# Úradný vestník C 128/2009

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2009.128.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 128 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 526. júna 2009 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2009.128.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 128

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 526. júna 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2009/C 128/01 | Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k záverečnej správe kontaktnej skupiny EÚ – USA na vysokej úrovni pre spoločné využívanie informácií a ochranu súkromia a osobných údajov | 1 |
| 2009/C 128/02 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Na ceste k európskej stratégii v oblasti elektronickej justície | 13 |
| 2009/C 128/03 | Návrh stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti | 20 |
| 2009/C 128/04 | Druhé stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k preskúmaniu smernice 2002/58/ES týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) | 28 |
| 2009/C 128/05 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Rady, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby surovej ropy a/alebo ropných výrobkov | 42 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2009/C 128/01

Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k záverečnej správe kontaktnej skupiny EÚ – USA na vysokej úrovni pre spoločné využívanie informácií a ochranu súkromia a osobných údajov

1

2009/C 128/02

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Na ceste k európskej stratégii v oblasti elektronickej justície

13

2009/C 128/03

Návrh stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti

20

2009/C 128/04

Druhé stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k preskúmaniu smernice 2002/58/ES týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách)

28

2009/C 128/05

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Rady, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby surovej ropy a/alebo ropných výrobkov

42

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 128/06 | Výmenný kurz eura | 45 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 128/06

Výmenný kurz eura

45

| | Korigendá |
| --- | --- |
| 2009/C 128/07 | Korigendum k úrokovej miere použitej Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách (Ú. v. EÚ C 124, 4.6.2009) | 46 |

Korigendá

2009/C 128/07

Korigendum k úrokovej miere použitej Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách (Ú. v. EÚ C 124, 4.6.2009)

(Ú. v. EÚ C 124, 4.6.2009)

46

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/1

---

Stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k záverečnej správe kontaktnej skupiny EÚ – USA na vysokej úrovni pre spoločné využívanie informácií a ochranu súkromia a osobných údajov

2009/C 128/01

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD – KONTEXT STANOVISKA

| 1. | Predsedníctvo Rady Európskej únie 28. mája 2008 v súvislosti s nadchádzajúcim samitom EÚ, ktorý sa konal 12. júna 2008, oznámilo COREPER-u, že kontaktná skupina EÚ – USA na vysokej úrovni pre spoločné využívanie informácií a ochranu súkromia a osobných údajov (ďalej len „KSVÚ“) dokončila svoju správu. Táto správa sa zverejnila 26. júna 2008 (1). |
| --- | --- |

1.

Predsedníctvo Rady Európskej únie 28. mája 2008 v súvislosti s nadchádzajúcim samitom EÚ, ktorý sa konal 12. júna 2008, oznámilo COREPER-u, že kontaktná skupina EÚ – USA na vysokej úrovni pre spoločné využívanie informácií a ochranu súkromia a osobných údajov (ďalej len „KSVÚ“) dokončila svoju správu. Táto správa sa zverejnila 26. júna 2008 (1).

| 2. | Správa sa zameriava na identifikáciu spoločných zásad ochrany súkromia a údajov ako prvého kroku k výmene informácií so Spojenými štátmi na účel boja proti terorizmu a závažnej nadnárodnej trestnej činnosti. |
| --- | --- |

2.

Správa sa zameriava na identifikáciu spoločných zásad ochrany súkromia a údajov ako prvého kroku k výmene informácií so Spojenými štátmi na účel boja proti terorizmu a závažnej nadnárodnej trestnej činnosti.

| 3. | Predsedníctvo Rady vo svojom oznámení uvádza, že by uvítalo každý návrh v súvislosti s krokmi nadväzujúcimi na túto správu, a najmä reakcie na odporúčania týkajúce sa ďalšieho postupu identifikovaného v správe. EDPS reaguje na túto výzvu vydaním nasledujúceho stanoviska, ktoré vychádza zo zverejneného súčasného stavu, a bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek ďalšie stanovisko, ktoré by mohol zaujať pri zvažovaní vývoja tejto otázky. |
| --- | --- |

3.

Predsedníctvo Rady vo svojom oznámení uvádza, že by uvítalo každý návrh v súvislosti s krokmi nadväzujúcimi na túto správu, a najmä reakcie na odporúčania týkajúce sa ďalšieho postupu identifikovaného v správe. EDPS reaguje na túto výzvu vydaním nasledujúceho stanoviska, ktoré vychádza zo zverejneného súčasného stavu, a bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek ďalšie stanovisko, ktoré by mohol zaujať pri zvažovaní vývoja tejto otázky.

| 4. | EDPS konštatuje, že KSVÚ vykonávala činnosť v kontexte, v rámci ktorého sa najmä po 11. septembri 2001 rozvinula výmena údajov medzi USA a EÚ, a to prostredníctvom medzinárodných dohôd alebo iných druhov nástrojov. Medzi ne patria dohody Europolu a Eurojustu so Spojenými štátmi, a tiež dohody o osobnom zázname o cestujúcom a prípad Swift, ktorý viedol k výmene listov medzi úradníkmi EÚ a USA s cieľom stanoviť minimálne záruky ochrany údajov (2). |
| --- | --- |

4.

EDPS konštatuje, že KSVÚ vykonávala činnosť v kontexte, v rámci ktorého sa najmä po 11. septembri 2001 rozvinula výmena údajov medzi USA a EÚ, a to prostredníctvom medzinárodných dohôd alebo iných druhov nástrojov. Medzi ne patria dohody Europolu a Eurojustu so Spojenými štátmi, a tiež dohody o osobnom zázname o cestujúcom a prípad Swift, ktorý viedol k výmene listov medzi úradníkmi EÚ a USA s cieľom stanoviť minimálne záruky ochrany údajov (2).

| 5. | Okrem toho EÚ dojednala a odsúhlasila podobné nástroje umožňujúce výmenu osobných údajov s ďalšími tretími krajinami. Príkladom z poslednej doby je dohoda medzi Európskou úniou a Austráliou o spracúvaní a prenose údajov zo záznamu o cestujúcom (PNR) s pôvodom v Európskej únii leteckými dopravcami Austrálskej colnej správe (3). |
| --- | --- |

5.

