon on alle 800 km.

x

9

Tuulilasinpesuneste (vain haihtumispäästötestauksessa)

Poistetaan tuulilasinpesuneste ja täytetään säiliö kuumalla vedellä.

x

10

Pyörät (edessä ja takana)

Tarkastetaan, pyörivätkö pyörät vapaasti vai estääkö jarru niiden pyörimisen.

Jos eivät pyöri, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

11

Renkaat (vain haihtumispäästötestauksessa)

Poistetaan vararengas ja vaihdetaan renkaat vakautuneisiin, jos vaihdosta on alle 15 000  km. Käytetään ainoastaan kesärenkaita tai kaikkiin vuodenaikoihin sopivia renkaita.

x

12

Ajohihnat ja jäähdyttimen kansi

Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

F

13

Nestetasojen tarkastus

Tarkastetaan suurimmat ja pienimmät nestetasot (moottoriöljy, jäähdytysneste) ja lisätään nestettä, jos taso on alle alarajan.

x

14

Täyttöaukon kansi (vain haihtumispäästötestauksessa)

Tarkastetaan, ettei täyttöaukon kannessa olevassa ylitäyttöviivassa ole lainkaan jäämiä, tai huuhdellaan letku kuumalla vedellä.

x

15

Tyhjöputket ja sähköjohdot

Tarkastetaan kaikkien kunto. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

F

16

Ruiskutusventtiilit ja kaapelointi

Tarkastetaan kaikki kaapelit ja polttoaineputket. Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

F

17

Sytytyskaapeli (bensiini)

Tarkastetaan sytytystulpat, kaapelit jne. Vaihdetaan vaurioituneet.

x

18

EGR-järjestelmä ja katalysaattori, hiukkassuodatin

Tarkastetaan kaikki kaapelit, johtimet ja anturit.

Jos on tehty luvattomia muutoksia, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

Jos havaitaan vaurio, ajoneuvo todetaan vialliseksi. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

x/F

19

Kunnon turvallisuus

Tarkastetaan, että renkaat, ajoneuvon kori sekä sähkö- ja jarrujärjestelmät ovat turvallisessa kunnossa testausta varten ja tieliikennesääntöjen mukaisia.

Jos ei, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen.

x

20

Puoliperävaunu

Onko puoliperävaunun kytkemistä varten käytettävissä tarvittavat sähkökaapelit?

x

21

Aerodynamiikkaan vaikuttavat muutokset

Tarkastetaan, että ajoneuvon aerodynamiikkaa ei ole muutettu jälkimarkkinoilta saatavilla asennuksilla, joita ei voi poistaa (suksiboksit, kattokiskot, spoilerit jne.) ja että aerodynamiikkaan vaikuttavia vakiokomponentteja ei ole poistettu (etuilmanohjaimet, diffuusorit, lipat jne.).

Jos kyllä, ajoneuvoa ei voida valita testaukseen. Dokumentoidaan ja valokuvataan.

x

22

Tarkastetaan, onko seuraava määräaikaishuolto ajoitettu alle 800 ajokilometrin päähän. Jos on, tehdään huolto.

x

23

Kaikki tarkastukset, joihin tarvitaan OBD-kytkentöjä, tehdään ennen testausta ja/tai sen jälkeen

24

Voimalaitteen ohjausmoduulin kalibroinnin osanumero ja tarkistussumma

x

25

OBD-diagnostiikka (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

Luetaan vikakoodit ja tulostetaan virheloki.

x

26

OBD-huoltotilan 09 haku (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

Luetaan huoltotila 09. Kirjataan tiedot.

x

27

OBD-tila 7 (ennen päästötestiä tai sen jälkeen)

Luetaan huoltotila 07. Kirjataan tiedot.

Huomautukset seuraavista: komponenttien korjaaminen tai vaihtaminen, osanumerot

Lisäys 2

Säännöt tyyppi 4 -testien suorittamiseen käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn aikana

Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät tyyppi 4 -testit on tehtävä liitteen VI (tai tapauksen mukaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen VI) mukaisesti seuraavin poikkeuksin:

| — | Tyyppi 4 -testillä testattavien ajoneuvojen on oltava vähintään 12 kuukauden ikäisiä. |
| --- | --- |

—

Tyyppi 4 -testillä testattavien ajoneuvojen on oltava vähintään 12 kuukauden ikäisiä.

| — | Hiilisäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten sitä ei vanhenneta koepenkissä. |
| --- | --- |

—

Hiilisäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten sitä ei vanhenneta koepenkissä.

| — | Hiilisäiliö täytetään ajoneuvon ulkopuolella liitteessä VI kuvatulla menettelyllä, minkä jälkeen se irrotetaan ja asennetaan ajoneuvoon valmistajan antamien korjausohjeiden mukaisesti. Tehdään FID-analysaattoritesti (”sniff test”, tulosten oltava alle 100 ppm lämpötilassa 20 °C) mahdollisimman läheltä hiilisäiliötä ennen täyttöä ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa, että säiliö on asennettu oikein. |
| --- | --- |

—

Hiilisäiliö täytetään ajoneuvon ulkopuolella liitteessä VI kuvatulla menettelyllä, minkä jälkeen se irrotetaan ja asennetaan ajoneuvoon valmistajan antamien korjausohjeiden mukaisesti. Tehdään FID-analysaattoritesti (”sniff test”, tulosten oltava alle 100 ppm lämpötilassa 20 °C) mahdollisimman läheltä hiilisäiliötä ennen täyttöä ja sen jälkeen, jotta voidaan varmistaa, että säiliö on asennettu oikein.

| — | Polttoainesäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten tyyppi 4 -testin tuloksen laskemisessa ei käytetä läpäisevyyskerrointa. |
| --- | --- |

—

Polttoainesäiliön katsotaan olevan käytössä vanhentunut, joten tyyppi 4 -testin tuloksen laskemisessa ei käytetä läpäisevyyskerrointa.

Lisäys 3

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportti

Yksityiskohtaisessa käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportissa on annettava seuraavat tiedot:

| 1. | Testauspäivä |
| --- | --- |

1.

Testauspäivä

| 2. | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportin yksilöllinen numero |
| --- | --- |

2.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden raportin yksilöllinen numero

| 3. | Päivä, jona valtuutettu edustaja on hyväksynyt raportin |
| --- | --- |

3.

Päivä, jona valtuutettu edustaja on hyväksynyt raportin

| 4. | Päivä, jona tiedot on toimitettu hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai ladattu sähköiselle alustalle |
| --- | --- |

4.

Päivä, jona tiedot on toimitettu hyväksynnän myöntäneelle tyyppihyväksyntäviranomaiselle tai ladattu sähköiselle alustalle

| 5. | Valmistajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

5.

Valmistajan nimi ja osoite

| 6. | Testauksesta vastaavan laboratorion nimi, osoite, puhelin- ja faksinumerot ja sähköpostiosoite |
| --- | --- |

6.

Testauksesta vastaavan laboratorion nimi, osoite, puhelin- ja faksinumerot ja sähköpostiosoite

| 7. | Testaussuunnitelmaan kuuluvien ajoneuvojen mallinimet |
| --- | --- |

7.

Testaussuunnitelmaan kuuluvien ajoneuvojen mallinimet

| 8. | Tapauksen mukaan luettelo valmistajan tietojen kattamista ajoneuvotyypeistä, ts. pakokaasupäästöjen osalta käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe |
| --- | --- |

8.

Tapauksen mukaan luettelo valmistajan tietojen kattamista ajoneuvotyypeistä, ts. pakokaasupäästöjen osalta käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskeva perhe

| 9. | Perheeseen kuuluviin ajoneuvotyyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntien numerot, mukaan luettuina tapauksen mukaan kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset) |
| --- | --- |

9.

Perheeseen kuuluviin ajoneuvotyyppeihin sovellettavien tyyppihyväksyntien numerot, mukaan luettuina tapauksen mukaan kaikkien laajennusten numerot sekä kaikkien sellaisten korjaavien toimenpiteiden numerot, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (suuret muutokset)

| 10. | Tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien ajoneuvojen tyyppihyväksyntien laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen pyytää näitä tietoja) |
| --- | --- |

10.

Tiedot valmistajan ilmoittamien tietojen kattamien ajoneuvojen tyyppihyväksyntien laajentamisista ja korjaavista toimenpiteistä, joissa ajoneuvolle tehdään pieniä korjauksia seuraavan huollon yhteydessä tai ajoneuvo kutsutaan korjattavaksi (jos hyväksyntäviranomainen pyytää näitä tietoja)

| 11. | Ajanjakso, jolta tiedot on kerätty |
| --- | --- |

11.

Ajanjakso, jolta tiedot on kerätty

| 12. | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettely, mukaan luettuina tapauksen mukaan seuraavat:


  i) | ajoneuvojen hankintamenettely |
| --- | --- | --- |

12.

Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettely, mukaan luettuina tapauksen mukaan seuraavat:

i)

ajoneuvojen hankintamenettely

| ii) | ajoneuvojen valinta- ja hylkäysperusteet (mukaan luettuina vastaukset lisäyksessä 1 olevaan taulukkoon ja valokuvat) |
| --- | --- |

ii)

ajoneuvojen valinta- ja hylkäysperusteet (mukaan luettuina vastaukset lisäyksessä 1 olevaan taulukkoon ja valokuvat)

| iii) | ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt |
| --- | --- |

iii)

ohjelmassa käytetyt testityypit ja -menettelyt

| iv) | maantieteelliset alueet, joilta valmistaja on kerännyt tietoja |
| --- | --- |

iv)

maantieteelliset alueet, joilta valmistaja on kerännyt tietoja

| v) | näyte-erän numero ja käytetty otantasuunnitelma |
| --- | --- |

v)

näyte-erän numero ja käytetty otantasuunnitelma

| 13. | Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn tulokset, mukaan luettuina seuraavat:


  i) | tunnistetiedot ohjelmaan sisältyvistä ajoneuvoista (testatuista tai testaamattomista); tunnistetietoihin on sisällytettävä lisäyksessä 1 oleva taulukko |
| --- | --- | --- |

13.

Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevan menettelyn tulokset, mukaan luettuina seuraavat:

i)

tunnistetiedot ohjelmaan sisältyvistä ajoneuvoista (testatuista tai testaamattomista); tunnistetietoihin on sisällytettävä lisäyksessä 1 oleva taulukko

| ii) | testitiedot pakokaasupäästöjen osalta:


  — | testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine) |
| --- | --- | --- |

ii)

testitiedot pakokaasupäästöjen osalta:

—

testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine)

| — | testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino) |
| --- | --- |

—

testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino)

| — | dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus) |
| --- | --- |

—

dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus)

| — | testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen |
| --- | --- |

—

testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen

| iii) | testitiedot haihtumispäästöjen osalta:


  — | testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine) |
| --- | --- | --- |

iii)

testitiedot haihtumispäästöjen osalta:

—

testipolttoaineen eritelmät (esim. testin vertailupolttoaine tai kaupallinen polttoaine)

| — | testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino) |
| --- | --- |

—

testausolosuhteet (lämpötila, kosteus, dynamometrin inertiapaino)

| — | dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus) |
| --- | --- |

—

dynamometrin asetukset (esim. ajovastus, tehoasetus)

| — | testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen. |
| --- | --- |

—

testitulokset sekä hyväksytyn ja hylätyn tuloksen laskeminen.

Lisäys 4

Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen vuosikertomus käytönaikaisesta vaatimustenmukaisuudesta

OTSIKKO

A.   Yleiskatsaus ja keskeiset päätelmät

B.   Valmistajan edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:

| 1) | Valmistajan tekemä tiedonkeruu |
| --- | --- |

1)

| 2) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuina suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) |
| --- | --- |

2)

C.   Muiden osapuolten edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:

| 3) | Tietojen kerääminen ja riskinarviointi |
| --- | --- |

3)

| 4) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuina suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) |
| --- | --- |

4)

D.   Hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen edellisenä vuotena toteuttamat käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimet:

| 5) | Tietojen kerääminen ja riskinarviointi |
| --- | --- |

5)

| 6) | Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testaus (mukaan luettuina suunnittelu ja testattavien perheiden valinta sekä testien lopulliset tulokset) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Yksityiskohtaiset tutkimukset |
| --- | --- |

7)

| 8) | Korjaavat toimenpiteet |
| --- | --- |

8)

E.   Arvio käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvistä korjaavista toimenpiteistä odotetuista vuotuisista päästövähennyksistä

F.   Saadut kokemukset (myös käytettyjen laitteiden toiminnasta)

G.   Raportti muista, mitättömistä testeistä

Lisäys 5

Avoimuusluettelo

Taulukko 1

Avoimuusluettelo 1

| Tunnus | Tieto | Tietojen tyyppi | Yksikkö | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Päästötyyppihyväksynnän numero | Teksti | - - | Liite I, lisäys 6 (asetus (EU) 2017/1151) |
| 1a | Päästötyyppihyväksynnän päivämäärä | Päivämäärä | - - | Päästötyyppihyväksynnän päivämäärä |
| 2 | Interpolointiperheen tunnus | Teksti | - - | Liite I, lisäys 4,
  II jakso, 0 kohta (asetus (EU) 2017/1151)
  ja E-sääntö nro 154, liite A2, Liite tyyppihyväksyntäilmoitukseen, kohta 0.1: interpolointiperheen tunniste säännön kohdan 6.2.2 mukaisesti |
| 5 | ATCT-perheen tunnus | Teksti | - - | Liite I, lisäys 3, 0.2.3.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| 7 | Ajoneuvon H ajovastusperheen tai ajovastusmatriisiperheen tunnus | Teksti | - - | Liite I, lisäys 3, 0.2.3.4.1 kohta (ajovastusmatriisiperhe: 0.2.3.5 kohta)
  (asetus (EU) 2017/1151) |
| 7 a | Ajoneuvon L ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan) | Teksti | - - | Liite I, lisäys 3, 0.2.3.4.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| 7b | Ajoneuvon M ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan) | Teksti | - - | E-sääntö nro 154, liite A1, lisäys 1, kohta 1.4.2 Ajovastusparametrit |
| 13 | Perheen ajoneuvon vetävät pyörät | Vetotyyppi (etupyöräveto, takapyöräveto, nelipyöräveto) | - - | Liite I, lisäys 4, 1.7 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| 14 | Alustadynamometrin konfiguraatio tyyppihyväksyntätestissä | Konfiguraatio (yksiakselinen, kaksiakselinen) | - - | E-sääntö nro 154, liite B6, kohta 2.4.2.4 |
| 18 | Tyyppihyväksyntätestauksessa (täyspolttomoottoriajoneuvot) tai varausta ylläpitävässä testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV) | Mahdolliset muodot: pdf, jpg.
  Tiedoston nimenä on oltava universaali ja ainutlaatuinen tunniste (UUID) datapaketissa. | - - | Ilmoitetaan ja kuvataan tyyppihyväksynnässä käytetyt ajotilat. Jos käytettävissä on ensisijainen ajotila, ilmoitetaan vain se. Muussa tapauksessa kuvataan paras ja huonoin ajotila. Tyyppihyväksyntätesteissä käytettävien ajotilojen kuvaus, ks. E-sääntö nro 154, liite B6, kohta 2.6.6. |
| 19 | Tyyppihyväksyntätestauksessa varausta purkavassa testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (OVC-HEV) | Mahdolliset muodot: pdf, jpg.
  Tiedoston nimenä on oltava universaali ja ainutlaatuinen tunniste (UUID) datapaketissa. | - - | Ilmoitetaan ja kuvataan tyyppihyväksynnässä käytetyt ajotilat. Jos käytettävissä on ensisijainen ajotila, ilmoitetaan vain se. Muussa tapauksessa kuvataan paras ja huonoin ajotila. Tyyppihyväksyntätesteissä käytettävien ajotilojen kuvaus, ks. E-sääntö nro 154, liite B8, kohta 3.2.3. |
| 20 | Käsivalintaisella vaihteistoilla varustettujen ajoneuvojen moottorin joutokäyntinopeus, polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan) | Luku | rpm | Liite I, lisäys 3, 3.2.1.6 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| 21 | Vaihteiden määrä (käsivalintaisella vaihteistolla varustetut ajoneuvot) | Luku | - - | Liite I, lisäyksen 4 liite, 1.13.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| 23 | Testiajoneuvon rengaskoko edessä/takana/keskellä (käsivalintaisella vaihteistolla varustetut ajoneuvot) | Teksti | - - | Liite I, lisäys 8 a, 1.1.8 kohta (asetus (EU) 2017/1151)
  1 – etupyörien renkaiden koko, 2 – takapyörien renkaiden koko, 3 – mahdollisten keskipyörien renkaiden koko |
| 24


  +


  25 | Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen täyden kuormituksen tehokäyrä ja lisäturvamarginaali, polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan) | Taulukkoarvot | rpm v. kW v. % | Täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeudesta nidle nopeuteen nrated tai nmax tai ndv (ngvmax) × vmax sen mukaan, mikä on suurin liitteen I lisäyksessä 8 a olevassa 1.2.4 kohdassa annetun ASM-marginaalin kanssa (jos käytetään vaihteenvaihtolaskelmissa)
  (asetus (EU) 2017/1151)
  Esimerkki taulukkoarvoista: E-sääntö nro 154, liite B2, taulukko A2/1 |
| 26 | Lisätietoja käsivalintaisella vaihteistoilla varustettujen ajoneuvojen vaihteenvaihtolaskelmia varten, polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan) | Ks. taulukko esimerkissä | Ks. taulukko esimerkissä | Liite I, lisäys 8 a, 1.2.4 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| 29 | ATCT-perheen korjauskerroin (FCF), polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan) | Luku | - - | Kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvojen tapauksessa yksi arvo kutakin polttoainetta kohti. Polttoaine 1 ja polttoaine 2 on aina liitettävä yhteen polttoainetta vastaavan ATCT-korjauskertoimen kanssa.
  Määritelmä: E-sääntö nro 154, liite B6a, kohta 3.8.1. |
| 30a | Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen summaavat Ki-kertoimet | Taulukkoarvot | Hiilidioksidin tapauksessa g/km, muutoin mg/km | Taulukko, jossa määritellään CO-,
  NOx-, hiukkasmassa- ja THC-arvot (mg/km) ja CO2-arvo (g/km)
  Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat Ki-kertoimet tai kyse on ajoneuvosta, jossa ei ole jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.2.1 kohta hiilidioksidin ja 2.1.1.1.1 kohta muiden epäpuhtauksien tapauksessa (asetus (EU) 2017/1151) |
| 30b | Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen kertovat Ki-kertoimet | Taulukkoarvot | (ei yksiköitä) | Taulukko, jossa määritellään CO-,
  NOx-, hiukkasmassa- ja THC-arvot ja CO2-arvo Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat Ki-kertoimet tai kyse on ajoneuvosta, jossa ei ole jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.2.1 kohta hiilidioksidin ja 2.1.1.1.1 kohta muiden epäpuhtauksien tapauksessa
  (asetus (EU) 2017/1151) |
| 31a | Summaavat huononemiskertoimet (DF), polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan) | Taulukkoarvot | (mg/km, hiukkasmäärä #/km) | Taulukko, jossa määritellään kunkin epäpuhtauden huononemiskertoimet.


  1) | CO, PM, PN, NOx, NMHC ja THC pelkästään bensiiniä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen sekä kaikkien kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvojen tapauksessa. |

Tunnus

Tieto

Tietojen tyyppi

Yksikkö

Kuvaus

1

Päästötyyppihyväksynnän numero

Teksti

- -

Liite I, lisäys 6 (asetus (EU) 2017/1151)

1a

Päästötyyppihyväksynnän päivämäärä

Päivämäärä

- -

Päästötyyppihyväksynnän päivämäärä

2

Interpolointiperheen tunnus

Teksti

- -

Liite I, lisäys 4,

II jakso, 0 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

ja E-sääntö nro 154, liite A2, Liite tyyppihyväksyntäilmoitukseen, kohta 0.1: interpolointiperheen tunniste säännön kohdan 6.2.2 mukaisesti

5

ATCT-perheen tunnus

Teksti

- -

Liite I, lisäys 3, 0.2.3.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

7

Ajoneuvon H ajovastusperheen tai ajovastusmatriisiperheen tunnus

Teksti

- -

Liite I, lisäys 3, 0.2.3.4.1 kohta (ajovastusmatriisiperhe: 0.2.3.5 kohta)

(asetus (EU) 2017/1151)

7 a

Ajoneuvon L ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan)

Teksti

- -

Liite I, lisäys 3, 0.2.3.4.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

7b

Ajoneuvon M ajovastusperheen tunnus (tapauksen mukaan)

Teksti

- -

E-sääntö nro 154, liite A1, lisäys 1, kohta 1.4.2 Ajovastusparametrit

13

Perheen ajoneuvon vetävät pyörät

Vetotyyppi (etupyöräveto, takapyöräveto, nelipyöräveto)

- -

Liite I, lisäys 4, 1.7 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

14

Alustadynamometrin konfiguraatio tyyppihyväksyntätestissä

Konfiguraatio (yksiakselinen, kaksiakselinen)

- -

E-sääntö nro 154, liite B6, kohta 2.4.2.4

18

Tyyppihyväksyntätestauksessa (täyspolttomoottoriajoneuvot) tai varausta ylläpitävässä testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV)

Mahdolliset muodot: pdf, jpg.

Tiedoston nimenä on oltava universaali ja ainutlaatuinen tunniste (UUID) datapaketissa.

- -

Ilmoitetaan ja kuvataan tyyppihyväksynnässä käytetyt ajotilat. Jos käytettävissä on ensisijainen ajotila, ilmoitetaan vain se. Muussa tapauksessa kuvataan paras ja huonoin ajotila. Tyyppihyväksyntätesteissä käytettävien ajotilojen kuvaus, ks. E-sääntö nro 154, liite B6, kohta 2.6.6.

19

Tyyppihyväksyntätestauksessa varausta purkavassa testissä käytetyt kuljettajan valittavissa olevat ajotilat (OVC-HEV)

Mahdolliset muodot: pdf, jpg.

Tiedoston nimenä on oltava universaali ja ainutlaatuinen tunniste (UUID) datapaketissa.

- -

Ilmoitetaan ja kuvataan tyyppihyväksynnässä käytetyt ajotilat. Jos käytettävissä on ensisijainen ajotila, ilmoitetaan vain se. Muussa tapauksessa kuvataan paras ja huonoin ajotila. Tyyppihyväksyntätesteissä käytettävien ajotilojen kuvaus, ks. E-sääntö nro 154, liite B8, kohta 3.2.3.

20

Käsivalintaisella vaihteistoilla varustettujen ajoneuvojen moottorin joutokäyntinopeus, polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Luku

rpm

Liite I, lisäys 3, 3.2.1.6 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

21

Vaihteiden määrä (käsivalintaisella vaihteistolla varustetut ajoneuvot)

Luku

- -

Liite I, lisäyksen 4 liite, 1.13.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

23

Testiajoneuvon rengaskoko edessä/takana/keskellä (käsivalintaisella vaihteistolla varustetut ajoneuvot)

Teksti

- -

Liite I, lisäys 8 a, 1.1.8 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

1 – etupyörien renkaiden koko, 2 – takapyörien renkaiden koko, 3 – mahdollisten keskipyörien renkaiden koko

24

+

25

Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen täyden kuormituksen tehokäyrä ja lisäturvamarginaali, polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Taulukkoarvot

rpm v. kW v. %

Täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeudesta nidle nopeuteen nrated tai nmax tai ndv (ngvmax) × vmax sen mukaan, mikä on suurin liitteen I lisäyksessä 8 a olevassa 1.2.4 kohdassa annetun ASM-marginaalin kanssa (jos käytetään vaihteenvaihtolaskelmissa)

(asetus (EU) 2017/1151)

Esimerkki taulukkoarvoista: E-sääntö nro 154, liite B2, taulukko A2/1

26

Lisätietoja käsivalintaisella vaihteistoilla varustettujen ajoneuvojen vaihteenvaihtolaskelmia varten, polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Ks. taulukko esimerkissä

Ks. taulukko esimerkissä

Liite I, lisäys 8 a, 1.2.4 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

29

ATCT-perheen korjauskerroin (FCF), polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Luku

- -

Kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvojen tapauksessa yksi arvo kutakin polttoainetta kohti. Polttoaine 1 ja polttoaine 2 on aina liitettävä yhteen polttoainetta vastaavan ATCT-korjauskertoimen kanssa.

Määritelmä: E-sääntö nro 154, liite B6a, kohta 3.8.1.

30a

Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen summaavat Ki-kertoimet

Taulukkoarvot

Hiilidioksidin tapauksessa g/km, muutoin mg/km

Taulukko, jossa määritellään CO-,

NOx-, hiukkasmassa- ja THC-arvot (mg/km) ja CO2-arvo (g/km)

Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat Ki-kertoimet tai kyse on ajoneuvosta, jossa ei ole jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.2.1 kohta hiilidioksidin ja 2.1.1.1.1 kohta muiden epäpuhtauksien tapauksessa (asetus (EU) 2017/1151)

30b

Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen kertovat Ki-kertoimet

Taulukkoarvot

(ei yksiköitä)

Taulukko, jossa määritellään CO-,

NOx-, hiukkasmassa- ja THC-arvot ja CO2-arvo Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat Ki-kertoimet tai kyse on ajoneuvosta, jossa ei ole jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.2.1 kohta hiilidioksidin ja 2.1.1.1.1 kohta muiden epäpuhtauksien tapauksessa

(asetus (EU) 2017/1151)

31a

Summaavat huononemiskertoimet (DF), polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Taulukkoarvot

(mg/km, hiukkasmäärä #/km)

Taulukko, jossa määritellään kunkin epäpuhtauden huononemiskertoimet.

1)

CO, PM, PN, NOx, NMHC ja THC pelkästään bensiiniä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen sekä kaikkien kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvojen tapauksessa.

| 2) | CO, NOx, NMHC ja THC pelkästään neste- tai maakaasua polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

2)

CO, NOx, NMHC ja THC pelkästään neste- tai maakaasua polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa.

| 3) | NOx pelkästään vetyä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

3)

NOx pelkästään vetyä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa.

| 4) | NOx, THC+NOx, CO, PM ja PN kaikkien dieselkäyttöisten ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

4)

NOx, THC+NOx, CO, PM ja PN kaikkien dieselkäyttöisten ajoneuvojen tapauksessa.

| 5) | Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat DF-kertoimet. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.1.1 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| --- | --- |

5)

Jätetään tyhjäksi, jos annetaan kertovat DF-kertoimet. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.1.1 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

31b

Kertovat huononemiskertoimet (DF), polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Taulukkoarvot

(ei yksiköitä)

Taulukko, jossa määritellään kunkin epäpuhtauden huononemiskertoimet.

| — | CO, PM, PN, NOx, NMHC ja THC pelkästään bensiiniä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen sekä kaikkien kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

—

CO, PM, PN, NOx, NMHC ja THC pelkästään bensiiniä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen sekä kaikkien kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvojen tapauksessa.

| — | CO, NOx, NMHC ja THC pelkästään neste- tai maakaasua polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

—

CO, NOx, NMHC ja THC pelkästään neste- tai maakaasua polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa.

| — | NOx pelkästään vetyä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

—

NOx pelkästään vetyä polttoaineena käyttävien ajoneuvojen tapauksessa.

| — | NOx, THC+NOx, CO, PM ja PN kaikkien dieselkäyttöisten ajoneuvojen tapauksessa. |
| --- | --- |

—

NOx, THC+NOx, CO, PM ja PN kaikkien dieselkäyttöisten ajoneuvojen tapauksessa.

Jätetään tyhjäksi, jos annetaan summaavat DF-kertoimet. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.1.1 kohta

(asetus (EU) 2017/1151)

32

Akun jännite kaikkien REESS-järjestelmien osalta

Luku

V

Määritelmä: E-sääntö nro 154, liite B6, lisäys 2, kohta 4.1

(DIN EN 60050-482)

33

Korjauskerroin K (vain NOVC- ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa)

Taulukko

(g/km) / (Wh/km)

NOVC- ja OVC-HEV-ajoneuvot

Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO2-päästöjen korjaus E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksen 2 kohdan 2 mukaisesti

42

Regeneraation tunnistaminen

Asiakirjan muoto pdf tai jpg.

Tiedoston nimenä on oltava universaali ja ainutlaatuinen tunniste (UUID) datapaketissa.

Ajoneuvon valmistajan kuvaus siitä, miten tunnistetaan regeneraation tapahtuminen testin aikana

43

Regeneraation saattaminen päätökseen

Asiakirjan muoto pdf tai jpg.

Tiedoston nimenä on oltava universaali ja ainutlaatuinen tunniste (UUID) datapaketissa.

–

Kuvaus menettelystä, jolla regeneraatio saatetaan päätökseen

44a

Siirtymäsyklin indeksinumero (ajoneuvo L)

numero

–

Ainoastaan OVC-HEV-ajoneuvot. Ennen lopettamiskriteerien täyttymistä tehtyjen varausta purkavien testien lukumäärä. Liite I, lisäys 8 a, 2.1.1.4.1.4 kohta (Asetus (EU) 2017/1151)

Monivaiheisesti hyväksytyt ajoneuvot tai monivaiheisesti hyväksytyt erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot

45

Lopullisen ajoneuvon sallittu massa ajokunnossa

Luku

kg

Liite I, 0.2.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Vaihteluväli

45 a

Lopullisen ajoneuvon sallittu todellinen massa

Luku

kg

Liite I, 0.2.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Vaihteluväli

45b

Lopullisen ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (kg):

Luku

kg

Liite I, 0.2.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Vaihteluväli

46

Lopullisen ajoneuvon sallittu otsapinta-ala

Luku

cm2

Liite I, 0.2.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Vaihteluväli

47

Sallittu vierintävastus

Luku

kg/t

Liite I, 0.2.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Vaihteluväli

48

Sallittu etusäleikön ilmantulon projisoitu otsapinta-ala

Luku

cm2

Liite I, 0.2.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Vaihteluväli

KAIKKI AJONEUVOT

49

Käyttövoimatyyppi

Täyspolttomoottoriajoneuvo, OVC-HEV, NOVC-HEV

- -

Käyttövoimatyyppi, määritelmä: liite III A, 3.3.1.2 kohdan a alakohta

50

Sytytystyyppi

Tyyppi

Kipinäsytytys, puristussytytys

- -

Sytytystyyppi: liite I, lisäys 3, 3.2.1.1

kohta (asetus (EU) 2017/1151)

51

Polttoaineenkäyttö

Yksi polttoaine, kaksi polttoainetta / flex-fuel

- -

Ajoneuvon polttoainetyyppi:

Liite I, lisäys 3, 3.2.2.4 kohta

(asetus (EU) 2017/1151)

52

Polttoainetyyppi: polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Bensiini, dieselöljy, nestekaasu, maakaasu/biometaani, etanoli (E85), vety

- -

Polttoainetyyppi: liite I, lisäys 3, 3.2.2.1 kohta (asetus (EU) 2017/1151).

Kaksoispolttoaine- ja flex-fuel-ajoneuvot: ilmoitetaan molemmat polttoaineet

53

Vaihteiston tyyppi

Käsivalintainen, automaattinen, portaaton

- -

Vaihteiston tyyppi: liite I, lisäys 3, 4.5.1 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

54

Sylinteritilavuus

Luku

cm3

Sylinteritilavuus: liite I, lisäys 3, 3.2.1.3 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

55

Polttoaineensyöttö: polttoaine 1, polttoaine 2 (tapauksen mukaan)

Suora / epäsuora / suora ja epäsuora ruiskutus

Alkuperäisen laitevalmistajan ilmoittama moottorin polttoaineensyöttömenetelmä. Liite I, lisäyksen 4 liite, 1.10.2 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

Taulukko 2

Avoimuusluettelo 2

| Kenttä | Tietojen tyyppi | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| TVV | Teksti | Ajoneuvon tyypin, variantin ja version yksilöllinen tunniste
  Liite I, B osa, 7.3 ja 7.4 kohta (asetus (EU) 2018/858) |
| PEMS Family ID | Teksti | Liite III A, 3.5.2 kohta |
| Make | Teksti | Valmistajan toiminimi
  Liite I, 0.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683) |
| Commercial name | Teksti | TVV:n kauppanimi
  Liite I, 0.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683) |
| Other name | Teksti | Vapaateksti |
| Category and class | M1, N1 – alaluokka I, N1 –alaluokka II, N1 – alaluokka III, N2, N3, M2, M3 | Ajoneuvon luokka ja alaluokka
  Asetus (EY) N:o 715/2007, liite I (luokka)
  Asetus (EU) 2018/858, liite I (alaluokat) |
| Bodywork | AA: sedan
  AB: viistoperä
  AC: farmari
  AD: coupé
  AE: avoauto
  AF: monikäyttöajoneuvo
  AG: tavarafarmari
  BA: kuorma-auto
  BB: umpikorinen tavarankuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo (pakettiauto)
  BC: puoliperävaunun vetoyksikkö
  BD: perävaunun vetoajoneuvo
  BE: avopakettiauto
  BX: alusta-ohjaamo- tai alusta-moottorinsuojus-rakenteinen ajoneuvo | Korityyppi
  Liite I, 0.3.0.2 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683) |
| Emission TA Number | Teksti | täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liite IV |
| WVTA Number | Teksti | Kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän tunniste: täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liite IV |
| Evap family ID | Teksti | Liite I, lisäys 3, 0.2.3.7 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| Rated Engine Power fuel 1, fuel 2 (if relevant) | Luku | Liite I, lisäys 3, 3.2.1.8 kohta (asetus (EU) 2017/1151) |
| Twin tires | Kyllä/ei | Alkuperäisen laitevalmistajan ilmoitus |
| Fuel Tank Capacities (discreet values) | Luku | Polttoainesäiliöiden tilavuudet
  Liite I, 3.2.3.1.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683) |
| Sealed tank | Kyllä/ei | Liite I, 3.2.12.2.5.5.3 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683) |
| WMI used in this WVTA+TVV | Teksti | Alkuperäisen laitevalmistajan ilmoittama (ISO 3779) |

Kenttä

Tietojen tyyppi

Kuvaus

TVV

Teksti

Ajoneuvon tyypin, variantin ja version yksilöllinen tunniste

Liite I, B osa, 7.3 ja 7.4 kohta (asetus (EU) 2018/858)

PEMS Family ID

Teksti

Liite III A, 3.5.2 kohta

Make

Teksti

Valmistajan toiminimi

Liite I, 0.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Commercial name

Teksti

TVV:n kauppanimi

Liite I, 0.2.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Other name

Teksti

Vapaateksti

Category and class

M1, N1 – alaluokka I, N1 –alaluokka II, N1 – alaluokka III, N2, N3, M2, M3

Ajoneuvon luokka ja alaluokka

Asetus (EY) N:o 715/2007, liite I (luokka)

Asetus (EU) 2018/858, liite I (alaluokat)

Bodywork

AA: sedan

AB: viistoperä

AC: farmari

AD: coupé

AE: avoauto

AF: monikäyttöajoneuvo

AG: tavarafarmari

BA: kuorma-auto

BB: umpikorinen tavarankuljetukseen tarkoitettu ajoneuvo (pakettiauto)

BC: puoliperävaunun vetoyksikkö

BD: perävaunun vetoajoneuvo

BE: avopakettiauto

BX: alusta-ohjaamo- tai alusta-moottorinsuojus-rakenteinen ajoneuvo

Korityyppi

Liite I, 0.3.0.2 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Emission TA Number

Teksti

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liite IV

WVTA Number

Teksti

Kokonaisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän tunniste: täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liite IV

Evap family ID

Teksti

Liite I, lisäys 3, 0.2.3.7 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

Rated Engine Power fuel 1, fuel 2 (if relevant)

Luku

Liite I, lisäys 3, 3.2.1.8 kohta (asetus (EU) 2017/1151)

Twin tires

Kyllä/ei

Alkuperäisen laitevalmistajan ilmoitus

Fuel Tank Capacities (discreet values)

Luku

Polttoainesäiliöiden tilavuudet

Liite I, 3.2.3.1.1 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

Sealed tank

Kyllä/ei

Liite I, 3.2.12.2.5.5.3 kohta (täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/683)

WMI used in this WVTA+TVV

Teksti

Alkuperäisen laitevalmistajan ilmoittama (ISO 3779)

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 1998, bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta (EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58).

1

---

LIITE III

”LIITE III A

1.   LYHENTEET

Lyhenteillä tarkoitetaan yleisesti lyhennettyjä termejä sekä yksikössä että monikossa.

| CLD | – | kemiluminisenssianalysaattori (chemiluminescence detector) |
| --- | --- | --- |
| CVS | – | vakiotilavuuskerääjä (constant volume sampler) |
| DCT | – | kaksoiskytkinvaihteisto (dual clutch transmission) |
| ECU | – | moottorinohjausyksikkö (engine control unit) |
| EFM | – | pakokaasun massavirtamittari (exhaust mass flow meter) |
| FID | – | liekki-ionisaatioilmaisin (flame ionisation detector) |
| FS | – | koko asteikko (full scale) |
| GNSS | – | maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (global navigation satellite system) |
| HCLD | – | lämmitettävä kemiluminisenssi-ilmaisin (heated chemiluminescence detector) |
| ICE | – | polttomoottori (internal combustion engine) |
| LPG | – | nestekaasu (liquid petroleum gas) |
| NDIR | – | ei-dispersoiva infrapuna-analysaattori (non-dispersive infrared analyser) |
| NDUV | – | ei-dispersoiva ultraviolettianalysaattori (non-dispersive ultraviolet analyser) |
| NG | – | maakaasu (natural gas) |
| NMC | – | metaanierotin (non-methane cutter) |
| NMC-FID | – | metaanierotin ja liekki-ionisaatioilmaisin |
| NMHC | – | muut hiilivedyt kuin metaani (non-methane hydrocarbons) |
| OBD | – | ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (on-board diagnostics) |
| PEMS | – | kannettava päästöjenmittausjärjestelmä (portable emissions measurement system) |
| RPA | – | suhteellinen positiivinen kiihtyvyys (relative positive acceleration) |
| SEE | – | estimaatin keskivirhe (standard error of estimate) |
| THC | – | hiilivedyt yhteensä (total hydrocarbons) |
| VIN | – | ajoneuvon valmistusnumero (vehicle identification number) |
| WLTC | – | kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely (Worldwide harmonized light vehicles test cycle) |

CLD

–

kemiluminisenssianalysaattori (chemiluminescence detector)

CVS

–

vakiotilavuuskerääjä (constant volume sampler)

DCT

–

kaksoiskytkinvaihteisto (dual clutch transmission)

ECU

–

moottorinohjausyksikkö (engine control unit)

EFM

–

pakokaasun massavirtamittari (exhaust mass flow meter)

FID

–

liekki-ionisaatioilmaisin (flame ionisation detector)

FS

–

koko asteikko (full scale)

GNSS

–

maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (global navigation satellite system)

HCLD

–

lämmitettävä kemiluminisenssi-ilmaisin (heated chemiluminescence detector)

ICE

–

polttomoottori (internal combustion engine)

LPG

–

nestekaasu (liquid petroleum gas)

NDIR

–

ei-dispersoiva infrapuna-analysaattori (non-dispersive infrared analyser)

NDUV

–

ei-dispersoiva ultraviolettianalysaattori (non-dispersive ultraviolet analyser)

NG

–

maakaasu (natural gas)

NMC

–

metaanierotin (non-methane cutter)

NMC-FID

–

metaanierotin ja liekki-ionisaatioilmaisin

NMHC

–

muut hiilivedyt kuin metaani (non-methane hydrocarbons)

OBD

–

ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (on-board diagnostics)

PEMS

–

kannettava päästöjenmittausjärjestelmä (portable emissions measurement system)

RPA

–

suhteellinen positiivinen kiihtyvyys (relative positive acceleration)

SEE

–

estimaatin keskivirhe (standard error of estimate)

THC

–

hiilivedyt yhteensä (total hydrocarbons)

VIN

–

ajoneuvon valmistusnumero (vehicle identification number)

WLTC

–

kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely (Worldwide harmonized light vehicles test cycle)

2.   MÄÄRITELMÄT

2.1   
  Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä, kun kyse on yleisistä kysymyksistä:

| 2.1.1 | ’Ajoneuvotyypillä todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen osalta’ tarkoitetaan sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella 3.3.1 kohdassa määritelty ”PEMS-testiperhe” muodostuu. |
| --- | --- |

2.1.1

’Ajoneuvotyypillä todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen osalta’ tarkoitetaan sellaisten ajoneuvojen ryhmää, jotka eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella 3.3.1 kohdassa määritelty ”PEMS-testiperhe” muodostuu.

| 2.1.2 | ’Ilmoitetulla RDE-päästöjen enimmäisarvolla’ tarkoitetaan päästöarvoja, joiden on oltava alempia kuin sovellettavat päästörajat, valmistajan valinnaisesti ilmoittamia ja joita on käytettävä sen tarkastamiseksi, noudatetaanko alempia päästörajoja. |
| --- | --- |

2.1.2

’Ilmoitetulla RDE-päästöjen enimmäisarvolla’ tarkoitetaan päästöarvoja, joiden on oltava alempia kuin sovellettavat päästörajat, valmistajan valinnaisesti ilmoittamia ja joita on käytettävä sen tarkastamiseksi, noudatetaanko alempia päästörajoja.

2.2   
  Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä, kun kyse on testilaitteista:

| 2.2.1 | ’Tarkkuudella’ tarkoitetaan mitatun arvon ja kansalliseen tai kansainväliseen standardiin jäljitettävissä olevan vertailuarvon välistä eroa, joka kuvaa tuloksen täsmällisyyttä (kuva 1). |
| --- | --- |

2.2.1

’Tarkkuudella’ tarkoitetaan mitatun arvon ja kansalliseen tai kansainväliseen standardiin jäljitettävissä olevan vertailuarvon välistä eroa, joka kuvaa tuloksen täsmällisyyttä (kuva 1).

| 2.2.2 | ’Sovittimella’ tarkoitetaan tässä liitteessä mekaanisia osia, joiden avulla ajoneuvo voidaan liittää yleisesti käytettyyn tai standardoituun mittauslaitteen liittimeen. |
| --- | --- |

2.2.2

’Sovittimella’ tarkoitetaan tässä liitteessä mekaanisia osia, joiden avulla ajoneuvo voidaan liittää yleisesti käytettyyn tai standardoituun mittauslaitteen liittimeen.

| 2.2.3 | ’Analysaattorilla’ tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan joka on asennettu määrittämään kaasu- tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuuden tai määrän. |
| --- | --- |

2.2.3

’Analysaattorilla’ tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan joka on asennettu määrittämään kaasu- tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuuden tai määrän.

| 2.2.4 | ’Kalibroinnilla’ tarkoitetaan mittausjärjestelmän vasteen asettamista niin, että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen. |
| --- | --- |

2.2.4

’Kalibroinnilla’ tarkoitetaan mittausjärjestelmän vasteen asettamista niin, että järjestelmän antama tulos on vertailusignaalien mukainen.

| 2.2.5 | ’Kalibrointikaasulla’ tarkoitetaan puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa. |
| --- | --- |

2.2.5

’Kalibrointikaasulla’ tarkoitetaan puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa.

| 2.2.6 | ’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin (kuva 2). |
| --- | --- |

2.2.6

’Viiveellä’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan aineosan muutoksesta viitepisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t10), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin (kuva 2).

| 2.2.7 | ’Koko asteikolla’ tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin valmistajan ilmoituksen mukaista koko asteikkoa tai tietyssä testissä käytettävää ylintä asteikkoa. |
| --- | --- |

2.2.7

’Koko asteikolla’ tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin valmistajan ilmoituksen mukaista koko asteikkoa tai tietyssä testissä käytettävää ylintä asteikkoa.

| 2.2.8 | Tietyn hiilivetylajin ’hiilivetyvastekertoimella’ tarkoitetaan FID-analysaattorin lukeman ja vertailukaasusylinterissä olevan tarkasteltavan hiilivetylajin pitoisuuden suhdetta yksikkönä ppmC1. |
| --- | --- |

2.2.8

Tietyn hiilivetylajin ’hiilivetyvastekertoimella’ tarkoitetaan FID-analysaattorin lukeman ja vertailukaasusylinterissä olevan tarkasteltavan hiilivetylajin pitoisuuden suhdetta yksikkönä ppmC1.

| 2.2.9 | ’Merkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä’ tarkoitetaan komponentin tai moduulin säätämistä, korjaamista tai vaihtamista, joka voi vaikuttaa mittaustarkkuuteen. |
| --- | --- |

2.2.9

’Merkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä’ tarkoitetaan komponentin tai moduulin säätämistä, korjaamista tai vaihtamista, joka voi vaikuttaa mittaustarkkuuteen.

| 2.2.10 | ’Kohinalla’ tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu tasaisella mittaustaajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen keskiarvo kahdella. |
| --- | --- |

2.2.10

’Kohinalla’ tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu tasaisella mittaustaajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen keskiarvo kahdella.

| 2.2.11 | ’Muilla hiilivedyillä kuin metaanilla’ (NMHC) tarkoitetaan hiilivetyjen kokonaismäärää (THC) ilman metaania (CH4). |
| --- | --- |

2.2.11

’Muilla hiilivedyillä kuin metaanilla’ (NMHC) tarkoitetaan hiilivetyjen kokonaismäärää (THC) ilman metaania (CH4).

| 2.2.12 | ’Toistotarkkuudella’ tarkoitetaan sitä, missä määrin muuttumattomissa olosuhteissa toistetut mittaukset antavat samat tulokset (kuva 1). |
| --- | --- |

2.2.12

’Toistotarkkuudella’ tarkoitetaan sitä, missä määrin muuttumattomissa olosuhteissa toistetut mittaukset antavat samat tulokset (kuva 1).

| 2.2.13 | ’Lukemalla’ tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai ajoneuvon päästömittauksessa käytettävän muun laitteen antamaa numeerista arvoa. |
| --- | --- |

2.2.13

’Lukemalla’ tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai ajoneuvon päästömittauksessa käytettävän muun laitteen antamaa numeerista arvoa.

| 2.2.14 | ’Vertailuarvolla’ tarkoitetaan arvoa, joka on jäljitettävissä kansalliseen tai kansainväliseen standardiin (kuva 1). |
| --- | --- |

2.2.14

’Vertailuarvolla’ tarkoitetaan arvoa, joka on jäljitettävissä kansalliseen tai kansainväliseen standardiin (kuva 1).

| 2.2.15 | ’Vasteajalla’ (t90) tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta, kuten kuvassa 2 esitetään. |
| --- | --- |

2.2.15

’Vasteajalla’ (t90) tarkoitetaan aikaa, joka kuluu mitattavan komponentin muutoksesta vertailupisteessä järjestelmän vasteeseen, joka on 90 prosenttia lopullisesta lukemasta (t90), kun vertailupisteeksi on määritelty näytteenotin, jolloin mitatun komponentin muutos on vähintään 60 prosenttia koko asteikosta ja tapahtuu alle 0,1 sekunnissa. Järjestelmän vasteaika koostuu järjestelmän viiveestä ja järjestelmän nousuajasta, kuten kuvassa 2 esitetään.

| 2.2.16 | ’Nousuajalla’ tarkoitetaan 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden (t90–t10) välistä ajallista eroa, kuten kuvassa 2 esitetään. |
| --- | --- |

2.2.16

’Nousuajalla’ tarkoitetaan 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden (t90–t10) välistä ajallista eroa, kuten kuvassa 2 esitetään.

| 2.2.17 | ’Anturilla’ tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan joka on asennettu määrittämään muita parametreja kuin kaasu- tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuus tai määrä ja pakokaasun massavirta. |
| --- | --- |

2.2.17

’Anturilla’ tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan joka on asennettu määrittämään muita parametreja kuin kaasu- tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuus tai määrä ja pakokaasun massavirta.

| 2.2.18 | ’Asetusarvolla’ tarkoitetaan tavoitearvoa, joka rajoitusjärjestelmällä pyritään saavuttamaan. |
| --- | --- |

2.2.18

’Asetusarvolla’ tarkoitetaan tavoitearvoa, joka rajoitusjärjestelmällä pyritään saavuttamaan.

| 2.2.19 | ’Kohdistamisella’ tarkoitetaan mittauslaitteen säätämistä niin, että se antaa asianmukaisen vasteen kalibrointistandardiin, joka on 75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen enimmäisarvosta. |
| --- | --- |

2.2.19

’Kohdistamisella’ tarkoitetaan mittauslaitteen säätämistä niin, että se antaa asianmukaisen vasteen kalibrointistandardiin, joka on 75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen enimmäisarvosta.

| 2.2.20 | ’Vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailusignaaliin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

2.2.20

’Vertailuvasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailusignaaliin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana.

| 2.2.21 | ’Vertailuvasteen poikkeamalla’ tarkoitetaan vertailusignaaliin saadun keskimääräisen vasteen eroa verrattuna todelliseen vertailusignaaliin, joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaattori, virtausmittari tai anturi on säädetty tarkasti. |
| --- | --- |

2.2.21

’Vertailuvasteen poikkeamalla’ tarkoitetaan vertailusignaaliin saadun keskimääräisen vasteen eroa verrattuna todelliseen vertailusignaaliin, joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaattori, virtausmittari tai anturi on säädetty tarkasti.

| 2.2.22 | ’Hiilivetyjen kokonaismäärällä’ (THC) tarkoitetaan kaikkien liekki-ionisaatioilmaisimella (FID) mitattavissa olevien haihtuvien aineiden summaa. |
| --- | --- |

2.2.22

’Hiilivetyjen kokonaismäärällä’ (THC) tarkoitetaan kaikkien liekki-ionisaatioilmaisimella (FID) mitattavissa olevien haihtuvien aineiden summaa.

| 2.2.23 | ’Jäljitettävällä’ tarkoitetaan sitä, että mittaus tai lukema voidaan yhdistää katkeamattoman vertailuketjun kautta kansalliseen tai kansainväliseen standardiin. |
| --- | --- |

2.2.23

’Jäljitettävällä’ tarkoitetaan sitä, että mittaus tai lukema voidaan yhdistää katkeamattoman vertailuketjun kautta kansalliseen tai kansainväliseen standardiin.

| 2.2.24 | ’Muunnosajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu pitoisuuden tai virran muutoksesta vertailupisteessä (t0) järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50), kuten kuvassa 2 esitetään. |
| --- | --- |

2.2.24

’Muunnosajalla’ tarkoitetaan aikaa, joka kuluu pitoisuuden tai virran muutoksesta vertailupisteessä (t0) järjestelmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t50), kuten kuvassa 2 esitetään.

| 2.2.25 | ’Analysaattorin tyypillä’ tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien analysaattorien ryhmää, jossa sovelletaan identtistä periaatetta yhden tietyn kaasumaisen komponentin pitoisuuden tai hiukkasmäärän määrittämiseen. |
| --- | --- |

2.2.25

’Analysaattorin tyypillä’ tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien analysaattorien ryhmää, jossa sovelletaan identtistä periaatetta yhden tietyn kaasumaisen komponentin pitoisuuden tai hiukkasmäärän määrittämiseen.

| 2.2.26 | ’Pakokaasun massavirtamittarin tyypillä’ tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien pakokaasun massavirtamittarien ryhmää, jossa mittareilla on sama putken sisähalkaisija ja identtinen toimintaperiaate pakokaasun massavirran määrittämiseen. |
| --- | --- |

2.2.26

’Pakokaasun massavirtamittarin tyypillä’ tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien pakokaasun massavirtamittarien ryhmää, jossa mittareilla on sama putken sisähalkaisija ja identtinen toimintaperiaate pakokaasun massavirran määrittämiseen.

| 2.2.27 | ’Todentamisella’ tarkoitetaan sen arvioimista, vastaako analysaattorin, virtausmittarin, anturin, signaalin tai menetelmän antama mitattu tai laskettu tulos vertailusignaalia tai -arvoa yhden tai useamman ennalta määrätyn hyväksymiskynnyksen rajoissa. |
| --- | --- |

2.2.27

’Todentamisella’ tarkoitetaan sen arvioimista, vastaako analysaattorin, virtausmittarin, anturin, signaalin tai menetelmän antama mitattu tai laskettu tulos vertailusignaalia tai -arvoa yhden tai useamman ennalta määrätyn hyväksymiskynnyksen rajoissa.

| 2.2.28 | ’Nollasäädöllä’ tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin kalibrointia siten, että se antaa tarkan vasteen nollasignaaliin. |
| --- | --- |

2.2.28

’Nollasäädöllä’ tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin kalibrointia siten, että se antaa tarkan vasteen nollasignaaliin.

| 2.2.29 | ’Nollakaasulla’ tarkoitetaan kaasua, joka ei sisällä analyyttejä ja jota käytetään analysaattorin nollavasteen asettamiseen. |
| --- | --- |

2.2.29

’Nollakaasulla’ tarkoitetaan kaasua, joka ei sisällä analyyttejä ja jota käytetään analysaattorin nollavasteen asettamiseen.

| 2.2.30 | ’Nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollasignaaliin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

2.2.30

’Nollavasteella’ tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollasignaaliin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana.

| 2.2.31 | ’Nollavasteen poikkeamalla’ tarkoitetaan nollasignaaliin saadun keskimääräisen vasteen eroa verrattuna todelliseen nollasignaaliin, joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaattorille, virtausmittarille tai anturille on tehty tarkka nollasäätö. |
| --- | --- |

2.2.31

’Nollavasteen poikkeamalla’ tarkoitetaan nollasignaaliin saadun keskimääräisen vasteen eroa verrattuna todelliseen nollasignaaliin, joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaattorille, virtausmittarille tai anturille on tehty tarkka nollasäätö.

Kuva 1

Tarkkuuden, toistotarkkuuden ja vertailuarvon määritteleminen

Kuva 2

Viiveen, nousuajan, muunnosajan ja vasteajan määritteleminen

2.3   
  Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä, kun kyse on ajoneuvon ominaisuuksista ja kuljettajasta:

| 2.3.1 | ’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden massalla. |
| --- | --- |

2.3.1

’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden massalla.

| 2.3.2 | ’Apulaitteilla’ tarkoitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varastoivia tai tuottavia laitteita tai järjestelmiä, jotka on asennettu ajoneuvoon muita tarkoituksia kuin ajoneuvon käyttövoiman tuottamista varten ja joita ei sen vuoksi pidetä voimalaitteen osana. |
| --- | --- |

2.3.2

’Apulaitteilla’ tarkoitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varastoivia tai tuottavia laitteita tai järjestelmiä, jotka on asennettu ajoneuvoon muita tarkoituksia kuin ajoneuvon käyttövoiman tuottamista varten ja joita ei sen vuoksi pidetä voimalaitteen osana.

| 2.3.3 | ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu. |
| --- | --- |

2.3.3

’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu.

| 2.3.4 | ’Ajoneuvon suurimmalla sallitulla testimassalla’ tarkoitetaan massaa, joka saadaan laskemalla yhteen ajoneuvon todellinen massa ja 90 prosenttia ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun massan ja ajoneuvon todellisen massan erotuksesta (kuva 3). |
| --- | --- |

2.3.4

’Ajoneuvon suurimmalla sallitulla testimassalla’ tarkoitetaan massaa, joka saadaan laskemalla yhteen ajoneuvon todellinen massa ja 90 prosenttia ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun massan ja ajoneuvon todellisen massan erotuksesta (kuva 3).

| 2.3.5 | ’Matkamittarilla’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmoittaa kuljettajalle ajoneuvolla sen valmistumisesta lähtien ajetun kokonaisajomatkan. |
| --- | --- |

2.3.5

’Matkamittarilla’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmoittaa kuljettajalle ajoneuvolla sen valmistumisesta lähtien ajetun kokonaisajomatkan.

| 2.3.6 | ’Lisävarusteilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata. |
| --- | --- |

2.3.6

’Lisävarusteilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata.

| 2.3.7 | ’Tehon ja testimassan suhde’ vastaa polttomoottorin nimellistehon ja testimassan suhdetta (eli ajoneuvon todellinen massa lisättynä mittauslaitteiden massalla ja mahdollisten lisämatkustajien tai hyötykuorman massalla). |
| --- | --- |

2.3.7

’Tehon ja testimassan suhde’ vastaa polttomoottorin nimellistehon ja testimassan suhdetta (eli ajoneuvon todellinen massa lisättynä mittauslaitteiden massalla ja mahdollisten lisämatkustajien tai hyötykuorman massalla).

| 2.3.8 | ’Tehon ja massan suhteella’ tarkoitetaan nimellistehon suhdetta ajokuntoisen ajoneuvon massaan. |
| --- | --- |

2.3.8

’Tehon ja massan suhteella’ tarkoitetaan nimellistehon suhdetta ajokuntoisen ajoneuvon massaan.

| 2.3.9 | ’Moottorin nimellisteholla’ (Prated) tarkoitetaan moottorin suurinta nettotehoa (kW) mitattuna E-säännön nro 85 (1) vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.3.9

’Moottorin nimellisteholla’ (Prated) tarkoitetaan moottorin suurinta nettotehoa (kW) mitattuna E-säännön nro 85 (1) vaatimusten mukaisesti.

| 2.3.10 | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’ tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

2.3.10

’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’ tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

| 2.3.11 | ’Ajoneuvon OBD-järjestelmän tiedoilla’ ajoneuvon minkä tahansa elektronisen järjestelmän sisäiseen valvontajärjestelmään liittyviä tietoja.

  Kuva 3


  Massan määritteleminen |
| --- | --- |

2.3.11

’Ajoneuvon OBD-järjestelmän tiedoilla’ ajoneuvon minkä tahansa elektronisen järjestelmän sisäiseen valvontajärjestelmään liittyviä tietoja.

Kuva 3

Massan määritteleminen

| 2.3.12 | ’Polttoainevaatimuksiltaan joustavalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan niin kutsuttua flex-fuel-ajoneuvoa, jossa on yksi polttoaineen varastointijärjestelmä ja joka voi toimia erilaisilla kahden tai useamman polttoaineen seoksilla. |
| --- | --- |

2.3.12

’Polttoainevaatimuksiltaan joustavalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan niin kutsuttua flex-fuel-ajoneuvoa, jossa on yksi polttoaineen varastointijärjestelmä ja joka voi toimia erilaisilla kahden tai useamman polttoaineen seoksilla.

| 2.3.13 | ’Yhdellä polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on ensisijaisesti suunniteltu toimimaan yhdellä polttoainetyypillä. |
| --- | --- |

2.3.13

’Yhdellä polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on ensisijaisesti suunniteltu toimimaan yhdellä polttoainetyypillä.

| 2.3.14 | ’Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla’ (NOVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, jota ei voi ladata ulkoisesta lähteestä. |
| --- | --- |

2.3.14

’Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla’ (NOVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, jota ei voi ladata ulkoisesta lähteestä.

| 2.3.15 | ’Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla’ (OVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan ladata ulkoisesta lähteestä. |
| --- | --- |

2.3.15

’Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla’ (OVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan ladata ulkoisesta lähteestä.

2.4   Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä, kun kyse on laskelmista:

| 2.4.1 | ’Determinaatiokertoimella’ tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa (r
  2):


  jossa


  a0 | on lineaarisen regressiolinjan akselin leikkauspiste |
| --- | --- | --- |
| a1 | on lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin |
| xi | on mitattu vertailuarvo |
| yi | on todennettavan parametrin mitattu arvo |
| | on todennettavan parametrin keskiarvo |
| n | on arvojen lukumäärä |

2.4.1

’Determinaatiokertoimella’ tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa (r
  2):

Formula

jossa

a0

on lineaarisen regressiolinjan akselin leikkauspiste

a1

on lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin

xi

on mitattu vertailuarvo

yi

on todennettavan parametrin mitattu arvo

Formula

on todennettavan parametrin keskiarvo

n

on arvojen lukumäärä

| 2.4.2 | ’Korrelaatiokertoimella’ tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa (r):


  jossa


  xi | on mitattu vertailuarvo |
| --- | --- | --- |
| yi | on todennettavan parametrin mitattu arvo |
| | on vertailuarvon keskiarvo |
| | on todennettavan parametrin keskiarvo |
| n | on arvojen lukumäärä |

2.4.2

’Korrelaatiokertoimella’ tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa (r):

Formula

jossa

xi

on mitattu vertailuarvo

yi

on todennettavan parametrin mitattu arvo

Formula

on vertailuarvon keskiarvo

Formula

on todennettavan parametrin keskiarvo

n

on arvojen lukumäärä

| 2.4.3 | ’Neliöllisellä keskiarvolla’ (xrms
  ) tarkoitetaan arvojen neliöiden aritmeettisen keskiarvon neliöjuurta määriteltynä seuraavasti:


  jossa


  xi | on mitattu tai laskettu arvo |
| --- | --- | --- |
| n | on arvojen lukumäärä |

2.4.3

’Neliöllisellä keskiarvolla’ (xrms
  ) tarkoitetaan arvojen neliöiden aritmeettisen keskiarvon neliöjuurta määriteltynä seuraavasti:

Formula

jossa

xi

on mitattu tai laskettu arvo

n

on arvojen lukumäärä

| 2.4.4 | Lineaarisen regression ’kulmakertoimella’ tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa (a
  1):


  jossa


  xi | on vertailuparametrin todellinen arvo |
| --- | --- | --- |
| yi | on todennettavan parametrin todellinen arvo |
| | on vertailuparametrin keskiarvo |
| | on todennettavan parametrin keskiarvo |
| n | on arvojen lukumäärä |

2.4.4

Lineaarisen regression ’kulmakertoimella’ tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa (a
  1):

Formula

jossa

xi

on vertailuparametrin todellinen arvo

yi

on todennettavan parametrin todellinen arvo

Formula

on vertailuparametrin keskiarvo

Formula

on todennettavan parametrin keskiarvo

n

on arvojen lukumäärä

| 2.4.5 | ’Estimaatin keskivirhe’ (SEE) lasketaan seuraavasti:


  jossa


  ý | on todennettavan parametrin estimoitu arvo |
| --- | --- | --- |
| yi | on todennettavan parametrin todellinen arvo |
| n | on arvojen lukumäärä |

2.4.5

’Estimaatin keskivirhe’ (SEE) lasketaan seuraavasti:

Formula

jossa

ý

on todennettavan parametrin estimoitu arvo

yi

on todennettavan parametrin todellinen arvo

n

on arvojen lukumäärä

2.5   Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä, kun kyse on muista seikoista:

| 2.5.1 | ’Kylmäkäynnistysjaksolla’ tarkoitetaan jaksoa 2.6.5 kohdassa määritellystä testin alkamisesta siihen saakka, kun ajoneuvo on käynyt 5 minuuttia. Jos jäähdytysaineen lämpötila määritetään, kylmäkäynnistysjakso päättyy, kun jäähdytysaineen lämpötila on ensimmäisen kerran vähintään 70 °C mutta kuitenkin viimeistään 5 minuuttia testin alkamisen jälkeen. Jos jäähdytysnesteen lämpötilaa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää jäähdytysnesteen lämpötilan asemesta moottoriöljyn lämpötilaa. |
| --- | --- |

2.5.1

’Kylmäkäynnistysjaksolla’ tarkoitetaan jaksoa 2.6.5 kohdassa määritellystä testin alkamisesta siihen saakka, kun ajoneuvo on käynyt 5 minuuttia. Jos jäähdytysaineen lämpötila määritetään, kylmäkäynnistysjakso päättyy, kun jäähdytysaineen lämpötila on ensimmäisen kerran vähintään 70 °C mutta kuitenkin viimeistään 5 minuuttia testin alkamisen jälkeen. Jos jäähdytysnesteen lämpötilaa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää jäähdytysnesteen lämpötilan asemesta moottoriöljyn lämpötilaa.

| 2.5.2 | ’Pois toiminnasta kytketyllä polttomoottorilla’ tarkoitetaan polttomoottoria, jonka osalta vähintään yksi seuraavista kriteereistä täyttyy:


  — | moottorin kirjattu pyörimisnopeus on alle 50 rpm |
| --- | --- | --- |

2.5.2

’Pois toiminnasta kytketyllä polttomoottorilla’ tarkoitetaan polttomoottoria, jonka osalta vähintään yksi seuraavista kriteereistä täyttyy:

—

moottorin kirjattu pyörimisnopeus on alle 50 rpm

| — | tai kun moottorin pyörimisnopeutta ei kirjata, mitattu pakokaasun massavirta on alle 3 kg/h. |
| --- | --- |

—

tai kun moottorin pyörimisnopeutta ei kirjata, mitattu pakokaasun massavirta on alle 3 kg/h.

| 2.5.3 | ’Moottorinohjausyksiköllä’ tarkoitetaan elektronista yksikköä, joka ohjaa eri toimilaitteita moottorin optimaalisen toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.5.3

’Moottorinohjausyksiköllä’ tarkoitetaan elektronista yksikköä, joka ohjaa eri toimilaitteita moottorin optimaalisen toiminnan varmistamiseksi.

| 2.5.4 | ’Laajempia olosuhteita koskevalla korjauskertoimella’ tarkoitetaan kerrointa, jolla otetaan huomioon ympäristön lämpötilaan tai korkeuteen merenpinnasta liittyvien laajempien olosuhteiden vaikutukset epäpuhtauspäästöihin. |
| --- | --- |

2.5.4

’Laajempia olosuhteita koskevalla korjauskertoimella’ tarkoitetaan kerrointa, jolla otetaan huomioon ympäristön lämpötilaan tai korkeuteen merenpinnasta liittyvien laajempien olosuhteiden vaikutukset epäpuhtauspäästöihin.

| 2.5.5 | ’Hiukkasmäärällä’ (particle number, PN) tarkoitetaan ajoneuvon pakoputkesta pääsevien kiinteiden hiukkasten (2) määrää, joka määritetään tässä liitteessä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetelmillä. |
| --- | --- |

2.5.5

’Hiukkasmäärällä’ (particle number, PN) tarkoitetaan ajoneuvon pakoputkesta pääsevien kiinteiden hiukkasten (2) määrää, joka määritetään tässä liitteessä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetelmillä.

2.6   Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä, kun kyse on testausmenettelystä:

| 2.6.1 | ’Kylmäkäynnistys-PEMS-ajomatkalla’ tarkoitetaan ajomatkaa, jonka osalta ajoneuvo vakautetaan ennen testiä 5.3.2 kohdassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

2.6.1

’Kylmäkäynnistys-PEMS-ajomatkalla’ tarkoitetaan ajomatkaa, jonka osalta ajoneuvo vakautetaan ennen testiä 5.3.2 kohdassa kuvatulla tavalla.

| 2.6.2 | ’Kuumakäynnistys-PEMS-ajomatkalla’ tarkoitetaan ajomatkaa, jonka osalta ajoneuvoa ei vakauteta ennen testiä 5.3.2 kohdassa kuvatulla tavalla mutta moottori lämpimänä ja siten, että moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on yli 70 °C. Jos jäähdytysnesteen lämpötilaa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää jäähdytysnesteen lämpötilan asemesta moottoriöljyn lämpötilaa. |
| --- | --- |

2.6.2

’Kuumakäynnistys-PEMS-ajomatkalla’ tarkoitetaan ajomatkaa, jonka osalta ajoneuvoa ei vakauteta ennen testiä 5.3.2 kohdassa kuvatulla tavalla mutta moottori lämpimänä ja siten, että moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on yli 70 °C. Jos jäähdytysnesteen lämpötilaa ei pystytä mittaamaan, voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää jäähdytysnesteen lämpötilan asemesta moottoriöljyn lämpötilaa.

| 2.6.3 | ’Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ tarkoitetaan epäpuhtauksia rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava. |
| --- | --- |

2.6.3

’Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ tarkoitetaan epäpuhtauksia rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava.

| 2.6.4 | ’Reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia aineita paitsi polttoainetta, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä tarvittaessa toimittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle. |
| --- | --- |

2.6.4

’Reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia aineita paitsi polttoainetta, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenrajoitusjärjestelmä tarvittaessa toimittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle.

| 2.6.5 | ’Testin alkamisella’ tarkoitetaan (kuva 4) seuraavista sitä, joka tapahtuu ensin:


  — | polttomoottori käynnistetään ensimmäistä kertaa |
| --- | --- | --- |

2.6.5

’Testin alkamisella’ tarkoitetaan (kuva 4) seuraavista sitä, joka tapahtuu ensin:

—

polttomoottori käynnistetään ensimmäistä kertaa

| — | OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo liikkuu ensimmäistä kertaa yli 1 km/h:n nopeudella. |
| --- | --- |

—

OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo liikkuu ensimmäistä kertaa yli 1 km/h:n nopeudella.

Kuva 4

Testin alkamisen määritteleminen

| 2.6.6 | ’Testin päättymisellä’ tarkoitetaan (kuva 5) sitä, että ajoneuvo on kulkenut koko ajomatkan, ja seuraavista sitä, kumpi tapahtuu viimeisenä:


  — | polttomoottori kytketään lopullisesti pois toiminnasta |
| --- | --- | --- |

2.6.6

’Testin päättymisellä’ tarkoitetaan (kuva 5) sitä, että ajoneuvo on kulkenut koko ajomatkan, ja seuraavista sitä, kumpi tapahtuu viimeisenä:

—

polttomoottori kytketään lopullisesti pois toiminnasta

| — | OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo saavuttaa testin lopun polttomoottori pois toiminnasta kytkettynä, ajoneuvo pysähtyy ja sen nopeus on enintään 1 km/h. |
| --- | --- |

—

OVC-HEV-ajoneuvo tai NOVC-HEV-ajoneuvo saavuttaa testin lopun polttomoottori pois toiminnasta kytkettynä, ajoneuvo pysähtyy ja sen nopeus on enintään 1 km/h.

Kuva 5

Testin päättymisen määritteleminen

| 2.6.7 | ”PEMS-järjestelmän validoinnilla” tarkoitetaan alustadynamometrillä suoritettavaa prosessia, jolla arvioidaan kannettavan päästöjenmittausjärjestelmän asennuksen ja toiminnan asianmukaisuutta sen annetuissa tarkkuusrajoissa sekä niiden pakokaasun massavirran mittausten täsmällisyyttä, jotka on saatu yhdestä tai useammasta ei-jäljitettävästä pakokaasun massavirtamittarista tai laskettu anturien tai ECU:n antamista signaaleista. |
| --- | --- |

2.6.7

”PEMS-järjestelmän validoinnilla” tarkoitetaan alustadynamometrillä suoritettavaa prosessia, jolla arvioidaan kannettavan päästöjenmittausjärjestelmän asennuksen ja toiminnan asianmukaisuutta sen annetuissa tarkkuusrajoissa sekä niiden pakokaasun massavirran mittausten täsmällisyyttä, jotka on saatu yhdestä tai useammasta ei-jäljitettävästä pakokaasun massavirtamittarista tai laskettu anturien tai ECU:n antamista signaaleista.

3.   YLEISET VAATIMUKSET

3.1   Vaatimusten noudattamista koskevat vaatimukset

Tämän liitteen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen osalta tämän liitteen mukaisesti lasketut lopulliset RDE-päästötulokset, jotka saadaan missä tahansa mahdollisessa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti suoritetussa RDE-testissä, eivät saa ylittää yhtäkään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 vahvistetuista merkityksellisistä Euro 6 -päästörajoista. Valmistajan on vahvistettava tämän asetuksen noudattaminen täyttämällä lisäyksessä 12 esitetty todistus RDE-päästöjen vaatimustenmukaisuudesta.

Valmistaja voi ilmoittaa noudattavansa alempia päästörajoja esittämällä alemmat arvot eli ”ilmoitetut RDE-päästöjen enimmäisarvot” joko NOx:n tai hiukkasmäärän tai molempien osalta lisäyksessä 12 olevassa todistuksessa RDE-päästöjen vaatimustenmukaisuudesta ja kunkin ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksessa. Näitä ilmoitettuja RDE-päästöjen enimmäisarvoja on käytettävä tarkastettaessa autojen vaatimustenmukaisuus, soveltuvin osin, myös käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen ja markkinavalvontaan liittyvissä testeissä.

RDE-päästöominaisuudet on osoitettava tekemällä tarvittavat testit PEMS-testiperheellä tieliikenteessä niin, että ajotapa, olosuhteet ja hyötykuorma vastaavat tavanomaista ajoa. Tarvittavien testien on vastattava ajoneuvon käyttöä todellisilla ajoreiteillä tavanomaisella kuormituksella. Päästörajoja koskevien vaatimusten on täytyttävä kaupunkiajossa ja koko PEMS-ajomatkalla.

Tässä liitteessä edellytetyt RDE-testit muodostavat olettaman vaatimuksen noudattamisesta. Vaatimustenmukaisuusolettama voidaan arvioida uudelleen uusilla RDE-testeillä. Vaatimustenmukaisuus tarkastetaan käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.

3.2   PEMS-testauksen helpottaminen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ajoneuvot voidaan testata PEMS-järjestelmällä yleisillä teillä niiden oman lainsäädännön mukaisilla menettelyillä noudattaen paikallista tieliikennelainsäädäntöä ja turvallisuusvaatimuksia.

Valmistajien on varmistettava, että ajoneuvot voidaan testata PEMS-järjestelmällä. Tähän sisältyvät seuraavat:

| a) | pakoputket rakennetaan siten, että helpotetaan näytteenottoa päästöistä, tai asetetaan saataville viranomaisten suorittamaan testaukseen sopivat sovittimet pakoputkia varten |
| --- | --- |

a)

pakoputket rakennetaan siten, että helpotetaan näytteenottoa päästöistä, tai asetetaan saataville viranomaisten suorittamaan testaukseen sopivat sovittimet pakoputkia varten

| b) | jos pakoputken rakenne ei helpota näytteenottoa päästöistä, valmistajan on lisäksi annettava riippumattomien osapuolten käyttöön sovittimia, joita voidaan ostaa tai vuokrata niiden varaosa- tai huoltovälineverkoston (esim. RMI-portaalin) kautta, valtuutetuilta jälleenmyyjiltä tai sellaisen julkisella verkkosivustolla olevan yhteyspisteen kautta, jonka tiedot annetaan |
| --- | --- |

b)

jos pakoputken rakenne ei helpota näytteenottoa päästöistä, valmistajan on lisäksi annettava riippumattomien osapuolten käyttöön sovittimia, joita voidaan ostaa tai vuokrata niiden varaosa- tai huoltovälineverkoston (esim. RMI-portaalin) kautta, valtuutetuilta jälleenmyyjiltä tai sellaisen julkisella verkkosivustolla olevan yhteyspisteen kautta, jonka tiedot annetaan

| c) | annetaan verkossa ilman rekisteröitymistä tai kirjautumista saatavilla olevaa opastusta siitä, miten PEMS-järjestelmä kiinnitetään ajoneuvoihin |
| --- | --- |

c)

annetaan verkossa ilman rekisteröitymistä tai kirjautumista saatavilla olevaa opastusta siitä, miten PEMS-järjestelmä kiinnitetään ajoneuvoihin

| d) | myönnetään niiden ECU-signaalien käyttömahdollisuus, jotka ovat tämän liitteen kannalta merkityksellisiä lisäyksen 4 taulukon A4/1 mukaisesti |
| --- | --- |

d)

myönnetään niiden ECU-signaalien käyttömahdollisuus, jotka ovat tämän liitteen kannalta merkityksellisiä lisäyksen 4 taulukon A4/1 mukaisesti

| e) | tehdään tarvittavat hallinnolliset järjestelyt. |
| --- | --- |

e)

tehdään tarvittavat hallinnolliset järjestelyt.

3.3   Ajoneuvojen valitseminen PEMS-testaukseen

PEMS-testejä ei tarvitse tehdä kaikille ”ajoneuvotyypeille todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen osalta” Ajoneuvon valmistaja voi koota useita ajoneuvon päästötyyppejä 3.3.1 kohdan vaatimusten mukaisesti ”PEMS-testiperheeksi”, joka on validoitava 3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.”

Symbolit, parametrit ja yksiköt

| N | – | ajoneuvon päästötyyppien määrä |
| --- | --- | --- |
| NT | – | ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä |
| PMRH | – | kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde |
| PMRL | – | kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde |
| V_eng_max | – | kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moottoritilavuus |

N

–

ajoneuvon päästötyyppien määrä

NT

–

ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä

PMRH

–

kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde

PMRL

–

kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde

V_eng_max

–

kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moottoritilavuus

3.3.1   PEMS-testiperheen muodostaminen

PEMS-testiperheeseen kuuluvien tietyn valmistajan valmiiden ajoneuvojen päästöominaisuudet ovat samat. PEMS-testiperheeseen voidaan sisällyttää ajoneuvon päästötyyppejä vain siinä tapauksessa, että PEMS-testiperheeseen kuuluvat ajoneuvot ovat identtisiä jäljempänä esitettyjen hallinnollisiin ja teknisiin kriteereihin perustuvien ominaisuuksiensa osalta.

3.3.1.1   Hallinnolliset kriteerit

| a) | Hyväksyntäviranomainen, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen osalta tämän liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Hyväksyntäviranomainen, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen osalta tämän liitteen mukaisesti.

| b) | Valmistaja, jolle on myönnetty tyyppihyväksyntä päästöjen osalta tämän liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Valmistaja, jolle on myönnetty tyyppihyväksyntä päästöjen osalta tämän liitteen mukaisesti.

3.3.1.2   TEKNISET KRITEERIT

| a) | Käyttövoimatyyppi (esim. polttomoottori, NOVC-HEV, OVC-HEV) |
| --- | --- |

a)

Käyttövoimatyyppi (esim. polttomoottori, NOVC-HEV, OVC-HEV)

| b) | Polttoainetyypit (esim. bensiini, dieselöljy, nestekaasu, maakaasu). Kaksi- tai monipolttoaineajoneuvot voidaan sijoittaa samaan ryhmään muiden sellaisten ajoneuvojen kanssa, joiden kanssa niillä on yksi yhteinen polttoaine. |
| --- | --- |

b)

Polttoainetyypit (esim. bensiini, dieselöljy, nestekaasu, maakaasu). Kaksi- tai monipolttoaineajoneuvot voidaan sijoittaa samaan ryhmään muiden sellaisten ajoneuvojen kanssa, joiden kanssa niillä on yksi yhteinen polttoaine.

| c) | Palamisprosessi (esim. kaksitahtinen, nelitahtinen) |
| --- | --- |

c)

Palamisprosessi (esim. kaksitahtinen, nelitahtinen)

| d) | Sylinterien lukumäärä |
| --- | --- |

d)

Sylinterien lukumäärä

| e) | Sylinterilohkon muoto (esim. rivimoottori, V-moottori, tähtimoottori, vastaiskumoottori) |
| --- | --- |

e)

Sylinterilohkon muoto (esim. rivimoottori, V-moottori, tähtimoottori, vastaiskumoottori)

| f) | Moottorin tilavuus
  Ajoneuvon valmistajan on määritettävä arvo V_eng_max (eli kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moottoritilavuus). PEMS-testiperheen ajoneuvojen moottoritilavuus saa poiketa arvosta V_eng_max enintään -22 prosenttia, jos V_eng_max ≥ 1 500 cm3, ja enintään -32 prosenttia, jos V_eng_max < 1 500 cm3. |
| --- | --- |

f)

Moottorin tilavuus

Ajoneuvon valmistajan on määritettävä arvo V_eng_max (eli kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moottoritilavuus). PEMS-testiperheen ajoneuvojen moottoritilavuus saa poiketa arvosta V_eng_max enintään -22 prosenttia, jos V_eng_max ≥ 1 500 cm3, ja enintään -32 prosenttia, jos V_eng_max < 1 500 cm3.

| g) | Polttoaineensyöttömenetelmä (esim. epäsuora, suora tai yhdistetty ruiskutus) |
| --- | --- |

g)

Polttoaineensyöttömenetelmä (esim. epäsuora, suora tai yhdistetty ruiskutus)

| h) | Jäähdytysjärjestelmä (esim. ilma, vesi, öljy) |
| --- | --- |

h)

Jäähdytysjärjestelmä (esim. ilma, vesi, öljy)

| i) | Moottorin kaasunvaihto, kuten vapaasti hengittävä tai ahdettu ja ahtimen tyyppi (esim. ulkoinen käyttövoima, yksittäinen tai rinnakkaisahdin, muuttuvageometrinen ahdin) |
| --- | --- |

i)

Moottorin kaasunvaihto, kuten vapaasti hengittävä tai ahdettu ja ahtimen tyyppi (esim. ulkoinen käyttövoima, yksittäinen tai rinnakkaisahdin, muuttuvageometrinen ahdin)

| j) | Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän komponenttien tyypit ja järjestys (esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskatalysaattori, LNT, SCR, LNC, hiukkasloukku) |
| --- | --- |

j)

Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän komponenttien tyypit ja järjestys (esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskatalysaattori, LNT, SCR, LNC, hiukkasloukku)

| k) | Pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytetty/jäähdyttämätön, matala paine / korkea paine) |
| --- | --- |

k)

Pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytetty/jäähdyttämätön, matala paine / korkea paine)

3.3.1.3   PEMS-testiperheen laajentaminen

PEMS-testiperhettä voidaan laajentaa lisäämällä siihen uusia ajoneuvon päästötyyppejä. Myös laajennetun PEMS-testiperheen ja sen validoinnin on täytettävä 3.3 ja 3.4 kohdan vaatimukset. Tällöin voidaan edellyttää lisäajoneuvojen PEMS-testaamista, jotta laajennettu PEMS-testiperhe voidaan validoida 3.4 kohdan mukaisesti.

3.3.1.4   Vaihtoehtoisen PEMS-testiperheen määritteleminen

Vaihtoehtona 3.3.1.1 ja 3.3.1.2 kohdan soveltamiselle ajoneuvon valmistaja voi määritellä PEMS-testiperheen, joka on identtinen yksittäisen ajoneuvon päästötyypin tai yksittäisen WLTP-interpolointiperheen kanssa. Tässä tapauksessa perheestä on testattava vain yksi ajoneuvo joko kuumassa tai kylmässä testisyklissä hyväksyntäviranomaisen valinnan mukaan eikä PEMS-testiperhettä tarvitse validoida 3.4 kohdan mukaisesti.

3.4   PEMS-testiperheen validointi

3.4.1   PEMS-testiperheen validointiin sovellettavat yleiset vaatimukset

| 3.4.1.1 | Ajoneuvon valmistaja esittää hyväksyntäviranomaiselle PEMS-testiperheeseen kuuluvan edustavan ajoneuvon. Tutkimuslaitos tekee edustavalle ajoneuvolle PEMS-testin sen osoittamiseksi, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen vaatimukset. |
| --- | --- |

3.4.1.1

| 3.4.1.2 | Hyväksyntäviranomainen valitsee 3.4.3 kohdan vaatimusten mukaisesti lisäajoneuvot, joille tutkimuslaitos tekee PEMS-testin sen osoittamiseksi, että valitut ajoneuvot täyttävät tämän liitteen vaatimukset. Tekniset kriteerit lisäajoneuvon valitsemiseksi 3.4.3 kohdan mukaisesti kirjataan testitulosten yhteyteen. |
| --- | --- |

3.4.1.2

| 3.4.1.3 | Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella PEMS-testin voi tehdä myös toinen toimija tutkimuslaitoksen valvonnassa, kunhan tutkimuslaitos tekee vähintään 3.4.3.2 ja 3.4.3.6 kohdassa vaaditut ajoneuvojen testit ja yhteensä vähintään 50 prosenttia PEMS-testiperheen validoimiseen vaadituista PEMS-testeistä. Tällöin tutkimuslaitos vastaa kaikkien tämän liitteen vaatimusten mukaisesti tehtävien PEMS-testien asianmukaisesta suorittamisesta. |
| --- | --- |

3.4.1.3

| 3.4.1.4 | Tietyn ajoneuvon PEMS-testitulosta voidaan käyttää muiden PEMS-testiperheiden validoimiseen, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:


  — | Sama viranomainen hyväksyy kaikki validoitavien PEMS-testiperheiden ajoneuvot tämän liitteen mukaisesti ja sallii kyseisen ajoneuvon PEMS-testitulosten käytön eri PEMS-testiperheiden validoimiseen. |
| --- | --- | --- |

3.4.1.4

—

Sama viranomainen hyväksyy kaikki validoitavien PEMS-testiperheiden ajoneuvot tämän liitteen mukaisesti ja sallii kyseisen ajoneuvon PEMS-testitulosten käytön eri PEMS-testiperheiden validoimiseen.

| — | Kussakin validoitavassa PEMS-testiperheessä on ajoneuvon päästötyyppi, jota kyseinen tietty ajoneuvo vastaa. |
| --- | --- |

—

Kussakin validoitavassa PEMS-testiperheessä on ajoneuvon päästötyyppi, jota kyseinen tietty ajoneuvo vastaa.

3.4.2   Kunkin validoinnin osalta sovellettavat vastuut kuuluvat asianomaisen perheen ajoneuvojen valmistajalle riippumatta siitä, oliko tämä valmistaja osallisena asianomaisen ajoneuvon päästötyypin PEMS-testauksessa.