Okrem toho EÚ dojednala a odsúhlasila podobné nástroje umožňujúce výmenu osobných údajov s ďalšími tretími krajinami. Príkladom z poslednej doby je dohoda medzi Európskou úniou a Austráliou o spracúvaní a prenose údajov zo záznamu o cestujúcom (PNR) s pôvodom v Európskej únii leteckými dopravcami Austrálskej colnej správe (3).

| 6. | Na základe týchto súvislostí sa zdá, že okruh žiadostí orgánov presadzovania práva z tretích krajín o osobné údaje sa stále rozširuje a že sa aj ich zameranie rozširuje z tradičných vládnych databáz na iné typy súborov, najmä na súbory údajov, ktoré zbiera súkromný sektor. |
| --- | --- |

6.

Na základe týchto súvislostí sa zdá, že okruh žiadostí orgánov presadzovania práva z tretích krajín o osobné údaje sa stále rozširuje a že sa aj ich zameranie rozširuje z tradičných vládnych databáz na iné typy súborov, najmä na súbory údajov, ktoré zbiera súkromný sektor.

| 7. | Ako dôležitý súvisiaci prvok EDPS tiež pripomína, že otázka prenosu osobných údajov do tretích krajín v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sa rieši v rámcovom rozhodnutí Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (4), ktoré sa pravdepodobne prijme do konca roka 2008. |
| --- | --- |

7.

Ako dôležitý súvisiaci prvok EDPS tiež pripomína, že otázka prenosu osobných údajov do tretích krajín v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sa rieši v rámcovom rozhodnutí Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (4), ktoré sa pravdepodobne prijme do konca roka 2008.

| 8. | Možno očakávať, že transatlantická výmena informácií bude len rásť a dotkne sa aj ďalších sektorov, v ktorých sa osobné údaje spracovávajú. V takomto kontexte je dialóg o „transatlantickom presadzovaní práva“ vítaný a zároveň citlivý. Vítaný v tom zmysle, že by mohol poskytnúť jasnejší rámec pre výmenu údajov, ku ktorej dochádza alebo dochádzať bude. Je však aj citlivý, keďže takýto rámec by mohol legalizovať rozsiahle prenosy údajov v určitej oblasti (presadzovanie práva), v ktorej je vplyv na jednotlivcov obzvlášť závažný a v ktorej sú prísne a spoľahlivé bezpečnostné opatrenia a záruky o to potrebnejšie (5). |
| --- | --- |

8.

Možno očakávať, že transatlantická výmena informácií bude len rásť a dotkne sa aj ďalších sektorov, v ktorých sa osobné údaje spracovávajú. V takomto kontexte je dialóg o „transatlantickom presadzovaní práva“ vítaný a zároveň citlivý. Vítaný v tom zmysle, že by mohol poskytnúť jasnejší rámec pre výmenu údajov, ku ktorej dochádza alebo dochádzať bude. Je však aj citlivý, keďže takýto rámec by mohol legalizovať rozsiahle prenosy údajov v určitej oblasti (presadzovanie práva), v ktorej je vplyv na jednotlivcov obzvlášť závažný a v ktorej sú prísne a spoľahlivé bezpečnostné opatrenia a záruky o to potrebnejšie (5).

| 9. | V tomto stanovisku sa v nasledujúcej kapitole zaoberáme súčasným stavom a ďalším možným postupom. V kapitole III sa sústreďujeme na rozsah pôsobnosti a povahu nástroja, ktorý by umožňoval výmenu informácií. V kapitole IV tohto stanoviska sa zo všeobecného pohľadu analyzujú právne otázky spojené s obsahom možnej dohody. Riešia sa v nej také otázky ako napríklad podmienky posudzovania úrovne ochrany poskytovanej v Spojených štátoch a preberá sa otázka použitia regulačného rámca EÚ ako kritéria s cieľom posúdiť túto úroveň ochrany. V tejto kapitole sa tiež uvádzajú základné požiadavky, ktoré by sa mali do takejto dohody zahrnúť. Napokon v kapitole V tohto stanoviska sa uvádza analýza zásad ochrany súkromia, ktoré tvoria prílohu správy. |
| --- | --- |

9.

V tomto stanovisku sa v nasledujúcej kapitole zaoberáme súčasným stavom a ďalším možným postupom. V kapitole III sa sústreďujeme na rozsah pôsobnosti a povahu nástroja, ktorý by umožňoval výmenu informácií. V kapitole IV tohto stanoviska sa zo všeobecného pohľadu analyzujú právne otázky spojené s obsahom možnej dohody. Riešia sa v nej také otázky ako napríklad podmienky posudzovania úrovne ochrany poskytovanej v Spojených štátoch a preberá sa otázka použitia regulačného rámca EÚ ako kritéria s cieľom posúdiť túto úroveň ochrany. V tejto kapitole sa tiež uvádzajú základné požiadavky, ktoré by sa mali do takejto dohody zahrnúť. Napokon v kapitole V tohto stanoviska sa uvádza analýza zásad ochrany súkromia, ktoré tvoria prílohu správy.

II.   SÚČASNÝ STAV A ĎALŠÍ MOŽNÝ POSTUP

| 10. | EDPS hodnotí súčasný stav nasledovne. Dosiahol sa určitý pokrok smerom k vymedzeniu spoločných noriem v oblasti výmeny informácií a ochrany súkromia a osobných údajov. |
| --- | --- |

10.