3.4.3   Ajoneuvojen valinta PEMS-testaukseen validoitaessa PEMS-testiperhettä

Valittaessa PEMS-testiperheestä ajoneuvoja on varmistettava, että PEMS-testissä katetaan seuraavassa lueteltavat epäpuhtauspäästöjen kannalta merkitykselliset tekniset ominaisuudet. Yksittäinen testattavaksi valittu ajoneuvo voi edustaa eri teknisiä ominaisuuksia. Ajoneuvot valitaan PEMS-testiperheen validointia varten tehtävää PEMS-testausta varten seuraavasti:

| 3.4.3.1 | PEMS-testaukseen valitaan kunkin polttoaineyhdistelmän (esim. bensiini-nestekaasu, bensiini-maakaasu tai pelkkä bensiini) osalta, jolla jotkin PEMS-testiperheen ajoneuvoista voivat toimia, vähintään yksi tällaisella polttoaineyhdistelmällä toimiva ajoneuvo. |
| --- | --- |

3.4.3.1

PEMS-testaukseen valitaan kunkin polttoaineyhdistelmän (esim. bensiini-nestekaasu, bensiini-maakaasu tai pelkkä bensiini) osalta, jolla jotkin PEMS-testiperheen ajoneuvoista voivat toimia, vähintään yksi tällaisella polttoaineyhdistelmällä toimiva ajoneuvo.

| 3.4.3.2 | Valmistajan on määritettävä arvo PMRH (PEMS-testiperheen kaikkien ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde) ja arvo PMRL (PEMS-testiperheen kaikkien ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde). Testattavaksi valitaan PEMS-testiperheestä ainakin yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka edustaa täsmennettyä arvoa PMRH, ja yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka vastaa täsmennettyä arvoa PMRL. Ajoneuvon tehon ja massan suhde saa poiketa enintään 5 prosenttia täsmennetystä arvosta PMRH tai PMRL, jotta ajoneuvoa pidetään arvoa edustavana. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Valmistajan on määritettävä arvo PMRH (PEMS-testiperheen kaikkien ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde) ja arvo PMRL (PEMS-testiperheen kaikkien ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde). Testattavaksi valitaan PEMS-testiperheestä ainakin yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka edustaa täsmennettyä arvoa PMRH, ja yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka vastaa täsmennettyä arvoa PMRL. Ajoneuvon tehon ja massan suhde saa poiketa enintään 5 prosenttia täsmennetystä arvosta PMRH tai PMRL, jotta ajoneuvoa pidetään arvoa edustavana.

| 3.4.3.3 | Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo kutakin PEMS-testiperheen ajoneuvoon asennettua voimansiirtotyyppiä (esim. käsivalintainen, automaattinen tai DCT-vaihteisto) kohti. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo kutakin PEMS-testiperheen ajoneuvoon asennettua voimansiirtotyyppiä (esim. käsivalintainen, automaattinen tai DCT-vaihteisto) kohti.

| 3.4.3.4 | Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo jokaisesta vetävien akselien konfiguraatiosta, jos PEMS-testiperheessä on sellaisia ajoneuvoja. |
| --- | --- |

3.4.3.4

Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo jokaisesta vetävien akselien konfiguraatiosta, jos PEMS-testiperheessä on sellaisia ajoneuvoja.

| 3.4.3.5 | Testataan ainakin yksi edustava ajoneuvo kutakin PEMS-perheeseen kuuluvan ajoneuvon moottoritilavuutta kohti. |
| --- | --- |

3.4.3.5

Testataan ainakin yksi edustava ajoneuvo kutakin PEMS-perheeseen kuuluvan ajoneuvon moottoritilavuutta kohti.

| 3.4.3.6 | Ainakin yhdelle PEMS-testiperheen ajoneuvolle on tehtävä kuumakäynnistystesti. |
| --- | --- |

3.4.3.6

Ainakin yhdelle PEMS-testiperheen ajoneuvolle on tehtävä kuumakäynnistystesti.

| 3.4.3.7 | Sen estämättä, mitä 3.4.3.1–3.4.3.6 kohdassa säädetään, testattavaksi valitaan ainakin seuraava määrä PEMS-testiperheen ajoneuvon päästötyyppejä:


  Ajoneuvon päästötyyppien lukumäärä (N) PEMS-testiperheessä | Kylmäkäynnistys-PEMS-testausta varten valittujen ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä (NT) | Kuumakäynnistys-PEMS-testausta varten valittujen ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 1 (4) |
| 2–4 | 2 | 1 |
| 5–7 | 3 | 1 |
| 8–10 | 4 | 1 |
| 11–49 | NT = 3 + 0,1 x N (3) | 2 |
| yli 49 | NT = 0,15 x N (3) | 3 |

3.4.3.7

Sen estämättä, mitä 3.4.3.1–3.4.3.6 kohdassa säädetään, testattavaksi valitaan ainakin seuraava määrä PEMS-testiperheen ajoneuvon päästötyyppejä:

Ajoneuvon päästötyyppien lukumäärä (N) PEMS-testiperheessä

Kylmäkäynnistys-PEMS-testausta varten valittujen ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä (NT)

Kuumakäynnistys-PEMS-testausta varten valittujen ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä

1

1

1 (4)

2–4

2

1

5–7

3

1

8–10

4

1

11–49

NT = 3 + 0,1 x N (3)

2

yli 49

NT = 0,15 x N (3)

3

3.5   Tyyppihyväksyntää koskeva raportointi

| 3.5.1 | Ajoneuvon valmistaja laatii PEMS-testiperheestä täyden kuvauksen, joka sisältää 3.3.1.2 kohdassa tarkoitetut tekniset kriteerit, ja toimittaa sen asiasta vastaavalle hyväksyntäviranomaiselle. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Valmistaja antaa PEMS-testiperheelle yksilöllisen tunnistenumeron, jonka muoto on MS-OEM-X-Y, ja ilmoittaa sen hyväksyntäviranomaiselle. MS on EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion tunnusnumero, (5) OEM valmistajan 3-merkkinen tunnus, X alkuperäisen PEMS-testiperheen ilmoittava järjestysnumero ja Y laajennusten järjestysnumero (joka alkaa numerosta 0, kun PEMS-testiperhettä ei ole vielä laajennettu). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luetteloa PEMS-testiperheeseen kuuluvista ajoneuvojen päästötyypeistä päästöjä koskevien tyyppihyväksyntänumeroiden perusteella. Lisäksi ilmoitetaan kunkin päästötyypin osalta kaikki vastaavat ajoneuvon tyyppihyväksyntänumeroiden, tyyppien, varianttien ja versioiden yhdistelmät ajoneuvon EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdissa 0.10 ja 0.2 määritellyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luetteloa niistä ajoneuvon päästötyypeistä, jotka on valittu PEMS-testaukseen PEMS-testiperheen validoimiseksi 3.4 kohdan mukaisesti. Luettelossa on lisäksi annettava tarvittavat tiedot siitä, miten 3.4.3 kohdan valintakriteerit on otettu huomioon. Luettelossa on ilmoitettava myös, onko tiettyyn PEMS-testiin sovellettu 3.4.1.3 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   Pyöristystä koskevat vaatimukset

Lisäyksessä 7 olevassa 10 kohdassa määritellyn tietojenvaihtotiedoston tietojen pyöristäminen ei ole sallittua. Esikäsittelytiedostossa tiedot saa pyöristää samaan tarkkuusluokkaan kuin vastaavan parametrin mittauksessa.

Päästötestien lopulliset ja välivaiheiden tulokset, jotka lasketaan lisäyksen 11 mukaisesti, pyöristetään kerralla sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla. Laskelmien edellisten vaiheiden tuloksia ei pyöristetä.

4.   MITTAUSLAITTEIDEN SUORITUSKYKYÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

RDE-testeissä käytettävien mittauslaitteiden on täytettävä lisäyksessä 5 esitetyt vaatimukset. Testaajan on hyväksyntäviranomaisten pyynnöstä osoitettava, että käytetyt mittauslaitteet ovat lisäyksen 5 vaatimusten mukaisia.

5.   TESTAUSOLOSUHTEET

Päteväksi hyväksytään ainoastaan sellainen RDE-testi, joka täyttää tämän kohdan vaatimukset. Testejä, jotka on tehty muissa kuin tässä kohdassa täsmennetyissä testausolosuhteissa, on pidettävä mitättöminä, ellei toisin säädetä.

5.1   Ympäristöolosuhteet

Testit on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät tässä kohdassa vahvistetut vaatimukset. Ympäristöolosuhteita pidetään ”laajempina”, jos vähintään yhtä lämpötilaa tai korkeutta merenpinnasta koskevaa olosuhdetta laajennetaan. Laajempia olosuhteita koskevaa kerrointa, joka määritellään 7.5 kohdassa, sovelletaan vain kerran, vaikka kumpaakin olosuhdetta laajennettaisiin samalla ajanjaksolla. Jos osa testistä tai koko testi on tehty muissa kuin laajemmissa olosuhteissa, testiä on pidettävä mitättömänä ainoastaan siinä tapauksessa, että lisäyksen 11 mukaisesti lasketut lopulliset päästötulokset ovat suuremmat kuin sovellettavat päästörajat, sen estämättä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä kappaleessa säädetään. Olosuhteet ovat seuraavat:

Niiden tyyppihyväksyntien osalta, joiden kirjaintunnus on EA, liitteen I lisäyksessä 6 olevan taulukon 1 mukaisesti:

| Tavanomaiset korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: | korkeus merenpinnasta pienempi tai yhtä suuri kuin 700 metriä. |
| --- | --- |
| Laajemmat korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: | korkeus merenpinnasta yli 700 metriä ja pienempi tai yhtä suuri kuin 1300 metriä. |
| Tavanomaiset lämpötilaolosuhteet: | suurempi tai yhtä suuri kuin 273,15 K (0 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 303,15 K (30 °C). |
| Laajemmat lämpötilaolosuhteet: | suurempi tai yhtä suuri kuin 266,15 K (-7 °C) ja pienempi kuin 273,15 K (0 °C) tai suurempi kuin 303,15 K (30 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 308,15 K (35 °C). |

Tavanomaiset korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet:

korkeus merenpinnasta pienempi tai yhtä suuri kuin 700 metriä.

Laajemmat korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet:

korkeus merenpinnasta yli 700 metriä ja pienempi tai yhtä suuri kuin 1300 metriä.

Tavanomaiset lämpötilaolosuhteet:

suurempi tai yhtä suuri kuin 273,15 K (0 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 303,15 K (30 °C).

Laajemmat lämpötilaolosuhteet:

suurempi tai yhtä suuri kuin 266,15 K (-7 °C) ja pienempi kuin 273,15 K (0 °C) tai suurempi kuin 303,15 K (30 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 308,15 K (35 °C).

Niiden tyyppihyväksyntien osalta, joiden kirjaintunnus on EB ja EC, liitteen I lisäyksessä 6 olevan taulukon 1 mukaisesti:

| Tavanomaiset korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: | korkeus merenpinnasta pienempi tai yhtä suuri kuin 700 metriä. |
| --- | --- |
| Laajemmat korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: | korkeus merenpinnasta yli 700 metriä ja pienempi tai yhtä suuri kuin 1 300 metriä. |
| Tavanomaiset lämpötilaolosuhteet: | suurempi tai yhtä suuri kuin 273,15 K (0 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 308,15 K (35 °C). |
| Laajemmat lämpötilaolosuhteet: | suurempi tai yhtä suuri kuin 266,15 K (-7 °C) ja pienempi kuin 273,15 K (0 °C) tai suurempi kuin 308,15 K (35 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 311,15 K (38 °C). |

Tavanomaiset korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet:

korkeus merenpinnasta pienempi tai yhtä suuri kuin 700 metriä.

Laajemmat korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet:

korkeus merenpinnasta yli 700 metriä ja pienempi tai yhtä suuri kuin 1 300 metriä.

Tavanomaiset lämpötilaolosuhteet:

suurempi tai yhtä suuri kuin 273,15 K (0 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 308,15 K (35 °C).

Laajemmat lämpötilaolosuhteet:

suurempi tai yhtä suuri kuin 266,15 K (-7 °C) ja pienempi kuin 273,15 K (0 °C) tai suurempi kuin 308,15 K (35 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 311,15 K (38 °C).

5.2   Ajomatkan dynaamiset olosuhteet

Dynaamisiin olosuhteisiin luetaan tien pystykaltevuuden, vastatuulen ja ajodynamiikan (kiihdytykset, hidastukset) sekä apujärjestelmien vaikutukset testiajoneuvon energiankulutukseen ja päästöihin. Ajomatkan pätevyys dynaamisten olosuhteiden osalta on tarkastettava testin loppuun saattamisen jälkeen käyttämällä kirjattuja tietoja. Todentaminen on tehtävä kahdessa vaiheessa:

| VAIHE i: Ajodynamiikan liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava lisäyksessä 9 kuvatuilla menetelmillä. |
| --- |

VAIHE i: Ajodynamiikan liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava lisäyksessä 9 kuvatuilla menetelmillä.

| VAIHE ii: Jos ajomatkaa pidetään VAIHEEN i mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on sovellettava lisäyksissä 8 ja 10 vahvistettuja testausolosuhteiden pätevyyden todentamismenetelmiä. |
| --- |

VAIHE ii: Jos ajomatkaa pidetään VAIHEEN i mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on sovellettava lisäyksissä 8 ja 10 vahvistettuja testausolosuhteiden pätevyyden todentamismenetelmiä.

5.3   Ajoneuvon kunto ja käyttö

5.3.1   Ajoneuvon testauskunto

Ajoneuvon, sen päästöihin liittyvät komponentit mukaan lukien, on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu vähintään 3 000 km ennen testiä. RDE-testauksessa käytetyn ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä on kirjattava.

Kaikki ajoneuvot ja etenkin OVC-HEV-ajoneuvot voidaan testata missä tahansa valittavissa olevassa ajotilassa, myös akkua lataavassa tilassa. Valmistajan toimittaman teknisen näytön perusteella ja vastuuviranomaisen suostumuksella voidaan jättää huomiotta sellaiset kuljettajan valittavissa olevat ajotilat, joiden käyttötarkoitus on hyvin erityinen ja rajattu (esim. huolto-, kilpa-ajo- ja ryömintätila). Huomioon voidaan ottaa kaikki muut ajoon käytettävät ajotilat, ja epäpuhtauspäästöjä koskevia raja-arvoja on noudatettava kaikissa näissä ajotiloissa.

Ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin vaikuttavia muutoksia ei sallita PEMS-järjestelmän asentamista lukuun ottamatta. Rengastyyppien ja -paineen on oltava ajoneuvon valmistajan suositusten mukaisia. Rengaspaine on tarkastettava ennen esivakautusta ja tarvittaessa säädettävä suositeltuihin arvoihin. Ajoneuvon ajaminen ei ole sallittua lumiketjujen ollessa asennettuina.

Ajoneuvoja ei pidä testata käynnistysakku tyhjänä. Jos ajoneuvolla on vaikeuksia käynnistyä, akku on vaihdettava ajoneuvon valmistajan suositusten mukaisesti.

Ajoneuvon testimassaan luetaan kuljettaja, testin mahdollinen todistaja, testauslaitteet kiinnitys- ja tehonsyöttölaitteet mukaan luettuina ja mahdollinen keinotekoinen hyötykuorma. Testin alussa sen on oltava ajoneuvon todellisen massan ja ajoneuvon suurimman sallitun testimassan välillä, eikä se saa kasvaa testin aikana.

Testiajoneuvoja ei saa ajaa siten, että pyrittäisiin hyväksyttyyn tai hylättyyn testiin äärimmäisillä ajotavoilla, jotka eivät edusta tavanomaisia käyttöolosuhteita. Ajotavan tavanomaisuus voidaan tarvittaessa todentaa hyväksynnän myöntäneen tyyppihyväksyntäviranomaisen tekemällä tai teettämällä asiantuntija-arviolla, jossa tarkastellaan useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun virtauksesta ja lämpötilasta, CO2:sta, O2:sta jne. tehdyt mittaukset yhdessä ajoneuvon nopeuden, kiihtyvyyden ja GNSS-tietojen ja mahdollisesti muidenkin ajoneuvoon liittyvien parametrien, kuten moottorin pyörimisnopeuden, vaihteen, kaasupolkimen asennon jne. kanssa.

5.3.2   Ajoneuvon vakauttaminen kylmäkäynnistys-PEMS-ajomatkaa varten

Ajoneuvoa esivakautetaan ennen RDE-testausta seuraavasti:

Ajetaan ajoneuvoa yleisillä teillä, mieluiten samaa reittiä kuin suunnitellussa RDE-testauksessa, tai vähintään 10 minuuttia kutakin ajotyyppiä kohti (esim. kaupunki-, maantie- ja moottoritieajo) tai 30 minuuttia vähimmäiskeskinopeuden ollessa 30 km/h. Myös laboratoriossa tehtävä validointitesti, kuten tämän liitteen lisäyksessä 6, katsotaan esivakauttamiseksi. Sen jälkeen ajoneuvo pysäköidään ovet ja konepelti suljettuina ja sitä pidetään moottori sammutettuna 5.1 kohdan mukaisissa tavanomaisissa tai laajemmissa lämpötilaa ja korkeutta merenpinnasta koskevissa olosuhteissa 6–72 tunnin ajan. On vältettävä ajoneuvon altistumista äärimmäisille ympäristöolosuhteille (kuten sakea lumipyry, myrsky, raesade) ja liialliselle pölylle tai savulle.

Ennen testin alkua ajoneuvo ja laitteet on tarkastettava vaurioiden ja mahdollisiin toimintahäiriöihin viittaavien varoitussignaalien varalta. Toimintahäiriön tapauksessa on selvitettävä ja korjattava sen aiheuttaja tai kyseinen ajoneuvo on hylättävä.

5.3.3   Apulaitteet

Ilmastointijärjestelmää tai muita apulaitteita on käytettävä tavalla, joka vastaa sitä, miten niitä on tarkoitus tavallisesti käyttää todellisessa tieliikenteessä. Käyttö on dokumentoitava. Ajoneuvon ikkunoiden on oltava suljettuina ilmastointia tai lämmityslaitetta käytettäessä.

5.3.4   Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetut ajoneuvot

| 5.3.4.1 | Kaikki tulokset on korjattava Ki-kertoimilla tai Ki-tekijöillä, jotka on määritetty E-säännön nro 154 (6) liitteen B6 lisäyksessä 1 esitetyillä menettelyillä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää varten. Ki-kerrointa tai Ki-tekijää sovelletaan lopputuloksiin lisäyksen 11 mukaisesti tehdyn arvioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

5.3.4.1

| 5.3.4.2 | Jos lisäyksen 11 mukaisesti lasketut lopulliset päästöt ovat sovellettavia päästörajoja suuremmat, on regeneraation tapahtuminen todennettava. Regeneraation todentamisessa voidaan käyttää perustana asiantuntija-arviota, jossa tarkastellaan useiden signaalien korrelaatiota. Näitä voivat olla pakokaasun lämpötilasta, hiukkasmäärästä, CO2,:sta ja O2:sta tehdyt mittaukset yhdistettyinä ajoneuvon nopeuteen ja kiihtyvyyteen. Jos ajoneuvo on varustettu regeneraation tunnistamisella, regeneraation tapahtuminen on määritettävä sen avulla. Valmistaja voi antaa ohjeita siihen, miten regeneraation tapahtuminen tunnistetaan siinä tapauksessa, että signaali ei ole saatavilla. |
| --- | --- |

5.3.4.2

| 5.3.4.3 | Jos testin aikana tapahtui regeneraatio, on tarkastettava, täyttävätkö lopullisia päästöjä koskevat tulokset, joihin ei ole sovellettu Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä, sovellettavat päästörajat. Jos lopulliset päästöt ovat päästörajoja suuremmat, testi on mitätön ja se on toistettava kerran. Ennen toisen testin aloittamista on saatettava päätökseen regeneraatio ja tehtävä noin 1 tunnin mittainen vakautusajo. Toista testiä pidetään pätevänä, vaikka sen aikana tapahtuisi regeneraatio.
  Vaikka lopulliset päästötulokset olisivat sovellettavia päästörajoja pienemmät, regeneraation tapahtuminen voidaan todentaa 5.3.4.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Jos regenerointitapahtuma voidaan osoittaa, lopulliset tulokset lasketaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella soveltamatta Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä. |
| --- | --- |

5.3.4.3

Vaikka lopulliset päästötulokset olisivat sovellettavia päästörajoja pienemmät, regeneraation tapahtuminen voidaan todentaa 5.3.4.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Jos regenerointitapahtuma voidaan osoittaa, lopulliset tulokset lasketaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella soveltamatta Ki-kerrointa tai Ki-tekijöitä.

5.4   PEMS-järjestelmän toimintaa koskevat vaatimukset

Ajomatka on valittava niin, että testaus on keskeytymätön, tietoja tallennetaan jatkuvasti ja 6.3 kohdassa tarkoitettu testin vähimmäiskesto saavutetaan.

PEMS-järjestelmän tarvitsema sähköteho on otettava ulkoisesta tehonlähteestä eikä lähteestä, joka saa energiansa testiajoneuvon moottorista suoraan tai epäsuorasti.

PEMS-laitteet on asennettava siten, että vaikutukset ajoneuvon päästöihin tai suorituskykyyn tai molempiin jäävät mahdollisimman pieniksi. On huolehdittava siitä, että asennettujen laitteiden massa on mahdollisimman pieni ja että testiajoneuvon aerodynaamiset ominaisuudet muuttuvat mahdollisimman vähän.

Tyyppihyväksynnän aikana on tehtävä validointitesti laboratoriossa ennen RDE-testin ajamista lisäyksen 6 mukaisesti. OVC-HEV-ajoneuvojen testi on tehtävä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.

5.5   Voiteluöljy, polttoaine ja reagenssi

Tyyppihyväksynnän aikana RDE-testeissä käytetyn polttoaineen on oltava joko E-säännön nro 154 liitteessä B3 määriteltyä vertailupolttoainetta tai niiden eritelmien mukaista, jotka valmistaja on antanut kuluttajalle ajoneuvon käyttöä varten. Käytetyn reagenssin (tapauksen mukaan) ja voiteluaineen on oltava valmistajan antamien tai suosittelemien eritelmien mukaisia.

Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen tai markkinavalvontaan liittyvän testauksen osalta RDE-testeissä käytetty polttoaine saa olla mitä tahansa markkinoilla laillisesti saatavilla olevaa polttoainetta (7), joka on niiden eritelmien mukaista, jotka valmistaja on antanut kuluttajalle ajoneuvon käyttöä varten.

Jos RDE-testi hylätään, on polttoaineesta, voiteluaineesta ja (tapauksen mukaan) reagenssista otettava näytteet, joita säilytetään vähintään 1 vuoden ajan olosuhteissa, joilla varmistetaan näytteiden säilyminen ennallaan. Analysoinnin jälkeen näytteet voidaan hävittää.

6.   TESTAUSMENETELMÄ

6.1   Nopeusluokkien tyypit

Kaupunkiajon nopeusluokassa ajoneuvon nopeus on enintään 60 km/h.

Maantieajon nopeusluokassa ajoneuvon nopeus on yli 60 km/h ja enintään 90 km/h. Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden pysyvästi arvoon 90 km/h, ajoneuvon nopeus on maantieajon nopeusluokassa yli 60 km/h ja enintään 80 km/h.

Moottoritieajon nopeusluokassa ajoneuvon nopeus on yli 90 km/h.

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden pysyvästi arvoon 100 km/h, ajoneuvon nopeus on moottoritieajon nopeusluokassa yli 90 km/h.

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden pysyvästi arvoon 90 km/h, ajoneuvon nopeus on moottoritieajon nopeusluokassa yli 80 km/h.

6.1.1   Muut vaatimukset

Kaupunkiajon nopeusluokassa keskinopeuden (pysähdykset mukaan luettuina) on oltava 15–40 km/h.

Moottoritieosuudella nopeuksien on katettava asianmukaisesti nopeudet 90:stä km/h vähintään 110:een km/h. Ajoneuvon nopeuden on oltava yli 100 km/h vähintään 5 minuutin ajan.

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden pysyvästi arvoon 100 km/h, nopeuksien on moottoritieajon nopeusluokassa katettava asianmukaisesti nopeudet välillä 90–100 km/h. Ajoneuvon nopeuden on oltava yli 90 km/h vähintään 5 minuutin ajan.

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, nopeuksien on moottoritieajon nopeusluokassa katettava asianmukaisesti nopeudet välillä 80–90 km/h. Ajoneuvon nopeuden on oltava yli 80 km/h vähintään 5 minuutin ajan.

Jos testattavaan ajoneuvoon sovellettavat paikalliset nopeusrajoitukset estävät tämän kohdan vaatimusten täyttämisen, sovelletaan seuraavan kappaleen vaatimuksia:

Moottoritieosuudella nopeuksien on katettava asianmukaisesti nopeudet välillä X – 10 km/h ja X km/h. Ajoneuvon nopeuden on oltava yli X – 10 km/h vähintään 5 minuutin ajan, jossa X = testattavaan ajoneuvoon sovellettava paikallinen nopeusrajoitus.

6.2   Nopeusluokkien vaaditut osuudet ajomatkasta

Arvioinnin onnistumiseksi vaaditut RDE-ajomatkan nopeusluokkien osuudet ovat seuraavat: Ajomatkasta on oltava noin 34 prosenttia kaupunkiajon, 33 prosenttia maantieajon ja 33 prosenttia moottoritieajon nopeusluokassa. Tässä yhteydessä ’noin’ tarkoittaa ±10 prosenttiyksikön poikkeamaa täsmennetyistä prosenttiosuuksista. Kaupunkiajon nopeusluokan osuuden on kuitenkin oltava aina vähintään 29 prosenttia kokonaisajomatkasta.

Kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon nopeusluokkien osuudet ilmoitetaan prosentteina kokonaisajomatkasta.

Kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon nopeusluokkien osuuksien vähimmäispituus on 16 km.

6.3   Suoritettava RDE-testi

RDE-päästöominaisuudet on osoitettava testaamalla ajoneuvoja tieliikenteessä niin, että ajotapa, olosuhteet ja hyötykuorma vastaavat tavanomaista ajoa. RDE-testit on suoritettava päällystetyillä teillä (esim. maastoajoa ei sallita). Sen osoittamiseksi, että päästöjä koskevia vaatimuksia noudatetaan, on ajettava RDE-ajomatka.

| 6.3.1 | Ajomatka on suunniteltava siten, että ajo kattaisi periaatteessa kaikki 6.2 kohdassa vaaditut nopeusluokkien osuudet ja että se olisi kaikkien muiden lisäyksessä 8 olevissa 6.1.1, 6.3 ja 4.5.1 kohdassa ja lisäyksessä 9 olevassa 4 kohdassa kuvattujen vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Suunniteltu RDE-ajomatka on aina aloitettava kaupunkiajolla, jota seuraa maantieajo ja moottoritieajo 6.2 kohdassa edellytettyjen nopeusluokkien osuuksien mukaisesti. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet on ajettava peräkkäin, mutta niihin voi kuulua myös ajomatka, joka alkaa ja päättyy samassa kohdassa. Maantieosuuksiin voi sisältyä lyhyitä kaupunkiajon nopeusluokkajaksoja kaupunkialueiden läpiajon yhteydessä. Moottoritieosuuksiin voi sisältyä lyhyitä kaupunki- tai maantieajon nopeusluokkajaksoja, kun kuljetaan esimerkiksi tietullin tai tietyöalueen läpi. |
| --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Ajoneuvon nopeus ei saa tavallisesti olla yli 145 km/h. Enimmäisnopeus voi olla 15 km/h suurempi enintään 3 prosentin aikana moottoritieajon kestosta. Paikalliset nopeusrajoitukset pätevät PEMS-testin aikana rajoittamatta muita oikeudellisia seurauksia. Paikallisten nopeusrajoitusten rikkominen ei itsessään mitätöi PEMS-testin tuloksia.
  Pysähdysten eli jaksojen, jolloin ajoneuvon nopeus on alle 1 km/h, osuuden kaupunkiosuuden kestosta on oltava 6–30 prosenttia. Kaupunkiosuudella voi olla useita vähintään 10 sekunnin mittaisia pysähdyksiä. Jos pysähdysten osuus kaupunkiajosta on yli 30 prosenttia tai yksittäisten pysähdysten kesto yli 300 perättäistä sekuntia, testi mitätöidään ainoastaan siinä tapauksessa, että päästörajat ylittyvät.
  Ajomatkan keston on oltava 90–120 minuuttia.
  Lähtö- ja lopetuspaikan korkeusero merenpinnasta saa olla enintään 100 metriä. Lisäksi suhteellisen kumulatiivisen positiivisen korkeusmuutoksen on oltava koko ajomatkalla ja kaupunkiosuudella alle 1 200 m / 100 km lisäyksen 10 mukaisesti määritettynä. |
| --- | --- |

6.3.3

Pysähdysten eli jaksojen, jolloin ajoneuvon nopeus on alle 1 km/h, osuuden kaupunkiosuuden kestosta on oltava 6–30 prosenttia. Kaupunkiosuudella voi olla useita vähintään 10 sekunnin mittaisia pysähdyksiä. Jos pysähdysten osuus kaupunkiajosta on yli 30 prosenttia tai yksittäisten pysähdysten kesto yli 300 perättäistä sekuntia, testi mitätöidään ainoastaan siinä tapauksessa, että päästörajat ylittyvät.

Ajomatkan keston on oltava 90–120 minuuttia.

Lähtö- ja lopetuspaikan korkeusero merenpinnasta saa olla enintään 100 metriä. Lisäksi suhteellisen kumulatiivisen positiivisen korkeusmuutoksen on oltava koko ajomatkalla ja kaupunkiosuudella alle 1 200 m / 100 km lisäyksen 10 mukaisesti määritettynä.

| 6.3.4 | Kylmäkäynnistysjaksolla keskinopeuden (pysähdykset mukaan luettuina) on oltava 15–40 km/h. Suurin nopeus kylmäkäynnistysjaksolla saa olla enintään 60 km/h.
  Ajoneuvon on lähdettävä liikkeelle 15 sekunnin kuluessa testin aloittamisesta. Ajoneuvo saa olla pysähdyksissä 2.5.1 kohdassa määritellyn kylmäkäynnistysjakson koko aikana mahdollisimman lyhyen aikaa ja kaikkiaan enintään 90 sekuntia. |
| --- | --- |

6.3.4

Ajoneuvon on lähdettävä liikkeelle 15 sekunnin kuluessa testin aloittamisesta. Ajoneuvo saa olla pysähdyksissä 2.5.1 kohdassa määritellyn kylmäkäynnistysjakson koko aikana mahdollisimman lyhyen aikaa ja kaikkiaan enintään 90 sekuntia.

6.4   Muut ajomatkaa koskevat vaatimukset

Jos moottori sammuu testin aikana, se voidaan käynnistää uudelleen, mutta näytteenottoa ja tietojen tallentamista ei saa keskeyttää. Jos moottori pysähtyy testin aikana, näytteenottoa ja tietojen tallentamista ei saa keskeyttää.

Tavallisesti pakokaasun massavirta määritetään mittauslaitteilla, jotka toimivat ajoneuvosta riippumatta. Näiltä osin ajoneuvon ECU-tietoja voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää ensimmäisessä tyyppihyväksynnässä.

Jos hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen lisäyksen 4 mukaisesti suoritetussa PEMS-testissä tehdyn tietojen laadun tarkastuksen ja validoinnin tuloksiin, hyväksyntäviranomainen voi katsoa, että testi on mitätön. Tässä tapauksessa hyväksyntäviranomaisen on kirjattava testitulokset ja testin mitätöimisen perusteet.

Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että valitut ajoneuvot, ajotavat, olosuhteet ja hyötykuormat ovat kyseisen PEMS-testiperheen osalta edustavia. Olosuhteiden soveltuvuus RDE-testaukseen on määritettävä 5.1 ja 5.3.1 kohdassa vahvistettujen ympäristöolosuhteita ja hyötykuormaa koskevien vaatimusten perusteella.

Hyväksyntäviranomaisen on esitettävä testiajomatka, joka koostuu kaupunki-, maantie- ja moottoritieajosta ja vastaa 6.2 kohdan vaatimuksia. Ajomatkan rakennetta varten kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet on soveltuvin osin valittava topografisen kartan perusteella. Jos ECU-tietojen kerääminen vaikuttaa ajoneuvon päästöihin tai suorituskykyyn, koko sitä PEMS-testiperhettä, johon ajoneuvo kuuluu, on pidettävä vaatimusten vastaisena.

Tyyppihyväksynnän aikana tehtyjen RDE-testien osalta tyyppihyväksyntäviranomainen voi tarkastaa, että testijärjestely ja käytetyt laitteet täyttävät lisäysten 4 ja 5 vaatimukset, tutkimalla ne suoraan tai analysoimalla tueksi toimitettua näyttöä (esim. valokuvia tai kirjanpitoa).

6.5   Ohjelmistotyökalujen vaatimustenmukaisuus

Jäsenvaltion määrittämän yksikön on validoitava kaikki ohjelmistotyökalut, joita käytetään ajomatkan pätevyyden tarkastamiseen 5 ja 6 kohdan sekä lisäysten 7, 8, 9 ja 10 mukaisesti. Jos tällainen ohjelmistotyökalu on sisällytetty PEMS-laitteeseen, validoinnista on toimitettava todisteet laitteen mukana.

7.   TESTITIETOJEN ANALYSOINTI

7.1   Päästöjen ja testiajon arviointi

Testi on tehtävä lisäyksen 4 mukaisesti.

7.2   
  Ajomatkan pätevyys on arvioitava seuraavalla kolmivaiheisella menettelyllä:

| VAIHE A: Ajomatka vastaa 5 ja 6 kohdassa ja lisäyksessä 10 vahvistettuja yleisiä vaatimuksia, reunaehtoja ja ajomatkaan ja toimintaan liittyvä vaatimuksia sekä voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssien eritelmiä. |
| --- |

VAIHE A: Ajomatka vastaa 5 ja 6 kohdassa ja lisäyksessä 10 vahvistettuja yleisiä vaatimuksia, reunaehtoja ja ajomatkaan ja toimintaan liittyvä vaatimuksia sekä voiteluöljyn, polttoaineen ja reagenssien eritelmiä.

| VAIHE B: Ajomatka täyttää lisäyksessä 9 vahvistetut vaatimukset. |
| --- |

VAIHE B: Ajomatka täyttää lisäyksessä 9 vahvistetut vaatimukset.

| VAIHE C: Ajomatka täyttää lisäyksessä 8 vahvistetut vaatimukset. |
| --- |

VAIHE C: Ajomatka täyttää lisäyksessä 8 vahvistetut vaatimukset.

Menettelyn vaiheet kuvataan tarkemmin kuvassa 6.

Jos yksikin näistä vaatimuksista ei täyty, ajomatkaa pidetään pätemättömänä.

Kuva 6

Ajomatkan pätevyyden arviointi – kaavio (kaikkia vaiheiden yksityiskohtia ei esitetä tässä, vaan ne kuvataan yksityiskohtaisemmin asianomaisissa lisäyksissä)

Image 9

7.3   Jotta tietojen eheys säilyy, eri RDE-ajomatkojen tietoja ei saa yhdistää eikä yksittäisen ajomatkan tietoja saa muuttaa tai poistaa, lukuun ottamatta tässä liitteessä nimenomaisesti mainittuja tapauksia.

7.4   Päästötulokset lasketaan käyttämällä lisäyksissä 7 ja 11 vahvistettuja menetelmiä. Päästölaskelmat tehdään testin alkamisen ja päättymisen välillä.

7.5   Tässä liitteessä sovellettavaksi laajempia olosuhteita koskevaksi korjauskertoimeksi asetetaan 1,6. Jos ympäristöolosuhteet muuttuvat joksikin ajaksi 5.1 kohdan mukaisesti laajemmiksi, kyseiseltä jaksolta lisäyksen 7 mukaisesti lasketut epäpuhtauspäästöt jaetaan laajempia olosuhteita koskevalla korjauskertoimella. Tämä ei koske hiilidioksidipäästöjä.

7.6   Edellä 2.6.1 kohdassa määritellyn kylmäkäynnistysjakson aikana syntyvät kaasumaisten epäpuhtauksien päästöt ja päästöjen hiukkasmäärä on sisällytettävä lisäysten 7 ja 11 mukaiseen tavanomaiseen arviointiin.

Jos ajoneuvoa vakautettiin kolmen tunnin ajan ennen testiä keskilämpötilassa, joka vastaa 5.1 kohdan mukaisia laajempia olosuhteita, kylmäkäynnistysjakson aikana kerättyihin tietoihin sovelletaan 7.5 kohdan säännöksiä, vaikka ympäristöolosuhteet testiä suoritettaessa eivät vastaisikaan laajempaa lämpötila-aluetta.

7.7   Tietojen raportointi

7.7.1   Yleistä

Kaikki yksittäistä RDE-testiä koskevat tiedot on kirjattava komission käyttöön asettamiin tietojenvaihto- ja tietojenraportointitiedostoihin (8).

7.7.2   Raportointi ja RDE-tyyppihyväksyntätestiä koskevien tietojen levittäminen

| 7.7.2.1 | Hyväksyntäviranomaisen saataville on toimitettava valmistajan laatima tekninen raportti. Tekninen raportti koostuu neljästä osasta:


  i) | tietojenvaihtotiedosto |
| --- | --- | --- |

7.7.2.1

i)

tietojenvaihtotiedosto

| ii) | raportointitiedosto |
| --- | --- |

ii)

raportointitiedosto

| iii) | ajoneuvon ja moottorin kuvaus asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen I lisäyksen 4 mukaisesti |
| --- | --- |

iii)

ajoneuvon ja moottorin kuvaus asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen I lisäyksen 4 mukaisesti

| iv) | PEMS-laitteiston asennusta testattavaan ajoneuvoon esittävä kuvamateriaali (valokuvat ja/tai videot), jonka on oltava määrältään ja laadultaan sellaista, että sen perusteella voidaan tunnistaa ajoneuvo ja arvioida, onko PEMS-järjestelmän keskusyksikön, pakokaasun massavirtamittarin, GNSS-antennin ja sääaseman asennus tehty laitteen valmistajan suositusten ja PEMS-testauksen yleisten hyvien käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

PEMS-laitteiston asennusta testattavaan ajoneuvoon esittävä kuvamateriaali (valokuvat ja/tai videot), jonka on oltava määrältään ja laadultaan sellaista, että sen perusteella voidaan tunnistaa ajoneuvo ja arvioida, onko PEMS-järjestelmän keskusyksikön, pakokaasun massavirtamittarin, GNSS-antennin ja sääaseman asennus tehty laitteen valmistajan suositusten ja PEMS-testauksen yleisten hyvien käytäntöjen mukaisesti.

| 7.7.2.2 | Valmistajan on varmistettava, että 7.7.2.2.1 kohdassa luetellut tiedot asetetaan maksutta saataville julkiselle verkkosivulle ilman, että käyttäjän täytyy paljastaa henkilöllisyytensä tai kirjautua sivustolle. Valmistajan on annettava komissiolle ja tyyppihyväksyntäviranomaisille ajantasaiset tiedot verkkosivuston sijainnista. |
| --- | --- |

7.7.2.2

| 7.7.2.2.1 | Verkkosivustolla on voitava tehdä tietokannasta jokerihakuja, jotka perustuvat yhteen tai useampaan seuraavista kriteereistä:
  merkki, tyyppi, variantti, versio, kauppanimi tai tyyppihyväksyntänumero sellaisina kuin ne ovat direktiivin 2007/46/EY liitteen IX tai komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteen VIII mukaisessa vaatimustenmukaisuustodistuksessa.
  Kaikista ajoneuvoista on voitava hakea seuraavassa kuvatut tiedot:


  — | ajoneuvon PEMS-perheen tunnus liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetun avoimuusluettelon 2 mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

7.7.2.2.1

merkki, tyyppi, variantti, versio, kauppanimi tai tyyppihyväksyntänumero sellaisina kuin ne ovat direktiivin 2007/46/EY liitteen IX tai komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteen VIII mukaisessa vaatimustenmukaisuustodistuksessa.

Kaikista ajoneuvoista on voitava hakea seuraavassa kuvatut tiedot:

—

ajoneuvon PEMS-perheen tunnus liitteen II lisäyksessä 5 olevassa taulukossa 1 vahvistetun avoimuusluettelon 2 mukaisesti;

| — | ilmoitetut suurimmat RDE-arvot sellaisina kuin ne on kirjattu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä VIII kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen kohtaan 48.2. |
| --- | --- |

—

ilmoitetut suurimmat RDE-arvot sellaisina kuin ne on kirjattu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä VIII kuvatun vaatimustenmukaisuustodistuksen kohtaan 48.2.

| 7.7.2.3 | Valmistajan on pyynnöstä asetettava 7.7.2.1 kohdassa tarkoitettu tekninen raportti kolmansien osapuolten ja komission saataville maksutta 10 päivän kuluessa. Valmistajan on pyynnöstä asetettava 7.7.2.1 kohdassa tarkoitettu tekninen raportti myös muiden saataville, ja se voi periä siitä kohtuullisen ja oikeasuhteisen maksun, joka ei saa kysyjää, jolla on asiassa oikeutettu intressi, luopumaan tietojen pyytämisestä ja joka ei ylitä pyydettyjen tietojen saataville asettamisesta valmistajalle koituvia sisäisiä kustannuksia.
  Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä asetettava 7.7.2.1 ja 7.7.2.2 kohdassa luetellut tiedot kolmansien osapuolten ja komission saataville maksutta ja 10 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä asetettava 7.7.2.1 ja 7.7.2.2 kohdassa luetellut tiedot myös muiden saataville, ja se voi periä niistä kohtuullisen ja oikeasuhteisen maksun, joka ei saa kysyjää, jolla on asiassa oikeutettu intressi, luopumaan tietojen pyytämisestä ja joka ei ylitä pyydettyjen tietojen saataville asettamisesta viranomaiselle koituvia sisäisiä kustannuksia. |
| --- | --- |

7.7.2.3

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä asetettava 7.7.2.1 ja 7.7.2.2 kohdassa luetellut tiedot kolmansien osapuolten ja komission saataville maksutta ja 10 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä asetettava 7.7.2.1 ja 7.7.2.2 kohdassa luetellut tiedot myös muiden saataville, ja se voi periä niistä kohtuullisen ja oikeasuhteisen maksun, joka ei saa kysyjää, jolla on asiassa oikeutettu intressi, luopumaan tietojen pyytämisestä ja joka ei ylitä pyydettyjen tietojen saataville asettamisesta viranomaiselle koituvia sisäisiä kustannuksia.

”Lisäys 1

Varattu

”Lisäys 2

Varattu

”Lisäys 3

Varattu

”Lisäys 4

Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS)

Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS)

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan testausmenettely, jolla määritetään kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöt käyttämällä kannettavaa päästöjenmittausjärjestelmää.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

| p
  e | – | paine tyhjennettynä [kPa] |
| --- | --- | --- |
| qvs | – | järjestelmän tilavuusvirta [l/min] |
| ppmC1 | – | hiiliekvivalentin miljoonasosa |
| V
  s | – | järjestelmän tilavuus [l] |

p
  e

–

paine tyhjennettynä [kPa]

qvs

–

järjestelmän tilavuusvirta [l/min]

ppmC1

–

hiiliekvivalentin miljoonasosa

V
  s

–

järjestelmän tilavuus [l]

3.   Yleiset vaatimukset

3.1   PEMS

Testi on suoritettava PEMS-järjestelmällä, joka koostuu 3.1.1–3.1.5 kohdassa määritellyistä komponenteista. Tarvittaessa voidaan tehdä kytkentä ajoneuvon ECU-yksikköön, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat 3.2 kohdassa määritellyt moottorin ja ajoneuvon parametrit.

| 3.1.1 | Analysaattorit, joilla määritetään epäpuhtauksien pitoisuudet pakokaasussa. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Yksi tai useampi instrumentti tai anturi, jolla mitataan tai määritetään pakokaasun massavirta. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | GNSS-vastaanotin, jolla määritetään ajoneuvon sijainti, korkeus merenpinnasta ja nopeus. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Tarvittaessa anturit ja muut laitteet, jotka eivät ole ajoneuvon osa, esimerkiksi ympäristön lämpötilan, suhteellisen kosteuden ja ilmanpaineen mittaamiseen. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Ajoneuvosta riippumaton energianlähde PEMS-järjestelmää varten. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Testiparametrit

Taulukossa 1 esitetyt testiparametrit on mitattava tasaisella 1,0 hertsin tai suuremmalla taajuudella ja kirjattava ja raportoitava lisäyksessä 7 olevan 10 kohdan vaatimusten mukaisesti 1,0 hertsin taajuudella. Jos otetaan ECU-parametrit, ne voidaan ottaa selvästi suuremmalla taajuudella, mutta kirjaamistaajuuden on oltava 1,0 hertsiä. PEMS-järjestelmän analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on oltava lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettujen vaatimusten mukaisia.