EDPS hodnotí súčasný stav nasledovne. Dosiahol sa určitý pokrok smerom k vymedzeniu spoločných noriem v oblasti výmeny informácií a ochrany súkromia a osobných údajov.

| 11. | Doteraz sa však neskončili prípravné práce na žiadnom type dohody medzi EÚ a USA. Je potrebná ďalšia práca. V samotnej správe KSVÚ sa uvádza viacero nedoriešených otázok, z ktorých najvýznamnejšou je otázka „nápravy“. Pretrvávajú nesúhlasné postoje k otázke potrebného rozsahu justičného opravného prostriedku (6). Päť ďalších nedoriešených otázok bolo identifikovaných v kapitole 3 tejto správy. Z tohto stanoviska ďalej vyplýva, že doteraz nie je vyriešených mnoho ďalších otázok, napríklad otázky týkajúce sa rozsahu pôsobnosti a povahy nástroja výmeny informácií. |
| --- | --- |

11.

Doteraz sa však neskončili prípravné práce na žiadnom type dohody medzi EÚ a USA. Je potrebná ďalšia práca. V samotnej správe KSVÚ sa uvádza viacero nedoriešených otázok, z ktorých najvýznamnejšou je otázka „nápravy“. Pretrvávajú nesúhlasné postoje k otázke potrebného rozsahu justičného opravného prostriedku (6). Päť ďalších nedoriešených otázok bolo identifikovaných v kapitole 3 tejto správy. Z tohto stanoviska ďalej vyplýva, že doteraz nie je vyriešených mnoho ďalších otázok, napríklad otázky týkajúce sa rozsahu pôsobnosti a povahy nástroja výmeny informácií.

| 12. | Keďže v správe sa ako uprednostňovaná možnosť uvádza záväzná dohoda – aj EDPS je za túto možnosť – o to viac sa vyžaduje obozretnosť. Predtým, než sa bude môcť dosiahnuť dohoda, je potrebné vykonať ďalšie dôkladné a dôsledné prípravy. |
| --- | --- |

12.

Keďže v správe sa ako uprednostňovaná možnosť uvádza záväzná dohoda – aj EDPS je za túto možnosť – o to viac sa vyžaduje obozretnosť. Predtým, než sa bude môcť dosiahnuť dohoda, je potrebné vykonať ďalšie dôkladné a dôsledné prípravy.

| 13. | A napokon, podľa EDPS by bolo najlepšie uzatvoriť dohodu na základe Lisabonskej zmluvy, samozrejme v závislosti od nadobudnutia jej platnosti. Na základe Lisabonskej zmluvy by skutočne nevznikla právna neistota v súvislosti s deliacou čiarou medzi piliermi EÚ. Navyše by sa zaručilo plné zapojenie Európskeho parlamentu, ako aj justičná kontrola zo strany Súdneho dvora. |
| --- | --- |

13.

A napokon, podľa EDPS by bolo najlepšie uzatvoriť dohodu na základe Lisabonskej zmluvy, samozrejme v závislosti od nadobudnutia jej platnosti. Na základe Lisabonskej zmluvy by skutočne nevznikla právna neistota v súvislosti s deliacou čiarou medzi piliermi EÚ. Navyše by sa zaručilo plné zapojenie Európskeho parlamentu, ako aj justičná kontrola zo strany Súdneho dvora.

| 14. | Za týchto okolností by najlepším ďalším postupom bolo vypracovanie usmernení vedúcich k možnej dohode v neskoršej etape. Takéto usmernenia by mohli obsahovať nasledujúce prvky:






  — | usmernenia zamerané na pokračovanie práce KSVÚ (alebo akejkoľvek inej skupiny), ako aj harmonogram, |
| --- | --- | --- |

14.

Za týchto okolností by najlepším ďalším postupom bolo vypracovanie usmernení vedúcich k možnej dohode v neskoršej etape. Takéto usmernenia by mohli obsahovať nasledujúce prvky:

—

usmernenia zamerané na pokračovanie práce KSVÚ (alebo akejkoľvek inej skupiny), ako aj harmonogram,

| — | v úvodnej etape rokovanie a možnú dohodu o základných otázkach, ako napríklad rozsahu pôsobnosti a povahe dohody, |
| --- | --- |

—

v úvodnej etape rokovanie a možnú dohodu o základných otázkach, ako napríklad rozsahu pôsobnosti a povahe dohody,

| — | ďalšie rozpracovanie zásad ochrany údajov na základe jednotného chápania týchto základných otázok, |
| --- | --- |

—

ďalšie rozpracovanie zásad ochrany údajov na základe jednotného chápania týchto základných otázok,

| — | zapojenie zúčastnených strán v rôznych etapách postupu, |
| --- | --- |

—

zapojenie zúčastnených strán v rôznych etapách postupu,

| — | pokiaľ ide o európsku stranu, riešenie inštitucionálnych obmedzení. |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o európsku stranu, riešenie inštitucionálnych obmedzení.

III.   ROZSAH PÔSOBNOSTI A POVAHA NÁSTROJA VÝMENY INFORMÁCIÍ

| 15. | Podľa názoru ESDP má zásadný význam, aby sa jasne vymedzil rozsah pôsobnosti a povaha možného nástroja, vrátane zásad ochrany údajov, ako prvý krok ďalšieho vývoja takéhoto nástroja. |
| --- | --- |

15.

Podľa názoru ESDP má zásadný význam, aby sa jasne vymedzil rozsah pôsobnosti a povaha možného nástroja, vrátane zásad ochrany údajov, ako prvý krok ďalšieho vývoja takéhoto nástroja.

| 16. | Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, dôležitými otázkami, ktoré by sa mali zodpovedať, sú:






  — | kto sú zapojené subjekty, tak v rámci oblasti presadzovania práva, ako aj mimo nej; |
| --- | --- | --- |

16.

Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, dôležitými otázkami, ktoré by sa mali zodpovedať, sú:

—

kto sú zapojené subjekty, tak v rámci oblasti presadzovania práva, ako aj mimo nej;

| — | na čo je zameraný „účel presadzovania práva“ a ako súvisí s inými účelmi, ako napríklad s národnou bezpečnosťou a konkrétnejšie s kontrolou hraníc a verejným zdravím; |
| --- | --- |

—

na čo je zameraný „účel presadzovania práva“ a ako súvisí s inými účelmi, ako napríklad s národnou bezpečnosťou a konkrétnejšie s kontrolou hraníc a verejným zdravím;

| — | ako tento nástroj zodpovedá perspektíve priestoru všeobecnej transatlantickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

ako tento nástroj zodpovedá perspektíve priestoru všeobecnej transatlantickej bezpečnosti.

| 17. | Vymedzením povahy by sa mali vyjasniť tieto otázky:






  — | ak je to opodstatnené, v rámci ktorého piliera sa bude o nástroji rokovať; |
| --- | --- | --- |

17.

Vymedzením povahy by sa mali vyjasniť tieto otázky:

—

ak je to opodstatnené, v rámci ktorého piliera sa bude o nástroji rokovať;

| — | či bude nástroj záväzný pre EÚ a USA; |
| --- | --- |

—

či bude nástroj záväzný pre EÚ a USA;

| — | či bude mať priamy vplyv v tom zmysle, že bude zahŕňať práva a povinnosti jednotlivcov, ktoré možno presadzovať pred justičným orgánom; |
| --- | --- |

—

či bude mať priamy vplyv v tom zmysle, že bude zahŕňať práva a povinnosti jednotlivcov, ktoré možno presadzovať pred justičným orgánom;

| — | či nástroj samotný bude umožňovať výmenu informácií alebo bude stanovovať minimálnu normu pre výmenu informácií, ktorá sa doplní osobitnými dohodami; |
| --- | --- |

—

či nástroj samotný bude umožňovať výmenu informácií alebo bude stanovovať minimálnu normu pre výmenu informácií, ktorá sa doplní osobitnými dohodami;

| — | ako bude tento nástroj súvisieť s platnými nástrojmi; bude ich zohľadňovať, nahradí ich, alebo ich doplní? |
| --- | --- |

—

ako bude tento nástroj súvisieť s platnými nástrojmi; bude ich zohľadňovať, nahradí ich, alebo ich doplní?

III. 1.   Rozsah pôsobnosti nástroja

Zapojené subjekty

| 18. | Hoci v správe KSVÚ sa jasne neuvádza presné vymedzenie rozsahu pôsobnosti budúceho nástroja, možno ho odvodiť zo zásad uvedených v správe, a to že rozsahom pôsobnosti sa predpokladá pokrytie tak prenosov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora (7), ako aj medzi orgánmi verejnej moci. |
| --- | --- |

18.

Hoci v správe KSVÚ sa jasne neuvádza presné vymedzenie rozsahu pôsobnosti budúceho nástroja, možno ho odvodiť zo zásad uvedených v správe, a to že rozsahom pôsobnosti sa predpokladá pokrytie tak prenosov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora (7), ako aj medzi orgánmi verejnej moci.

—   Medzi subjektmi súkromného a verejného sektora:

| 19. | EDPS vidí ako logickú uplatniteľnosť budúceho nástroja na prenosy medzi subjektmi súkromného a verejného sektora. Vývoj takéhoto nástroja sa uskutočňuje v súvislosti so žiadosťami americkej strany o informácie od súkromných strán predkladanými v posledných rokoch. EDPS konštatuje, že subjekty súkromného sektora sa z hľadiska presadzovania práva stávajú systematickým zdrojom informácií , či už je to na úrovni EÚ alebo na medzinárodnej úrovni (8). Prípad SWIFT bol významným precedensom, keď bola súkromná spoločnosť požiadaná o systematický hromadný prenos údajov orgánom presadzovania práva v treťom štáte (9). Získavanie údajov PNR od leteckých spoločností má rovnakú logiku. EDPS už vo svojom stanovisku k návrhu rámcového rozhodnutia pre európsky systém PNR spochybnil zákonnosť tohto trendu (10). |
| --- | --- |

19.

EDPS vidí ako logickú uplatniteľnosť budúceho nástroja na prenosy medzi subjektmi súkromného a verejného sektora. Vývoj takéhoto nástroja sa uskutočňuje v súvislosti so žiadosťami americkej strany o informácie od súkromných strán predkladanými v posledných rokoch. EDPS konštatuje, že subjekty súkromného sektora sa z hľadiska presadzovania práva stávajú systematickým zdrojom informácií , či už je to na úrovni EÚ alebo na medzinárodnej úrovni (8). Prípad SWIFT bol významným precedensom, keď bola súkromná spoločnosť požiadaná o systematický hromadný prenos údajov orgánom presadzovania práva v treťom štáte (9). Získavanie údajov PNR od leteckých spoločností má rovnakú logiku. EDPS už vo svojom stanovisku k návrhu rámcového rozhodnutia pre európsky systém PNR spochybnil zákonnosť tohto trendu (10).

| 20. | Existujú ešte dva ďalšie dôvody na odmietnutie začlenenia prenosov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora do rozsahu pôsobnosti budúceho nástroja. |
| --- | --- |

20.

Existujú ešte dva ďalšie dôvody na odmietnutie začlenenia prenosov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora do rozsahu pôsobnosti budúceho nástroja.

| 21. | Po prvé, takéto začlenenie by mohlo mať nežiaduci účinok v rámci územia samotnej EÚ. EDPS má vážne obavy, že ak sa údaje súkromných spoločností (ako sú napríklad finančné inštitúcie) budú v zásade prenášať do tretích krajín, mohlo by to vyvolať silný tlak na rovnaké sprístupnenie údajov rovnakého druhu orgánom presadzovania práva v rámci EÚ. Systém PNR je príkladom takéhoto nežiaduceho vývoja, ktorý sa začal hromadným zberom údajov o cestujúcich zo strany USA, aby sa potom transponoval aj do interného európskeho kontextu (11) bez toho, aby sa jasne preukázala potrebnosť a proporcionalita tohto systému. |
| --- | --- |

21.