Taulukko A4/1

Testiparametrit

| Parametri | Suositeltava yksikkö | Lähde (9) |
| --- | --- | --- |
| THC-pitoisuus (10), (11) (tapauksen mukaan) | ppm C1 | Analysaattori |
| CH4-pitoisuus (9), (10), (11) (tapauksen mukaan) | ppm C1 | Analysaattori |
| NMHC-pitoisuus (9), (10), (11) (tapauksen mukaan) | ppm C1 | Analysaattori (12) |
| CO-pitoisuus (9), (10), (11) | ppm | Analysaattori |
| CO2-pitoisuus (10) | ppm | Analysaattori |
| NOX-pitoisuus (10), (11) | ppm | Analysaattori (13) |
| Hiukkasmäärä (11) | #/m3 | Analysaattori |
| Pakokaasun massavirta | kg/s | Pakokaasun virtausmittari – jokin lisäyksessä 5 olevassa 7 kohdassa kuvatuista menetelmistä |
| Ilmankosteus | % | Anturi |
| Ympäristön lämpötila | K | Anturi |
| Ilmanpaine | kPa | Anturi |
| Ajoneuvon nopeus | km/h | Anturi, GNSS tai ECU (14) |
| Ajoneuvon leveysaste | astetta | GNSS |
| Ajoneuvon pituusaste | astetta | GNSS |
| Ajoneuvon korkeus merenpinnasta (15), (16) | m | GNSS tai anturi |
| Pakokaasun lämpötila (15) | K | Anturi |
| Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila (15) | K | Anturi tai ECU |
| Moottorin pyörimisnopeus (15) | rpm | Anturi tai ECU |
| Moottorin vääntömomentti (15) | Nm | Anturi tai ECU |
| Vääntömomentti vetävällä akselilla (15) (tapauksen mukaan) | Nm | Vannevääntömomenttimittari |
| Polkimen asento (15) | % | Anturi tai ECU |
| Moottorin polttoainevirta (17) (tapauksen mukaan) | g/s | Anturi tai ECU |
| Moottorin imuilmavirta (17) (tapauksen mukaan) | g/s | Anturi tai ECU |
| Vikatila (15) | – | ECU |
| Imuilmavirran lämpötila | K | Anturi tai ECU |
| Regenerointitila (15) (tapauksen mukaan) | – | ECU |
| Moottoriöljyn lämpötila (15) | K | Anturi tai ECU |
| Käytetty vaihde (15) | # | ECU |
| Suositeltava vaihde (esim. vaihtamisopastin) (15) | # | ECU |
| Muut ajoneuvon tiedot (15) | ei täsmennetty | ECU |

Parametri

Suositeltava yksikkö

Lähde (9)

THC-pitoisuus (10), (11) (tapauksen mukaan)

ppm C1

Analysaattori

CH4-pitoisuus (9), (10), (11) (tapauksen mukaan)

ppm C1

Analysaattori

NMHC-pitoisuus (9), (10), (11) (tapauksen mukaan)

ppm C1

Analysaattori (12)

CO-pitoisuus (9), (10), (11)

ppm

Analysaattori

CO2-pitoisuus (10)

ppm

Analysaattori

NOX-pitoisuus (10), (11)

ppm

Analysaattori (13)

Hiukkasmäärä (11)

# /m3

Analysaattori

Pakokaasun massavirta

kg/s

Pakokaasun virtausmittari – jokin lisäyksessä 5 olevassa 7 kohdassa kuvatuista menetelmistä

Ilmankosteus

%

Anturi

Ympäristön lämpötila

K

Anturi

Ilmanpaine

kPa

Anturi

Ajoneuvon nopeus

km/h

Anturi, GNSS tai ECU (14)

Ajoneuvon leveysaste

astetta

GNSS

Ajoneuvon pituusaste

astetta

GNSS

Ajoneuvon korkeus merenpinnasta (15), (16)

m

GNSS tai anturi

Pakokaasun lämpötila (15)

K

Anturi

Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila (15)

K

Anturi tai ECU

Moottorin pyörimisnopeus (15)

rpm

Anturi tai ECU

Moottorin vääntömomentti (15)

Nm

Anturi tai ECU

Vääntömomentti vetävällä akselilla (15) (tapauksen mukaan)

Nm

Vannevääntömomenttimittari

Polkimen asento (15)

%

Anturi tai ECU

Moottorin polttoainevirta (17) (tapauksen mukaan)

g/s

Anturi tai ECU

Moottorin imuilmavirta (17) (tapauksen mukaan)

g/s

Anturi tai ECU

Vikatila (15)

–

ECU

Imuilmavirran lämpötila

K

Anturi tai ECU

Regenerointitila (15) (tapauksen mukaan)

–

ECU

Moottoriöljyn lämpötila (15)

K

Anturi tai ECU

Käytetty vaihde (15)

#

ECU

Suositeltava vaihde (esim. vaihtamisopastin) (15)

#

ECU

Muut ajoneuvon tiedot (15)

ei täsmennetty

ECU

3.4   PEMS-järjestelmän asennus

3.4.1   Yleistä

PEMS-järjestelmän asentamisessa on noudatettava järjestelmän valmistajan ohjeita ja paikallisia työterveys- ja työturvallisuusmääräyksiä. Kun PEMS-järjestelmä asennetaan ajoneuvon sisään, ajoneuvon on oltava varustettu vaarallisista kaasuista (esim. CO) varoittavilla monitoreilla tai varoitusjärjestelmillä. PEMS-järjestelmä on asennettava siten, että minimoidaan testinaikaiset sähkömagneettiset häiriöt sekä altistuminen iskuille, tärinälle, pölylle ja lämpötilanvaihteluille. PEMS-järjestelmä on asennettava ja sitä on käytettävä siten, että vältetään vuodot ja minimoidaan lämpöhäviöt. PEMS-järjestelmän asentaminen ja käyttö eivät saa muuttaa pakokaasun ominaisuuksia eivätkä kohtuuttomasti lisätä pakoputken pituutta. Hiukkasten syntymisen välttämiseksi liittimien on oltava termisesti stabiileja testin aikana odotettavissa pakokaasun lämpötiloissa. Ajoneuvon pakoaukon ja yhdysputken liitännässä on suositeltavaa välttää elastomeeriliittimien käyttöä. Jos elastomeeriliittimiä käytetään, ne eivät saa olla kosketuksissa pakokaasuun, jottei synny artefakteja. Jos testissä käytetään elastomeeriliittimiä ja testi epäonnistuu, se on toistettava ilman elastomeeriliittimiä.

3.4.2   Sallittu vastapaine

PEMS-järjestelmän näytteenottimien asennus ja toiminta eivät saa kohtuuttomasti lisätä painetta pakoaukossa siten, että se voisi vaikuttaa mittausten edustavuuteen. Sen vuoksi on suositeltavaa asentaa samalle tasolle vain yksi näytteenotin. Jos se on teknisesti toteutettavissa, näytteenoton helpottamiseen tai pakokaasun massavirtamittarin liittämiseen käytettävien jatkeiden poikkipinta-alan on oltava sama tai suurempi kuin pakoputken.

3.4.3   Pakokaasun massavirtamittari

Jos käytetään pakokaasun massavirtamittaria, se on kiinnitettävä ajoneuvon pakoputkiin mittarin valmistajan suositusten mukaisesti. Mittarin mittausalueen on vastattava testin aikana odotetun pakokaasun massavirran vaihtelualuetta. Mittari on hyvä valita niin, että testin aikana odotettu suurin virta kattaa vähintään 75 prosenttia mittarin koko asteikosta mutta ei ylitä sitä. Pakokaasun massavirtamittarin ja mahdollisten pakoputkisovittimien tai -liittimien asentaminen ei saa haitata moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa. Virtausanturin molemmille puolille on sijoitettava suoraa putkea mitalle, joka on vähintään neljä kertaa putken halkaisija tai 150 mm sen mukaan, kumpi on suurempi. Jos testataan monisylinteristä moottoria, jossa on haarautuva pakosarja, suositellaan, että pakokaasun massavirtamittari sijoitetaan virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuolelle ja että putkien halkaisijaa suurennetaan siten, että näytteenotossa käytettävä poikkipinta-ala on vastaava tai suurempi. Jos tämä ei ole mahdollista, pakokaasuvirta voidaan mitata useilla massavirtamittareilla. Koska pakoputkikonfiguraatioita, mittoja ja pakokaasun massavirran arvoja on runsaasti erilaisia, voidaan tarvita hyvän teknisen käytännön mukaisia kompromisseja pakokaasun massavirtamittareita valittaessa ja asennettaessa. On sallittua asentaa pakokaasun massavirtamittari, jonka halkaisija on pienempi kuin pakoaukon tai useiden aukkojen kokonaispoikkipinta-ala, jos mittaustarkkuus paranee eikä toimenpide haittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa 3.4.2 kohdassa kuvatun mukaisesti. Pakokaasun massavirtamittarin asennus on hyvä dokumentoida valokuvilla.

3.4.4   Satelliittipaikannusjärjestelmä (GNSS)

GNSS-järjestelmän antenni on asennettava mahdollisimman lähelle ajoneuvon korkeinta kohtaa, jotta satelliittisignaalin vastaanotto olisi hyvä. Asennettu GNSS-antenni saa häiritä ajoneuvon toimintaa mahdollisimman vähän.

3.4.5   Liitäntä moottorinohjausyksikköön

Taulukossa A4/1 luetellut asiaankuuluvat ajoneuvon ja moottorin parametrit voidaan haluttaessa kirjata moottorinohjausyksikköön tai ajoneuvon verkkoon liitetyllä tietojenkeruulaitteella kansallisen tai kansainvälisen standardin (esim. ISO 15031-5 tai SAE J1979, OBD-II, EOBD tai WWH-OBD) mukaisesti. Valmistajien on soveltuvissa tapauksissa ilmoitettava parametrien nimitykset tarvittavien parametrien yksilöimiseksi.

3.4.6   Anturit ja apulaitteet

Ajoneuvoon on asennettava nopeusantureita, lämpöantureita, termopareja tai muu ajoneuvosta erillinen mittalaite, joilla mitataan tarkasteltava parametri edustavalla, luotettavalla ja tarkalla tavalla aiheuttamatta turhia häiriöitä ajoneuvon sekä muiden analysaattorien, virtausmittarien, anturien ja signaalien toimintaan. Anturien ja apulaitteiden virransyöttö on järjestettävä ajoneuvosta erillisenä. Ajoneuvon ohjaamon ulkopuolisten PEMS-järjestelmän komponenttien kiinnittimien ja asennusosien turvallisuuteen liittyvän valaistuksen virranlähteenä voidaan käyttää ajoneuvon akkua.

3.5   Päästönäytteiden ottaminen

Päästönäytteenoton on oltava edustavaa, ja se on tehtävä kohdista, joissa pakokaasu on hyvin sekoittunutta ja joissa ympäröivän ilman vaikutus näytteenottopaikan jälkipuolella on mahdollisimman pieni. Tapauksen mukaan päästönäytteet on otettava pakokaasun massavirtamittarin jälkipuolelta vähintään 150 mm:n päässä virtamittausanturista. Näytteenottimet on asennettava vähintään 200 mm:n tai kolme kertaa pakoputken sisähalkaisijan mitan päähän ennen paikkaa, jossa pakokaasu poistuu PEMS-järjestelmästä ympäristöön, sen mukaan, kumpi mitta on suurempi.

Jos PEMS-järjestelmä syöttää osan näytteestä takaisin pakokaasuvirtaan, sen on tapahduttava virtaussuunnassa näytteenottimen jälkeen siten, ettei se vaikuta pakokaasun ominaisuuksiin näytteenottopaikoissa. Jos näytteenottolinjan pituutta muutetaan, järjestelmän siirtoajat on tarkistettava ja tarvittaessa korjattava. Jos ajoneuvo on varustettu useammalla kuin yhdellä pakoputkella, kaikki toimivat pakoputket on liitettävä PEMS-järjestelmään ennen pakokaasunäytteen ottamista ja pakokaasuvirran mittausta.

Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen. Jos testataan ajoneuvoa, jossa on haarautuva pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylinterien keskimääräisiä epäpuhtauspäästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat pakosarjat, on näytteenotin sijoitettava virtaussuunnassa pakosarjojen yhdistymiskohdan alapuolelle. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, näytteenotto voidaan tehdä useammasta kohdasta, jossa pakokaasu on hyvin sekoittunutta. Näytteenottimien määrän ja sijainnin on tällöin vastattava mahdollisimman hyvin pakokaasun massavirtamittarien määrää ja sijaintia. Jos pakokaasuvirrat poikkeavat toisistaan, on harkittava suhteellista tai usealla analysaattorilla tehtävää näytteenottoa.

Hiukkasmittauksissa näytteet on otettava pakokaasuvirran keskeltä. Jos näytteenotossa käytetään useita ottimia, hiukkasnäytteenotin olisi sijoitettava muiden näytteenottimien etupuolelle. Hiukkasnäytteenottimen ei pitäisi häiritä kaasumaisten epäpuhtauksien näytteenottoa. Näytteenottimen ja sen kiinnityksen tyyppi ja eritelmät on esitettävä yksityiskohtaisesti (esim. tyyppi L tai 45°:n kulmaan leikattu, sisähalkaisija, hatullinen tai ilman hattua jne.).

Hiilivetyjen mittauksissa näytteenottolinja on lämmitettävä lämpötilaan 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Kun mitataan muita kaasumaisia komponentteja jäähdyttimellä varustettuna tai ilman sitä, näytteenottolinjan lämpötilan on oltava vähintään 333 K (60 °C), jotta vältetään tiivistyminen ja varmistetaan eri kaasujen asianmukainen penetraatioteho. Matalapaineisten näytteenottojärjestelmien lämpötilaa voidaan laskea vastaamaan matalampaa painetta, kunhan järjestelmä takaa 95 prosentin penetraatiotehon kaikkien säänneltyjen kaasumaisten epäpuhtauksien osalta. Kun hiukkasnäytteenotto tapahtuu pakoputkessa ilman laimennusta, näytteenottolinja on lämmitettävä raakapakokaasun näytteenottopaikasta laimennuspaikkaan tai hiukkasanturin sijaintipaikkaan saakka vähintään lämpötilaan 373 K (100 °C). Näytteen viipymisajan hiukkasnäytteenottolinjassa on oltava alle 3 sekuntia ensimmäisen laimennuksen alkamiseen tai hiukkasanturiin saapumiseen saakka.

Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- tai laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin joutuvat osat pakoputkesta hiukkasanturiin on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava antistaattisesta materiaalista, jotta estetään sähköstaattiset vaikutukset.

4.   Testiä edeltävät menettelyt

4.1   PEMS-järjestelmän vuototesti

Kun PEMS-järjestelmän asennus on saatu päätökseen, on tehtävä vuototarkastus vähintään kerran kutakin PEMS-ajoneuvoasennusta kohti PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti tai seuraavasti: Näytteenotin irrotetaan pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää tukitaan. Käynnistetään analysaattorin pumppu. Alkuvakiointijakson jälkeen kaikissa virtausmittareissa lukemana on oltava noin nolla, kun vuotoa ei ole. Muussa tapauksessa näytteenottolinjat on tarkistettava ja vika korjattava.

Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia järjestelmän tarkastettavan osan käytönaikaisesta virtauksesta. Käytönaikaisten virtausten arvioimiseen voidaan käyttää analysaattorin ja ohituksen virtoja.

Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiöpaineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen paineeseen). Alustavan stabilointiajan jälkeen järjestelmän paineennousu Δp (kPa/min) saa olla enintään

Formula

jossa

| Pe | on paine tyhjennettynä [Pa] |
| --- | --- |
| Vs | on järjestelmän tilavuus [l] |
| qvs | on järjestelmän tilavuusvirta [l/min]. |

Pe

on paine tyhjennettynä [Pa]

Vs

on järjestelmän tilavuus [l]

qvs

on järjestelmän tilavuusvirta [l/min].

Vaihtoehtoisesti tehdään näytteenottolinjan alussa pitoisuudenmuutos siirtymällä nollakaasusta vertailukaasuun siten, että paineolot pysyvät samoina kuin järjestelmän normaalikäytössä. Jos oikein kalibroidun analysaattorin lukema on riittävän pitkän ajan kuluttua enintään 99 prosenttia syötetystä pitoisuudesta, kyse on vuoto-ongelmasta, joka on korjattava.

4.2   PEMS-järjestelmän käynnistys ja vakauttaminen

PEMS-järjestelmä on käynnistettävä, lämmitettävä ja vakaannutettava valmistajan ohjeiden mukaisesti, kunnes keskeiset toimintaparametrit, kuten paineet, lämpötilat ja virtaukset, saavuttavat käyttöarvonsa ennen testin aloittamista. Asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi PEMS-järjestelmä voidaan pitää kytkettynä toimintaan tai lämmittää ja vakaannuttaa ajoneuvon vakauttamisen aikana. Järjestelmässä ei saa esiintyä virheitä, eikä se saa antaa kriittisiä varoituksia.

4.3   Näytteenottojärjestelmän valmistelu

Näytteenottimesta ja näytteenottolinjoista koostuva näytteenottojärjestelmä on valmisteltava testiä varten PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti. On varmistettava, että näytteenottojärjestelmä on puhdas eikä siihen ole tiivistynyt kosteutta.

4.4   Pakokaasun massavirtamittarin (EFM) valmistelu

Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävä mittari on puhdistettava ja valmisteltava käyttöä varten mittarin valmistajan ohjeiden mukaisesti. Menettelyllä on tarkoitus tapauksen mukaan poistaa kondensoituneet aineet ja saostumat linjoista ja paineenmittausaukoista.

4.5   Kaasumaisten päästöjen mittaamiseen käytettävien analysaattorien tarkastaminen ja kalibrointi

Analysaattorien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit tehdään käyttäen kalibrointikaasuja, jotka ovat lisäyksessä 5 olevan 5 kohdan vaatimusten mukaisia. Kalibrointikaasut valitaan niin, että ne vastaavat RDE-testin aikana odotettavissa olevia epäpuhtauspitoisuuksia. Analysaattorin poikkeaman minimoimiseksi on suositeltavaa tehdä analysaattorien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ympäristön lämpötilassa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti lämpötilaa, jossa testauslaitteet ovat RDE-ajomatkan aikana.

4.6   Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen

Analysaattorin nollataso kirjataan ottamalla HEPA-suodatetusta ympäröivästä ilmasta näyte sopivasta näytteenottopaikasta, joka on ihanteellisesti näytteenottolinjan imuaukko. Signaali kirjataan tasaisella taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, ja keskiarvotetaan 2 minuutin ajalle. Lopullisen pitoisuuden on oltava valmistajan eritelmien rajoissa mutta enintään 5 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä.

4.7   Ajoneuvon nopeuden määrittäminen

Ajoneuvon nopeus on määritettävä vähintään yhdellä seuraavista menetelmistä:

| a) | Anturi (esim. optinen tai mikroaaltoanturi). Jos ajoneuvon nopeus määritetään anturilla, nopeusmittausten on vastattava lisäyksessä 5 olevan 8 kohdan vaatimuksia tai vaihtoehtoisesti verrataan anturin määrittämää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. Anturilla määritetty kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia. |
| --- | --- |

a)

Anturi (esim. optinen tai mikroaaltoanturi). Jos ajoneuvon nopeus määritetään anturilla, nopeusmittausten on vastattava lisäyksessä 5 olevan 8 kohdan vaatimuksia tai vaihtoehtoisesti verrataan anturin määrittämää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. Anturilla määritetty kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia.

| b) | Moottorinohjausyksikkö (ECU). Jos ajoneuvon nopeus määritetään moottorinohjausyksiköllä, kokonaisajomatka on validoitava lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti ja yksikön nopeussignaali säädettävä tarvittaessa siten, että lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan vaatimukset täyttyvät. Vaihtoehtoisesti verrataan ECU-yksikön määrittämää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. ECU-yksikön määrittämä kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia. |
| --- | --- |

b)

Moottorinohjausyksikkö (ECU). Jos ajoneuvon nopeus määritetään moottorinohjausyksiköllä, kokonaisajomatka on validoitava lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti ja yksikön nopeussignaali säädettävä tarvittaessa siten, että lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan vaatimukset täyttyvät. Vaihtoehtoisesti verrataan ECU-yksikön määrittämää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. ECU-yksikön määrittämä kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia.

| c) | GNSS. Jos ajoneuvon nopeus määritetään GNSS:llä, on tarkastettava kokonaisajomatka suhteessa jollakin toisella menetelmällä saatuihin mittauksiin lisäyksessä 4 olevan 6.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

GNSS. Jos ajoneuvon nopeus määritetään GNSS:llä, on tarkastettava kokonaisajomatka suhteessa jollakin toisella menetelmällä saatuihin mittauksiin lisäyksessä 4 olevan 6.5 kohdan mukaisesti.

4.8   PEMS-järjestelmän asetusten tarkastaminen

Varmistetaan, että liitännät kaikkiin antureihin ja tapauksen mukaan ECU-yksikköön on tehty oikein. Jos tarkoitus on saada tietoja moottorin parametreista, on varmistettava, että ECU antaa oikeat arvot (esim. moottorin nopeus on nolla [rpm], kun polttomoottori on sammutettuna ja virta-avain väliasennossa). PEMS-järjestelmän on toimittava ilman virheitä ja kriittisiä varoituksia.

5.   Päästötesti

5.1   Testin alkaminen

Näytteenotto, mittaaminen ja parametrien kirjaaminen on aloitettava ennen testin alkamista (siten kuin testin alkaminen määritellään tämän liitteen 2.6.5 kohdassa). Ennen testin alkamista on vahvistettava, että tietojenkeruulaite kirjaa kaikki tarvittavat parametrit.

Ajallisen kohdistamisen helpottamiseksi suositellaan, että kohdistettavat parametrit kirjataan joko yhdessä tietojenkirjauslaitteessa tai käyttämällä synkronoitua aikaleimaa.

5.2   Testi

Näytteenoton, mittaamisen ja parametrien kirjaamisen on jatkuttava ajoneuvon koko ajotestin ajan. Moottori voidaan pysäyttää ja käynnistää, mutta päästönäytteiden ottamista ja parametrien kirjaamista on jatkettava. RDE-ajomatkan aikana olisi vältettävä toistuvaa moottorin sammumista (eli moottorin tahatonta kytkeytymistä pois käynnistä) Kaikki PEMS-järjestelmän virhetoimintaan viittaavat varoitussignaalit on dokumentoitava ja todennettava. Jos testin aikana ilmenee virhesignaaleja, testi mitätöidään. Parametrien kirjaamisessa on päästävä tietojen yli 99-prosenttiseen kattavuuteen. Mittaukset ja tietojen kirjaaminen voidaan keskeyttää alle 1 prosentin ajaksi ajomatkan kokonaiskestosta mutta enintään 30 sekunnin keskeytymättömäksi jaksoksi ainoastaan siinä tapauksessa, että signaali menetetään tahattomasti tai PEMS-järjestelmää on huollettava. PEMS-järjestelmä voi kirjata keskeytykset suoraan, mutta kirjattuun parametriin ei saa sisällyttää keskeytyksiä tietojen esikäsittelyn, vaihdon tai jälkikäsittelyn kautta. Jos tehdään automaattinen nollaus, se on tehtävä käyttäen jäljitettävissä olevaa nollastandardia, joka on samanlainen kuin analysaattorin nollaamisen yhteydessä käytetty. On erittäin suositeltavaa käynnistää PEMS-järjestelmän huolto ajoneuvon nopeuden ollessa nolla.

5.3   Testin päättyminen

On vältettävä moottorin pitkittynyttä joutokäyntiä ajomatkan täyttymisen jälkeen. Tietojen kirjaamista jatketaan testin päättymisen jälkeen (siten kuin testin päättyminen määritellään tämän liitteen kohdan 2.6.6 mukaisesti), kunnes näytteenottojärjestelmien vasteajat ovat kuluneet umpeen. Jos ajoneuvo on varustettu regeneraation havaitsemisesta ilmoittavalla signaalilla, OBD-tarkastus on tehtävä ja dokumentoitava välittömästi tietojen kirjaamisen jälkeen ennen ajon jatkamista.

6.   Testauksen jälkeinen menettely

6.1   Kaasumaisten päästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen

Kaasumaisten komponenttien analysaattorien nolla- ja vertailuarvot tarkastetaan käyttämällä samanlaisia kalibrointikaasuja kuin 4.5 kohdassa analysaattorin nolla- ja vertailuvasteen poikkeaman arvioimiseksi verrattuna testiä edeltävään kalibrointiin. Analysaattori voidaan nollata ennen vertailuvasteen poikkeaman varmentamista, jos nollapoikkeaman on todettu olevan sallittujen arvojen rajoissa. Testin jälkeinen poikkeaman tarkastus on tehtävä mahdollisimman pian testin jälkeen ja ennen kuin PEMS-järjestelmä tai yksittäiset analysaattorit tai anturit on kytketty pois päältä tai ei-toiminnalliseen tilaan. Ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten on oltava taulukossa A4/2 täsmennettyjen vaatimusten mukaisia.

Taulukko A4/2

Analysaattorin sallittu poikkeama PEMS-testin aikana

| Epäpuhtaus | Nollavasteen absoluuttinen poikkeama | Vertailuvasteen absoluuttinen poikkeama (18) |
| --- | --- | --- |
| CO2 | ≤ 2 000  ppm testiä kohti | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 2 000  ppm testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CO | ≤ 75 ppm testiä kohti | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 75 ppm testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi |
| NOX | ≤ 3 ppm testiä kohti | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 3 ppm testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CH4 | ≤ 10 ppm C1 testiä kohti | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi |
| THC | ≤ 10 ppm C1 testiä kohti | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi |

Epäpuhtaus

Nollavasteen absoluuttinen poikkeama

Vertailuvasteen absoluuttinen poikkeama (18)

CO2

≤ 2 000  ppm testiä kohti

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 2 000  ppm testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi

CO

≤ 75 ppm testiä kohti

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 75 ppm testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi

NOX

≤ 3 ppm testiä kohti

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 3 ppm testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi

CH4

≤ 10 ppm C1 testiä kohti

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi

THC

≤ 10 ppm C1 testiä kohti

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 testiä kohti sen mukaan, kumpi on suurempi

Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen nolla- ja vertailuvasteen poikkeamien ero on sallittua suurempi, kaikki tulokset on mitätöitävä ja testi on toistettava.

6.2   Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen

Analysaattorin nollataso kirjataan 4.6 kohdan mukaisesti.

6.3   Ajonaikaisten mittausten tarkastaminen

Vertailukaasun, jota käytettiin analysaattorien kalibrointiin testin alussa 4.5 kohdan mukaisesti, on oltava pitoisuudeltaan sellainen, että se kattaa vähintään 90 prosenttia pitoisuusarvoista, jotka on saatu 99 prosentista päästötestin validien osien aikana tehdyistä mittauksista. Arvioinnissa käytettyjen mittausten kokonaismäärästä 1 prosentti saa ylittää käytetyn vertailukaasupitoisuuden enintään kertoimella 2. Jos nämä vaatimukset eivät täyty, testi on mitätöitävä.

6.4   Ajoneuvon korkeutta merenpinnasta koskeva johdonmukaisuustarkastus

Jos korkeus merenpinnasta on mitattu pelkästään GNSS:llä, on tarkastettava GNSS:n korkeustietojen johdonmukaisuus ja korjattava tiedot tarvittaessa. Tietojen johdonmukaisuus tarkastetaan vertaamalla GNSS:stä saatuja leveys- ja pituuspiiri- sekä korkeustietoja korkeuteen, joka ilmoitetaan digitaalisessa maastomallissa tai sopivan mittakaavan topografisessa kartassa. Jos mittaukset poikkeavat topografisessa kartassa ilmoitetusta korkeudesta yli 40 metriä, ne on korjattava manuaalisesti. Alkuperäiset korjaamattomat tiedot on säilytettävä ja korjatut tiedot merkittävä.

Tarkastetaan hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen täydellisyys. Täydennetään tietoaukot interpoloimalla. Tarkistetaan interpoloitujen tietojen oikeellisuus topografisen kartan avulla. Interpoloidut tiedot on suositeltavaa korjata, jos seuraava ehto toteutuu:

Formula

Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:

Formula

jossa

| h(t) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja yleisen tarkistuksen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| --- | --- | --- |
| hGNSS(t) | – | GNSS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hmap(t) | – | topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |

h(t)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja yleisen tarkistuksen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

hGNSS(t)

–

GNSS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hmap(t)

–

topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

6.5   GNSS:stä saatua ajoneuvon nopeutta koskeva johdonmukaisuustarkastus

GNSS:n määrittämän ajoneuvon nopeuden johdonmukaisuus on tarkastettava laskemalla kokonaisajomatka ja vertaamalla sitä vertailumittauksiin, jotka on saatu joko anturista, validoidusta ECU:sta taikka digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. GNSS-tiedoissa olevat ilmeiset virheet on korjattava esimerkiksi lokipaikannusanturilla ennen johdonmukaisuustarkastusta. Alkuperäiset korjaamattomat tiedot on säilytettävä ja korjatut tiedot merkittävä. Korjattujen tietojen kattama aika saa olla enintään 120 sekuntia keskeytyksettä tai yhteensä 300 sekuntia. Korjatuista GNSS-tiedoista laskettu kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia. Jos GNSS-tiedot eivät täytä näitä vaatimuksia eikä muuta luotettavaa nopeustietolähdettä ole käytettävissä, testitulokset mitätöidään.

6.6   Ympäristön lämpötilan johdonmukaisuustarkastus

Ympäristön lämpötilaa koskevien tietojen johdonmukaisuus on tarkastettava ja epäjohdonmukaiset arvot korjattava korvaamalla poikkeavat arvot viereisten arvojen keskiarvolla. Alkuperäiset korjaamattomat tiedot on säilytettävä ja korjatut tiedot merkittävä.

”Lisäys 5

PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä esitetään PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

| A | – | laimentamaton CO2-pitoisuus [%] |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | – | lineaarisen regressiolinjan leikkauspiste y-akselilla |
| a
  1 | – | lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin |
| B | – | laimennettu CO2-pitoisuus [%] |
| C | – | laimennettu NO-pitoisuus [ppm] |
| c | – | analysaattorin vaste happi-interferenssitestissä |
| Cb | | mitattu laimennetun NO:n pitoisuus kuplituslaitteen jälkeen |
| c
  FS,b | – | vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1] |
| c
  FS,d | – | vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1] |
| c
  HC(w/NMC) | – | HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 kulkee NMC:n läpi [ppmC1] |
| c
  HC(w/o NMC) | – | HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1] |
| c
  m,b | – | vaiheessa b mitattu HC-pitoisuus [ppmC1] |
| c
  m,d | – | vaiheessa d mitattu HC-pitoisuus [ppmC1] |
| c
  ref,b | – | HC:n vertailupitoisuus vaiheessa b [ppmC1] |
| c
  ref,d | – | HC:n vertailupitoisuus vaiheessa d [ppmC1] |
| D | – | laimentamaton NO-pitoisuus [ppm] |
| D
  e | – | odotettavissa oleva laimennettu NO-pitoisuus [ppm] |
| E | – | absoluuttinen käyttöpaine [kPa] |
| E
  CO2 | – | prosentuaalinen CO2-vaimennus |
| E(dp) | – | PEMS-PN-analysaattorin hyötysuhde |
| E
  E | – | etaanihyötysuhde |
| E
  H2O | – | prosentuaalinen vesivaimennus |
| E
  M | – | metaanihyötysuhde |
| EO2 | – | happi-interferenssi |
| F | – | veden lämpötila [K] |
| G | – | kyllästymisvesihöyryn paine [kPa] |
| H | – | vesihöyrypitoisuus [%] |
| H
  m | – | suurin vesihöyrypitoisuus [%] |
| NOX,dry | – | vakiintuneiden NOX-lukemien kosteuskorjattu keskipitoisuus |
| NOX,m | – | vakiintuneiden NOX-lukemien keskipitoisuus |
| NOX,ref | – | vakiintuneiden NOX-lukemien vertailukeskipitoisuus |
| r
  2 | – | determinaatiokerroin |
| t0 | – | kaasuvirtauksen kytkentäajankohta [s] |
| t10 | – | ajankohta, jolloin vaste on 10 % lopullisesta lukemasta |
| t50 | – | ajankohta, jolloin vaste on 50 % lopullisesta lukemasta |
| t90 | – | ajankohta, jolloin vaste on 90 % lopullisesta lukemasta |
| tbd | – | vahvistetaan myöhemmin |
| X | – | vertailuarvon riippumaton muuttuja |
| x
  min | – | pienin arvo |
| Y | – | mitatun arvon riippuva muuttuja |

A

–

laimentamaton CO2-pitoisuus [%]

a
  0

–

lineaarisen regressiolinjan leikkauspiste y-akselilla

a
  1

–

lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin

B

–

laimennettu CO2-pitoisuus [%]

C

–

laimennettu NO-pitoisuus [ppm]

c

–

analysaattorin vaste happi-interferenssitestissä

Cb

mitattu laimennetun NO:n pitoisuus kuplituslaitteen jälkeen

c
  FS,b

–

vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1]

c
  FS,d

–

vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1]

c
  HC(w/NMC)

–

HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 kulkee NMC:n läpi [ppmC1]

c
  HC(w/o NMC)

–

HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1]

c
  m,b

–

vaiheessa b mitattu HC-pitoisuus [ppmC1]

c
  m,d

–

vaiheessa d mitattu HC-pitoisuus [ppmC1]

c
  ref,b

–

HC:n vertailupitoisuus vaiheessa b [ppmC1]

c
  ref,d

–

HC:n vertailupitoisuus vaiheessa d [ppmC1]

D

–

laimentamaton NO-pitoisuus [ppm]

D
  e

–

odotettavissa oleva laimennettu NO-pitoisuus [ppm]

E

–

absoluuttinen käyttöpaine [kPa]

E
  CO2

–

prosentuaalinen CO2-vaimennus

E(dp)

–

PEMS-PN-analysaattorin hyötysuhde

E
  E

–

etaanihyötysuhde

E
  H2O

–

prosentuaalinen vesivaimennus

E
  M

–

metaanihyötysuhde

EO2

–

happi-interferenssi

F

–

veden lämpötila [K]

G

–

kyllästymisvesihöyryn paine [kPa]

H

–

vesihöyrypitoisuus [%]

H
  m

–

suurin vesihöyrypitoisuus [%]

NOX,dry

–

vakiintuneiden NOX-lukemien kosteuskorjattu keskipitoisuus

NOX,m

–

vakiintuneiden NOX-lukemien keskipitoisuus

NOX,ref

–

vakiintuneiden NOX-lukemien vertailukeskipitoisuus

r
  2

–

determinaatiokerroin

t0

–

kaasuvirtauksen kytkentäajankohta [s]

t10

–

ajankohta, jolloin vaste on 10 % lopullisesta lukemasta

t50

–

ajankohta, jolloin vaste on 50 % lopullisesta lukemasta

t90

–

ajankohta, jolloin vaste on 90 % lopullisesta lukemasta

tbd

–

vahvistetaan myöhemmin

X

–

vertailuarvon riippumaton muuttuja

x
  min

–

pienin arvo

Y

–

mitatun arvon riippuva muuttuja

3.   Lineaarisuuden todentaminen

3.1   Yleistä

Analysaattorien, virtausmittarien, anturien ja signaalien tarkkuuden ja lineaarisuuden on oltava jäljitettävissä kansainvälisiin tai kansallisiin standardeihin. Sellaiset anturit tai signaalit, jotka eivät ole suoraan jäljitettävissä – esimerkiksi yksinkertaistetut virtausmittarit – on kalibroitava vaihtoehtoisesti käyttäen laboratorion alustadynamometria, joka on kalibroitu kansainvälisen tai kansallisen standardin mukaiseksi.

3.2   Lineaarisuusvaatimukset

Kaikkien analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on täytettävä taulukossa A5/1 esitetyt lineaarisuusvaatimukset. Jos ilmavirran, polttoainevirran, ilma-polttoainesuhteen tai pakokaasun massavirran arvo saadaan ECU-yksiköstä, lasketun pakokaasun massavirran on täytettävä taulukossa A5/1 esitetyt lineaarisuusvaatimukset.

Taulukko A5/1

Mittausparametrien ja -järjestelmien lineaarisuusvaatimukset

| Mittausparametri tai -laite | | Kulmakerroin

  a
  1 | Estimaatin keskivirhe
  SEE | Determinaatiokerroin r
  2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Polttoainevirta (19) | ≤ 1 % xmax | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % arvosta xmax | ≥ 0,990 |
| Ilmavirta15 | ≤ 1 % xmax | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % arvosta xmax | ≥ 0,990 |
| Pakokaasun massavirta | ≤ 2 % xmax | 0,97 – 1,03 | ≤ 3 % arvosta xmax | ≥ 0,990 |
| Kaasuanalysaattorit | ≤ 0,5 % max | 0,99 – 1,01 | ≤ 1 % arvosta xmax | ≥ 0,998 |
| Vääntömomentti (20) | ≤ 1 % xmax | 0,98 – 1,02 | ≤ 2 % arvosta xmax | ≥ 0,990 |
| Hiukkasmääräanalysaattorit (21) | ≤ 5 % xmax | 0,85 – 1,15 (22) | ≤ 10 % arvosta xmax | ≥ 0,950 |

Mittausparametri tai -laite

Formula

Kulmakerroin

a
  1

Estimaatin keskivirhe

SEE

Determinaatiokerroin r
  2

Polttoainevirta (19)

≤ 1 % xmax

0,98 – 1,02

≤ 2 % arvosta xmax

≥ 0,990

Ilmavirta15

≤ 1 % xmax

0,98 – 1,02

≤ 2 % arvosta xmax

≥ 0,990

Pakokaasun massavirta

≤ 2 % xmax

0,97 – 1,03

≤ 3 % arvosta xmax

≥ 0,990

Kaasuanalysaattorit

≤ 0,5 % max

0,99 – 1,01

≤ 1 % arvosta xmax

≥ 0,998

Vääntömomentti (20)

≤ 1 % xmax

0,98 – 1,02

≤ 2 % arvosta xmax

≥ 0,990

Hiukkasmääräanalysaattorit (21)

≤ 5 % xmax

0,85 – 1,15 (22)

≤ 10 % arvosta xmax

≥ 0,950

3.3   Lineaarisuuden todentamisvälit

Todennetaan 3.2 kohdan mukaiset lineaarisuusvaatimukset:

| a) | kaikkien kaasuanalysaattorien osalta vähintään kahdentoista kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai komponentteja vaihdettu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin |
| --- | --- |

a)

kaikkien kaasuanalysaattorien osalta vähintään kahdentoista kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai komponentteja vaihdettu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin

| b) | muiden merkityksellisten laitteiden, kuten hiukkasmääräanalysaattorien, pakokaasun massavirtamittarien ja jäljitettävästi kalibroitujen analysaattorien osalta, jos niiden havaitaan vaurioituneen, sisäisen tarkastuksen menettelyjen tai laitteen valmistajan vaatimusten mukaisesti mutta kuitenkin enintään vuotta ennen varsinaista testiä. |
| --- | --- |

b)

muiden merkityksellisten laitteiden, kuten hiukkasmääräanalysaattorien, pakokaasun massavirtamittarien ja jäljitettävästi kalibroitujen analysaattorien osalta, jos niiden havaitaan vaurioituneen, sisäisen tarkastuksen menettelyjen tai laitteen valmistajan vaatimusten mukaisesti mutta kuitenkin enintään vuotta ennen varsinaista testiä.

Kun kyse on antureista tai ECU-signaaleista, jotka eivät ole suoraan jäljitettävissä, 3.2 kohdan mukaisten lineaarisuusvaatimusten täyttyminen on tarkastettava kerran kunkin PEMS-ajoneuvokokoonpanon osalta käyttäen jäljitettävästi kalibroitua mittalaitetta alustadynamometrillä.

3.4   Lineaarisuuden todentamismenettely

3.4.1   Yleiset vaatimukset

Käytettävät analysaattorit, laitteet ja anturit on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoonsa valmistajan suositusten mukaisesti. Analysaattoreita, laitteita ja antureita on käytettävä niille määritetyssä lämpötilassa, paineessa ja virrassa.

3.4.2   Yleinen menettely

Lineaarisuus on todennettava kaikilla tavanomaisilla käyttöalueilla seuraavien vaiheiden mukaisesti:

| a) | Analysaattori, virtausmittari tai anturi nollataan syöttämällä siihen nollasignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä käyttäen mahdollisimman suoraa ja lyhyttä kaasuvirtaa. |
| --- | --- |

a)

Analysaattori, virtausmittari tai anturi nollataan syöttämällä siihen nollasignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä käyttäen mahdollisimman suoraa ja lyhyttä kaasuvirtaa.

| b) | Analysaattori, virtausmittari tai anturi säädetään syöttämällä siihen vertailusignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään sopivaa vertailukaasua käyttäen mahdollisimman suoraa ja lyhyttä kaasuvirtaa. |
| --- | --- |

b)

Analysaattori, virtausmittari tai anturi säädetään syöttämällä siihen vertailusignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään sopivaa vertailukaasua käyttäen mahdollisimman suoraa ja lyhyttä kaasuvirtaa.

| c) | Nollausmenettely a) toistetaan. |
| --- | --- |

c)

Nollausmenettely a) toistetaan.

| d) | Todennetaan lineaarisuus syöttämällä vähintään kymmentä likimäärin tasavälistä ja validia vertailuarvoa (myös nolla). Komponenttien pitoisuuteen, pakokaasun massavirtaan tai muuhun merkitykselliseen parametriin liittyvät vertailuarvot on valittava siten, että ne vastaavat päästötestissä odotettujen arvojen vaihteluväliä. Pakokaasun massavirran mittauksissa voidaan lineaarisuuden todentamisessa jättää pois vertailuarvot, jotka ovat alle 5 prosenttia suurimmasta kalibrointiarvosta. |
| --- | --- |

d)

Todennetaan lineaarisuus syöttämällä vähintään kymmentä likimäärin tasavälistä ja validia vertailuarvoa (myös nolla). Komponenttien pitoisuuteen, pakokaasun massavirtaan tai muuhun merkitykselliseen parametriin liittyvät vertailuarvot on valittava siten, että ne vastaavat päästötestissä odotettujen arvojen vaihteluväliä. Pakokaasun massavirran mittauksissa voidaan lineaarisuuden todentamisessa jättää pois vertailuarvot, jotka ovat alle 5 prosenttia suurimmasta kalibrointiarvosta.

| e) | Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään tunnettuja kaasupitoisuuksia 5 kohdan mukaisesti. Signaalin vakiintumiseen on annettava riittävästi aikaa. Hiukkaspäästöjen (lukumäärän) mittaamiseen käytettävien analysaattorien osalta hiukkaspitoisuuksien on oltava vähintään kaksi kertaa havaitsemisraja (määritelty 6.2 kohdassa). |
| --- | --- |

e)

Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään tunnettuja kaasupitoisuuksia 5 kohdan mukaisesti. Signaalin vakiintumiseen on annettava riittävästi aikaa. Hiukkaspäästöjen (lukumäärän) mittaamiseen käytettävien analysaattorien osalta hiukkaspitoisuuksien on oltava vähintään kaksi kertaa havaitsemisraja (määritelty 6.2 kohdassa).

| f) | Arvioitavat arvot ja tarvittaessa vertailuarvot on kirjattava tasaisella taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin ajan (60 s hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävien analysaattorien osalta). |
| --- | --- |

f)

Arvioitavat arvot ja tarvittaessa vertailuarvot on kirjattava tasaisella taajuudella, joka on 1,0 hertsin kerrannainen, 30 sekunnin ajan (60 s hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävien analysaattorien osalta).

| g) | 30 sekunnin (tai 60 sekunnin) jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit yhtälöllä, jolla on seuraava muoto:


  jossa

  y on mittausjärjestelmän todellinen arvo

  a
  1 on regressiolinjan kulmakerroin

  x on vertailuarvo

  a
  0 on regressiolinjan y-leikkaus.
  Lasketaan kunkin mittausparametrin ja -järjestelmän osalta arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r
  2). |
| --- | --- |

g)

30 sekunnin (tai 60 sekunnin) jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regression parametrit yhtälöllä, jolla on seuraava muoto:

Formula

jossa

y on mittausjärjestelmän todellinen arvo

a
  1 on regressiolinjan kulmakerroin

x on vertailuarvo

a
  0 on regressiolinjan y-leikkaus.