Po prvé, takéto začlenenie by mohlo mať nežiaduci účinok v rámci územia samotnej EÚ. EDPS má vážne obavy, že ak sa údaje súkromných spoločností (ako sú napríklad finančné inštitúcie) budú v zásade prenášať do tretích krajín, mohlo by to vyvolať silný tlak na rovnaké sprístupnenie údajov rovnakého druhu orgánom presadzovania práva v rámci EÚ. Systém PNR je príkladom takéhoto nežiaduceho vývoja, ktorý sa začal hromadným zberom údajov o cestujúcich zo strany USA, aby sa potom transponoval aj do interného európskeho kontextu (11) bez toho, aby sa jasne preukázala potrebnosť a proporcionalita tohto systému.

| 22. | Po druhé, EDPS vo svojom stanovisku k návrhu Komisie o osobných záznamoch EÚ o cestujúcich nastolil tiež otázku rámca ochrany údajov (prvý alebo tretí pilier) uplatniteľného na podmienky spolupráce medzi subjektmi verejného a súkromného sektora: mali by pravidlá vychádzať z kvality prevádzkovateľa údajov (súkromný sektor) alebo zo sledovaného účelu (presadzovanie práva)? Deliaca čiara medzi prvým a tretím pilierom nie je vôbec jasná v situáciách, keď sa povinnosť spracovávania údajov na účely presadzovania práva ukladá subjektom súkromného sektora. V tomto kontexte je významné, že generálny advokát Bot vo svojom poslednom stanovisku vo veci uchovávania údajov (12) navrhuje stanovenie hranice v týchto situáciách, ale k tomuto návrhu dodáva: „Táto hranica môže byť samozrejme predmetom kritiky a z určitých hľadísk sa môže zdať umelou.“ EDPS tiež poznamenáva, že rozsudok Súdneho dvora vo veci PNR (13) úplne neodpovedá na otázku týkajúcu sa uplatniteľného právneho rámca. Napríklad skutočnosť, že na niektoré činnosti sa nevzťahuje smernica 95/46/ES, automaticky neznamená, že tieto činnosti sa môžu regulovať v rámci tretieho piliera. V dôsledku toho možno vytvára medzeru, pokiaľ ide o uplatniteľné právne predpisy, a v každom prípade spôsobuje právnu neistotu v súvislosti s právnymi zárukami dostupnými dotknutým osobám. |
| --- | --- |

22.

Po druhé, EDPS vo svojom stanovisku k návrhu Komisie o osobných záznamoch EÚ o cestujúcich nastolil tiež otázku rámca ochrany údajov (prvý alebo tretí pilier) uplatniteľného na podmienky spolupráce medzi subjektmi verejného a súkromného sektora: mali by pravidlá vychádzať z kvality prevádzkovateľa údajov (súkromný sektor) alebo zo sledovaného účelu (presadzovanie práva)? Deliaca čiara medzi prvým a tretím pilierom nie je vôbec jasná v situáciách, keď sa povinnosť spracovávania údajov na účely presadzovania práva ukladá subjektom súkromného sektora. V tomto kontexte je významné, že generálny advokát Bot vo svojom poslednom stanovisku vo veci uchovávania údajov (12) navrhuje stanovenie hranice v týchto situáciách, ale k tomuto návrhu dodáva: „Táto hranica môže byť samozrejme predmetom kritiky a z určitých hľadísk sa môže zdať umelou.“ EDPS tiež poznamenáva, že rozsudok Súdneho dvora vo veci PNR (13) úplne neodpovedá na otázku týkajúcu sa uplatniteľného právneho rámca. Napríklad skutočnosť, že na niektoré činnosti sa nevzťahuje smernica 95/46/ES, automaticky neznamená, že tieto činnosti sa môžu regulovať v rámci tretieho piliera. V dôsledku toho možno vytvára medzeru, pokiaľ ide o uplatniteľné právne predpisy, a v každom prípade spôsobuje právnu neistotu v súvislosti s právnymi zárukami dostupnými dotknutým osobám.

| 23. | Z tohto hľadiska EDPS zdôrazňuje, že sa musí zabezpečiť, aby budúci nástroj so všeobecnými zásadami ochrany údajov ako taký nemohol legalizovať transatlantické prenosy osobných údajov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora. Tento prenos sa môže začleniť do budúceho nástroja len ak:






  — | sa budúcim nástrojom stanoví, že prenos sa povoľuje, len ak sa ukáže, že je absolútne nevyhnutný na osobitný účel, o ktorom sa bude rozhodovať v každom jednotlivom prípade, |
| --- | --- | --- |

23.

Z tohto hľadiska EDPS zdôrazňuje, že sa musí zabezpečiť, aby budúci nástroj so všeobecnými zásadami ochrany údajov ako taký nemohol legalizovať transatlantické prenosy osobných údajov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora. Tento prenos sa môže začleniť do budúceho nástroja len ak:

—

sa budúcim nástrojom stanoví, že prenos sa povoľuje, len ak sa ukáže, že je absolútne nevyhnutný na osobitný účel, o ktorom sa bude rozhodovať v každom jednotlivom prípade,

| — | prenos samotný je zabezpečený prísnymi opatreniami na ochranu údajov (ako sa opisuje v tomto stanovisku). |
| --- | --- |

—

prenos samotný je zabezpečený prísnymi opatreniami na ochranu údajov (ako sa opisuje v tomto stanovisku).

Okrem toho si EDPS všíma neistotu v súvislosti s uplatniteľným rámcom ochrany údajov a preto v každom prípade požaduje, aby sa prenos osobných údajov medzi subjektmi súkromného a verejného sektora nezahrnul do právnych predpisov, ktoré v súčasnosti platia v EÚ.