Lasketaan kunkin mittausparametrin ja -järjestelmän osalta arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r
  2).

| h) | Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon A5/1 vaatimukset. |
| --- | --- |

h)

Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon A5/1 vaatimukset.

3.4.3   Alustadynamometrillä tehtyä lineaarisuuden todentamista koskevat vaatimukset

Ei-jäljitettävissä olevat virtausmittarit, anturit tai ECU-signaalit, joita ei voida suoraan kalibroida jäljitettävissä olevien standardien mukaisiksi, on kalibroitava alustadynamometrillä. Menettelyssä on noudatettava mahdollisimman pitkälti E-säännön nro 154 vaatimuksia. Kalibroitava laite tai anturi on tarvittaessa asennettava testiajoneuvoon, ja sitä on käytettävä lisäyksen 4 vaatimusten mukaisesti. Kalibrointimenettelyssä on mahdollisuuksien mukaan noudatettava 3.4.2 kohdan vaatimuksia. On valittava vähintään 10 sopivaa vertailuarvoa sen varmistamiseksi, että vähintään 90 prosenttia RDE-testissä odotetusta suurimmasta arvosta katetaan.

Jos kalibroidaan pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävä ei-jäljitettävissä oleva virtausmittari, anturi tai ECU-signaali, on ajoneuvon pakoputkeen kiinnitettävä jäljitettävästi kalibroitu pakokaasuvirran vertailumittari tai vakiotilavuuskeräin (CVS). On varmistettava, että pakokaasun massavirtamittari mittaa ajoneuvon pakokaasun tarkasti lisäyksessä 4 olevan 3.4.3 kohdan mukaisesti. Ajoneuvoa on käytettävä tasaisella kaasulla, samalla vaihteella ja alustadynamometrin tasaisella kuormituksella.

4.   Kaasumaisten komponenttien mittaamiseen käytettävät analysaattorit

4.1   Sallitut analysaattorityypit

4.1.1   Vakioanalysaattorit

Kaasumaiset komponentit on mitattava E-säännön nro 154 liitteessä B5 olevassa 4.1.4 kohdassa määritellyillä analysaattoreilla. Jos NDUV-analysaattorilla tehdään sekä NO- että NO2-mittaukset, NO2-/NO-muunninta ei tarvita.

4.1.2   Vaihtoehtoiset analysaattorit

Analysaattoreita, jotka eivät ole 4.1.1 kohdan vaatimusten mukaisia, voidaan käyttää, kunhan ne täyttävät 4.2 kohdan vaatimukset. Valmistajan on varmistettava, että vaihtoehtoisella analysaattorilla päästään vastaavaan tai parempaan mittaustarkkuuteen kuin vakioanalysaattorilla epäpuhtauksien ja oheiskaasujen pitoisuuksilla, joita voidaan odottaa, kun ajoneuvoja käytetään sallituilla polttoaineilla pätevän RDE-testin tavanomaisissa ja laajemmissa olosuhteissa tämän lisäyksen 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti. Valmistajan on pyynnöstä toimitettava kirjallisesti täydentäviä tietoja, joilla osoitetaan, että vaihtoehtoisen analysaattorin mittaustarkkuus vastaa jatkuvasti ja luotettavasti vakioanalysaattorien mittaustarkkuutta. Täydentävien tietojen on sisällettävä seuraavat:

| a) | kuvaus vaihtoehtoisen analysaattorin teoreettisesta perustasta ja teknisistä komponenteista |
| --- | --- |

a)

kuvaus vaihtoehtoisen analysaattorin teoreettisesta perustasta ja teknisistä komponenteista

| b) | osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin koko odotetulla epäpuhtauspitoisuusalueella ympäristön olosuhteissa, jotka määritellään E-säännössä nro 154 kuvatussa tyyppihyväksyntätestissä sekä lisäyksessä 6 olevassa 3 kohdassa kuvatussa validointitestissä, joka tehdään kipinä- ja puristussytytysmoottorilla varustetuille ajoneuvoille. Analysaattorin valmistajan on osoitettava vastaavuus lisäyksessä 6 olevassa 3.3. kohdassa esitettyjen sallittujen toleranssien rajoissa. |
| --- | --- |

b)

osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin koko odotetulla epäpuhtauspitoisuusalueella ympäristön olosuhteissa, jotka määritellään E-säännössä nro 154 kuvatussa tyyppihyväksyntätestissä sekä lisäyksessä 6 olevassa 3 kohdassa kuvatussa validointitestissä, joka tehdään kipinä- ja puristussytytysmoottorilla varustetuille ajoneuvoille. Analysaattorin valmistajan on osoitettava vastaavuus lisäyksessä 6 olevassa 3.3. kohdassa esitettyjen sallittujen toleranssien rajoissa.

| c) | osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin siltä osin kuin kyse on ilmanpaineen vaikutuksesta analysaattorin mittaustarkkuuteen. Osoittamistestissä on määritettävä vaste vertailukaasuun, jonka pitoisuus on analysaattorin mittausalueella, ja tarkastettava siten ilmanpaineen vaikutus 5.2 kohdassa määritellyissä korkeutta merenpinnasta koskevissa tavanomaisissa ja laajemmissa olosuhteissa. Testi voidaan tehdä korkeutta merenpinnasta simuloivassa testauskammiossa. |
| --- | --- |

c)

osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin siltä osin kuin kyse on ilmanpaineen vaikutuksesta analysaattorin mittaustarkkuuteen. Osoittamistestissä on määritettävä vaste vertailukaasuun, jonka pitoisuus on analysaattorin mittausalueella, ja tarkastettava siten ilmanpaineen vaikutus 5.2 kohdassa määritellyissä korkeutta merenpinnasta koskevissa tavanomaisissa ja laajemmissa olosuhteissa. Testi voidaan tehdä korkeutta merenpinnasta simuloivassa testauskammiossa.

| d) | osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin vähintään kolmessa tämän lisäyksen vaatimukset täyttävässä ajotestissä |
| --- | --- |

d)

osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin vähintään kolmessa tämän lisäyksen vaatimukset täyttävässä ajotestissä

| e) | osoitus siitä, ettei tärinän, kiihdytysten ja ympäristön lämpötilan vaikutus analysaattorin lukemaan ylitä 4.2.4 kohdassa analysaattoreille vahvistettuja meluvaatimuksia. |
| --- | --- |

e)

osoitus siitä, ettei tärinän, kiihdytysten ja ympäristön lämpötilan vaikutus analysaattorin lukemaan ylitä 4.2.4 kohdassa analysaattoreille vahvistettuja meluvaatimuksia.

Hyväksyntäviranomaiset voivat pyytää lisätietoja vastaavuuden tueksi tai evätä hyväksynnän, jos mittaukset osoittavat, ettei vaihtoehtoinen analysaattori vastaa vakioanalysaattoria.

4.2   Analysaattoria koskevat vaatimukset

4.2.1   Yleistä

Kullekin analysaattorille 3 kohdassa määriteltyjen lineaarisuusvaatimusten lisäksi analysaattorin valmistajan on osoitettava, että analysaattorityypit ovat 4.2.2–4.2.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia. Analysaattorin mittausalueen ja vasteajan on oltava sellaiset, että pakokaasun komponenttien pitoisuudet voidaan mitata sovellettavassa päästöstandardissa vaaditulla tarkkuudella muuttuva- ja vakiotilaisissa olosuhteissa. Analysaattorien herkkyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötila- ja ilmanpainevaihteluille ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajoneuvon ja analysaattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.

4.2.2   Tarkkuus

Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta, ja se saa olla enintään 2 prosenttia lukemasta tai 0,3 prosenttia koko asteikosta sen mukaan, kumpi luvuista on suurempi.

4.2.3   Toistotarkkuus

Toistotarkkuudella tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa kalibrointi- tai vertailukaasun kymmenen peräkkäisen vasteen standardipoikkeama. Se saa olla enintään 1 prosentti pitoisuudesta koko asteikolla, kun mittausalue on vähintään 155 ppm (tai ppmC1), ja enintään 2 prosenttia pitoisuudesta koko asteikolla, kun mittausalue on pienempi kuin 155 ppm (ppmC1).

4.2.4   Kohina

Kohina saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta. Analysaattori on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi sopivalle vertailukaasulle. Ennen kutakin näytteenottojaksoa ja ennen kutakin säätöjaksoa on varattava riittävästi aikaa analysaattorin ja näytteenottolinjojen tyhjentämiseen.

4.2.5   Nollavasteen poikkeama

Nollavasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, ja sen poikkeaman on täytettävä taulukossa A5/2 esitetyt vaatimukset.

4.2.6   Vertailuvasteen poikkeama

Vertailuvasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana, ja sen poikkeaman on täytettävä taulukossa A5/2 esitetyt vaatimukset.

Taulukko A5/2

Kaasumaisten komponenttien mittaamiseen laboratorio-olosuhteissa käytettyjen analysaattorien sallittu nolla- ja vertailuvasteen poikkeama

| Epäpuhtaus | Nollavasteen absoluuttinen poikkeama | Vertailuvasteen absoluuttinen poikkeama |
| --- | --- | --- |
| CO2 | ≤ 1 000 ppm 4 tunnin aikana | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 1 000 ppm 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CO | ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi |
| PN | 5 000  hiukkasta kuutiosenttimetrissä 4 tunnin aikana | Valmistajan ohjeiden mukaisesti |
| NOX | ≤ 3 ppm 4 tunnin aikana | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 3 ppm 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CH4 | ≤ 10 ppm C1 | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi |
| THC | ≤ 10 ppm C1 | ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi |

Epäpuhtaus

Nollavasteen absoluuttinen poikkeama

Vertailuvasteen absoluuttinen poikkeama

CO2

≤ 1 000 ppm 4 tunnin aikana

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 1 000 ppm 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi

CO

≤ 50 ppm 4 tunnin aikana

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi

PN

5 000  hiukkasta kuutiosenttimetrissä 4 tunnin aikana

Valmistajan ohjeiden mukaisesti

NOX

≤ 3 ppm 4 tunnin aikana

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 3 ppm 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi

CH4

≤ 10 ppm C1

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi

THC

≤ 10 ppm C1

≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppm C1 4 tunnin aikana sen mukaan, kumpi on suurempi

4.2.7   Nousuaika

Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t
  10–t
  90, ks. 4.4 kohta). Nousuaika saa olla enintään 3 sekuntia.

4.2.8   Kaasun kuivaaminen

Pakokaasut voidaan mitata märkinä tai kuivina. Jos käytetään kaasunkuivauslaitetta, sen vaikutuksen mitattavien kaasujen koostumukseen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallista kuivaamista ei sallita.

4.3   Lisävaatimukset

4.3.1   Yleistä

Jäljempänä 4.3.2–4.3.5 kohdassa asetetaan lisävaatimukset, jotka koskevat yksittäisten analysaattorityyppien suorituskykyä ja joita sovelletaan vain tapauksissa, joissa tarkasteltavaa analysaattoria käytetään RDE-päästömittauksiin.

4.3.2   NOX-muuntimien hyötysuhdetesti

Jos käytetään NOX-muunninta esimerkiksi NO2:n muuntamiseen NO:ksi kemiluminisenssianalysaattorilla tehtävää analyysia varten, muuntimen hyötysuhde on testattava soveltamalla E-säännön nro 154 liitteessä B5 olevan 5.5 kohdan vaatimuksia. NOX-muuntimen hyötysuhde on tarkistettava enintään kuukautta ennen päästötestiä.

4.3.3   Liekki-ionisaatioilmaisimen (FID) säätäminen

| a) | Ilmaisimen vasteen optimointi
  Jos mitataan hiilivetyjä, FID-ilmaisin on säädettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti. Yleisimmän mittausalueen vasteen optimointiin on käytettävä vertailukaasuna propaania ilmassa tai typessä. |
| --- | --- |

a)

Ilmaisimen vasteen optimointi

Jos mitataan hiilivetyjä, FID-ilmaisin on säädettävä valmistajan ohjeiden mukaisesti. Yleisimmän mittausalueen vasteen optimointiin on käytettävä vertailukaasuna propaania ilmassa tai typessä.

| b) | Hiilivetyvastekertoimet
  Jos mitataan hiilivetyjä, FID-ilmaisimen hiilivetyvastekerroin on todennettava E-säännön nro 154 liitteessä B5 olevan 5.4.3 kohdan mukaisesti käyttäen vertailukaasuna propaania ilmassa tai typessä ja nollakaasuna puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä. |
| --- | --- |

b)

Hiilivetyvastekertoimet

Jos mitataan hiilivetyjä, FID-ilmaisimen hiilivetyvastekerroin on todennettava E-säännön nro 154 liitteessä B5 olevan 5.4.3 kohdan mukaisesti käyttäen vertailukaasuna propaania ilmassa tai typessä ja nollakaasuna puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä.

| c) | Happi-interferenssitesti
  FID-ilmaisimen käyttöönoton ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden yhteydessä on tehtävä happi-interferenssitesti. Valitaan sellainen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 50 prosenttiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasujen määritelmät annetaan 5.3 kohdassa.
  Noudatetaan seuraavaa menettelyä:


  i) | Analysaattori nollataan. |
| --- | --- | --- |

c)

Happi-interferenssitesti

FID-ilmaisimen käyttöönoton ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden yhteydessä on tehtävä happi-interferenssitesti. Valitaan sellainen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 50 prosenttiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasujen määritelmät annetaan 5.3 kohdassa.

Noudatetaan seuraavaa menettelyä:

i)

Analysaattori nollataan.

| ii) | Analysaattori säädetään kipinäsytytysmoottorien tapauksessa 0-prosenttisella happiseoksella ja puristussytytysmoottorien tapauksessa 21-prosenttisella happiseoksella. |
| --- | --- |

ii)

Analysaattori säädetään kipinäsytytysmoottorien tapauksessa 0-prosenttisella happiseoksella ja puristussytytysmoottorien tapauksessa 21-prosenttisella happiseoksella.

| iii) | Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, toistetaan vaiheet i ja ii. |
| --- | --- |

iii)

Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, toistetaan vaiheet i ja ii.

| iv) | Syötetään 5- ja 10-prosenttista happi-interferenssitestikaasua. |
| --- | --- |

iv)

Syötetään 5- ja 10-prosenttista happi-interferenssitestikaasua.

| v) | Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ±1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan. |
| --- | --- |

v)

Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli ±1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan.

| vi) | Lasketaan kunkin vaiheen iv happi-interferenssitestikaasun happi-interferenssi E
  O2 [%] seuraavasti:


  jossa analysaattorin vaste on


  jossa


  c
  ref,b | | on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa ii [ppmC1] |
| --- | --- | --- | --- |
| c
  ref,d | | on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa iv [ppmC1] |
| c
  FS,b | | on vaiheen ii mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1] |
| c
  FS,d | | on vaiheen iv mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1] |
| c
  m,b | | on vaiheessa ii mitattu HC-pitoisuus [ppmC1] |
| c
  m,d | | on vaiheessa iv mitattu HC-pitoisuus [ppmC1] |

vi)

Lasketaan kunkin vaiheen iv happi-interferenssitestikaasun happi-interferenssi E
  O2 [%] seuraavasti:

Formula

jossa analysaattorin vaste on

Formula

jossa

c
  ref,b

on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa ii [ppmC1]

c
  ref,d

on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa iv [ppmC1]

c
  FS,b

on vaiheen ii mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1]

c
  FS,d

on vaiheen iv mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC1]

c
  m,b

on vaiheessa ii mitattu HC-pitoisuus [ppmC1]

c
  m,d

on vaiheessa iv mitattu HC-pitoisuus [ppmC1]

| vii) | Happi-interferenssin E
  O2 on oltava vähemmän kuin ±1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta. |
| --- | --- |

vii)

Happi-interferenssin E
  O2 on oltava vähemmän kuin ±1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interferenssitestikaasujen osalta.

| viii) | Jos happi-interferenssi E
  O2 on suurempi kuin ±1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi. |
| --- | --- |

viii)

Jos happi-interferenssi E
  O2 on suurempi kuin ±1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suuremmaksi ja pienemmäksi.

| ix) | Toistetaan happi-interferenssitesti jokaisen uuden asetuksen osalta. |
| --- | --- |

ix)

Toistetaan happi-interferenssitesti jokaisen uuden asetuksen osalta.

4.3.4   Metaanierottimen (NMC) muuntotehokkuus

Jos analysoidaan hiilivetyjä, voidaan käyttää metaanierotinta poistamaan kaasunäytteestä muut hiilivedyt kuin metaani hapettamalla kaikki hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästöjen laskemiseksi (ks. lisäyksessä 7 oleva 6.2 kohta). Metaanimuunnoksen tehokkuutta ei tarvitse määrittää, jos NMC-FID kalibroidaan lisäyksessä 7 olevassa 6.2 kohdassa esitetyllä menetelmällä b ajamalla metaani-ilmakalibrointikaasua NMC:n läpi.

| a) | Metaanimuunnoksen tehokkuus
  Ohjataan metaanikalibrointikaasua FID-ilmaisimen läpi ohittamalla NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut kaksi pitoisuutta. Metaanihyötysuhde määritetään seuraavasti:


  jossa


  c
  HC(w/NMC) | | on HC-pitoisuus, kun CH4 virtaa NMC:n läpi [ppmC1] |
| --- | --- | --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | | on HC-pitoisuus, kun CH4 ohittaa NMC:n [ppmC1]. |

a)

Metaanimuunnoksen tehokkuus

Ohjataan metaanikalibrointikaasua FID-ilmaisimen läpi ohittamalla NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut kaksi pitoisuutta. Metaanihyötysuhde määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 virtaa NMC:n läpi [ppmC1]

c
  HC(w/o NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 ohittaa NMC:n [ppmC1].

| b) | Etaanimuunnoksen tehokkuus
  Ohjataan etaanikalibrointikaasua FID-ilmaisimen läpi ohittamalla NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut kaksi pitoisuutta. Etaanihyötysuhde määritetään seuraavasti:


  jossa


  c
  HC(w/NMC) | | on HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi [ppmC1] |
| --- | --- | --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | | on HC-pitoisuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1]. |

b)

Etaanimuunnoksen tehokkuus

Ohjataan etaanikalibrointikaasua FID-ilmaisimen läpi ohittamalla NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut kaksi pitoisuutta. Etaanihyötysuhde määritetään seuraavasti:

Formula

jossa

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun C2H6 virtaa NMC:n läpi [ppmC1]

c
  HC(w/o NMC)

on HC-pitoisuus, kun C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1].

4.3.5   Interferenssit

| a) | Yleistä
  Muut kaasut kuin ne, joita analysoidaan, voivat vaikuttaa analysaattorin lukemaan. Analysaattorin valmistajan on tehtävä ennen analysaattorin markkinoille saattamista tarkastus, jossa selvitetään interferenssit ja analysaattorin virheetön toiminta, vähintään kerran kullekin 4.3.5 kohdan b–f alakohdassa tarkoitetulle analysaattorityypille. |
| --- | --- |

a)

Yleistä

Muut kaasut kuin ne, joita analysoidaan, voivat vaikuttaa analysaattorin lukemaan. Analysaattorin valmistajan on tehtävä ennen analysaattorin markkinoille saattamista tarkastus, jossa selvitetään interferenssit ja analysaattorin virheetön toiminta, vähintään kerran kullekin 4.3.5 kohdan b–f alakohdassa tarkoitetulle analysaattorityypille.

| b) | CO-analysaattorin interferenssitarkastus
  Vesi ja CO2 voivat häiritä CO-analysaattorin mittauksia. Tämän vuoksi on huoneenlämpöisen veden läpi kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän CO2-analysaattorin suurimman alueen koko asteikosta, ja kirjattava analysaattorin vaste. Analysaattorin vaste saa olla enintään 2 prosenttia tavanomaisessa ajotestissä odotetusta CO-keskipitoisuudesta tai ±50 ppm sen mukaan, kumpi on suurempi. Veden ja hiilidioksidin interferenssin tarkastukset voidaan tehdä erillisinä. Jos interferenssitarkastuksessa käytetyt H2O- ja CO2-tasot ovat suuremmat kuin testissä odotetut enimmäistasot, kutakin havaittua interferenssiarvoa on pienennettävä kertomalla se suurimman testissä odotetun pitoisuuden ja tarkastuksessa käytetyn todellisen pitoisuuden suhteella. H2O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testissä odotettu enimmäispitoisuus, voidaan tehdä erillisiä interferenssitarkastuksia, mutta havaittua H2O-interferenssiä on suurennettava kertomalla se suurimman testissä odotetun H2O-pitoisuuden ja tarkastuksen aikana käytetyn todellisen pitoisuuden suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava tässä kohdassa annetun toleranssin mukainen. |
| --- | --- |

b)

CO-analysaattorin interferenssitarkastus

Vesi ja CO2 voivat häiritä CO-analysaattorin mittauksia. Tämän vuoksi on huoneenlämpöisen veden läpi kuplitettava CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän CO2-analysaattorin suurimman alueen koko asteikosta, ja kirjattava analysaattorin vaste. Analysaattorin vaste saa olla enintään 2 prosenttia tavanomaisessa ajotestissä odotetusta CO-keskipitoisuudesta tai ±50 ppm sen mukaan, kumpi on suurempi. Veden ja hiilidioksidin interferenssin tarkastukset voidaan tehdä erillisinä. Jos interferenssitarkastuksessa käytetyt H2O- ja CO2-tasot ovat suuremmat kuin testissä odotetut enimmäistasot, kutakin havaittua interferenssiarvoa on pienennettävä kertomalla se suurimman testissä odotetun pitoisuuden ja tarkastuksessa käytetyn todellisen pitoisuuden suhteella. H2O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testissä odotettu enimmäispitoisuus, voidaan tehdä erillisiä interferenssitarkastuksia, mutta havaittua H2O-interferenssiä on suurennettava kertomalla se suurimman testissä odotetun H2O-pitoisuuden ja tarkastuksen aikana käytetyn todellisen pitoisuuden suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava tässä kohdassa annetun toleranssin mukainen.

| c) | NOX-analysaattorin vaimennustarkistukset
  CLD- ja HCLD-analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näitä kaasuja koskeva vaimennus riippuu kaasujen pitoisuuksista. On tehtävä testi, jolla määritetään vaimennus suurimmilla testin aikana odotetuilla pitoisuuksilla. Jos CLD- ja HCLD-analysaattorissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään H2O- tai CO2-mittalaitetta tai molempia, vaimennus on arvioitava näiden laitteiden ollessa toiminnassa ja kompensaatioalgoritmeja soveltaen.


  i) | CO2-vaimennuksen tarkastus
  Ohjataan NDIR-analysaattorin läpi CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia suurimmasta mittausalueesta. Kirjataan CO2-arvo A. Laimennetaan CO2-vertailukaasua noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla ja ohjataan se NDIR-analysaattorin ja CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan CO2-arvo B ja NO-arvo C. Katkaistaan CO2-virtaus ja ohjataan CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi pelkästään NO-vertailukaasua. Kirjataan NO-arvo D. Lasketaan prosentuaalinen vaimennus seuraavasti:


  jossa


  A | | on NDIR-analysaattorilla mitattu laimentamaton CO2-pitoisuus [%] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | | on NDIR-analysaattorilla mitattu laimennettu CO2-pitoisuus [%] |
| C | | on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimennettu NO-pitoisuus [ppm] |
| D | | on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus [ppm] |

c)

NOX-analysaattorin vaimennustarkistukset

CLD- ja HCLD-analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO2 ja vesihöyry. Näitä kaasuja koskeva vaimennus riippuu kaasujen pitoisuuksista. On tehtävä testi, jolla määritetään vaimennus suurimmilla testin aikana odotetuilla pitoisuuksilla. Jos CLD- ja HCLD-analysaattorissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, joissa hyödynnetään H2O- tai CO2-mittalaitetta tai molempia, vaimennus on arvioitava näiden laitteiden ollessa toiminnassa ja kompensaatioalgoritmeja soveltaen.

i)

CO2-vaimennuksen tarkastus

Ohjataan NDIR-analysaattorin läpi CO2-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia suurimmasta mittausalueesta. Kirjataan CO2-arvo A. Laimennetaan CO2-vertailukaasua noin 50 prosenttia NO-vertailukaasulla ja ohjataan se NDIR-analysaattorin ja CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan CO2-arvo B ja NO-arvo C. Katkaistaan CO2-virtaus ja ohjataan CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi pelkästään NO-vertailukaasua. Kirjataan NO-arvo D. Lasketaan prosentuaalinen vaimennus seuraavasti:

Formula

jossa

A

on NDIR-analysaattorilla mitattu laimentamaton CO2-pitoisuus [%]

B

on NDIR-analysaattorilla mitattu laimennettu CO2-pitoisuus [%]

C

on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimennettu NO-pitoisuus [ppm]

D

on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus [ppm]

CO2- ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän määrittämiseksi voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää myös muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitusta.

| ii) | Veden vaimennuksen tarkastus
  Tarkastus koskee vain märän kaasun pitoisuusmittauksia. Veden vaimennuksen laskemisessa laimennetaan NO-vertailukaasua vesihöyryllä ja skaalataan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus päästötestissä odotettuihin pitoisuuksiin. CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi ohjataan NO-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia tavanomaisen mittausalueen koko asteikosta. Kirjataan NO-arvo D. Kuplitetaan NO-vertailukaasua huoneenlämpöisen veden läpi ja ohjataan se CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan NO-arvo Cb
  . Määritetään ja kirjataan analysaattorin absoluuttinen käyttöpaine E ja veden lämpötila F. Määritetään ja kirjataan seoksen kyllästymishöyrynpaine G, joka vastaa kuplaveden lämpötilaa F. Lasketaan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus H [%] seuraavasti:


  Kirjataan laimennetun NO-vesihöyryvertailukaasun odotettu pitoisuus D
  e, joka lasketaan seuraavasti:


  Kirjataan dieselmoottorin pakokaasun suurin testissä odotettava vesihöyrypitoisuus H
  m (%), joka arvioidaan olettaen polttoaineen vety-hiilisuhteeksi 1,8:1 pakokaasun suurimmasta CO2-pitoisuudesta A seuraavasti:


  Lasketaan prosentuaalinen veden vaimennus seuraavasti:


  jossa


  D
  e | | on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm] |
| --- | --- | --- | --- |
| Cb | | on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm] |
| H
  m | | on vesihöyryn suurin pitoisuus [%] |
| H | | on vesihöyryn todellinen pitoisuus [%] |

ii)

Veden vaimennuksen tarkastus

Tarkastus koskee vain märän kaasun pitoisuusmittauksia. Veden vaimennuksen laskemisessa laimennetaan NO-vertailukaasua vesihöyryllä ja skaalataan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus päästötestissä odotettuihin pitoisuuksiin. CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi ohjataan NO-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia tavanomaisen mittausalueen koko asteikosta. Kirjataan NO-arvo D. Kuplitetaan NO-vertailukaasua huoneenlämpöisen veden läpi ja ohjataan se CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan NO-arvo Cb
  . Määritetään ja kirjataan analysaattorin absoluuttinen käyttöpaine E ja veden lämpötila F. Määritetään ja kirjataan seoksen kyllästymishöyrynpaine G, joka vastaa kuplaveden lämpötilaa F. Lasketaan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus H [%] seuraavasti:

Formula

Kirjataan laimennetun NO-vesihöyryvertailukaasun odotettu pitoisuus D
  e, joka lasketaan seuraavasti:

Formula

Kirjataan dieselmoottorin pakokaasun suurin testissä odotettava vesihöyrypitoisuus H
  m (%), joka arvioidaan olettaen polttoaineen vety-hiilisuhteeksi 1,8:1 pakokaasun suurimmasta CO2-pitoisuudesta A seuraavasti:

Formula

Lasketaan prosentuaalinen veden vaimennus seuraavasti:

Formula

jossa

D
  e

on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm]

Cb

on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm]

H
  m

on vesihöyryn suurin pitoisuus [%]

H

on vesihöyryn todellinen pitoisuus [%]

| iii) | Suurin sallittu vaimennus
  CO2:n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta. |
| --- | --- |

iii)

Suurin sallittu vaimennus

CO2:n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta.

| d) | NDUV-analysaattorien vaimennustarkastus
  Hiilivedyt ja vesi voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NOX:lla. NDUV-analysaattorin valmistajan on todennettava seuraavalla menettelyllä, että vaimennusvaikutukset ovat vähäiset:


  i) | Analysaattori ja jäähdytin säädetään valmistajan käyttöohjeiden mukaisesti. Niiden suorituskyky säädetään optimaaliseksi. |
| --- | --- | --- |

d)

NDUV-analysaattorien vaimennustarkastus

Hiilivedyt ja vesi voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on samanlainen kuin NOX:lla. NDUV-analysaattorin valmistajan on todennettava seuraavalla menettelyllä, että vaimennusvaikutukset ovat vähäiset:

i)

Analysaattori ja jäähdytin säädetään valmistajan käyttöohjeiden mukaisesti. Niiden suorituskyky säädetään optimaaliseksi.

| ii) | Analysaattorille tehdään nolla- ja vertailukaasukalibroinnit päästötestissä odotetuilla pitoisuuksilla. |
| --- | --- |

ii)

Analysaattorille tehdään nolla- ja vertailukaasukalibroinnit päästötestissä odotetuilla pitoisuuksilla.

| iii) | Valitaan NO2-kalibrointikaasu, joka vastaa mahdollisimman hyvin suurinta päästötestissä odotettua NO2-pitoisuutta. |
| --- | --- |

iii)

Valitaan NO2-kalibrointikaasu, joka vastaa mahdollisimman hyvin suurinta päästötestissä odotettua NO2-pitoisuutta.

| iv) | NO2-kalibrointikaasun on ylivuodettava kaasunäytejärjestelmän näytteenottimella, kunnes analysaattorin NOX-vaste on vakiintunut. |
| --- | --- |

iv)

NO2-kalibrointikaasun on ylivuodettava kaasunäytejärjestelmän näytteenottimella, kunnes analysaattorin NOX-vaste on vakiintunut.

| v) | Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintuneiden NOX-lukemien keskipitoisuus NOX,ref. |
| --- | --- |

v)

Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintuneiden NOX-lukemien keskipitoisuus NOX,ref.

| vi) | Katkaistaan NO2-kalibrointikaasun virtaus ja kyllästetään näytteenottojärjestelmä aiheuttamalla ylivuoto kastepistegeneraattorin ulostulossa, kun kastepiste on säädetty arvoon 50 °C. Otetaan näytteitä kastepistegeneraattorin tuotoksesta näytteenottojärjestelmän ja jäähdyttimen kautta vähintään 10 minuutin ajan, kunnes jäähdyttimen voidaan odottaa poistavan vettä tasaisesti. |
| --- | --- |

vi)

Katkaistaan NO2-kalibrointikaasun virtaus ja kyllästetään näytteenottojärjestelmä aiheuttamalla ylivuoto kastepistegeneraattorin ulostulossa, kun kastepiste on säädetty arvoon 50 °C. Otetaan näytteitä kastepistegeneraattorin tuotoksesta näytteenottojärjestelmän ja jäähdyttimen kautta vähintään 10 minuutin ajan, kunnes jäähdyttimen voidaan odottaa poistavan vettä tasaisesti.

| vii) | Kun vaihe iv on saatettu päätökseen, aiheutetaan näytteenottojärjestelmään ylivuoto NO2-kalibrointikaasulla, jota käytetään NOX,ref-arvon määrittämiseen, kunnes NOX-kokonaisvaste on vakiintunut. |
| --- | --- |

vii)

Kun vaihe iv on saatettu päätökseen, aiheutetaan näytteenottojärjestelmään ylivuoto NO2-kalibrointikaasulla, jota käytetään NOX,ref-arvon määrittämiseen, kunnes NOX-kokonaisvaste on vakiintunut.

| viii) | Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintuneiden NOX-lukemien keskipitoisuus NOX,m. |
| --- | --- |

viii)

Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintuneiden NOX-lukemien keskipitoisuus NOX,m.

| ix) | Korjataan arvo NOX,m arvoksi NOX,dry jäähdyttimen läpi virranneen jäännösvesihöyryn perusteella jäähdyttimen ulostulolämpötilassa ja -paineessa. |
| --- | --- |

ix)

Korjataan arvo NOX,m arvoksi NOX,dry jäähdyttimen läpi virranneen jäännösvesihöyryn perusteella jäähdyttimen ulostulolämpötilassa ja -paineessa.

Lasketun arvon NOX,dry on oltava vähintään 95 prosenttia arvosta NOX,ref.

| e) | Näytteenkuivain
  Näytteenkuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NOX-mittaukseen interferenssiä. Kuivien CLD-analysaattorien tapauksessa on osoitettava, että näytteenkuivain pitää suurimmalla oletetulla vesihöyryn pitoisuudella H
  m CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (tai noin 0,8 prosenttia H2O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 3,9 °C ja paineessa 101,3 kPa tai noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 25 °C ja paineessa 101,3 kPa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila termisen näytteenkuivaimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä. CLD-pakokaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen johdettu virtaus tulee näytteenkuivaimesta. |
| --- | --- |

e)

Näytteenkuivain

Näytteenkuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NOX-mittaukseen interferenssiä. Kuivien CLD-analysaattorien tapauksessa on osoitettava, että näytteenkuivain pitää suurimmalla oletetulla vesihöyryn pitoisuudella H
  m CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (tai noin 0,8 prosenttia H2O:ta), mikä vastaa 100-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 3,9 °C ja paineessa 101,3 kPa tai noin 25-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 25 °C ja paineessa 101,3 kPa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila termisen näytteenkuivaimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välittömästi ennen CLD:tä. CLD-pakokaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen johdettu virtaus tulee näytteenkuivaimesta.

| f) | Näytteenkuivaimen NO2-läpäisy
  Nestemäinen vesi, jota jää väärin suunniteltuun näytteenkuivaimeen, voi aiheuttaa NO2:n poistumisen näytteestä. Jos näytteenkuivainta käytetään yhdessä NDUV-analysaattorin kanssa ja ilman sitä edeltävää NO2/NO-muunninta, näytteestä voi poistua NO2:ta ennen NOX-mittausta. Näytteenkuivaimen on mahdollistettava se, että pystytään mittaamaan vähintään 95 prosenttia NO2:sta kaasussa, joka on kyllästetty vesihöyryllä ja jossa NO2-pitoisuus on suurin päästötestauksen aikana odotetusta pitoisuudesta. |
| --- | --- |

f)

Näytteenkuivaimen NO2-läpäisy

Nestemäinen vesi, jota jää väärin suunniteltuun näytteenkuivaimeen, voi aiheuttaa NO2:n poistumisen näytteestä. Jos näytteenkuivainta käytetään yhdessä NDUV-analysaattorin kanssa ja ilman sitä edeltävää NO2/NO-muunninta, näytteestä voi poistua NO2:ta ennen NOX-mittausta. Näytteenkuivaimen on mahdollistettava se, että pystytään mittaamaan vähintään 95 prosenttia NO2:sta kaasussa, joka on kyllästetty vesihöyryllä ja jossa NO2-pitoisuus on suurin päästötestauksen aikana odotetusta pitoisuudesta.

4.4   Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen

Vasteaikaa tarkastettaessa analyysijärjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin päästötestissä (ts. paine, virtaukset, analysaattorien suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat parametrit). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia analysaattorin koko asteikosta.

Kunkin yksittäisen kaasukomponentin pitoisuus on kirjattava.

Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t
  0) siihen, että vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  50).

Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 12 sekuntia ja nousuajan ≤ 3 sekuntia kaikkien käytettyjen komponenttien ja vaihtelualueiden osalta. Jos NMHC:n mittaamiseen käytetään NMC:tä, järjestelmän vasteaika voi olla yli 12 sekuntia.

5.   Kaasut

5.1   RDE-testeissä käytettävät kalibrointi- ja vertailukaasut

5.1.1   Yleistä

Kalibrointi- ja vertailukaasujen enimmäissäilytysaikoja on noudatettava. Puhtaiden ja sekoitettujen kalibrointi- ja vertailukaasujen on oltava E-säännön nro 154 liitteessä B5 esitettyjen eritelmien mukaisia.

5.1.2   NO2-kalibrointikaasu

Lisäksi voidaan käyttää NO2-kalibrointikaasua. NO2-kalibrointikaasun pitoisuuden on oltava kahden prosentin sisällä ilmoitetusta pitoisuusarvosta. NO2-kalibrointikaasun sisältämän NO:n määrä ei saa olla yli 5 prosenttia NO2-pitoisuudesta.

5.1.3   Monikomponenttiset seokset

Käyttää saa vain sellaisia monikomponenttisia seoksia, jotka täyttävät 5.1.1 kohdan vaatimukset. Seokset voivat koostua kahdesta tai useammasta komponentista. Monikomponenttisiin seoksiin, jotka sisältävät sekä NO:ta että NO2:ta, ei sovelleta 5.1.1 ja 5.1.2 kohdassa vahvistettua NO2:n epäpuhtausvaatimusta.

5.2   Kaasunjakajat

Kalibrointi- ja vertailukaasujen saamiseen voidaan käyttää kaasunjakajia eli tarkkuussekoittimia, joissa käytetään puhdistettua N2:ta tai synteettistä ilmaa. Kaasunjakajan tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ±2 prosentin tarkkuudella. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä koko asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään kaasunjakajaa. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella kalibrointikaasulla.

Kaasunjakaja voidaan tarkastaa myös laitteella, joka on luonteeltaan lineaarinen, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua ja CLD-analysaattoria. Laitteen vertailuarvo asetetaan suoraan laitteeseen liitetyllä vertailukaasulla. Kaasunjakaja on tarkastettava tavallisesti käytetyillä asetuksilla, ja nimellisarvoa on verrattava mittalaitteella mitattuun pitoisuuteen. Ero saa kussakin kohdassa olla enintään ±1 prosenttia nimellispitoisuudesta.

5.3   Happi-interferenssitarkastuskaasut

Happi-interferenssitarkastuskaasut koostuvat propaanin, hapen ja typen seoksesta, ja niiden propaanipitoisuuden on oltava 350 ± 75 ppmC1. Pitoisuus määritetään gravimetrisillä menetelmillä, dynaamisella sekoittamisella tai kaikkien hiilivetyjen ja epäpuhtauksien kromatografisella analyysilla. Happi-interferenssitarkastuskaasujen happipitoisuuden on oltava taulukossa A5/3 lueteltujen vaatimusten mukainen. Happi-interferenssitarkastuskaasun loppuosan on oltava puhdistettua typpeä.

Taulukko A5/3

Happi-interferenssitarkastuskaasut

| | Moottorityyppi |
| --- | --- |
| Puristussytytys | Kipinäsytytys |
| O2-pitoisuus | 21 ± 1 % | 10 ± 1 % |
| 10 ± 1 % | 5 ± 1 % |
| 5 ± 1 % | 0,5 ± 0,5 % |

Moottorityyppi

Puristussytytys

Kipinäsytytys

O2-pitoisuus

21 ± 1 %

10 ± 1 %

10 ± 1 %

5 ± 1 %

5 ± 1 %

0,5 ± 0,5 %

6.   Hiukkaspäästöjen (kiinteiden) mittaamiseen käytettävät analysaattorit

Tässä jaksossa määritellään hiukkaspäästöjen (lukumäärä) mittaamiseen käytettävien analysaattorien tulevat vaatimukset, joita sovelletaan, kun mittauksesta tulee pakollinen.

6.1   Yleistä

Hiukkasmääräanalysaattori koostuu esivakautusyksiköstä ja hiukkasanturista, jonka laskentahyötysuhde on 50 prosenttia noin 23 nm:n koosta lähtien. Hiukkasanturi saa esivakauttaa myös aerosolin. Analysaattorien herkkyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötila- ja ilmanpainevaihteluille ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajoneuvon ja analysaattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä mahdollisimman vähäisenä. Laitteen valmistajan on ilmoitettava tämä selvästi tukimateriaalissaan. Hiukkasmääräanalysaattoria saa käyttää vain sen valmistajan ilmoittamien toimintaparametrien rajoissa. Esimerkki hiukkasmääräanalysaattorin kokoonpanosta esitetään kuvassa A5/1.

Kuva A5/1

Esimerkki hiukkasmääräanalysaattorin kokoonpanosta. Valinnaiset osat esitetään katkoviivoilla. EFM = pakokaasun massavirtausmittari, d = sisähalkaisija, PND = hiukkasmäärälaimennin

Image 10

Hiukkasmääräanalysaattori yhdistetään näytteenottopisteeseen näytteenottimella, joka ottaa näytteen pakoputken keskiviivalta. Kuten lisäyksessä 4 olevassa 3.5 kohdassa esitetään, on siinä tapauksessa, että hiukkasnäytteenotto tapahtuu pakoputkessa ilman laimennusta, näytteenottolinja lämmitettävä hiukkasmääräanalysaattorin ensimmäiseen laimennuspisteeseen tai analysaattorin hiukkasanturin sijaintipaikkaan saakka vähintään lämpötilaan 373 K (100 °C). Näytteen viipymisajan näytteenottolinjassa on oltava alle 3 sekuntia.

Kaikki pakokaasunäytteen kanssa kosketuksissa olevat osat on aina pidettävä lämpötilassa, jolla vältetään kaikkien yhdisteiden kondensoituminen laitteeseen. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi lämmittämällä korkeammassa lämpötilassa ja laimentamalla näyte tai hapettamalla (puoli)haihtuvat lajit.

Hiukkasmääräanalysaattorissa on oltava lämmitetty osuus, jonka seinämän lämpötila on vähintään 573 K. Yksikön on pidettävä lämmitetyt vaiheet vakaassa nimelliskäyttölämpötilassa ±10 K:n tarkkuudella ja ilmoitettava, onko lämmitettyjen vaiheiden käyttölämpötila oikea. Matalammat lämpötilat hyväksytään, kunhan haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde täyttää 6.4 kohdan vaatimukset.

Paine-, lämpötila- ja muiden anturien on valvottava laitteen asianmukaista toimintaa käytön aikana ja annettava vian ilmetessä varoitus tai viesti.

Hiukkasmääräanalysaattorin viiveaika saa olla enintään 5 sekuntia.