—   Medzi orgánmi verejnej moci:

| 24. | Presný rozsah výmeny informácií je nejasný. Ako prvý krok v ďalšej práci na spoločnom nástroji by sa mal vyjasniť očakávaný rozsah pôsobnosti takéhoto nástroja. Zostávajú najmä otázky:






  — | či, pokiaľ ide o databázy nachádzajúce sa v EÚ, by bol nástroj zameraný na centralizované databázy (čiastočne) spravované EÚ, ako sú napríklad databázy Europolu a Eurojustu, alebo decentralizované databázy spravované členskými štátmi, alebo obe, |
| --- | --- | --- |

24.

Presný rozsah výmeny informácií je nejasný. Ako prvý krok v ďalšej práci na spoločnom nástroji by sa mal vyjasniť očakávaný rozsah pôsobnosti takéhoto nástroja. Zostávajú najmä otázky:

—

či, pokiaľ ide o databázy nachádzajúce sa v EÚ, by bol nástroj zameraný na centralizované databázy (čiastočne) spravované EÚ, ako sú napríklad databázy Europolu a Eurojustu, alebo decentralizované databázy spravované členskými štátmi, alebo obe,

| — | či sa rozsah pôsobnosti nástroja rozširuje na vzájomne prepojené siete, to znamená, či sa predpokladané záruky budú vzťahovať na údaje, ktoré sa vymieňajú medzi členskými štátmi alebo agentúrami, tak v EÚ ako aj v USA, |
| --- | --- |

—

či sa rozsah pôsobnosti nástroja rozširuje na vzájomne prepojené siete, to znamená, či sa predpokladané záruky budú vzťahovať na údaje, ktoré sa vymieňajú medzi členskými štátmi alebo agentúrami, tak v EÚ ako aj v USA,

| — | či by sa nástroj vzťahoval iba na výmenu medzi databázami v oblasti presadzovania práva (polícia, súdnictvo, možno aj colné orgány) alebo aj inými databázami, ako sú napríklad databázy v oblasti daní, |
| --- | --- |

—

či by sa nástroj vzťahoval iba na výmenu medzi databázami v oblasti presadzovania práva (polícia, súdnictvo, možno aj colné orgány) alebo aj inými databázami, ako sú napríklad databázy v oblasti daní,

| — | či by sa nástroj týkal aj databáz národných bezpečnostných agentúr alebo by týmto agentúram umožňoval prístup k databázam v oblasti presadzovania práva na území druhej zmluvnej strany (navzájom medzi EÚ a USA), |
| --- | --- |

—

či by sa nástroj týkal aj databáz národných bezpečnostných agentúr alebo by týmto agentúram umožňoval prístup k databázam v oblasti presadzovania práva na území druhej zmluvnej strany (navzájom medzi EÚ a USA),

| — | či by sa nástroj vzťahoval na jednotlivé prenosy informácií alebo trvalý prístup k existujúcim databázam. V dôsledku tejto poslednej hypotézy by určite vznikli otázky súvisiace s proporcionalitou, ako sa o tom pojednáva ďalej v kapitole V, bode 3. |
| --- | --- |

—

či by sa nástroj vzťahoval na jednotlivé prenosy informácií alebo trvalý prístup k existujúcim databázam. V dôsledku tejto poslednej hypotézy by určite vznikli otázky súvisiace s proporcionalitou, ako sa o tom pojednáva ďalej v kapitole V, bode 3.

Účel presadzovania práva

| 25. | Vymedzenie účelu možnej dohody tiež ponecháva priestor na vznik neistoty. Účely presadzovania práva sa jasne uvádzajú v úvode, ako aj v prvej zásade uvedenej v prílohe správy, a ďalej sa analyzujú v kapitole IV. EDPS už uviedol, že na základe týchto vyhlásení sa zdá, že výmena údajov by sa sústreďovala na záležitosti tretieho piliera, ale mohlo by byť otázne, či je to len prvý krok smerom k širšej výmene informácií. Zdá sa byť jasné, že účely „verejnej bezpečnosti“ uvedené v správe zahŕňajú boj proti terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a iným trestným činom. Má však umožňovať aj výmenu údajov v mene iných verejných záujmov, ako napríklad možných rizík pre verejné zdravie? |
| --- | --- |

25.

Vymedzenie účelu možnej dohody tiež ponecháva priestor na vznik neistoty. Účely presadzovania práva sa jasne uvádzajú v úvode, ako aj v prvej zásade uvedenej v prílohe správy, a ďalej sa analyzujú v kapitole IV. EDPS už uviedol, že na základe týchto vyhlásení sa zdá, že výmena údajov by sa sústreďovala na záležitosti tretieho piliera, ale mohlo by byť otázne, či je to len prvý krok smerom k širšej výmene informácií. Zdá sa byť jasné, že účely „verejnej bezpečnosti“ uvedené v správe zahŕňajú boj proti terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a iným trestným činom. Má však umožňovať aj výmenu údajov v mene iných verejných záujmov, ako napríklad možných rizík pre verejné zdravie?

| 26. | EDPS odporúča obmedziť účel na presne určené spracovanie údajov a odôvodniť politické rozhodnutia vedúce k takémuto vymedzeniu účelu. |
| --- | --- |

26.

EDPS odporúča obmedziť účel na presne určené spracovanie údajov a odôvodniť politické rozhodnutia vedúce k takémuto vymedzeniu účelu.

Priestor všeobecnej transatlantickej bezpečnosti

| 27. | Široký záber tejto správy by sa mal zasadiť do rámca priestoru všeobecnej transatlantickej bezpečnosti, o ktorej rokovala takzvaná „skupina pre budúcnosť“ (14). Správa tejto skupiny vydaná v júni 2008 sa zameriava na vonkajší rozmer politiky vnútorných vecí. Presadzuje sa v nej, aby „Európska únia do roku 2014 prijala rozhodnutie o politickom cieli vytvoriť so Spojenými štátmi euro-atlantický priestor spolupráce v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. Takáto spolupráca by išla nad rámec bezpečnosti v prísnom slova zmysle a zahŕňala by prinajmenšom oblasti, ktorými sa zaoberá súčasná hlava IV Zmluvy o založení ES, ako napríklad prisťahovalectvo, víza a azyl, ako aj spoluprácu v oblasti občianskeho práva. Je potrebné preskúmať, do akej miery by dohoda o základných zásadách ochrany údajov, ako napríklad zásadách uvedených v správe KSVÚ, mohla a mala byť základom pre výmenu informácií v takejto rozsiahlej oblasti. |
| --- | --- |

27.

Široký záber tejto správy by sa mal zasadiť do rámca priestoru všeobecnej transatlantickej bezpečnosti, o ktorej rokovala takzvaná „skupina pre budúcnosť“ (14). Správa tejto skupiny vydaná v júni 2008 sa zameriava na vonkajší rozmer politiky vnútorných vecí. Presadzuje sa v nej, aby „Európska únia do roku 2014 prijala rozhodnutie o politickom cieli vytvoriť so Spojenými štátmi euro-atlantický priestor spolupráce v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“. Takáto spolupráca by išla nad rámec bezpečnosti v prísnom slova zmysle a zahŕňala by prinajmenšom oblasti, ktorými sa zaoberá súčasná hlava IV Zmluvy o založení ES, ako napríklad prisťahovalectvo, víza a azyl, ako aj spoluprácu v oblasti občianskeho práva. Je potrebné preskúmať, do akej miery by dohoda o základných zásadách ochrany údajov, ako napríklad zásadách uvedených v správe KSVÚ, mohla a mala byť základom pre výmenu informácií v takejto rozsiahlej oblasti.

| 28. | Predpokladá sa, že v roku 2014 by už štruktúra tvorená piliermi nemala existovať a pre ochranu údajov v EÚ samotnej bude existovať jeden právny základ (vychádzajúci z Lisabonskej zmluvy, článku 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie). Skutočnosť, že na úrovni EÚ existuje harmonizácia, pokiaľ ide o reguláciu ochrany údajov, neznamená, že akoukoľvek dohodou s treťou krajinou by sa mohol umožniť prenos akýchkoľvek osobných údajov, nech by to už bolo na akýkoľvek účel. V závislosti od kontextu a podmienok spracovania by sa pre konkrétne oblasti, ako napríklad presadzovanie práva, mohli vyžadovať upravené záruky ochrany údajov. EDPS odporúča zohľadniť dôsledky týchto rôznych aspektov pri príprave budúcej dohody. |
| --- | --- |

28.

Predpokladá sa, že v roku 2014 by už štruktúra tvorená piliermi nemala existovať a pre ochranu údajov v EÚ samotnej bude existovať jeden právny základ (vychádzajúci z Lisabonskej zmluvy, článku 16 Zmluvy o fungovaní Európskej únie). Skutočnosť, že na úrovni EÚ existuje harmonizácia, pokiaľ ide o reguláciu ochrany údajov, neznamená, že akoukoľvek dohodou s treťou krajinou by sa mohol umožniť prenos akýchkoľvek osobných údajov, nech by to už bolo na akýkoľvek účel. V závislosti od kontextu a podmienok spracovania by sa pre konkrétne oblasti, ako napríklad presadzovanie práva, mohli vyžadovať upravené záruky ochrany údajov. EDPS odporúča zohľadniť dôsledky týchto rôznych aspektov pri príprave budúcej dohody.

III.2.   Povaha dohody

Európsky inštitucionálny rámec

| 29. | V každom prípade je z krátkodobého hľadiska podstatné určiť, v rámci ktorého piliera sa má o dohode rokovať. Je to potrebné najmä z hľadiska vnútorného regulačného rámca ochrany údajov, ktorý takáto dohoda ovplyvní. Bude to prvý pilier – hlavne smernica 95/46/ES so svojim osobitným režimom prenosu údajov do tretích krajín – alebo rámec tretieho piliera s menej prísnym režimom prenosov do tretích krajín (15)? |
| --- | --- |

29.

V každom prípade je z krátkodobého hľadiska podstatné určiť, v rámci ktorého piliera sa má o dohode rokovať. Je to potrebné najmä z hľadiska vnútorného regulačného rámca ochrany údajov, ktorý takáto dohoda ovplyvní. Bude to prvý pilier – hlavne smernica 95/46/ES so svojim osobitným režimom prenosu údajov do tretích krajín – alebo rámec tretieho piliera s menej prísnym režimom prenosov do tretích krajín (15)?

| 30. | Zatiaľ čo účely presadzovania práva prevažujú, ako už bolo uvedené, správa KSVÚ sa zmieňuje o zbere údajov od subjektov súkromného sektora a účely možno vykladať v širokom zmysle, ktorý môže ísť nad rámec bezpečnosti, vrátane napr. otázok prisťahovalectva a kontroly hraníc, ale možno aj verejného zdravia. Vzhľadom na tieto neurčitosti by bolo rozhodne lepšie počkať na harmonizáciu pilierov na základe práva EÚ, ako sa predpokladá v Lisabonskej zmluve, s cieľom jasne ustanoviť právny základ pre rokovania a presnú úlohu európskych inštitúcií, najmä Európskeho parlamentu a Komisie. |
| --- | --- |

30.

Zatiaľ čo účely presadzovania práva prevažujú, ako už bolo uvedené, správa KSVÚ sa zmieňuje o zbere údajov od subjektov súkromného sektora a účely možno vykladať v širokom zmysle, ktorý môže ísť nad rámec bezpečnosti, vrátane napr. otázok prisťahovalectva a kontroly hraníc, ale možno aj verejného zdravia. Vzhľadom na tieto neurčitosti by bolo rozhodne lepšie počkať na harmonizáciu pilierov na základe práva EÚ, ako sa predpokladá v Lisabonskej zmluve, s cieľom jasne ustanoviť právny základ pre rokovania a presnú úlohu európskych inštitúcií, najmä Európskeho parlamentu a Komisie.