Hiukkasmääräanalysaattorin (ja/tai hiukkasanturin) nousuaika saa olla enintään 3,5 sekuntia.

Hiukkaspitoisuusmittaukset on ilmoitettava normalisoituina olosuhteisiin 273 K ja 101,3 kPa. Paine ja/tai lämpötila anturin syöttöaukon kohdalla on tarvittaessa mitattava ja ilmoitettava hiukkaspitoisuuden normalisointia varten.

Hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmiä, jotka täyttävät E-säännön nro 154 kalibrointivaatimukset, pidetään automaattisesti tämän lisäyksen kalibrointivaatimusten mukaisina.

6.2   Hyötysuhdevaatimukset

Koko hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmän, näytteenottolinja mukaan luettuna, on täytettävä taulukossa A5/3a esitetyt hyötysuhdevaatimukset.

Taulukko A5/3a

Hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmään (näytteenottolinja mukaan luettuna) sovellettavat hyötysuhdevaatimukset

| dp [nm] | Alle 23 | 23 | 30 | 50 | 70 | 100 | 200 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| E(dp) PN-analysaattori | Vahvistetaan myöhemmin | 0,2–0,6 | 0,3–1,2 | 0,6–1,3 | 0,7–1,3 | 0,7–1,3 | 0,5–2,0 |

dp [nm]

Alle 23

23

30

50

70

100

200

E(dp) PN-analysaattori

Vahvistetaan myöhemmin

0,2–0,6

0,3–1,2

0,6–1,3

0,7–1,3

0,7–1,3

0,5–2,0

Hyötysuhde E(dp) on hiukkasmääräanalysaattorijärjestelmän lukemien suhde vertailukondensaatiohiukkaslaskurin (CPC) (d50 % = 10 nm tai pienempi, lineaarisuus tarkastettu, kalibroitu elektrometrillä) lukemiin tai elektrometrillä tehtyjen hiukkasmääräpitoisuusmittausten tuloksiin, jotka on saatu tekemällä mittaukset rinnakkaisessa monodisperssissa aerosolissa, jonka liikkuvuuteen perustuva halkaisija on dp, ja jotka on normalisoitu samoihin lämpötila- ja paineolosuhteisiin.

Materiaalin tulisi olla termisesti stabiilia ja nokimaista (esim. kipinäpurkauskäsiteltyä grafiittia tai diffuusioliekkikäsiteltyä nokea termaalisesti esikäsiteltynä). Jos hyötysuhdekäyrä määritetään toisenlaisella aerosolilla (esim. NaCl), on toimitettava kaavio, jossa esitetään korrelaatio suhteessa nokimaisen aerosolin käyrään ja testissä käytettyjen kahden aerosolin perusteella saatujen hyötysuhteiden vertailu. Laskentahyötysuhteiden erot on otettava huomioon mukauttamalla kaavioon perustuvia mitattuja hyötysuhteita, jotta saadaan nokimaista aerosolia koskeva hyötysuhde. Korjaus on tehtävä ja dokumentoitava moninkertaisesti varautuneiden hiukkasten suhteen, mutta niiden osuus saa olla enintään 10 prosenttia. Nämä hyötysuhteet liittyvät näytteenottolinjassa oleviin hiukkasmääräanalysaattoreihin. Hiukkasmääräanalysaattori voidaan kalibroida myös osissa (ts. esivakautusyksikkö ja hiukkasanturi erikseen), kunhan voidaan osoittaa, että hiukkasanturi ja näytteenottolinja yhdessä täyttävät taulukon A5/3a vaatimukset. Anturista mitatun signaalin on oltava yli 2 kertaa havaitsemisraja (jolla tässä tarkoitetaan nollatasoa plus kolme standardipoikkeamaa).

6.3   Lineaarisuusvaatimukset

Hiukkasmääräanalysaattorien ja näytteenottolinjan on yhdessä täytettävä lisäyksessä 5 olevan 3.2 kohdan vaatimukset käytettäessä monodispersseja tai polydispersseja nokimaisia hiukkasia. Hiukkaskoon (liikkuvuuteen perustuva halkaisija tai laskennan mediaanihalkaisija) on oltava suurempi kuin 45 nm. Vertailulaitteena on käytettävä elektrometriä tai kondensaatiohiukkaslaskuria (CPC), jonka arvo d50 = 10 nm tai pienempi ja jonka lineaarisuus on tarkastettu. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää E-säännön nro 154 mukaista hiukkasmääräjärjestelmää.

Hiukkasmääräanalysaattorin ja vertailulaitteen erojen kaikissa tarkastetuissa pisteissä (paitsi nollapisteessä) on oltava enintään 15 prosenttia niiden keskiarvosta. On tarkastettava vähintään 5 tasavälein sijoitettua pistettä (ja nollapiste). Suurin pitoisuus on tarkastettava pisteestä, joka sijoittuu hiukkasmääräanalysaattorin mittausalueella alueen ylimmälle 10 prosentille.

Jos hiukkasmääräanalysaattori kalibroidaan osissa, voidaan tarkastaa vain hiukkasanturin lineaarisuus, mutta hyötysuhteet muissa osissa ja näytteenottolinjassa on otettava huomioon kulmakerrointa laskettaessa.

6.4   Haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde

Järjestelmän on poistettava vähintään 30 nm:n tetrakontaanihiukkaset (CH3(CH2)38CH3) yli 99-prosenttisesti, kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 hiukkasta kuutiosenttimetrissä pienimmällä laimennusasetuksella.

Järjestelmän on lisäksi poistettava yli 99-prosenttisesti tetrakontaani, kun laskennan mediaanihalkaisija on yli 50 nm ja massa yli 1 mg/mg/m3.

Haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde tetrakontaanilla on osoitettava vain kerran laiteperheen osalta. Laitteen valmistajan on kuitenkin määrättävä sellainen huolto- tai vaihtoväli, jolla varmistetaan, että poistohyötysuhde ei laske alle teknisten vaatimusten. Jollei tällaisia tietoja toimiteta, kunkin laitteen haihtuvien hiukkasten poiston hyötysuhde on tarkastettava vuosittain.

7.   Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävät instrumentit

7.1   Yleistä

Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävien instrumenttien tai signaalien mittausalueen ja vasteajan on oltava sellaiset, että pakokaasun massavirta voidaan mitata vaaditulla tarkkuudella muuttuva- ja vakiotilaisissa olosuhteissa. Instrumenttien ja signaalien herkkyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötilavaihteluille, ilmanpaineelle ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajoneuvon ja analysaattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä sellaisina, että lisävirheiden mahdollisuus estetään.

7.2   Instrumentteja koskevat vaatimukset

Pakokaasun massavirta määritetään käyttäen suoraa mittausmenetelmää jollakin seuraavista instrumenteista:

| a) | Pitot-putkeen perustuvat virtauslaitteet |
| --- | --- |

a)

Pitot-putkeen perustuvat virtauslaitteet

| b) | paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167) |
| --- | --- |

b)

paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167)

| c) | yliäänivirtausmittari |
| --- | --- |

c)

yliäänivirtausmittari

| d) | pyörrevanavirtausmittari. |
| --- | --- |

d)

pyörrevanavirtausmittari.

Kunkin yksittäisen pakokaasun massavirtamittarin on täytettävä 3 kohdassa asetetut lineaarisuusvaatimukset. Instrumentin valmistajan on lisäksi osoitettava kunkin pakokaasun massavirtamittarin osalta, että mittari täyttää 7.2.3–7.2.9 kohdan vaatimukset.

Pakokaasun massavirta voidaan laskea jäljitettävästi kalibroiduista antureista saatujen ilma- ja polttoainevirtamittausten perusteella, jos anturit täyttävät 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset ja 8 kohdan toistotarkkuusvaatimukset ja jos tulokseksi saatu pakokaasun massavirta validoidaan lisäyksessä 6 olevan 4 kohdan mukaisesti.

Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan lisäksi käyttää menetelmiä, jotka perustuvat ei-jäljitettävissä oleviin instrumentteihin ja signaaleihin, kuten yksinkertaistettuihin pakokaasun massavirtamittareihin tai ECU-signaaleihin, jos tulokseksi saatu pakokaasun massavirta täyttää 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset ja se validoidaan lisäyksessä 6 olevan 4 kohdan mukaisesti.

7.2.1   Kalibrointi- ja todentamisstandardit

Pakokaasun massavirtamittarien mittaustarkkuus on todennettava ilmalla tai pakokaasulla käyttämällä jäljitettävissä olevaa standardia, kuten kalibroitua pakokaasun massavirtamittaria tai täysvirtalaimennustunnelia.

7.2.2   Todentamisvälit

Pakokaasun massavirtamittarien vaatimustenmukaisuus suhteessa 7.2.3–7.2.9 kohtaan on todennettava aikaisintaan vuosi ennen varsinaista testiä.

7.2.3   Tarkkuus

Pakokaasun massavirtamittarin tarkkuudella tarkoitetaan mittarin lukeman poikkeamaa vertailuvirtausarvosta, ja se saa olla enintään ±3 prosenttia lukemasta tai 0,3 prosenttia koko asteikosta sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.

7.2.4   Toistotarkkuus

Toistotarkkuudella tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa annetun nimellisvirtauksen kymmenen peräkkäisen vasteen standardipoikkeama suunnilleen kalibrointialueen keskellä. Arvo saa poiketa enintään 1 prosenttia siitä enimmäisvirtauksesta, jolla pakokaasun massavirtamittari on kalibroitu.

7.2.5   Kohina

Kohina saa olla enintään 2 prosenttia suurimmasta kalibroidusta virtausarvosta. Pakokaasun massavirtamittari on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi suurimmalle kalibroidulle virtaukselle.

7.2.6   Nollavasteen poikkeama

Nollavasteen poikkeamalla tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana. Nollavasteen poikkeama voidaan todentaa ilmoitetun primaarisignaalin, esimerkiksi paineen, perusteella. Primaarisignaalien poikkeaman 4 tunnin aikana on oltava pienempi kuin ±2 prosenttia primaarisignaalin suurimmasta arvosta, joka on kirjattu pakokaasun massavirtamittarin kalibrointivirtauksella.

7.2.7   Vertailuvasteen poikkeama

Vertailuvasteen poikkeamalla tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aikana. Vertailuvasteen poikkeama voidaan todentaa ilmoitetun primaarisignaalin, esimerkiksi paineen, perusteella. Primaarisignaalien poikkeaman 4 tunnin aikana on oltava pienempi kuin ±2 prosenttia primaarisignaalin suurimmasta arvosta, joka on kirjattu pakokaasun massavirtamittarin kalibrointivirtauksella.

7.2.8   Nousuaika

Pakokaasuvirran mittauslaitteiden ja menetelmien nousuajan olisi vastattava mahdollisimman hyvin 4.2.7 kohdassa täsmennettyä kaasuanalysaattorien vasteaikaa. Nousuaika ei kuitenkaan saa olla pitempi kuin 1 sekunti.

7.2.9   Vasteajan tarkastus

Pakokaasun massavirtamittarien vasteaika on määritettävä soveltamalla samoja parametreja kuin päästötestissä (paine, virrat, suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä pakokaasun massavirtamittarin tuloaukkoon. Kaasuvirtaus on kytkettävä mahdollisimman pian ja mieluiten alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävän kaasuvirran on aiheutettava virtausmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia pakokaasun massavirtamittarin koko asteikosta. Kaasuvirta kirjataan. Viiveellä tarkoitetaan aikaa kaasuvirtauksen kytkemisestä (t
  0) siihen, että vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta (t
  10). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika (t
  10–t
  90). Vasteajalla (t
  90) tarkoitetaan viiveen ja nousuajan summaa. Pakokaasun massavirtamittarin vasteajan (t90
  ) on oltava ≤ 3 sekuntia ja nousuajan (t
  10–t
  90) ≤ 1 sekunti 7.2.8 kohdan mukaisesti.

8.   Anturit ja apulaitteet

Anturi tai apulaite, jota käytetään esimerkiksi lämpötilan, ilmanpaineen, ilmankosteuden, ajoneuvon nopeuden, polttoainevirran tai imuilmavirran määrittämiseen, ei saa muuttaa ajoneuvon moottorin ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa tai vaikuttaa siihen kohtuuttomasti. Anturien ja apulaitteiden tarkkuuden on täytettävä taulukon A5/4 vaatimukset. Taulukon A5/4 vaatimusten noudattaminen on osoitettava instrumentin valmistajan määrittämin aikavälein taikka sisäisten tarkastusmenettelyjen tai standardin ISO 9000 vaatimusten mukaisesti.

Taulukko A5/4

Mittausparametrien tarkkuusvaatimukset

| Mittausparametri | Tarkkuus |
| --- | --- |
| Polttoainevirta (23) | ±1 % lukemasta (24) |
| Ilmavirta (25) | ±2 % lukemasta |
| Ajoneuvon nopeus (26) | ±1,0 km/h (absoluuttinen arvo) |
| Lämpötilat ≤ 600 K | ±2 K (absoluuttinen arvo) |
| Lämpötilat > 600 K | ±0,4 % lukemasta kelvineinä |
| Ilmanpaine | ±0,2 kPa (absoluuttinen arvo) |
| Suhteellinen kosteus | ±5 % (absoluuttinen arvo) |
| Absoluuttinen kosteus | ±10 % lukemasta tai 1 g H2O/kg kuivaa ilmaa sen mukaan, kumpi on suurempi |

Mittausparametri

Tarkkuus

Polttoainevirta (23)

±1 % lukemasta (24)

Ilmavirta (25)

±2 % lukemasta

Ajoneuvon nopeus (26)

±1,0 km/h (absoluuttinen arvo)

Lämpötilat ≤ 600 K

±2 K (absoluuttinen arvo)

Lämpötilat > 600 K

±0,4 % lukemasta kelvineinä

Ilmanpaine

±0,2 kPa (absoluuttinen arvo)

Suhteellinen kosteus

±5 % (absoluuttinen arvo)

Absoluuttinen kosteus

±10 % lukemasta tai 1 g H2O/kg kuivaa ilmaa sen mukaan, kumpi on suurempi

”Lisäys 6

PEMS-järjestelmän ja ei-jäljitettävän pakokaasun massavirran validointi

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joiden mukaisesti validoidaan muuttuvissa olosuhteissa PEMS-järjestelmän toiminta sekä sen pakokaasun massavirran arvon täsmällisyys, joka on saatu ei-jäljitettävästä pakokaasun massavirtamittarista tai laskettu ECU-signaaleista.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

| a
  0 | – | regressiolinjan y-leikkaus |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | – | regressiolinjan kulmakerroin |
| r
  2 | – | determinaatiokerroin |
| x | – | vertailusignaalin todellinen arvo |
| y | – | validoitavan signaalin todellinen arvo |

a
  0

–

regressiolinjan y-leikkaus

a
  1

–

regressiolinjan kulmakerroin

r
  2

–

determinaatiokerroin

x

–

vertailusignaalin todellinen arvo

y

–

validoitavan signaalin todellinen arvo

3.   PEMS-järjestelmän validointimenettely

3.1   PEMS-järjestelmän validointitiheys

On suositeltavaa, että PEMS-järjestelmän asianmukainen asennus ajoneuvoon validoidaan vertaamalla sitä laboratorioon asennettuun laitteistoon alustadynamometrillä tehtävässä testissä joko ennen RDE-testiä tai testin jälkeen. Validointi vaaditaan tyyppihyväksynnän aikana tehtävien testien osalta.

3.2   PEMS-järjestelmän validointimenettely

3.2.1   PEMS-järjestelmän asentaminen

PEMS-järjestelmä on asennettava ja valmisteltava lisäyksen 4 vaatimusten mukaisesti. PEMS-järjestelmän asennusta ei saa muuttaa validoinnin ja RDE-testin välisenä aikana.

3.2.2   Testausolosuhteet

Validointitesti tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa E-säännön nro 154 vaatimusten mukaisesti. On suositeltavaa syöttää PEMS-järjestelmän validointitestin aikana ottama pakokaasuvirta takaisin CVS-keräimeen. Jos se ei ole mahdollista, CVS:n antamat tulokset on korjattava poistetun pakokaasun massan osalta. Jos pakokaasun massavirta validoidaan pakokaasun massavirtamittarilla, on suositeltavaa verrata massavirtamittauksia anturista tai ECU-yksiköstä saatuihin tietoihin.

3.2.3   Tietojen analysointi

Laboratoriolaitteilla mitatut ajomatkakohtaiset kokonaispäästöt [g/km] lasketaan E-säännön nro 154 mukaisesti. PEMS-järjestelmällä mitatut päästöt lasketaan lisäyksen 7 mukaisesti. Ne lasketaan yhteen, jolloin tulokseksi saadaan epäpuhtauksien kokonaismassa [g], ja jaetaan sitten alustadynamometristä saadulla testausmatkalla [km]. PEMS-järjestelmällä ja vertailulaboratoriojärjestelmällä määritettyä epäpuhtauksien ajomatkakohtaista kokonaismassaa [g/km] arvioidaan suhteessa 3.3 kohdan vaatimuksiin. Validoitaessa NOX-päästömittauksia tehdään kosteuskorjaus E-säännön nro 154 mukaisesti.

3.3   PEMS-järjestelmän validoinnissa sallitut toleranssit

PEMS-järjestelmän validoinnin tulosten on täytettävä taulukossa A6/1 annetut vaatimukset. Jos jokin sallittu toleranssivaatimus ei täyty, on ryhdyttävä korjaaviin toimiin ja toistettava PEMS-järjestelmän validointi.

Taulukko A6/1

Sallitut toleranssit

| Parametri [yksikkö] | Sallittu absoluuttinen toleranssi |
| --- | --- |
| Matka [km] (27) | 250 m laboratoriossa saadusta vertailuarvosta |
| THC (28) [mg/km] | 15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CH4
   (27) [mg/km] | 15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi |
| NMHC (27) [mg/km] | 20 mg/km tai 20 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi |
| PN (27) [#/km] | 8•1010 hiukkasta/km tai 42 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta (29), sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CO (27) [mg/km] | 100 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi |
| CO2 [g/km] | 10 g/km tai 7,5 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi |
| NOx
   (27) [mg/km] | 10 mg/km tai 12,5 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi |

Parametri [yksikkö]

Sallittu absoluuttinen toleranssi

Matka [km] (27)

250 m laboratoriossa saadusta vertailuarvosta

THC (28) [mg/km]

15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi

CH4
   (27) [mg/km]

15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi

NMHC (27) [mg/km]

20 mg/km tai 20 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi

PN (27) [#/km]

8•1010 hiukkasta/km tai 42 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta (29), sen mukaan, kumpi on suurempi

CO (27) [mg/km]

100 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi

CO2 [g/km]

10 g/km tai 7,5 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi

NOx
   (27) [mg/km]

10 mg/km tai 12,5 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi

4.   Validointimenetelmä pakokaasun massavirralle, joka on määritetty ei-jäljitettävillä instrumenteilla ja antureilla

4.1   Validointitiheys

Sen lisäksi, että lisäyksessä 5 olevan 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset täyttyvät vakaissa olosuhteissa, ei-jäljitettävän pakokaasun massavirtamittarin lineaarisuus tai ei-jäljitettävistä antureista tai ECU-signaaleista laskettu pakokaasun massavirta on validoitava muuttuvissa olosuhteissa kunkin testiajoneuvon osalta suhteessa kalibroituun pakokaasun massavirtamittariin tai CVS-järjestelmään.

4.2   Validointimenettely

Validointi tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa samalla ajoneuvolla kuin se, jota käytetään RDE-testissä. Vertailukohtana käytetään jäljitettävästi kalibroitua virtausmittaria. Ympäristön lämpötila voidaan valita tämän liitteen 5.1 kohdassa annetulta alueelta. Pakokaasun massavirtamittarin asennuksessa ja testin suorittamisessa on noudatettava lisäyksessä 4 olevan 3.4.3 kohdan vaatimusta.

Lineaarisuus validoidaan noudattamalla seuraavia laskentavaiheita:

| a) | Validoitava signaali ja vertailusignaali korjataan ajallisesti noudattamalla soveltuvin osin lisäyksessä 7 olevan 3 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

a)

Validoitava signaali ja vertailusignaali korjataan ajallisesti noudattamalla soveltuvin osin lisäyksessä 7 olevan 3 kohdan vaatimuksia.

| b) | Arvot, jotka ovat alle 10 prosenttia suurimmasta virtausarvosta, jätetään jatkoanalyysin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

b)

Arvot, jotka ovat alle 10 prosenttia suurimmasta virtausarvosta, jätetään jatkoanalyysin ulkopuolelle.

| c) | Validoitavan signaalin ja vertailusignaalin välille muodostetaan vähintään 1,0 hertsin tasaisella taajuudella korrelaatio soveltamalla yhtälöä, jolla on seuraava muoto:


  jossa


  y | | on validoitavan signaalin todellinen arvo |
| --- | --- | --- | --- |
| a
  1 | | on regressiolinjan kulmakerroin |
| x | | on vertailusignaalin todellinen arvo |
| a
  0 | | on regressiolinjan y-leikkaus. |

c)

Validoitavan signaalin ja vertailusignaalin välille muodostetaan vähintään 1,0 hertsin tasaisella taajuudella korrelaatio soveltamalla yhtälöä, jolla on seuraava muoto:

Formula

jossa

y

on validoitavan signaalin todellinen arvo

a
  1

on regressiolinjan kulmakerroin

x

on vertailusignaalin todellinen arvo

a
  0

on regressiolinjan y-leikkaus.

Lasketaan kunkin mittausparametrin ja -järjestelmän osalta arvon y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe (SEE) ja determinaatiokerroin (r
  2).

| d) | Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon A6/2 vaatimukset. |
| --- | --- |

d)

Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon A6/2 vaatimukset.

4.3   Vaatimukset

Taulukossa A6/2 annetut lineaarisuusvaatimukset on täytettävä. Jos jokin sallittu toleranssivaatimus ei täyty, on ryhdyttävä korjaaviin toimiin ja toistettava validointi.

Taulukko A6/2

Lasketun ja mitatun pakokaasun massavirran lineaarisuusvaatimukset

| Mittausparametri tai -järjestelmä | a
  0 | Kulmakerroin a
  1 | Estimaatin keskivirhe SEE | Determinaatiokerroin

  r
  2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pakokaasun massavirta | 0,0 ± 3,0 kg/h | 1,00 ± 0,075 | ≤ 10 % max | ≥ 0,90 |

Mittausparametri tai -järjestelmä

a
  0

Kulmakerroin a
  1

Estimaatin keskivirhe SEE

Determinaatiokerroin

r
  2

Pakokaasun massavirta

0,0 ± 3,0 kg/h

1,00 ± 0,075

≤ 10 % max

≥ 0,90

”Lisäys 7

Hetkellisten päästöjen määrittäminen

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään hetkellinen massapäästö [g/s] ja hiukkasmäärä [#/s], noudattaen lisäyksessä 4 esitettyjä tietojen johdonmukaisuutta koskevia sääntöjä. Hetkellistä massapäästöä ja hiukkasmäärää käytetään sen jälkeen tehtävässä RDE-ajomatkan arvioinnissa ja päästötestin välivaiheiden tulosten ja lopullisen tuloksen laskemisessa lisäyksessä 11 kuvatulla tavalla.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

| α | – | vedyn moolisuhde (H/C) |
| --- | --- | --- |
| β | – | hiilen moolisuhde (C/C) |
| γ | – | rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | – | typen moolisuhde (N/C) |
| Δtt,i | – | analysaattorin muunnosaika t [s] |
| Δtt,m | – | pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t [s] |
| ε | – | hapen moolisuhde (O/C) |
| ρ
  e | – | pakokaasun tiheys |
| ρ
  gas | – | pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheys |
| λ | – | ilman ylimäärä |
| λ
  i | – | hetkellinen ilman ylimäärä |
| A/F
  st | – | stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg] |
| c
  CH4 | – | metaanipitoisuus |
| c
  CO | – | kuiva CO-pitoisuus [%] |
| c
  CO2 | – | kuiva CO2-pitoisuus [%] |
| c
  dry | – | epäpuhtauden kuivapitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia) |
| c
  gas,i | – | pakokaasun kaasukomponentin (gas) hetkellinen pitoisuus [ppm] |
| c
  HCw | – | märkä HC-pitoisuus [ppm] |
| c
  HC(w/NMC) | – | HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 kulkee NMC:n läpi [ppmC1] |
| c
  HC(w/oNMC) | – | HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1] |
| c
  i,c | – | komponentin i aikakorjattu pitoisuus [ppm] |
| c
  i,r | – | komponentin i pitoisuus [ppm] pakokaasussa |
| c
  NMHC | – | muiden hiilivetyjen kuin metaanin pitoisuus |
| c
  wet | – | epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia] |
| E
  E | – | etaanihyötysuhde |
| E
  M | – | metaanihyötysuhde |
| H
  a | – | imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa] |
| i | – | mittauksen numero |
| m
  gas,i | – | pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s] |
| q

  maw,i | – | hetkellinen imuilman massavirta [kg/s] |
| q
  m,c | – | aikakorjattu pakokaasun massavirta [kg/s] |
| q

  mew,i | – | hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s] |
| q

  mf,i | – | hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s] |
| q
  m,r | – | raakapakokaasun massavirta [kg/s] |
| r | – | korrelaatiokerroin |
| r2 | – | determinaatiokerroin |
| r
  h | – | hiilivetyvastekerroin |
| u
  gas | – | pakokaasun kaasukomponentin (gas) arvo u |

α

–

vedyn moolisuhde (H/C)

β

–

hiilen moolisuhde (C/C)

γ

–

rikin moolisuhde (S/C)

δ

–

typen moolisuhde (N/C)

Δtt,i

–

analysaattorin muunnosaika t [s]

Δtt,m

–

pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t [s]

ε

–

hapen moolisuhde (O/C)

ρ
  e

–

pakokaasun tiheys

ρ
  gas

–

pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheys

λ

–

ilman ylimäärä

λ
  i

–

hetkellinen ilman ylimäärä

A/F
  st

–

stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg]

c
  CH4

–

metaanipitoisuus

c
  CO

–

kuiva CO-pitoisuus [%]

c
  CO2

–

kuiva CO2-pitoisuus [%]

c
  dry

–

epäpuhtauden kuivapitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia)

c
  gas,i

–

pakokaasun kaasukomponentin (gas) hetkellinen pitoisuus [ppm]

c
  HCw

–

märkä HC-pitoisuus [ppm]

c
  HC(w/NMC)

–

HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 kulkee NMC:n läpi [ppmC1]

c
  HC(w/oNMC)

–

HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1]

c
  i,c

–

komponentin i aikakorjattu pitoisuus [ppm]

c
  i,r

–

komponentin i pitoisuus [ppm] pakokaasussa

c
  NMHC

–

muiden hiilivetyjen kuin metaanin pitoisuus

c
  wet

–

epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]

E
  E

–

etaanihyötysuhde

E
  M

–

metaanihyötysuhde

H
  a

–

imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa]

i

–

mittauksen numero

m
  gas,i

–

pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s]

q

  maw,i

–

hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]

q
  m,c

–

aikakorjattu pakokaasun massavirta [kg/s]

q

  mew,i

–

hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s]

q

  mf,i

–

hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]

q
  m,r

–

raakapakokaasun massavirta [kg/s]

r

–

korrelaatiokerroin

r2

–

determinaatiokerroin

r
  h

–

hiilivetyvastekerroin

u
  gas

–

pakokaasun kaasukomponentin (gas) arvo u

3.   Parametrien aikakorjaus

Kirjatut komponenttien pitoisuudet, pakokaasun massavirta, ajoneuvon nopeus ja muut ajoneuvoa koskevat tiedot on aikakorjattava, jotta ajomatkakohtaiset päästöt voidaan laskea täsmällisesti. Aikakorjauksen helpottamiseksi on joko kirjattava ajallisesti yhdenmukaistettavat tiedot yksittäiseen tietojenkirjauslaitteeseen tai käytettävä synkronoitua aikaleimaa lisäyksessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti. Parametrien aikakorjaus ja ajallinen yhdenmukaistaminen on tehtävä 3.1–3.3 kohdassa kuvatussa järjestyksessä.

3.1   Komponenttien pitoisuuksien aikakorjaus

Kaikkien komponenttien kirjatut pitoisuudet aikakorjataan taaksepäin vastaavien analysaattorien muunnosaikojen mukaisesti. Analysaattorien muunnosaika määritetään lisäyksessä 5 olevan 4.4 kohdan mukaisesti:

Formula

jossa

| c
  i,c | | on komponentin i aikakorjattu pitoisuus ajan t funktiona |
| --- | --- | --- |
| c
  i,r | | on komponentin i raakapitoisuus ajan t funktiona |
| Δtt,i | | on komponenttia i mittaavan analysaattorin muunnosaika t |

c
  i,c

on komponentin i aikakorjattu pitoisuus ajan t funktiona

c
  i,r

on komponentin i raakapitoisuus ajan t funktiona

Δtt,i

on komponenttia i mittaavan analysaattorin muunnosaika t

3.2   Pakokaasun massavirran aikakorjaus

Pakokaasun massavirtamittarilla mitattu pakokaasun massavirta aikakorjataan taaksepäin massavirtamittarin muunnosajan mukaisesti. Massavirtamittarin muunnosaika määritetään lisäyksessä 5 olevan 4.4 kohdan mukaisesti:

Formula

jossa

| q
  m,c | | on aikakorjattu pakokaasun massavirta ajan t funktiona |
| --- | --- | --- |
| q
  m,r | | on raakapakokaasun massavirta ajan t funktiona |
| Δtt,m | | on pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t. |

q
  m,c

on aikakorjattu pakokaasun massavirta ajan t funktiona

q
  m,r

on raakapakokaasun massavirta ajan t funktiona

Δtt,m

on pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t.

Jos pakokaasun massavirta määritetään ECU-yksikön tiedoilla tai anturilla, on otettava huomioon lisämuunnosaika, joka saadaan vertaamalla toisiinsa laskettua pakokaasun massavirtaa ja lisäyksessä 6 olevan 4 kohdan mukaisesti mitattua pakokaasun massavirtaa.

3.3   Ajoneuvon tietojen ajallinen yhdenmukaistaminen

Muut anturista tai ECU-yksiköstä saadut tiedot on yhdenmukaistettava ajallisesti vertaamalla niitä sopiviin päästötietoihin (esimerkiksi komponenttien pitoisuuksiin).

3.3.1   Eri lähteistä saatu ajoneuvon nopeus

Ajoneuvon nopeuden ja pakokaasun massavirran ajalliseksi yhdenmukaistamiseksi on ensin saatava yksi pätevä nopeusarvo. Jos ajoneuvon nopeus saadaan useasta lähteestä (esimerkiksi GNSS:stä, anturista tai ECU:sta), nopeusarvot on yhdenmukaistettava ajallisesti vertaamalla niitä toisiinsa.

3.3.2   Ajoneuvon nopeus ja pakokaasun massavirta

Ajoneuvon nopeus on yhdenmukaistettava ajallisesti pakokaasun massavirran kanssa vertaamalla toisiinsa pakokaasun massavirtaa ja ajoneuvon nopeuden ja positiivisen kiihdytyksen tuloa.

3.3.3   Muut signaalit

Hitaasti pienellä vaihteluvälillä muuttuvien arvojen, kuten ympäristön lämpötilan, ajallinen yhdenmukaistaminen voidaan jättää tekemättä.

4.   Päästömittaukset polttomoottorin ollessa pysäytettynä

Kaikki hetkelliset päästöjen tai pakokaasuvirran mittaukset, jotka saadaan polttomoottorin ollessa kytkettynä pois toiminnasta, on kirjattava tietojenvaihtotiedostoon.

5.   Mitattujen arvojen korjaaminen

5.1   Poikkeamakorjaus

Formula

| cref,z | | on nollakaasun vertailupitoisuus (yleensä nolla) [ppm] |
| --- | --- | --- |
| cref,s | | on vertailukaasun vertailupitoisuus [ppm] |
| cpre,z | | on testiä edeltävä analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus [ppm] |
| cpre,s | | on testiä edeltävä analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus [ppm] |
| cpost,z | | on testin jälkeen analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus [ppm] |
| cpost,s | | on testin jälkeen analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus [ppm] |
| cgas | | on näytekaasun pitoisuus [ppm] |

cref,z

on nollakaasun vertailupitoisuus (yleensä nolla) [ppm]

cref,s

on vertailukaasun vertailupitoisuus [ppm]

cpre,z

on testiä edeltävä analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus [ppm]

cpre,s

on testiä edeltävä analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus [ppm]

cpost,z

on testin jälkeen analysaattorin antama nollakaasun pitoisuus [ppm]

cpost,s

on testin jälkeen analysaattorin antama vertailukaasun pitoisuus [ppm]

cgas

on näytekaasun pitoisuus [ppm]

5.2   Kuiva-märkäkorjaus

Jos päästöt mitataan kuivana, mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpitoisuuksiksi seuraavasti:

Formula

jossa

| c
  wet | | on epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia] |
| --- | --- | --- |
| c
  dry | | on epäpuhtauden kuivapitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia] |
| k
  w | | on kuiva-märkäkorjauskerroin. |

c
  wet

on epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]

c
  dry

on epäpuhtauden kuivapitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]

k
  w

on kuiva-märkäkorjauskerroin.

Lasketaan arvo k
  w seuraavalla yhtälöllä:

Formula

jossa

Formula

jossa

| H
  a | | on imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2 | | on kuiva CO2-pitoisuus [%] |
| c
  CO | | on kuiva CO-pitoisuus [%] |
| α | | on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C) |

H
  a

on imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa]

c
  CO2

on kuiva CO2-pitoisuus [%]

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus [%]

α

on vedyn moolisuhde polttoaineessa (H/C)

5.3   NOx-arvon korjaaminen ympäristön kosteuden ja lämpötilan mukaisesti

NOx-päästöarvoa ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden mukaisesti.

5.4   Negatiivisten päästötulosten korjaaminen

Negatiivisia hetkellisiä tuloksia ei korjata.

6.   Hetkellisten pakokaasun kaasumaisten komponenttien määrittäminen

6.1   Johdanto

Raakapakokaasun komponentit mitataan lisäyksessä 5 kuvailluilla mittaus- ja näytteenottoanalysaattoreilla. Komponenttien raakapitoisuudet mitataan lisäyksen 4 mukaisesti. Tiedot aikakorjataan ja yhdenmukaistetaan ajallisesti 3 kohdan mukaisesti.

6.2   NMHC- ja CH4-pitoisuuksien laskeminen

Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC-pitoisuuden laskeminen riippuu nolla- ja vertailusäädössä käytettävästä kalibrointikaasusta ja -menetelmästä. Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analysaattoria ilman NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla tai propaanilla ja typellä tavalliseen tapaan. Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n kanssa, voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:

| a) | propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n |
| --- | --- |

a)

propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n

| b) | metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi. |
| --- | --- |

b)

metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi.

On erittäin suositeltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kulkevalla metaani-ilmaseoksella.

Menetelmässä a lasketaan CH4- ja NMHC-pitoisuus seuraavasti:

Formula

Formula

Menetelmässä b lasketaan CH4- ja NMHC-pitoisuus seuraavasti:

Formula

Formula

jossa

| c
  HC(w/oNMC) | | on HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1] |
| --- | --- | --- |
| c
  HC(w/NMC) | | on HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 kulkee NMC:n läpi [ppmC1] |
| r
  h | | on lisäyksessä 5 olevan 4.3.3 kohdan b alakohdassa määritetty hiilivetyvastekerroin |
| E
  M | | on lisäyksessä 5 olevan 4.3.4 kohdan a alakohdassa määritetty metaanihyötysuhde |
| E
  E | | on lisäyksessä 5 olevan 4.3.4 kohdan b alakohdassa määritetty etaanihyötysuhde. |

c
  HC(w/oNMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 ohittaa NMC:n [ppmC1]

c
  HC(w/NMC)

on HC-pitoisuus, kun CH4 tai C2H6 kulkee NMC:n läpi [ppmC1]

r
  h

on lisäyksessä 5 olevan 4.3.3 kohdan b alakohdassa määritetty hiilivetyvastekerroin

E
  M

on lisäyksessä 5 olevan 4.3.4 kohdan a alakohdassa määritetty metaanihyötysuhde

E
  E

on lisäyksessä 5 olevan 4.3.4 kohdan b alakohdassa määritetty etaanihyötysuhde.

Jos metaani-FID kalibroidaan erottimella (menetelmä b), lisäyksessä 5 olevan 4.3.4 kohdan a alakohdassa määritetty metaanimuunnoksen tehokkuus on nolla. NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama kuin kaikkien hiilivetyjen tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta.

7.   Pakokaasun massavirran määrittäminen

7.1   Johdanto

Hetkellisten massapäästöjen laskeminen 8 ja 9 kohdan mukaisesti edellyttää pakokaasun massavirran määrittämistä. Pakokaasun massavirta on määritettävä käyttäen jotakin lisäyksessä 5 olevassa 7.2 kohdassa esitettyä suoraa mittausmenetelmää. Pakokaasun massavirta voidaan vaihtoehtoisesti laskea tämän lisäyksen 7.2–7.4 kohdassa kuvatulla tavalla.

7.2   Laskentamenetelmä, jossa käytetään ilman massavirtaa ja polttoaineen massavirtaa

Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea ilman ja polttoaineen massavirroista seuraavasti:

Formula

jossa

| q

  mew,i | | on hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| q

  maw,i | | on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s] |
| q

  mf,i | | on hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]. |

q

  mew,i

on hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s]

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]

q

  mf,i

on hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s].

Jos ilman massavirta ja polttoaineen massavirta tai pakokaasun massavirta määritetään ECU:n antamasta lukemasta, pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 5 olevassa 3 kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 6 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimukset.

7.3   Laskentamenetelmä, jossa käytetään ilman massavirtaa ja ilman ja polttoaineen suhdetta

Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea ilman massavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta seuraavasti:

Formula

jossa

Formula

Formula

jossa

| q

  maw,i | | on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | | on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg] |
| λ
  i | | on hetkellinen ilman ylimäärä |
| c
  CO2 | | on kuiva CO2-pitoisuus [%] |
| c
  CO | | on kuiva CO-pitoisuus [ppm] |
| c
  HCw | | on märkä HC-pitoisuus [ppm] |
| α | | on vedyn moolisuhde (H/C) |
| β | | on hiilen moolisuhde (C/C) |
| γ | | on rikin moolisuhde (S/C) |
| δ | | on typen moolisuhde (N/C) |
| ε | | on hapen moolisuhde (O/C) |

q

  maw,i

on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]

A/F
  st

on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg]

λ
  i

on hetkellinen ilman ylimäärä

c
  CO2

on kuiva CO2-pitoisuus [%]

c
  CO

on kuiva CO-pitoisuus [ppm]

c
  HCw

on märkä HC-pitoisuus [ppm]

α

on vedyn moolisuhde (H/C)

β

on hiilen moolisuhde (C/C)

γ

on rikin moolisuhde (S/C)

δ

on typen moolisuhde (N/C)

ε

on hapen moolisuhde (O/C)

Kertoimet viittaavat polttoaineeseen, jonka koostumus on Cβ Hα Oε Nδ Sγ. Hiilipohjaisissa polttoaineissa β = 1. HC-päästöjen pitoisuus on tyypillisesti pieni, ja se voidaan jättää huomiotta laskettaessa arvoa λ
  i.

Jos ilman massavirta ja ilman ja polttoaineen suhde määritetään ECU:n antamasta lukemasta, pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 5 olevassa 3 kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 6 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimukset.

7.4   Laskentamenetelmä, jossa käytetään polttoaineen massavirtaa ja ilman ja polttoaineen suhdetta

Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea polttoainevirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta (laskennassa käytetään arvoja A/Fst ja λ
  i 7.3 kohdan mukaisesti) seuraavasti:

Formula

Formula

Pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 5 olevassa 3 kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 6 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimukset.

8.   Kaasumaisten komponenttien hetkellisten massapäästöjen laskeminen

Hetkelliset massapäästöt [g/s] määritetään kertomalla tarkasteltavan epäpuhtauden hetkellinen pitoisuus [ppm] hetkellisellä pakokaasun massavirralla [kg/s] – molemmat korjattuina ja yhdenmukaistettuina muunnosajan kanssa – ja vastaavalla taulukossa A7/1 annetulla arvolla u. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalta, komponenttien hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä 5.1 kohdan mukainen kuiva-märkäkorjaus ennen muita laskelmia. Kaikkiin seuraaviin tietojen evaluointeihin on sisällytettävä mahdolliset negatiiviset hetkelliset päästöarvot. Parametrien arvot on otettava huomioon laskettaessa hetkellisiä päästöjä [g/s], jotka on saatu analysaattorista, virtausmittarista, anturista tai ECU:sta. Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

| m
  gas,i | | on pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s] |
| --- | --- | --- |
| u
  gas | | on pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheyden ja pakokaasun kokonaistiheyden suhde taulukossa A7/1 luetellun mukaisesti |
| c
  gas,i | | on pakokaasun kaasukomponentin (gas) mitattu pitoisuus [ppm] |
| q

  mew,i | | on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s] |
| gas | | on vastaava komponentti |
| i | | on mittauksen numero |

m
  gas,i

on pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s]

u
  gas

on pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheyden ja pakokaasun kokonaistiheyden suhde taulukossa A7/1 luetellun mukaisesti

c
  gas,i

on pakokaasun kaasukomponentin (gas) mitattu pitoisuus [ppm]

q

  mew,i

on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s]

gas

on vastaava komponentti

i

on mittauksen numero

Taulukko A7/1

Raakapakokaasun u-arvot, jotka kuvaavat pakokaasun komponentin tai epäpuhtauden i [kg/m3] ja pakokaasun tiheyksien [kg/m3] suhdetta

| Polttoaine | ρ
  e [kg/m3] | Komponentti tai epäpuhtaus i |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,052 | 1,249 | (30) | 1,9630 | 1,4276 | 0,715 |
| u
  gas
   (31), (35)) |
| Diesel (B0) | 1,2893 | 0,001593 | 0,000969 | 0,000480 | 0,001523 | 0,001108 | 0,000555 |
| Diesel (B5) | 1,2893 | 0,001593 | 0,000969 | 0,000480 | 0,001523 | 0,001108 | 0,000555 |
| Diesel (B7) | 1,2894 | 0,001593 | 0,000969 | 0,000480 | 0,001523 | 0,001108 | 0,000555 |
| Etanoli (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (32) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528  (33) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaani | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaani | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (34) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Bensiini (E0) | 1,2910 | 0,001591 | 0,000968 | 0,000480 | 0,001521 | 0,001106 | 0,000554 |
| Bensiini (E5) | 1,2897 | 0,001592 | 0,000969 | 0,000480 | 0,001523 | 0,001108 | 0,000555 |
| Bensiini (E10) | 1,2883 | 0,001594 | 0,000970 | 0,000481 | 0,001524 | 0,001109 | 0,000555 |
| Etanoli (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Polttoaine

ρ
  e [kg/m3]

Komponentti tai epäpuhtaus i

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,052

1,249

(30)

1,9630

1,4276

0,715

u
  gas
   (31), (35))

Diesel (B0)

1,2893

0,001593

0,000969

0,000480

0,001523

0,001108

0,000555

Diesel (B5)

1,2893

0,001593

0,000969

0,000480

0,001523

0,001108

0,000555

Diesel (B7)

1,2894

0,001593

0,000969

0,000480

0,001523

0,001108

0,000555

Etanoli (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (32)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528  (33)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaani

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaani

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (34)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Bensiini (E0)

1,2910

0,001591

0,000968

0,000480

0,001521

0,001106

0,000554

Bensiini (E5)

1,2897

0,001592

0,000969

0,000480

0,001523

0,001108

0,000555

Bensiini (E10)

1,2883

0,001594

0,000970

0,000481

0,001524

0,001109

0,000555

Etanoli (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

9.   Päästöjen hetkellisten hiukkasmäärien laskeminen

Päästöjen hetkelliset hiukkasmäärät [hiukkasia/s] määritetään siten, että tarkasteltavan epäpuhtauden hetkellinen pitoisuus [hiukkasia/cm3] kerrotaan hetkellisellä pakokaasun massavirralla [kg/s] – molemmat korjattuna ja yhdenmukaistettuna muunnosajan kanssa – ja jaetaan taulukon A7/1 mukaisella tiheydellä [kg/m3]. Kaikkiin seuraaviin tietojen evaluointeihin on tapauksen mukaan sisällytettävä negatiiviset päästöarvot. Hetkellisten päästöjen laskemisessa on otettava huomioon kaikki edellisessä vaiheessa saatujen tulosten merkitykselliset numerot. Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:

Formula

jossa

| PNi | | on hiukkasmäärävirta [hiukkasia/s] |
| --- | --- | --- |
| cPN,i | | on mitattu hiukkaspitoisuus [#/m3] normalisoituna lämpötilassa 0 °C |
| qmew,i | | on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s] |
| ρe | | on pakokaasun tiheys [kg/m3] lämpötilassa 0 °C (ks. taulukko A7/1). |

PNi

on hiukkasmäärävirta [hiukkasia/s]

cPN,i

on mitattu hiukkaspitoisuus [#/m3] normalisoituna lämpötilassa 0 °C

qmew,i

on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s]

ρe

on pakokaasun tiheys [kg/m3] lämpötilassa 0 °C (ks. taulukko A7/1).

10.   Tietojenvaihto

Tietojenvaihto: Mittausjärjestelmien ja tietojenarviointiohjelmiston välinen tietojenvaihto on toteutettava komission käyttöön asettamaa standardoitua tietojenvaihtotiedostoa käyttäen.6

Tietojen esikäsittely (esimerkiksi 3 kohdan mukainen aikakorjaus, lisäyksessä 4 olevan 4.7 kohdan mukainen ajoneuvon nopeuden korjaaminen tai lisäyksessä 4 olevan 6.5 kohdan mukainen GNSS:n antaman ajoneuvon nopeussignaalin korjaaminen) on tehtävä mittausjärjestelmien valvontaohjelmistolla ja saatettava päätökseen ennen tietojenvaihtotiedoston luomista.

”Lisäys 8

Koko ajomatkan pätevyyden arviointi liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä

1.   Johdanto

Koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet arvioidaan liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä. Testi jakautuu osiin (määritysjaksoihin, ”windows”), ja niitä seuraavan analyysin tarkoituksena on määrittää, onko ajomatka pätevä RDE-tarkoituksiin. Määritysjaksojen ”normaalisuus” arvioidaan vertaamalla niiden ajomatkakohtaisia CO2-päästöjä vertailukäyrään, joka on saatu WLTP-testin mukaisesti mitatuista ajoneuvon CO2-päästöistä.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

Indeksi (i) tarkoittaa aika-askelta.

Indeksi (j) tarkoittaa määritysjaksoa.

Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, ls = pieni nopeus, ms = keskinopea, hs = suuri nopeus) tai CO2-ominaiskäyrää (characteristic curve, cc).

| a
  1,b
  1 | - | CO2-ominaiskäyrän kertoimet |
| --- | --- | --- |
| a
  2,b
  2 | - | CO2-ominaiskäyrän kertoimet |
| M

  CO2 | - | CO2 -massa [g] |
| M

  CO2j | - | CO2 -massa määritysjaksolla j [g] |
| t

  i | - | kokonaisaika aika-askeleessa i [s] |
| t

  t | - | testin kesto [s] |
| v

  i | - | ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h] |
| | - | ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla j [km/h] |
| tol
  1H | - | ajoneuvon CO2 -ominaiskäyrän ylempi toleranssi [%] |
| tol
  1L | - | ajoneuvon CO2 -ominaiskäyrän alempi toleranssi [%] |

a
  1,b
  1

-

CO2-ominaiskäyrän kertoimet

a
  2,b
  2

-

CO2-ominaiskäyrän kertoimet

M

  CO2

-

CO2 -massa [g]

M

  CO2j

-

CO2 -massa määritysjaksolla j [g]

t

  i

-

kokonaisaika aika-askeleessa i [s]

t

  t

-

testin kesto [s]

v

  i

-

ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]

Formula

-

ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla j [km/h]

tol
  1H

-

ajoneuvon CO2 -ominaiskäyrän ylempi toleranssi [%]

tol
  1L

-

ajoneuvon CO2 -ominaiskäyrän alempi toleranssi [%]

3.   Liikkuvat keskiarvon määritysjaksot

3.1   Keskiarvon määritysjakson määritteleminen

Lisäyksen 7 mukaisesti lasketut hetkelliset CO2 -päästöt on otettava huomioon käyttäen liikkuvan keskiarvon määritysjakson menetelmää, joka perustuu CO2 -massan vertailuarvoon.

CO2 -massan vertailuarvon käyttö esitetään kuvassa A8/2. Laskennan periaate on seuraava: Ajomatkakohtaisia RDE-mitattuja CO2-massapäästöjä ei lasketa koko tietosarjalle, vaan sen osille, joiden pituus määritetään niin, että ne vastaavat aina samaa osuutta sovellettavan WLTP-testin ajalta mitatusta ajoneuvon päästämästä CO2-massasta (kun kaikkia asianmukaisia korjauksia, kuten ATCT.tä, tapauksen mukaan, on sovellettu). Liikkuvan määritysjakson laskenta suoritetaan käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa tietojen näytteenottotiheyttä. Näitä tietosarjojen osia, joita käytetään laskettaessa ajoneuvon ajonaikaisia CO2-päästöjä ja ajoneuvon keskinopeutta, nimitetään jäljempänä olevissa kohdissa keskiarvon määritysjaksoiksi. Tässä kohdassa kuvattu laskenta aloitetaan ensimmäisestä kohdasta (eteenpäin) kuvassa A8/1 esitetyllä tavalla.

Seuraavia tietoja ei oteta huomioon CO2-massan, ajomatkan ja ajoneuvon keskinopeuden laskennassa kullakin keskiarvon määritysjaksolla:

instrumenttien määräaikaisen todentamisen aikana ja/tai nollavasteen poikkeaman todentamisen jälkeen saadut tiedot

ajoneuvon maanopeus, joka on pienempi kuin 1 km/h.

Laskenta aloitetaan, kun ajoneuvon maanopeus on suurempi tai yhtä suuri kuin 1 km/h, ja siihen sisältyvät ajotapahtumat, joiden aikana ei esiinny CO2-päästöjä ja joissa ajoneuvon maanopeus on suurempi tai yhtä suuri kuin 1 km/h.

Massapäästöt MCO2,j lasketaan integroimalla hetkelliset päästöt [g/s], jotka on määritetty lisäyksessä 7 esitetyllä tavalla.

Kuva A8/1

Ajoneuvon nopeus ajan funktiona – Keskiarvotetut päästöt ajan funktiona ensimmäisestä keskiarvon määritysjaksosta alkaen

Image 11

Kuva A8/2

CO2-massan määrittäminen keskiarvon määritysjaksojen perusteella

Image 12

Keskiarvon määritysjakson kesto (t
  2,j
   – t
  1,j
  ), kun j on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:

M

  CO
  2
  (t
  2,j
  ) – M

  CO
  2
  (t
  1,j
  ) ≥ M

  CO
  2,ref

jossa

M

  CO
  2
  (t
  i,j
  ) on CO2-massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan t

  i,j
  välillä [g]

M

  CO
  2,ref
  on CO2-massan vertailuarvo (puolet CO2-massasta, jonka ajoneuvo päästää sovellettavan WLTP-testin aikana).

Tyyppihyväksynnän yhteydessä CO2-vertailuarvo otetaan yksittäisen ajoneuvon WLTP-testin CO2-arvoista, jotka on saatu E-säännön nro 154 mukaisesti, asianmukaiset korjaukset mukaan lukien.

Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen tai markkinavalvontaan liittyviä testejä varten CO2-massan vertailuarvo otetaan yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta (36). OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa arvo otetaan varausta ylläpitävässä tilassa tehdystä WLTP-testistä.

t
  2,j
  on valittava niin, että

M

  CO
  2
  (t
  2,j
  – Δt) – M

  CO
  2
  (t
  1,j
  ) < M

  CO
  2,ref
  ≤ M

  CO
  2
  (t
  2,j
  ) – M

  CO
  2
  (t
  1,j
  )

jossa Δt on näytteenottojakso.

Määritysjaksojen CO2-massat
  Formula
  lasketaan integroimalla hetkelliset päästöt, jotka on laskettu lisäyksessä 7 esitetyllä tavalla.

3.2   Määritysjaksojen parametrien laskenta

| — | Kullekin 3.1 kohdan mukaisesti määritetylle määritysjaksolle lasketaan seuraavat: ajomatkakohtaiset CO2-päästöt MCO2,d,j |
| --- | --- |

—

Kullekin 3.1 kohdan mukaisesti määritetylle määritysjaksolle lasketaan seuraavat: ajomatkakohtaiset CO2-päästöt MCO2,d,j

| — | ajoneuvon keskinopeus

  . |
| --- | --- |

—

ajoneuvon keskinopeus
  Formula
  .

4.   Määritysjaksojen arviointi

4.1   Johdanto

Testiajoneuvon dynaamiset vertailuolosuhteet määritetään tyyppihyväksynnän yhteydessä tyyppi 1 -testissä määritetyistä ajoneuvon CO2-päästöistä keskinopeuden funktiona; tätä kutsutaan ”ajoneuvon CO2-ominaiskäyräksi”.

4.2   
  CO2-ominaiskäyrän vertailupisteet

Tyyppihyväksynnän yhteydessä arvot otetaan yksittäisen ajoneuvon WLTP-testin CO2-arvoista, jotka on saatu E-säännön nro 154 mukaisesti, asianmukaiset korjaukset mukaan lukien.

Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen tai markkinavalvontaan liittyviä testejä varten ajomatkakohtaiset CO2-päästöt, jotka otetaan huomioon vertailukäyrän määrittämiseksi tämän kappaleen mukaisesti, otetaan yksittäisen ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistuksesta.

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän määrittämisen edellyttämät vertailupisteet P1, P2 ja P3 vahvistetaan seuraavasti:

| 4.2.1 | Piste P1


  (keskinopeus WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessa)


  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-testin pienen nopeuden vaiheessa [g/km] |
| --- | --- |

4.2.1

Piste P1

Formula
  (keskinopeus WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessa)

Formula
  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-testin pienen nopeuden vaiheessa [g/km]

| 4.2.2 | Piste P2


  (keskinopeus WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa)


  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-testin suuren nopeuden vaiheessa [g/km] |
| --- | --- |

4.2.2

Piste P2

Formula
  (keskinopeus WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa)

Formula
  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-testin suuren nopeuden vaiheessa [g/km]

| 4.2.3 | Piste P3


  (keskinopeus WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa)


  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-testin erittäin suuren nopeuden vaiheessa [g/km] |
| --- | --- |

4.2.3

Piste P3

Formula
  (keskinopeus WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa)

Formula
  = ajoneuvon CO2-päästöt WLTP-testin erittäin suuren nopeuden vaiheessa [g/km]

4.3   CO2-ominaiskäyrän määrittäminen

Käyttäen 4.2 kohdassa määritettyjä vertailupisteitä ominaiskäyrän CO2-päästöt lasketaan keskinopeuden funktiona kahden lineaarisen jakson (P1, P2) ja (P2, P3) avulla. Jakso (P2, P3) on enintään 145 km/h ajoneuvon nopeutta kuvaavalla akselilla. Ominaiskäyrä määritetään seuraavilla yhtälöillä:

Jakso (P
  1,P
  2):

Formula

with:
  Formula

and:
  Formula

Jakso (P
  2,P
  3):

Formula

with:
  Formula

and:
  Formula

Kuva A8/3

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä ja toleranssit polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvoille

Image 13

Kuva A8/4

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä ja toleranssit OVC-HEV-ajoneuvoille

Image 14

4.4   Pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritysjakso

| 4.4.1 | Määritysjaksot luokitellaan keskinopeutensa perusteella pienen, keskinopean ja suuren nopeuden nopeusluokkaan. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.1.1 | Pienen nopeuden määritysjaksot
  Pienen nopeuden määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet

  ovat pienempiä kuin 45 km/h. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Pienen nopeuden määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet
  Formula
  ovat pienempiä kuin 45 km/h.

| 4.4.1.2 | Keskinopean nopeuden määritysjaksot
  Keskinopean nopeuden määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet

  ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 45 km/h ja pienempiä kuin 80 km/h.
  Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, ajoneuvon keskimääräiset nopeudet

  ovat keskinopean nopeuden määritysjaksoilla pienempiä kuin 70 km/h. |
| --- | --- |

4.4.1.2

Keskinopean nopeuden määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet
  Formula
  ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 45 km/h ja pienempiä kuin 80 km/h.

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, ajoneuvon keskimääräiset nopeudet
  Formula
  ovat keskinopean nopeuden määritysjaksoilla pienempiä kuin 70 km/h.

| 4.4.1.3 | Suuren nopeuden määritysjaksot
  Suuren nopeuden määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet

  ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 80 km/h ja pienempiä kuin 145 km/h.
  Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, ajoneuvon keskimääräiset nopeudet

  ovat suuren nopeuden määritysjaksoilla suurempia tai yhtä suuria kuin 70 km/h ja pienempiä kuin 90 km/h.

  Kuva A8/5


  Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä: pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritelmät (kuvassa polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta luokan N2 ajoneuvoja, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h


  Kuva A8/6


  Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä: pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritelmät (kuvassa OVC-HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta ajoneuvoja, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h |
| --- | --- |

4.4.1.3

Suuren nopeuden määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet
  Formula
  ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 80 km/h ja pienempiä kuin 145 km/h.

Kun kyse on ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, ajoneuvon keskimääräiset nopeudet
  Formula
  ovat suuren nopeuden määritysjaksoilla suurempia tai yhtä suuria kuin 70 km/h ja pienempiä kuin 90 km/h.

Kuva A8/5

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä: pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritelmät (kuvassa polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta luokan N2 ajoneuvoja, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h

Image 15

Kuva A8/6

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrä: pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritelmät (kuvassa OVC-HEV-ajoneuvojen osalta) lukuun ottamatta ajoneuvoja, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h

Image 16

| 4.5.1 | Ajomatkan pätevyyden arviointi |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.1.1 | Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän toleranssit
  Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän ylempi toleranssi on tol
  1H = 45 % pienen nopeuden ja tol
  1H = 40 % keskinopean ja suuren nopeuden osalta.
  Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän alempi toleranssi on tol
  1L = 25 % polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja tol
  1L = 100 % OVC-HEV-ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

4.5.1.1

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän ylempi toleranssi on tol
  1H = 45 % pienen nopeuden ja tol
  1H = 40 % keskinopean ja suuren nopeuden osalta.

Ajoneuvon CO2-ominaiskäyrän alempi toleranssi on tol
  1L = 25 % polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja tol
  1L = 100 % OVC-HEV-ajoneuvojen osalta.

| 4.5.1.2 | Testin pätevyyden arviointi
  Testi katsotaan päteväksi, kun vähintään 50 prosenttia pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritysjaksoista on CO2-ominaiskäyrälle määritettyjen toleranssien rajoissa.
  Kun kyse on NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvoista ja 50 prosentin vähimmäisvaatimus ylemmän toleranssin tol
  1H ja alemman toleranssin tol
  1L välillä ei täyty, ylempää toleranssia tol
  1H voidaan nostaa, kunnes sen arvo saavuttaa 50 prosenttia.
  Jos OVC-HEV-ajoneuvojen liikkuvia keskiarvon määritysjaksoja ei lasketa, koska polttomoottori ei käynnisty, testi on kuitenkin pätevä. |
| --- | --- |

4.5.1.2

Testi katsotaan päteväksi, kun vähintään 50 prosenttia pienen, keskinopean ja suuren nopeuden määritysjaksoista on CO2-ominaiskäyrälle määritettyjen toleranssien rajoissa.

Kun kyse on NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvoista ja 50 prosentin vähimmäisvaatimus ylemmän toleranssin tol
  1H ja alemman toleranssin tol
  1L välillä ei täyty, ylempää toleranssia tol
  1H voidaan nostaa, kunnes sen arvo saavuttaa 50 prosenttia.

Jos OVC-HEV-ajoneuvojen liikkuvia keskiarvon määritysjaksoja ei lasketa, koska polttomoottori ei käynnisty, testi on kuitenkin pätevä.

”Lisäys 9

Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden liiallisuuden tai puuttumisen arviointi

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan ajomatkan dynaamiset olosuhteet määrittämällä ajodynamiikan liiallisuus tai puuttuminen RDE-ajomatkan aikana.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

| a | – | kiihtyvyys [m/s2] |
| --- | --- | --- |
| ai | – | kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2] |
| apos | – | positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | – | positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m/s2] |
| ares | – | kiihtyvyyden resoluutio [m/s2] |
| di | – | matka aika-askeleessa i [m] |
| di,k | – | matka aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m] |
| indeksi (i) | – | diskreetti aika-askel |
| indeksi (j) | – | diskreetti aika-askel positiivisen kiihtyvyyden tiedostoissa |
| indeksi (k) | – | viittaa asianomaiseen luokkaan (t = yhteensä, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo) |
| Mk | – | otosten lukumäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun positiivinen kiihtyvyys on suurempi kuin 0,1 m/s2 |
| Nk | – | otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla ja koko ajomatkalla |
| RPAk | – | suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg*km)] |
| tk | – | kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja koko ajomatkan kesto [s] |
| v | – | ajoneuvon nopeus [km/h] |
| vi | – | ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h] |
| vi,k | – | ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [km/h] |
| (v × a)i | – | ajoneuvon todellinen nopeus kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg] |
| (v × a)j,k | – | ajoneuvon todellinen nopeus arvoa 0,1 m/s2 suurempaa positiivista kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa j ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg] |
| (v × apos)k-[95] | – | ajoneuvon nopeuden ja arvoa 0,1 m/s2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg] |
| | – | ajoneuvon keskimääräinen nopeus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [km/h] |

a

–

kiihtyvyys [m/s2]

ai

–

kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2]

apos

–

positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

–

positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m/s2]

ares

–

kiihtyvyyden resoluutio [m/s2]

di

–

matka aika-askeleessa i [m]

di,k

–

matka aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m]

indeksi (i)

–

diskreetti aika-askel

indeksi (j)

–

diskreetti aika-askel positiivisen kiihtyvyyden tiedostoissa

indeksi (k)

–

viittaa asianomaiseen luokkaan (t = yhteensä, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo)

Mk

–

otosten lukumäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun positiivinen kiihtyvyys on suurempi kuin 0,1 m/s2

Nk

–

otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla ja koko ajomatkalla

RPAk

–

suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg*km)]

tk

–

kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja koko ajomatkan kesto [s]

v

–

ajoneuvon nopeus [km/h]

vi

–

ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]

vi,k

–

ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [km/h]

(v × a)i

–

ajoneuvon todellinen nopeus kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg]

(v × a)j,k

–

ajoneuvon todellinen nopeus arvoa 0,1 m/s2 suurempaa positiivista kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa j ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg]

(v × apos)k-[95]

–

ajoneuvon nopeuden ja arvoa 0,1 m/s2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg]

Formula

–

ajoneuvon keskimääräinen nopeus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [km/h]

3   Ajomatkaa koskevat indikaattorit

3.1   Laskelmat

3.1.1   Tietojen esikäsittely

Dynaamiset parametrit, kuten kiihtyvyys, (v × aapos
  ) tai RPA, määritetään nopeussignaalilla, jonka tarkkuus on 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h, näytteenottotaajuudella 1 Hz. Muutoin kiihtyvyys määritetään tarkkuudella 0,01 m/s2 ja näytteenottotaajuudella 1 Hz. Tässä tapauksessa parametrissa (v × aapos
  ) käytettävän erillisen nopeussignaalin tarkkuuden on oltava vähintään 0,1 km/h. Nopeuskäyrä toimii perustana 3.1.2 ja 3.1.3 kohdassa kuvatuille lisälaskelmille ja jaottelulle (binning).

3.1.2   Laskenta parametreille matka, kiihtyvyys ja (v × a)

Tehdään seuraavat laskelmat koko aikaperusteiselle nopeuskäyrälle testitietojen alusta loppuun saakka.

Lasketaan matkan lisäys otosta kohti seuraavasti:

Formula

jossa

| di | | on matka aika-askeleessa i [m] |
| --- | --- | --- |
| ν
  i | | on ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h] |
| N
  t | | on otosten kokonaismäärä. |

di

on matka aika-askeleessa i [m]

ν
  i

on ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]

N
  t

on otosten kokonaismäärä.

Lasketaan kiihtyvyys seuraavasti:

Formula

jossa

| ai | | on kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2].
  Jos i = 1: vi–1
  = 0,
  jos i = Nt: vi+ 1 = 0. |
| --- | --- | --- |

ai

on kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2].

Jos i = 1: vi–1
  = 0,

jos i = Nt: vi+ 1 = 0.

Lasketaan ajoneuvon nopeuden ja kiihtyvyyden tulo seuraavasti:

Formula

jossa

| (v × a)i | | on ajoneuvon todellisen nopeuden ja kiihtyvyyden tulo aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg] |
| --- | --- | --- |

(v × a)i

on ajoneuvon todellisen nopeuden ja kiihtyvyyden tulo aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg]

3.1.3   Tulosten jaottelu (binning)

3.1.3.1   Tulosten jaottelu (binning)

Kun arvot ai
  ja (v × a)i
  on laskettu, asetetaan arvot vi
  , di
  , ai
  ja (v × a)i
  nousevaan järjestykseen ajoneuvon nopeuden mukaan.

Kaikki tiedostot, joissa vi
  ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi
  ≤ 90 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi
  > 90 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.

Kun kyse on luokan N2 ajoneuvoista, jotka on varustettu laitteella, joka rajoittaa ajoneuvon nopeuden arvoon 90 km/h, kaikki tiedostot, joissa vi
  ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi
  ≤ 80 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi
  > 80 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.

Tiedostojen, joissa kiihtyvyysarvo ai
  > 0,1 m/s2, määrän on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 100 kaikissa nopeusluokissa.

Lasketaan kussakin nopeusluokassa ajoneuvon keskimääräinen nopeus
  Formula
  seuraavasti:

Formula

jossa

| Nk | | on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla. |
| --- | --- | --- |

Nk

on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.

3.1.4   Arvon (v × apos)k-[95] laskeminen nopeusluokittain

Lasketaan arvojen (v × apos) 95. persentiili seuraavasti:

Asetetaan arvot (v × apos)i,k kussakin nopeusluokassa nousevaan järjestykseen kaikille tiedostoille, joissa ai,k
  > 0,1m/s2, ja määritetään näiden otosten kokonaismäärä Mk
  .

Asetetaan persentiiliarvot arvoille (v × apos)i,k, joissa ai,k
  > 0,1 m/s2, seuraavasti:

Pienin arvo (v × apos) saa persentiilin 1/Mk
  , toiseksi pienin persentiilin 2/Mk
  , kolmanneksi pienin persentiilin 3/Mk
  ja suurin persentiilin Mk/Mk = 100 %.

(v × apos)k-[95] on arvo (v × apos)j,k, jolloin j/Mk = 95 %. Jos j/Mk = 95 % ei toteudu, lasketaan arvo (v × apos)k-[95] lineaarisella interpoloinnilla perättäisistä otoksista j ja j+1, jolloin j/Mk
  < 95 % ja (j+1)/Mk > 95 %.

Lasketaan suhteellinen positiivinen kiihtyvyys nopeusluokittain seuraavasti:

Formula

jossa

| RPAk | | on suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg*km)] |
| --- | --- | --- |
| Mk | | on otosten määrä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun kiihtyvyys on positiivinen |
| Nk | | on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla. |

RPAk

on suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg*km)]

Mk

on otosten määrä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun kiihtyvyys on positiivinen

Nk

on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.

4.   Ajomatkan pätevyyden arviointi

4.1.1   Arvon (v × apos)k-[95] arviointi nopeusluokittain (v [km/h])

Jos
  Formula
  ≤ 74,6 km/h ja

(v × apos)k-[95] > (0,136 ×
  Formula
  - 14,44)

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula
  > 74,6 km/h ja

<(v × apos)k-[95] > (0,0742 ×
  Formula
  - 18,966)

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Valmistajan pyynnöstä ja vain sellaisten luokan N1 tai N2 ajoneuvojen tapauksessa, joiden tehon ja testimassan suhde on pienempi tai yhtä suuri kuin 44 W/kg:

Jos
  Formula
  ≤ 74,6 km/h ja

(v × apos)k-[95] > (0,136 ×
  Formula
  - 14,44)

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula
  > 74,6 km/h ja

(v × apos)k-[95] > (– 0,097 ×
  Formula
  - 31,365)

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

4.1.2   RPA:n arviointi nopeusluokittain

Jos
  Formula
  ≤ 94,05 km/h ja

RPAk
  < (– 0,0016
  Formula
  - 0,1755)

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula
  > 94,05 km/h ja RPAk
  < 0,025 toteutuu, ajomatka on pätemätön.

”Lisäys 10

Menettely PEMS-ajomatkan kumulatiivisen positiivisen korkeuseron määrittämiseksi

1.   Johdanto

Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään PEMS-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

| d(0) | — | matka ajomatkan alussa [m] |
| --- | --- | --- |
| d | — | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| d
  0 | — | kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m] |
| d
  1 | — | kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m] |
| d
  a | — | vertailureittipiste kohdassa d(0) [m] |
| d
  e | — | kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| d
  i | — | hetkellinen matka [m] |
| d
  tot | — | kokonaistestimatka [m] |
| h(0) | — | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta ajomatkan alussa tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| h(t) | — | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| h(d) | — | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| h(t-1) | — | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(0) | — | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(1) | — | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(t) | — | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(t-1) | — | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella] |
| hGNSS,i | — | GNSS:llä mitattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta [m merenpinnan yläpuolella] |
| hGNSS(t) | — | GNSS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| h
  int
  (d) | — | interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| h
  int,sm,1
  (d) | — | tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| h
  map
  (t) | — | topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| roadgrade,1(d) | — | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| roadgrade,2(d) | — | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d toisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| sin | — | trigonometrinen sinifunktio |
| t | — | testin alusta kulunut aika [s] |
| t0 | — | kulunut aika mittauskohdassa välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [s] |
| vi | — | ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h] |
| v(t) | — | ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h] |

d(0)

—

matka ajomatkan alussa [m]

d

—

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

d
  0

—

kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m]

d
  1

—

kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m]

d
  a

—

vertailureittipiste kohdassa d(0) [m]

d
  e

—

kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

d
  i

—

hetkellinen matka [m]

d
  tot

—

kokonaistestimatka [m]

h(0)

—

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta ajomatkan alussa tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

h(t)

—

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

h(d)

—

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

h(t-1)

—

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(0)

—

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(1)

—

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(t)

—

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(t-1)

—

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella]

hGNSS,i

—

GNSS:llä mitattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta [m merenpinnan yläpuolella]

hGNSS(t)

—

GNSS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

h
  int
  (d)

—

interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

h
  int,sm,1
  (d)

—

tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

h
  map
  (t)

—

topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

roadgrade,1(d)

—

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m]

roadgrade,2(d)

—

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d toisen tasoituksen jälkeen [m/m]

sin

—

trigonometrinen sinifunktio

t

—

testin alusta kulunut aika [s]

t0

—

kulunut aika mittauskohdassa välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [s]

vi

—

ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h]

v(t)

—

ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]

3.   Yleiset vaatimukset

RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero määritetään kolmen parametrin perusteella: ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta hGNSS,i
  [m merenpinnan yläpuolella] mitattuna GNSS:llä, ajoneuvon hetkellinen nopeus v
  i [km/h] kirjattuna taajuudella 1 Hz ja vastaava aika t [s] testin alusta mitattuna.

4.   Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskeminen

4.1   Yleistä

RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero lasketaan kaksivaiheisesti: i) korjataan tieto ajoneuvon hetkellisestä sijaintikorkeudesta merenpinnasta ja ii) lasketaan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.

4.2   Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen

Määritetään sijaintikorkeus merenpinnasta h(0) matkan alussa kohdassa d(0) GNSS:llä, ja tarkistetaan sen oikeellisuus topografisen kartan tietojen perusteella. Poikkeama saa olla enintään 40 m. Korjataan hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevat tiedot h(t), jos seuraava ehto toteutuu:

Formula

Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:

Formula

jossa

| h(t) | — | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja yleisen tarkistuksen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | — | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja yleisen tarkistuksen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| v(t) | — | ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h] |
| hcorr(t) | — | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(t-1) | — | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella] |

h(t)

—

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja yleisen tarkistuksen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

h(t-1)

—

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja yleisen tarkistuksen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

v(t)

—

ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]

hcorr(t)

—

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(t-1)

—

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella]

Kun korjaus on saatu päätökseen, laaditaan pätevä korkeustiedosto. Tätä tiedostoa käytetään kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskemiseen seuraavassa kuvatulla tavalla.

4.3   Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron lopullinen laskeminen

4.3.1   Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen

Lasketaan kumulatiivinen korkeusero 1 m:n spatiaalisella resoluutiolla saaduista tiedoista aloittaen ensimmäisestä, ajomatkan alussa d(0) tehdystä mittauksesta. Resoluutiolla 1 m saadut tietopisteet eli reittipisteet määrittävät ominaisuudet ovat matka-arvo d (esim. 0, 1, 2, 3 m...) ja sitä vastaava korkeus merenpinnasta h(d) [m merenpinnan yläpuolella].

Lasketaan kunkin tarkasteltavan reittipisteen d sijaintikorkeus merenpinnasta interpoloimalla hetkellisestä korkeudesta merenpinnasta hcorr(t) seuraavasti:

Formula

jossa

| hint(d) | — | interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | — | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(1) | — | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| d | — | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä d [m] |
| d0 | — | kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m] |
| d1 | — | kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m] |

hint(d)

—

interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(0)

—

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(1)

—

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

d

—

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä d [m]

d0

—

kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m]

d1

—

kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m]

4.3.2   Tietojen lisätasoitus

Tasoitetaan kullekin tarkasteltavalle reittipisteelle saatu korkeus merenpinnasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä, jossa d
  a on ensimmäinen ja d
  e viimeinen piste (kuva A10/1). Tehdään ensimmäinen tasoitus seuraavasti:

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

jossa

| roadgrade,1(d) | — | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | — | interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hint,sm,1(d) | — | tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| d | — | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| da | — | vertailureittipiste kohdassa d(0) [m] |
| de | — | kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |

roadgrade,1(d)

—

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m]

hint(d)

—

interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

hint,sm,1(d)

—

tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

d

—

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

da

—

vertailureittipiste kohdassa d(0) [m]

de

—

kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

Tehdään toinen tasoitus seuraavasti:

Formula

Formula

Formula

jossa

| roadgrade,2(d) | — | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä toisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | — | tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| d | — | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| da | — | vertailureittipiste kohdassa d(0) [m] |
| de | — | kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |

roadgrade,2(d)

—

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä toisen tasoituksen jälkeen [m/m]

hint,sm,1(d)

—

tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

d

—

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

da

—

vertailureittipiste kohdassa d(0) [m]

de

—

kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

Kuva A10/1

Menettely interpoloitujen korkeussignaalien tasoittamiseksi

Image 17

4.3.3   Lopullisen tuloksen laskeminen

Lasketaan koko ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot roadgrade,2(d). Tulos on hyvä normalisoida testin kokonaismatkalla d
  tot ja ilmaista metreinä kumulatiivista korkeuseroa sataa kilometriä kohti.

Lasketaan sen jälkeen ajoneuvon nopeus reittipisteessä vw kussakin tarkasteltavassa 1 metrin reittipisteessä.

Formula

Lasketaan sitten ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen korkeusero käyttämällä perustana ajoneuvon nopeutta kussakin tarkasteltavassa reittipisteessä: Kaikki tiedostot, joissa vw
  ≤ 60 km/h, kuuluvat ajomatkan kaupunkiosuuteen. Integroidaan kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot, jotka vastaavat kaupunkiajon tiedostoja.

Integroidaan kaupunkiajon tiedostoja vastaavien 1 metrin reittipisteiden lukumäärä ja muunnetaan se kilometreiksi, jotta määritetään kaupunkiajoa vastaava testimatka durban [km].

Lasketaan ajomatkan kaupunkiosuuden positiivinen kumulatiivinen korkeusero jakamalla kaupunkiosuuden positiivinen korkeusero kaupunkiajoa vastaavalla testimatkalla. Arvo ilmoitetaan muodossa korkeusero metreinä sataa ajokilometriä kohti.

”Lisäys 11

Lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen

1.   Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla lasketaan koko RDE-ajomatkan ja sen kaupunkiosuuden lopulliset epäpuhtauspäästöt.

2.   Symbolit, parametrit ja yksiköt

Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = koko matka, u = kaupunkiajo, 1–2 = WLTP-testin ensimmäiset kaksi vaihetta)

| ICk | on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo käyttää polttomoottoria |
| --- | --- |
| dICE,k | on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on käynnissä |
| dEV,k | on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna |
| MRDE,k | on ajomatkakohtaisten RDE-mitattujen kaasumaisten epäpuhtauksien lopullinen massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] |
| mRDE,k | on ajomatkakohtaisten kaasumaisten epäpuhtauksien massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] koko RDE-ajomatkalla ennen tämän lisäyksen mukaista korjausta |
| | on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km] |
| | on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km] |
| | on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta |
| rk | on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde |
| RFk | on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä |
| RFL1 | on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri |
| RFL2 | on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri |

ICk

on RDE-ajomatkan se osuus, jolla OVC-HEV-ajoneuvo käyttää polttomoottoria

dICE,k

on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on käynnissä

dEV,k

on RDE-ajomatkan se osuus [km], jolla OVC-HEV-ajoneuvon polttomoottori on sammutettuna

MRDE,k

on ajomatkakohtaisten RDE-mitattujen kaasumaisten epäpuhtauksien lopullinen massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km]

mRDE,k

on ajomatkakohtaisten kaasumaisten epäpuhtauksien massa [mg/km] tai hiukkasten lukumäärä [#/km] koko RDE-ajomatkalla ennen tämän lisäyksen mukaista korjausta

Formula

on RDE-ajomatkan aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km]

Formula

on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km]

Formula

on WLTC-syklin aikana päästetyn hiilidioksidin ajomatkakohtainen massa [g/km], kun kyse on varausta ylläpitävässä tilassa testatusta OVC-HEV-ajoneuvosta

rk

on RDE-testissä ja WLTP-testissä mitattujen CO2-päästöjen suhde

RFk

on RDE-ajomatkalle laskettu tulosten arviointitekijä

RFL1

on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion ensimmäinen parametri

RFL2

on tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion toinen parametri

3.   Välivaiheen RDE-päästötulosten laskeminen

Pätevien ajomatkojen välivaiheen RDE-tulokset lasketaan polttomoottori-, NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen osalta seuraavasti:

Kaikkien hetkellisten päästöjen tai pakokaasuvirran mittausten, jotka saadaan polttomoottorin ollessa kytkettynä pois toiminnasta, siten kuin tämän liitteen 2.5.2 kohdassa määritellään, arvoksi asetetaan nolla.

Sovelletaan tämän liitteen 5.1, 7.5 ja 7.6 kohdan mukaisia laajempiin olosuhteisiin liittyviä hetkellisten epäpuhtauspäästöjen korjauksia.

Koko RDE-ajomatka ja RDE-ajomatkan kaupunkiajo-osuus (k = t = koko matka, k = u = kaupunkiajo):

Formula

Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävän funktion parametrien RFL1
  ja RFL2
  arvot ovat seuraavat:

RFL1
  = 1.30 ja RFL2
  = 1.50

RDE-tulosten arviointitekijät RFk
  (k = t = koko matka, k = u = kaupunkiajo) määritetään funktioista, jotka esitetään 3.1 kohdassa polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen ja 3.2 kohdassa OVC-HEV-ajoneuvojen osalta. Menetelmästä esitetään graafinen kuvaus kuvassa A11/1, ja käytetyt matemaattiset kaavat löytyvät taulukosta A11/1.

Kuva A11/1

Tulosten arviointitekijän laskemiseen käytettävä funktio

Image 18

Taulukko A11/1

Tulosten arviointitekijöiden laskeminen

| Kun | tulosten arviointitekijä RFk on | jossa |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Kun

tulosten arviointitekijä RFk on

jossa

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

3.1   RDE-tulosten arviointitekijä polttomoottori- ja NOVC-HEV-ajoneuvoille

RDE-tulosten arviointitekijän arvo riippuu RDE-testin aikana mitattujen ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen ja samalla ajoneuvolla WLTP-validointitestissä mitattujen ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen suhteesta rk
  kaikki asianmukaiset korjaukset mukaan lukien.

Kaupunkiajopäästöjen osalta tarkastellaan WLTP-testin seuraavia vaiheita:

| a) | polttomoottoriajoneuvojen tapauksessa WLTC-syklin kaksi ensimmäistä vaihetta eli pienen ja keskinopean nopeuden vaiheet |
| --- | --- |

a)

polttomoottoriajoneuvojen tapauksessa WLTC-syklin kaksi ensimmäistä vaihetta eli pienen ja keskinopean nopeuden vaiheet

Formula

| b) | NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa koko WLTC-ajosykli. |
| --- | --- |

b)

NOVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa koko WLTC-ajosykli.

Formula

3.2   RDE-tulosten arviointitekijä OVC-HEV-ajoneuvoille

RDE-tulosten arviointitekijän arvo riippuu RDE-testin aikana mitattujen ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen ja sovellettavassa WLTP-testissä latausta ylläpitävässä tilassa mitattujen ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO2-päästöjen suhteesta rk
  kaikki asianmukaiset korjaukset mukaan lukien. Suhde rk
  korjataan suhteella, joka edustaa polttomoottorin käyttöä RDE-ajomatkalla ja WLTP-testissä, joka tehdään ajoneuvon ollessa varausta ylläpitävässä tilassa.

Kaupunkiajo tai koko ajomatka:

Formula

jossa ICk
  on polttomoottoria käyttäen ajettu kaupunkiajo-osuus tai koko ajomatka jaettuna kaupunkiajo-osuuden tai koko ajomatkan kokonaispituudella:

Formula

Polttomoottorin käyttö määritetään tämän liitteen 2.5.2 kohdan mukaisesti.

4.   Lopulliset RDE-päästötulokset, joissa otetaan huomioon PEMS-marginaali

Jotta voidaan ottaa huomioon PEMS-mittausten epävarmuus verrattuna sovellettavalla WLTP-testillä tehtyihin laboratoriomittauksiin, välituloksina saadut lasketut päästöarvot MRDE,k
  jaetaan arvolla 1 + marginpollutant.; marginpollutant määritellään taulukossa A11/2.

Kunkin epäpuhtauden PEMS-marginaali määritetään seuraavasti:

Taulukko A11/2

| Epäpuhtaus | Typen oksidien (NOx) massa | Hiukkasmäärä (PN) | Hiilimonoksidin (CO) massa | Kaikkien hiilivetyjen (THC) massa | Hiilivetyjen ja typen oksidien yhteenlaskettu massa (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marginpollutant | 0,10 | 0,34 | Ei vielä määritetty | Ei vielä määritetty | Ei vielä määritetty |

Epäpuhtaus

Typen oksidien (NOx) massa

Hiukkasmäärä (PN)

Hiilimonoksidin (CO) massa

Kaikkien hiilivetyjen (THC) massa

Hiilivetyjen ja typen oksidien yhteenlaskettu massa (THC + NOx)

Marginpollutant

0,10

0,34

Ei vielä määritetty

Ei vielä määritetty

Ei vielä määritetty

Kaikkien negatiivisten lopullisten tulosten arvoksi asetetaan nolla.

Sovelletaan kaikkia tämän liitteen 5.3.4 kohdan mukaisesti sovellettavia Ki-kertoimia.

Nämä arvot katsotaan NOx:n ja hiukkasmäärän lopullisiksi RDE-päästötuloksiksi.

”Lisäys 12

VALMISTAJAN TODISTUS RDE-PÄÄSTÖJEN VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA

Valmistajan todistus siitä, että todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevat vaatimukset täyttyvät

(Valmistaja): .............................................................................

(Valmistajan osoite): ....................................................................

todistaa, että

tämän todistuksen liitteessä luetellut ajoneuvotyypit täyttävät asetuksen (EU) N:o 2017/1151 liitteessä III A olevassa 3.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset kaikkien edellä olevan liitteen vaatimusten mukaisesti tehtyjen pätevien RDE-testien osalta.

Tehty [......................... (paikka)]

[ (päivämäärä)]

[...].[...]

...............................................

(Valmistajan edustajan leima ja allekirjoitus)

Liite:

| — | Luettelo ajoneuvotyypeistä, joita tämä todistus koskee. |
| --- | --- |

—

Luettelo ajoneuvotyypeistä, joita tämä todistus koskee.

| — | Luettelo kunkin ajoneuvotyypin osalta ilmoitetuista suurimmista RDE-arvoista, jotka ilmaistaan tapauksen mukaan yksikkönä mg/km tai hiukkasmääränä/km. |
| --- | --- |

—

Luettelo kunkin ajoneuvotyypin osalta ilmoitetuista suurimmista RDE-arvoista, jotka ilmaistaan tapauksen mukaan yksikkönä mg/km tai hiukkasmääränä/km.

---

(1)  Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 85 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyväksymistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta (EUVL L 323, 7.11.2014, s. 52).

1

(2)  Termiä ”hiukkaset” käytetään tavanomaisesti aineesta, jota luonnehditaan (mitataan) ilmassa (suspendoitunut aine, particle), ja laskeutuneesta aineesta (particulate).

2

(3)  NT pyöristetään seuraavaksi suurempaan kokonaislukuun.

3

(4)  Jos PEMS-testiperheessä on vain yksi ajoneuvon päästötyyppi, tyyppihyväksyntäviranomainen päättää, tehdäänkö ajoneuvolle kuuma- vai kylmäkäynnistystesti.

4

(5)  1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 12 Itävalta, 13 Luxemburg, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 23 Kreikka, 24 Irlanti. 25 Kroatia, 26 Slovenia, 27 Slovakia, 29 Viro, 32 Latvia, 34 Bulgaria, 36 Liettua, 49 Kypros, 50 Malta.

5

(6)  E-sääntö nro 154 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin on kyse kriteeripäästöistä, hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta ja/tai sähköenergiankulutuksen ja sähköisen toimintasäteen mittaamisesta (WLTP) [2022/2124] (EUVL L 290, 10.11.2022, s. 1).

6

(7)  Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 98/70/EY muuttamisesta bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimusten osalta sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisen osalta, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimusten osalta ja direktiivin 93/12/ETY kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88).

7

(8)  Saatavilla CIRCABC:n sivustolla https://circabc.europa.eu/ui/group/f4243c55-615c-4b70-a4c8-1254b5eebf61/library/a0be83ba-89bd-4499-8189-2696362d2f72?p=1

8

(9)  Voidaan käyttää useita parametrilähteitä.

9

(10)  Mitataan kosteana tai korjataan lisäyksessä 7 olevan 5.1 kohdan mukaisesti.

10

(11)  Parametri on pakollinen vain, jos raja-arvojen noudattamista koskeva mittaus vaaditaan.

11

(12)  Voidaan laskea THC- ja CH4-pitoisuuksista lisäyksessä 7 olevan 6.2 kohdan mukaisesti.

12

4

(13)  Voidaan laskea mitatuista NO- ja NO2-pitoisuuksista.

13

2

(14)  Menetelmä valitaan tämän lisäyksen 4.7 kohdan mukaisesti.

14

(15)  Määritetään vain, jos on tarpeen todentaa ajoneuvon tila ja käyttöolosuhteet.

15

(16)  Lähteeksi suositellaan ilmanpaineanturia.

16

(17)  Määritetään vain, jos pakokaasun massavirran laskemiseen käytetään epäsuoria menetelmiä lisäyksessä 7 olevan 7.2 ja 7.4 kohdan mukaisesti.

17

(18)  Jos nollapoikkeama on sallituissa rajoissa, analysaattori voidaan nollata ennen vertailuvasteen todentamista.

18

(19)  Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi.

19

(20)  Valinnainen parametri.

20

(21)  Lineaarisuustarkastus on varmennettava tämän lisäyksen 6.2 kohdan määritelmän mukaisilla nokimaisilla hiukkasilla.

21

(22)  Päivitetään virheen etenemistä ja jäljitettävyyttä kuvaavien taulukkojen perusteella.

22

(23)  Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi.

23

(24)  Tarkkuuden on oltava 0,02 prosenttia lukemasta, jos lasketaan ilmavirta ja pakokaasun massavirta polttoainevirrasta lisäyksessä 7 olevan 7 kohdan mukaisesti.

24

(25)  Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi.

25

(26)  Vaatimus koskee vain nopeusanturia. Jos sellaisten parametrien kuin kiihtyvyyden, nopeuden ja positiivisen kiihtyvyyden tulon tai suhteellisen positiivisen kiihtyvyyden (RPA) määrittämisessä käytetään ajoneuvon nopeutta, nopeussignaalin tarkkuuden on oltava 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h ja näytteenottotaajuuden 1 Hz. Tarkkuusvaatimus voidaan täyttää käyttämällä pyörän pyörimisnopeussignaalia.

26

(27)  Sovelletaan vain, jos ajoneuvon nopeus määritetään ECU-yksiköllä. Sallitun toleranssin noudattamiseksi voidaan mukauttaa ECU-yksikön antamia ajoneuvon nopeusmittauksia validointitestin tulosten perusteella.

27

(28)  Parametri on pakollinen vain, jos raja-arvojen noudattamista koskeva mittaus vaaditaan.

28

(29)  Hiukkasmittausohjelmassa (PMP) käytettävä järjestelmä.

29

(30)  polttoaineen mukaisesti

30

(31)  kun λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa

31

λ

(32)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %, H = 22–25 %, N = 0–12 %

32

u

(33)  NMHC:n perustana CH2.93 (THC:n kokonaismäärän osalta käytetään CH4:n u
  gas-kerrointa)

33

2.93

4

u

gas

(34)  
  u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C3 = 70–90 %, C4 = 10–30 %

34

u

3

4

(35)  ugas on yksikötön parametri. ugas-arvoissa yksiköt on muunnettu, jotta hetkelliset päästöt saadaan oikeina mittayksikköinä [g/s].

35

gas

gas

(36)  Siten kuin se esitetään asetuksen (EU) 2020/638 liitteessä VIII.

36

---

LIITE IV

Korvataan asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä II oleva 2.3 kohta seuraavasti:

| ”2.3 | Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvo H määritellään E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 4.2.1.1.1 kohdan mukaisesti. Interpolointimenetelmää käytettäessä sovelletaan E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa annettuja ajoneuvojen L ja H määritelmiä. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuuluvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7a tai 7b määräysten mukaisesti.” |
| --- | --- |

”2.3

Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvo H määritellään E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 4.2.1.1.1 kohdan mukaisesti. Interpolointimenetelmää käytettäessä sovelletaan E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa annettuja ajoneuvojen L ja H määritelmiä. Valmistaja voi vaihtoehtoisesti käyttää ajovastuksia, jotka on määritetty interpolointiperheeseen kuuluvalle ajoneuvolle E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksen 7a tai 7b määräysten mukaisesti.”

---

LIITE V

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite VI seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   YLEISET VAATIMUKSET

  Tyyppi 4 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännössä nro 154 olevan 6.6 kohdan vaatimuksia. Raja-arvona käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 3 esitettyä arvoa.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   YLEISET VAATIMUKSET

Tyyppi 4 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännössä nro 154 olevan 6.6 kohdan vaatimuksia. Raja-arvona käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 3 esitettyä arvoa.”

| 2) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   TEKNISET VAATIMUKSET

  Tyyppi 4 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännön nro 154 liitteen C3 vaatimuksia.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   TEKNISET VAATIMUKSET

Tyyppi 4 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännön nro 154 liitteen C3 vaatimuksia.”

| 3) | Kumotaan 4, 5 ja 6 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 4, 5 ja 6 kohta.

| 4) | Kumotaan lisäys 1. |
| --- | --- |

4)

Kumotaan lisäys 1.

---

LIITE VI

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite VII seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:


  ”1.1 | Tässä liitteessä kuvataan testit, joilla tarkastetaan pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyys E-säännön nro 154 liitteen C4 mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:

”1.1

Tässä liitteessä kuvataan testit, joilla tarkastetaan pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyys E-säännön nro 154 liitteen C4 mukaisesti.”

| 2) | Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:


  ”2.1 | Tyyppi 5 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännössä nro 154 olevan 6.7 kohdan vaatimuksia.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”2.1

Tyyppi 5 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännössä nro 154 olevan 6.7 kohdan vaatimuksia.”

| 3) | Kumotaan 2.2, 2.3 ja 2.4 kohta. |
| --- | --- |

3)

Kumotaan 2.2, 2.3 ja 2.4 kohta.

| 4) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:


  ”3. | Tyyppi 5 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännön nro 154 liitteen C4 vaatimuksia.” |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Tyyppi 5 -testin suorittamisen teknisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännön nro 154 liitteen C4 vaatimuksia.”

---

LIITE VII

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite VIII seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:


  ”2.1 | E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.5 kohdassa esitettyjä tyyppi 6 -testin suorittamista koskevia yleisiä vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”2.1

E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.5 kohdassa esitettyjä tyyppi 6 -testin suorittamista koskevia yleisiä vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.”

| 2) | Lisätään 2.3 kohta seuraavasti.


  ”2.3 | Korvataan E-säännössä nro 83 oleva 5.3.5.1 kohta seuraavasti: ”5.3.5.1 Tämä testi on suoritettava kaikille kohdassa 1 tarkoitetuille ajoneuvoille lukuun ottamatta puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja” ”. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 2.3 kohta seuraavasti.

”2.3

Korvataan E-säännössä nro 83 oleva 5.3.5.1 kohta seuraavasti: ”5.3.5.1 Tämä testi on suoritettava kaikille kohdassa 1 tarkoitetuille ajoneuvoille lukuun ottamatta puristussytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja” ”.

| 3) | Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:


  ”3.3 | Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvo H määritellään E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 4.2.1.1.1 kohdan mukaisesti. Interpolointimenetelmää käytettäessä sovelletaan E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa annettuja ajoneuvojen L ja H määritelmiä. Dynamometri säädetään ajoneuvon toiminnan simuloimiseksi tiellä lämpötilassa – 7 °C. Säätö voi perustua lämpötilassa – 7 °C vaikuttavien ajovastusvoimien profiilin määrittämiseen. Määritettyä ajovastusta voidaan vaihtoehtoisesti säätää 10 prosenttia lyhyemmän vapaa rullaus -ajan mukaan. Tutkimuslaitos voi hyväksyä käytettäväksi muita menetelmiä ajovastuksen määrittämiseksi.” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 3.3 kohta seuraavasti:

”3.3

Käytetään ajoneuvon L (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvoa L ei ole, käytetään ajoneuvon H ajovastusta. Ajoneuvo H määritellään E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 4.2.1.1.1 kohdan mukaisesti. Interpolointimenetelmää käytettäessä sovelletaan E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevassa 4.2.1.1.2 kohdassa annettuja ajoneuvojen L ja H määritelmiä. Dynamometri säädetään ajoneuvon toiminnan simuloimiseksi tiellä lämpötilassa – 7 °C. Säätö voi perustua lämpötilassa – 7 °C vaikuttavien ajovastusvoimien profiilin määrittämiseen. Määritettyä ajovastusta voidaan vaihtoehtoisesti säätää 10 prosenttia lyhyemmän vapaa rullaus -ajan mukaan. Tutkimuslaitos voi hyväksyä käytettäväksi muita menetelmiä ajovastuksen määrittämiseksi.”

---

LIITE VIII

Korvataan asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä IX oleva A osa seuraavasti:

”A.   VERTAILUPOLTTOAINEET

Käytetään E-säännön nro 154 liitteessä B3 vahvistettuja vertailupolttoaineiden eritelmiä.”

---

LIITE IX

”LIITE XI

Moottoriajoneuvojen sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)

1.   JOHDANTO

| 1.1 | Tässä liitteessä esitetään moottoriajoneuvojen päästöjen rajoittamiseen liittyvien sisäisten valvontajärjestelmien (OBD-järjestelmien) toiminta. |
| --- | --- |

1.1

2.   YLEISET VAATIMUKSET

Tässä liitteessä sovelletaan E-säännössä nro 154 olevassa 6.8 kohdassa vahvistettuja OBD-järjestelmiä koskevia vaatimuksia.

3.   OBD-JÄRJESTELMIEN PUUTTEITA KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET

| 3.1 | 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut OBD-järjestelmien puutteita koskevat hallinnolliset määräykset ovat seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 154 liitteessä C5 olevassa 4 kohdassa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | E-säännön nro 154 liitteessä C5 olevan 4.2.2 kohdan viittausta ”OBD-järjestelmää koskeviin päästörajoihin” on pidettävä viittauksena E-säännön nro 154 kohdan 6.8.2 taulukossa 4A esitettyihin OBD-järjestelmää koskeviin päästörajoihin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | E-säännön nro 154 liitteessä C5 olevan 4.6 kohdan toisella alakohdalla tarkoitetaan seuraavaa:

  ”Tyyppihyväksyntäviranomainen ilmoittaa puutteen hyväksymistä koskevasta päätöksestään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

3.3

”Tyyppihyväksyntäviranomainen ilmoittaa puutteen hyväksymistä koskevasta päätöksestään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”

4.   TEKNISET VAATIMUKSET

Tässä liitteessä sovelletaan E-säännössä nro 154 olevissa 3.10, 4, 5.10 ja 6.8 kohdassa ja liitteessä C5 esitettyjä OBD-järjestelmiä koskevia määritelmiä, vaatimuksia ja testejä, Käytönaikaista tehokkuutta koskevat vaatimukset määritellään lisäyksessä 1.

”Lisäys 1

KÄYTÖNAIKAINEN TEHOKKUUS

1.1.   Yleiset vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä 1.1.1–1.1.6 kohdassa esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.

| 1.1.1 | E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.5 kohdan vaatimuksilla tarkoitetaan seuraavaa:
  Uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.4.7 kohdan mukaisesti vaaditun valvonnan IUPR-luvun on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,1 kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvistetuista päivämääristä. |
| --- | --- |

1.1.1

Uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.4.7 kohdan mukaisesti vaaditun valvonnan IUPR-luvun on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,1 kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvistetuista päivämääristä.

| 1.1.2 | E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.7 kohdan vaatimuksilla tarkoitetaan seuraavaa:
  Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle ja pyynnöstä komissiolle, että kaikki valvontalaitteet, joista OBD-järjestelmän on E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 kohdan mukaisesti pidettävä kirjaa, täyttävät nämä tilastolliset edellytykset, 18 kuukauden kuluessa siitä, kun OBD-perheen ensimmäinen ajoneuvotyyppi, jossa on käytönaikainen tehokkuussuhde, on tuotu markkinoille, ja tämän jälkeen aina 18 kuukauden välein. Tämän vuoksi niitä OBD-perheitä varten, jotka koostuvat yli 1 000 rekisteröinnistä unionissa ja joita koskee näytteenotto näytteenottojakson aikana, on käytettävä liitteessä II kuvailtua prosessia, sanotun rajoittamatta E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.9 kohdan määräysten soveltamista.
  Liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi ja riippumatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa kuvaillun tarkastuksen tuloksesta hyväksynnän myöntäneen viranomaisen on tehtävä ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II lisäyksessä 1 kuvailtua käytönaikaista tehokkuussuhdetta varten sopivaan määrään sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia. Ilmauksella ’sopiva määrä sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia’ tarkoitetaan, että määrän ansiosta tämä toimenpide ehkäisee tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä tai käsiteltyjen, virheellisten tai epäedustavien tietojen toimittamista tarkastusta varten. Jos mitkään poikkeukselliset olosuhteet eivät vallitse eivätkä tyyppihyväksyntäviranomaiset voi niitä osoittaa, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen, jota sovelletaan sattumanvaraisesti 5 prosenttiin tyyppihyväksytyistä OBD-perheistä, katsotaan riittäväksi tämän vaatimuksen noudattamista varten. Tätä varten tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat toteuttaa valmistajan kanssa järjestelyjä tietyn OBD-perheen kaksinkertaisen testaamisen vähentämiseksi, kunhan tällaiset järjestelyt eivät vaaranna tyyppihyväksyntäviranomaisen itse toteuttaman, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen vaikutusta, jolla ehkäistään tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä. Jäsenvaltioiden seurantatestausohjelmien aikana keräämiä tietoja voidaan käyttää ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa. Tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava komissiolle ja muille tyyppihyväksyntäviranomaisille sen tekemiä tarkastuksia ja ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistestejä koskevat tiedot, myös menetelmä, jota on käytetty niiden tapausten valintaan, joissa tehtiin ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistesti. |
| --- | --- |

1.1.2

Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle ja pyynnöstä komissiolle, että kaikki valvontalaitteet, joista OBD-järjestelmän on E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 kohdan mukaisesti pidettävä kirjaa, täyttävät nämä tilastolliset edellytykset, 18 kuukauden kuluessa siitä, kun OBD-perheen ensimmäinen ajoneuvotyyppi, jossa on käytönaikainen tehokkuussuhde, on tuotu markkinoille, ja tämän jälkeen aina 18 kuukauden välein. Tämän vuoksi niitä OBD-perheitä varten, jotka koostuvat yli 1 000 rekisteröinnistä unionissa ja joita koskee näytteenotto näytteenottojakson aikana, on käytettävä liitteessä II kuvailtua prosessia, sanotun rajoittamatta E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.9 kohdan määräysten soveltamista.

Liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi ja riippumatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa kuvaillun tarkastuksen tuloksesta hyväksynnän myöntäneen viranomaisen on tehtävä ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuuden tarkastus liitteen II lisäyksessä 1 kuvailtua käytönaikaista tehokkuussuhdetta varten sopivaan määrään sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia. Ilmauksella ’sopiva määrä sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia’ tarkoitetaan, että määrän ansiosta tämä toimenpide ehkäisee tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä tai käsiteltyjen, virheellisten tai epäedustavien tietojen toimittamista tarkastusta varten. Jos mitkään poikkeukselliset olosuhteet eivät vallitse eivätkä tyyppihyväksyntäviranomaiset voi niitä osoittaa, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen, jota sovelletaan sattumanvaraisesti 5 prosenttiin tyyppihyväksytyistä OBD-perheistä, katsotaan riittäväksi tämän vaatimuksen noudattamista varten. Tätä varten tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat toteuttaa valmistajan kanssa järjestelyjä tietyn OBD-perheen kaksinkertaisen testaamisen vähentämiseksi, kunhan tällaiset järjestelyt eivät vaaranna tyyppihyväksyntäviranomaisen itse toteuttaman, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen vaikutusta, jolla ehkäistään tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä. Jäsenvaltioiden seurantatestausohjelmien aikana keräämiä tietoja voidaan käyttää ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa. Tyyppihyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava komissiolle ja muille tyyppihyväksyntäviranomaisille sen tekemiä tarkastuksia ja ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistestejä koskevat tiedot, myös menetelmä, jota on käytetty niiden tapausten valintaan, joissa tehtiin ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistesti.

| 1.1.3 | Tämän lisäyksen 1.1.2 kohdassa tai E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 7.1.9 kohdassa kuvailluilla testeillä todettu E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.6 kohdan vaatimusten noudattamatta jättäminen katsotaan rikkomiseksi, johon sovelletaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklassa vahvistettuja seuraamuksia. Tämä viittaus ei rajoita tällaisten seuraamusten soveltamista asetuksen (EY) N:o 715/2007 muiden säännösten tai tämän asetuksen sellaisten säännösten rikkomisiin, joissa ei nimenomaan viitata asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklaan. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4. | Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 7.6.1 kohta seuraavasti:


  ”7.6.1 | OBD-järjestelmä kirjaa E-säännön nro 154 liitteessä C5 olevan 6.5.3.2 kohdan a alakohdassa mainitun standardin vaatimusten mukaisesti sytytyssyklien laskimen ja yleisnimittäjän tiedot sekä kaikkien seuraavien valvontalaitteiden erilliset osoittajat ja nimittäjät, jos ajoneuvossa on tämän liitteen mukaan oltava tällainen valvontalaite:


  a) | katalysaattorit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikseen) |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.4.

”7.6.1

OBD-järjestelmä kirjaa E-säännön nro 154 liitteessä C5 olevan 6.5.3.2 kohdan a alakohdassa mainitun standardin vaatimusten mukaisesti sytytyssyklien laskimen ja yleisnimittäjän tiedot sekä kaikkien seuraavien valvontalaitteiden erilliset osoittajat ja nimittäjät, jos ajoneuvossa on tämän liitteen mukaan oltava tällainen valvontalaite:

a)

katalysaattorit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikseen)

| b) | happi-/pakokaasuanturit, mukaan lukien ylimääräiset happianturit (jokaisen anturin tiedot kirjataan erikseen) |
| --- | --- |

b)

happi-/pakokaasuanturit, mukaan lukien ylimääräiset happianturit (jokaisen anturin tiedot kirjataan erikseen)

| c) | haihtumispäästöihin vaikuttava järjestelmä |
| --- | --- |

c)

haihtumispäästöihin vaikuttava järjestelmä

| d) | pakokaasujen kierrätysjärjestelmä |
| --- | --- |

d)

pakokaasujen kierrätysjärjestelmä

| e) | muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä |
| --- | --- |

e)

muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä

| f) | lisäilmajärjestelmä |
| --- | --- |

f)

lisäilmajärjestelmä

| g) | hiukkasloukku/-suodatin |
| --- | --- |

g)

hiukkasloukku/-suodatin

| h) | typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (esim. NOx-adsorberi, Ne-reagenssi-/katalysaattorijärjestelmä) |
| --- | --- |

h)

typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (esim. NOx-adsorberi, Ne-reagenssi-/katalysaattorijärjestelmä)

| i) | ahtopaineen säätöjärjestelmä.” |
| --- | --- |

i)

ahtopaineen säätöjärjestelmä.”

| 1.1.5 | E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6.2 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:


  ”7.6.2 | Sellaisten komponenttien tai järjestelmien yhteydessä, joihin liittyy useita valvontalaitteita, joiden tiedot on tämän kohdan mukaisesti kirjattava, (esim. happianturiryhmään 1 voi kuulua useita valvontalaitteita anturivastetta tai anturin muita ominaisuuksia varten), OBD-järjestelmä seuraa erikseen kunkin valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä ja kirjaa vain sen valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän, jonka numeerinen suhdeluku on pienin. Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella on sama suhdeluku, kyseisestä komponentista kirjataan sen valvontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.” |
| --- | --- | --- |

1.1.5

”7.6.2

Sellaisten komponenttien tai järjestelmien yhteydessä, joihin liittyy useita valvontalaitteita, joiden tiedot on tämän kohdan mukaisesti kirjattava, (esim. happianturiryhmään 1 voi kuulua useita valvontalaitteita anturivastetta tai anturin muita ominaisuuksia varten), OBD-järjestelmä seuraa erikseen kunkin valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä ja kirjaa vain sen valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän, jonka numeerinen suhdeluku on pienin. Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella on sama suhdeluku, kyseisestä komponentista kirjataan sen valvontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.”

| 1.1.6 | E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6.2 kohdan vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa:

  ”Komponenttien tai järjestelmien sellaisten valvontalaitteiden osoittajia ja nimittäjiä, jotka valvovat jatkuvasti oikosulkuja tai avoimen virtapiirin vikoja, ei tarvitse kirjata.

  ”Jatkuvasti” tarkoittaa tässä yhteydessä, että valvonta on koko ajan käytössä, valvontaan käytetystä signaalista otetaan näyte vähintään kahdesti sekunnissa ja valvontalaite havaitsee kyseisen valvonnan kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kuluessa.
  Jos tietokoneen syöttökomponenttia koskeva näytteenottotaajuus valvontatarkoituksessa on harvempi, komponentin lähettämä signaali voidaan sen sijaan arvioida jokaisella näytteenottokerralla.
  Tulostuskomponentin tai -järjestelmän aktivointia ei edellytetä pelkästään kyseisen tulostuskomponentin tai -järjestelmän valvontaa varten.” . |
| --- | --- |

1.1.6

”Komponenttien tai järjestelmien sellaisten valvontalaitteiden osoittajia ja nimittäjiä, jotka valvovat jatkuvasti oikosulkuja tai avoimen virtapiirin vikoja, ei tarvitse kirjata.

”Jatkuvasti” tarkoittaa tässä yhteydessä, että valvonta on koko ajan käytössä, valvontaan käytetystä signaalista otetaan näyte vähintään kahdesti sekunnissa ja valvontalaite havaitsee kyseisen valvonnan kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kuluessa.

Jos tietokoneen syöttökomponenttia koskeva näytteenottotaajuus valvontatarkoituksessa on harvempi, komponentin lähettämä signaali voidaan sen sijaan arvioida jokaisella näytteenottokerralla.

Tulostuskomponentin tai -järjestelmän aktivointia ei edellytetä pelkästään kyseisen tulostuskomponentin tai -järjestelmän valvontaa varten.” .

---

LIITE X

Korvataan asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XII oleva 2 kohta seuraavasti:

”2.   MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TAI YKSITTÄISHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN

| 2.1 | Asetuksen (EU) 2018/858 3 artiklan 8 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitetun ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrityksessä sovelletaan liitteen XXI menettelyjä. Valmistajan valinnan mukaan ja riippumatta ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta voidaan kuitenkin käyttää 2.2–2.6 kohdassa kuvattua vaihtoehtoa, jos perusajoneuvo on keskeneräinen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ajovastusmatriisiperhe, sellaisena kuin se määritellään E-säännössä nro 154 olevassa 6.3.4 kohdassa, on muodostettava edustavan monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon parametrien pohjalta E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Perusajoneuvon valmistajan on laskettava ajovastusmatriisiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen HM ja LM ajovastuskertoimet E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 5 kohdan mukaisesti ja määritettävä kummankin ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus tyyppi 1 -testissä. Perusajoneuvon valmistajan on asetettava saataville laskentaväline, jolla määritetään valmistuneiden ajoneuvojen parametrien pohjalta lopullinen polttoaineenkulutus ja lopulliset hiilidioksidipäästöt siten kuin ne määritetään E-säännön nro 154 liitteessä B7. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yksittäisen monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon ajovastus ja liikevastus lasketaan E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Viimeisen vaiheen valmistaja laskee lopullisen polttoaineenkulutuksen ja lopulliset hiilidioksidipäästöt valmistuneen ajoneuvon parametrien pohjalta E-säännön nro 154 liitteessä B7 olevan 3.2.4 kohdan mukaisesti käyttäen perusajoneuvon valmistajan toimittamaa laskentavälinettä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Valmistuneen ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä vaatimustenmukaisuustodistukseen tiedot valmistuneista ajoneuvoista ja perusajoneuvoista komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7. | Kun kyseessä ovat ajoneuvon yksittäishyväksyntään toimitetut monivaiheisesti valmistetut ajoneuvot, yksittäishyväksyntätodistukseen on kirjattava seuraavat tiedot:


  a) | edellä 2.1–2.6 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti mitatut hiilidioksidipäästöt |
| --- | --- | --- |

2.7.

a)

edellä 2.1–2.6 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti mitatut hiilidioksidipäästöt

| b) | ajokuntoisen valmistuneen ajoneuvon massa |
| --- | --- |

b)

ajokuntoisen valmistuneen ajoneuvon massa

| c) | perusajoneuvon tyyppiä, varianttia ja versiota vastaava tunnuskoodi |
| --- | --- |

c)

perusajoneuvon tyyppiä, varianttia ja versiota vastaava tunnuskoodi

| d) | perusajoneuvon tyyppihyväksyntänumero, hyväksynnän laajentamisen numero mukaan luettuna |
| --- | --- |

d)

perusajoneuvon tyyppihyväksyntänumero, hyväksynnän laajentamisen numero mukaan luettuna

| e) | perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite |
| --- | --- |

e)

perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite

| f) | ajokuntoisen perusajoneuvon massa. |
| --- | --- |

f)

ajokuntoisen perusajoneuvon massa.

| 2.8 | Kun kyseessä on monivaiheinen tyyppihyväksyntä tai yksittäishyväksyntä, jossa perusajoneuvo on valmis ajoneuvo, jolla on voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus, viimeisen vaiheen valmistajan on kuultava perusajoneuvon valmistajaa uuden hiilidioksidiarvon määrittämiseksi CO2-interpoloinnin mukaisesti käyttäen valmistuneen ajoneuvon asianomaisia tietoja tai laskettava uusi hiilidioksidiarvo valmistuneen ajoneuvon parametrien perusteella E-säännön nro 154 liitteessä B7 olevassa 3.2.4 kohdassa esitetyllä tavalla ja käyttäen perusajoneuvon valmistajan toimittamaa, 2.3 kohdassa tarkoitettua laskentavälinettä. Jos kyseistä välinettä ei ole saatavilla tai CO2-interpolointia ei ole mahdollista tehdä, käytetään perusajoneuvoa edustavan ajoneuvo H:n hiilidioksidiarvoa hyväksyntäviranomaisen suostumuksella.” |
| --- | --- |

2.8

---

LIITE XI

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite XIII seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3.2 kohta seuraavasti:


  ”3.2 | Tämä merkki on suorakulmion sisällä oleva e-kirjain, jota seuraa EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnusnumero komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/683 vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.
  EY-tyyppihyväksyntämerkissä on myös oltava suorakulmion lähellä ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä IV tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi numeroa ilmaisevat asetukseen (EY) N:o 715/2007 tai tähän asetukseen tehdylle viimeisimmälle huomattavalle tekniselle tarkistukselle annetun järjestysnumeron päivänä, jona erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. Tämän asetuksen tapauksessa järjestysnumero on 00.” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 3.2 kohta seuraavasti:

”3.2

Tämä merkki on suorakulmion sisällä oleva e-kirjain, jota seuraa EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnusnumero komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/683 vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

EY-tyyppihyväksyntämerkissä on myös oltava suorakulmion lähellä ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/683 liitteessä IV tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi numeroa ilmaisevat asetukseen (EY) N:o 715/2007 tai tähän asetukseen tehdylle viimeisimmälle huomattavalle tekniselle tarkistukselle annetun järjestysnumeron päivänä, jona erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä myönnettiin. Tämän asetuksen tapauksessa järjestysnumero on 00.”

| 2) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   TEKNISET VAATIMUKSET


  4.1 | Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksyntään sovelletaan E-säännössä nro 1031 olevan 5 kohdan vaatimuksia 4.1.1–4.1.5 kohdassa esitetyin poikkeuksin. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   TEKNISET VAATIMUKSET

4.1

| 4.1.1 | E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | E-säännössä nro 103 olevassa 5 kohdassa käytetyn termin ”katalysaattori” on ymmärrettävä tarkoittavan pilaantumista rajoittavaa laitetta. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | E-säännössä nro 103 olevassa 5.2.3 kohdassa tarkoitetut säännellyt epäpuhtaudet on korvattava kaikilla asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukoissa 1 ja 2 määritellyillä epäpuhtauksilla asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin asennettavien korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osalta. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin asennettavien korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden osalta E-säännössä nro 103 olevassa 5 kohdassa määritetyillä kestävyysvaatimuksilla ja niihin liittyvillä huononemiskertoimilla viitataan niihin, jotka määritetään tämän asetuksen liitteessä VII. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.2 | Jos kipinäsytytysmoottorilla varustetun ajoneuvon NMHC-päästöt uuden alkuperäisen katalysaattorin E-säännössä nro 103 olevan 5.2.1 kohdan mukaisessa testissä ylittävät ajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä mitatut arvot, kyseinen ero on lisättävä OBD-järjestelmää koskeviin päästörajoihin. OBD-järjestelmää koskevat päästörajat määritellään E-säännön nro 154 taulukossa 4A. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tarkistettuja OBD-järjestelmää koskevia päästörajoja sovelletaan OBD-järjestelmän yhteensopivuutta koskevissa testeissä, jotka esitetään E-säännössä nro 103 olevissa 5.5–5.5.5 kohdassa. Tämä pätee erityisesti silloin, kun sovelletaan E-säännön nro 154 liitteen C5 lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa sallittua ylitystä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Korvaavia jaksoittaisesti regeneroituvia järjestelmiä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Päästöjä koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.1.1 | Sellaisille 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille ajoneuvoille, jotka on varustettu hyväksyntäpyynnön kohteena olevaa tyyppiä vastaavalla korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä, suoritetaan E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 1 kuvaillut testit, joissa niiden toimintatehoa verrataan alkuperäisellä jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvon toimintatehoon. |
| --- | --- |

4.4.1.1

| 4.4.1.2 | E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksen 1 viittausta ”tyyppi I -testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

4.4.1.2

| 4.4.2 | Vertailuperustan määritteleminen |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.2.1 | Ajoneuvoon asennetaan uusi alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä. Tämän järjestelmän päästötaso määritetään E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 1 esitetyn testimenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4.2.1

| 4.4.2.1.1 | E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksen 1 viittausta ”tyyppi I -testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

4.4.2.1.1

| 4.4.2.2 | Hyväksyntäviranomainen asettaa korvaavan osan hyväksynnän hakijan pyynnöstä syrjimättömällä tavalla saataville tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevan ilmoituslomakkeen 3.2.12.2.10.2 kohdassa tarkoitetut tiedot kunkin testatun ajoneuvon osalta. |
| --- | --- |

4.4.2.2

| 4.4.3 | Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän pakokaasutesti |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.3.1 | Testiajoneuvojen alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä korvataan korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä. Tämän järjestelmän päästötaso määritetään E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 1 esitetyn testimenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

4.4.3.1

| 4.4.3.1.1 | E-säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksen 1 viittausta ”tyyppi I -testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä. |
| --- | --- |

4.4.3.1.1

| 4.4.3.2. | Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän D-kertoimen määrittelemisessä voidaan käyttää mitä tahansa säännön nro 154 liitteen B6 lisäyksessä 1 esitettyä moottoritestipenkkimenetelmää. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

| 4.4.4 | Muut vaatimukset
  Korvaaviin jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin sovelletaan E-säännössä nro 103 olevien 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 kohdan vaatimuksia. Kyseisissä kohdissa katalysaattorin on ymmärrettävä tarkoittavan jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Tämän liitteen 4.1 kohdassa säädettyjä poikkeuksia sovelletaan myös jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin.” |
| --- | --- |

4.4.4

Korvaaviin jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin sovelletaan E-säännössä nro 103 olevien 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 kohdan vaatimuksia. Kyseisissä kohdissa katalysaattorin on ymmärrettävä tarkoittavan jaksoittaisesti regeneroituvaa järjestelmää. Tämän liitteen 4.1 kohdassa säädettyjä poikkeuksia sovelletaan myös jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin.”

---

LIITE XII

”LIITE XVI

Vaatimukset ajoneuvoille, joiden jälkikäsittelyjärjestelmässä käytetään reagenssia

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä asetetaan vaatimukset ajoneuvoille, joiden jälkikäsittelyjärjestelmissä käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmässä reagenssia käyttäviin ajoneuvoihin sovelletaan E-säännössä nro 154 olevassa 6.9 kohdassa vahvistettuja yleisiä vaatimuksia.

3.   TEKNISET VAATIMUKSET

Pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmässä reagenssia käyttäviin ajoneuvoihin sovelletaan E-säännön nro 154 lisäyksessä 6 vahvistettuja teknisiä vaatimuksia.

| 3.1 | E-säännön nro 154 lisäyksessä 6 olevan 4.1 kohdan viittauksia liitteeseen A1 on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3.” |
| --- | --- |

3.1

---

LIITE XIII

Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1151 liite XX seuraavasti:

| 1) | Korvataan alaviite 1 seuraavasti: ”EUVL L 323, 7.11.2014, s. 52.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan alaviite 1 seuraavasti: ”EUVL L 323, 7.11.2014, s. 52.”

| 2) | Lisätään 1 kohtaan virke seuraavasti:

  ”Viimeksi mainittu vaatimus koskee sähköisiä ajolaitteita, jotka koostuvat säätimistä ja moottoreista, joita käytetään ajoneuvon ainoana käyttövoimalähteenä ainakin osan ajasta.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 1 kohtaan virke seuraavasti:

”Viimeksi mainittu vaatimus koskee sähköisiä ajolaitteita, jotka koostuvat säätimistä ja moottoreista, joita käytetään ajoneuvon ainoana käyttövoimalähteenä ainakin osan ajasta.”

---

LIITE XIV

”LIITE XXI

Tyyppi 1 -päästötestin testausmenetelmät

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä kuvataan menettely, jolla määritetään kevyiden hyötyajoneuvojen kaasumaisten yhdisteiden päästöjen, päästöjen hiukkasmassan ja hiukkasmäärän, hiilidioksidipäästöjen, polttoaineenkulutuksen ja sähköenergiankulutuksen taso ja sähköinen toimintasäde.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

| 2.1 | Tyyppi 1 -testin suorittamisen yleisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännön nro 154 vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistetut raja-arvot korvataan E-säännössä nro 154 olevan 6.3.10 kohdan taulukossa 1A tarkoitetuilla raja-arvoilla. |
| --- | --- |

2.2

3.   TEKNISET VAATIMUKSET

Sovelletaan E-säännössä nro 154 olevassa 6.3 kohdassa ja säännön liitteissä B esitettyjä tyyppi 1 -testin suorittamista koskevia teknisiä vaatimuksia jäljempänä olevissa kohdissa esitetyin poikkeuksin.

| 3.1 | E-säännön nro 154 liitteessä B4 olevan 4.2.2.1 kohdan taulukon A4/2 katsotaan kuuluvan seuraavasti:


  Energiatehokkuusluokka | Luokan C1 renkaiden RRC-arvoalue | Luokan C2 renkaiden RRC-arvoalue | Luokan C3 renkaiden RRC-arvoalue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | RRC ≤ 6,5 | RRC ≤ 5,5 | RRC ≤ 4,0 |
| B | 6,6 ≤ RRC ≤ 7,7 | 5,6 ≤ RRC ≤ 6,7 | 4,1 ≤ RRC ≤ 5,0 |
| C | 7,8 ≤ RRC ≤ 9,0 | 6,8 ≤ RRC ≤ 8,0 | 5,1 ≤ RRC ≤ 6,0 |
| D | 9,1 ≤ RRC ≤ 10,5 | 8,1 ≤ RRC ≤ 9,0 | 6,1 ≤ RRC ≤ 7,0 |
| E | RRC ≥ 10,6 | RRC ≥ 9,1 | RRC ≥ 7,1 |
| Energiatehokkuusluokka | Interpoloinnissa luokan C1 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo | Interpoloinnissa luokan C2 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo | Interpoloinnissa luokan C3 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo |
| A | RRC = 5,9 (*1) | RRC = 4,9 (*1) | RRC = 3,5 (*1) |
| B | RRC = 7,1 | RRC = 6,1 | RRC = 4,5 |
| C | RRC = 8,4 | RRC = 7,4 | RRC = 5,5 |
| D | RRC = 9,8 | RRC = 8,6 | RRC = 6,5 |
| E | RRC = 11,3 | RRC = 9,9 | RRC = 7,5 |

3.1

Energiatehokkuusluokka

Luokan C1 renkaiden RRC-arvoalue

Luokan C2 renkaiden RRC-arvoalue

Luokan C3 renkaiden RRC-arvoalue

A

RRC ≤ 6,5

RRC ≤ 5,5

RRC ≤ 4,0

B

6,6 ≤ RRC ≤ 7,7

5,6 ≤ RRC ≤ 6,7

4,1 ≤ RRC ≤ 5,0

C

7,8 ≤ RRC ≤ 9,0

6,8 ≤ RRC ≤ 8,0

5,1 ≤ RRC ≤ 6,0

D

9,1 ≤ RRC ≤ 10,5

8,1 ≤ RRC ≤ 9,0

6,1 ≤ RRC ≤ 7,0

E

RRC ≥ 10,6

RRC ≥ 9,1

RRC ≥ 7,1

Energiatehokkuusluokka

Interpoloinnissa luokan C1 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo

Interpoloinnissa luokan C2 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo

Interpoloinnissa luokan C3 renkaiden osalta käytettävä RCC-arvo

A

RRC = 5,9 (*1)

RRC = 4,9 (*1)

RRC = 3,5 (*1)

B

RRC = 7,1

RRC = 6,1

RRC = 4,5

C

RRC = 8,4

RRC = 7,4

RRC = 5,5

D

RRC = 9,8

RRC = 8,6

RRC = 6,5

E

RRC = 11,3

RRC = 9,9

RRC = 7,5

| 3.2 | E-säännön nro 154 liitteen B8 lisäyksen 5 katsotaan kuuluvan seuraavasti:


  Lisäys 5

  OVC-HEV- ja OVC-FCHV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttötekijät (UF) (tapauksen mukaan)


  1. | Varattu |
| --- | --- | --- |

3.2

Lisäys 5

OVC-HEV- ja OVC-FCHV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttötekijät (UF) (tapauksen mukaan)

1.

| 2. | Hyväksyttäessä luokan M1 tai N1 OVC-HEV- tai OVC-FCHV-ajoneuvoja, joille on osoitettu liitteen I lisäyksen 6 taulukossa 1 tarkoitettu kirjaintunnus EA, EB tai EC, lasketaan jakson j painotuskertoimena käytettävä suhteellinen käyttötekijä UFj seuraavasta yhtälöstä:


  jossa


  UFj | jakson j käyttötekijä |
| --- | --- | --- |
| dj | jakson j loppuun mennessä ajettu matka [km] |
| Ci | kerroin numero i (ks. taulukko A8.App5/1) |
| dnx | dnea, dneb, dnec, normalisoitu matka (ks. taulukko A8.App5/1) |
| k | termien ja kertoimien määrä eksponenttitekijässä |
| j | tarkasteltavan jakson numero |
| i | tarkasteltavan termin tai kertoimen numero |
| | laskettujen käyttötekijöiden summa vaiheeseen (j–1) asti. |

2.

Formula

jossa

UFj

jakson j käyttötekijä

dj

jakson j loppuun mennessä ajettu matka [km]

Ci

kerroin numero i (ks. taulukko A8.App5/1)

dnx

dnea, dneb, dnec, normalisoitu matka (ks. taulukko A8.App5/1)

k

termien ja kertoimien määrä eksponenttitekijässä

j

tarkasteltavan jakson numero

i

tarkasteltavan termin tai kertoimen numero

Formula

laskettujen käyttötekijöiden summa vaiheeseen (j–1) asti.

Normalisoidulle matkalle dnx annetaan taulukon A8.App5/1 mukainen arvo. Arvoa dneb sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2025 ja arvoa dnec
  1 päivästä tammikuuta 2027.

Arvoa dnec tarkistetaan tarvittaessa 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä ottaen huomioon todellista polttoaineenkulutusta koskevat tiedot, jotka OVC-HEV- tai OVC-FCHV-ajoneuvojen sisäiset polttoaineenkulutuksen seurantalaitteet ovat kirjanneet ja jotka on asetettu saataville täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/392 mukaisesti.

Taulukko A8.App5/1

Suhteellisten käyttökertoimien määrittämisessä käytettävät parametrit (tapauksen mukaan)

| Parametri | Arvo |
| --- | --- |
| dnea
   (*2) | 800 km |
| dneb
   (*2) | 2 200  km |
| dnec
   (*2) | 4 260  km |
| C1 | 26,25 |
| C2 | – 38,94 |
| C3 | – 631,05 |
| C4 | 5 964,83 |
| C5 | –25 095 |
| C6 | 60 380,2 |
| C7 | –87 517 |
| C8 | 75 513,8 |
| C9 | –35 749 |
| C10 | 7 154,94 |

Parametri

Arvo

dnea
   (*2)

800 km

dneb
   (*2)

2 200  km

dnec
   (*2)

4 260  km

C1

26,25

C2

– 38,94

C3

– 631,05

C4

5 964,83

C5

–25 095

C6

60 380,2

C7

–87 517

C8

75 513,8

C9

–35 749

C10

7 154,94

---

(*1)  Jos todellinen RRC-arvo on pienempi kuin tämä arvo, käytetään interpoloinnissa renkaan todellista vierintävastusarvoa tai sitä korkeampaa arvoa, joka on enintään yhtä suuri kuin tässä ilmoitettu arvo.

*1

(*2)  Sovellettava arvo on se arvo, joka vastaa liitteen I lisäyksessä 6 olevassa taulukossa 1 esitettyjä kirjaintunnuksia EA, EB ja EC.

*2

---

LIITE XV

”LIITE XXII

Ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettävät laitteet

1.   JOHDANTO

Tässä liitteessä vahvistetaan määritelmät ja vaatimukset, joita sovelletaan ajoneuvon sisäiseen polttoaineen ja/tai sähköenergian kulutuksen seurantaan käytettäviin laitteisiin.

2.   YLEISET VAATIMUKSET

OBFCM-laitteita koskevina yleisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännössä nro 154 olevan 6.3.9 kohdan vaatimuksia.

3.   TEKNISET VAATIMUKSET

OBFCM-laitteita koskevina yleisinä vaatimuksina sovelletaan E-säännön nro 154 lisäyksen 5 vaatimuksia.”

---

Oikaisuja

| 2.3.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 66/238 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 66/238

---

Oikaisu komission delegoituun asetukseen (EU) 2022/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 38, 8. helmikuuta 2023
  )

Kansisivulla ja sivulla 1, otsikossa:

on:

”Komission delegoitu asetus (EU) 2022/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta”

pitää olla:

”Komission delegoitu asetus (EU) 2023/262, annettu 7 päivänä syyskuuta 2022, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II muuttamisesta”

---