Záväzný charakter nástroja

| 31. | Malo by sa jasne stanoviť, či závery rokovaní povedú k memorande o porozumení alebo inému nezáväznému nástroju, alebo či sa premietnu do záväznej dohody. |
| --- | --- |

31.

Malo by sa jasne stanoviť, či závery rokovaní povedú k memorande o porozumení alebo inému nezáväznému nástroju, alebo či sa premietnu do záväznej dohody.

| 32. | EDPS podporuje v správe uprednostňovanú záväznú dohodu. Podľa názoru EDPS je oficiálna záväzná dohoda nepostrádateľnou podmienkou akéhokoľvek prenosu údajov mimo EÚ, a to bez ohľadu na účel ich prenosu. Žiadny prenos údajov do tretej krajiny sa nemôže uskutočniť bez primeraných podmienok a bezpečnostných opatrení zahrnutých do osobitného (a záväzného) právneho rámca. Inými slovami, memorandum o porozumení alebo iný nezáväzný nástroj môže byť užitočný na to, aby poskytol usmernenie na rokovania o ďalších záväzných dohodách, ale nikdy nemôže nahradiť potrebu záväznej dohody. |
| --- | --- |

32.

EDPS podporuje v správe uprednostňovanú záväznú dohodu. Podľa názoru EDPS je oficiálna záväzná dohoda nepostrádateľnou podmienkou akéhokoľvek prenosu údajov mimo EÚ, a to bez ohľadu na účel ich prenosu. Žiadny prenos údajov do tretej krajiny sa nemôže uskutočniť bez primeraných podmienok a bezpečnostných opatrení zahrnutých do osobitného (a záväzného) právneho rámca. Inými slovami, memorandum o porozumení alebo iný nezáväzný nástroj môže byť užitočný na to, aby poskytol usmernenie na rokovania o ďalších záväzných dohodách, ale nikdy nemôže nahradiť potrebu záväznej dohody.

Priamy účinok

| 33. | Ustanovenia nástroja by mali byť záväzné rovnako tak pre USA, ako aj EÚ a jej členské štáty. |
| --- | --- |

33.

Ustanovenia nástroja by mali byť záväzné rovnako tak pre USA, ako aj EÚ a jej členské štáty.

| 34. | Ďalej by sa malo zabezpečiť, aby jednotlivci boli oprávnení uplatňovať svoje práva a najmä dosiahnuť nápravu na základe dohodnutých zásad. Podľa EDPS možno tento výsledok dosiahnuť najlepšie vtedy, keď sa zásadné ustanovenia nástroja sformulujú tak, aby mali priamy účinok na obyvateľov Európskej únie a mohli sa uplatňovať v konaní pred súdom. V nástroji sa preto musí jasne stanoviť priamy účinok ustanovení medzinárodnej dohody, ako aj podmienky jej transpozície do vnútorného práva EÚ a vnútroštátneho práva s cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení. |
| --- | --- |

34.

Ďalej by sa malo zabezpečiť, aby jednotlivci boli oprávnení uplatňovať svoje práva a najmä dosiahnuť nápravu na základe dohodnutých zásad. Podľa EDPS možno tento výsledok dosiahnuť najlepšie vtedy, keď sa zásadné ustanovenia nástroja sformulujú tak, aby mali priamy účinok na obyvateľov Európskej únie a mohli sa uplatňovať v konaní pred súdom. V nástroji sa preto musí jasne stanoviť priamy účinok ustanovení medzinárodnej dohody, ako aj podmienky jej transpozície do vnútorného práva EÚ a vnútroštátneho práva s cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení.

Súvislosť s inými nástrojmi

| 35. | Základným problémom je aj rozsah pôsobnosti dohody, pokiaľ ide o to, v akom rozsahu sa uplatňuje samostatne alebo v akom sa musí doplniť v každom jednotlivom prípade ďalšími dohodami o špecifických výmenách údajov. Je skutočne otázne, či by sa jedinou dohodou mohli primeraným spôsobom, s jediným súborom noriem, riešiť rôzne osobitosti spracovania údajov v treťom pilieri. Je ešte pochybnejšie, že by bez dodatočných rokovaní a bezpečnostných opatrení umožňovala paušálne schválenie každého prenosu údajov bez ohľadu na účel a povahu predmetných údajov. Okrem toho dohody s tretími krajinami nie sú nevyhnutne trvalé, keďže môžu súvisieť so špecifickými hrozbami, môžu byť predmetom preskúmania a môžu sa na ne vzťahovať doložky o zániku. Na druhej strane, spoločné minimálne normy uznané v záväznom nástroji by mohli uľahčiť každú ďalšiu diskusiu o prenose osobných údajov vo vzťahu k osobitnej databáze alebo operáciám spracovania. |
| --- | --- |

35.

Základným problémom je aj rozsah pôsobnosti dohody, pokiaľ ide o to, v akom rozsahu sa uplatňuje samostatne alebo v akom sa musí doplniť v každom jednotlivom prípade ďalšími dohodami o špecifických výmenách údajov. Je skutočne otázne, či by sa jedinou dohodou mohli primeraným spôsobom, s jediným súborom noriem, riešiť rôzne osobitosti spracovania údajov v treťom pilieri. Je ešte pochybnejšie, že by bez dodatočných rokovaní a bezpečnostných opatrení umožňovala paušálne schválenie každého prenosu údajov bez ohľadu na účel a povahu predmetných údajov. Okrem toho dohody s tretími krajinami nie sú nevyhnutne trvalé, keďže môžu súvisieť so špecifickými hrozbami, môžu byť predmetom preskúmania a môžu sa na ne vzťahovať doložky o zániku. Na druhej strane, spoločné minimálne normy uznané v záväznom nástroji by mohli uľahčiť každú ďalšiu diskusiu o prenose osobných údajov vo vzťahu k osobitnej databáze alebo operáciám spracovania.

| 36. | EDPS by preto namiesto alternatívy spočívajúcej v samostatnej zmluve uprednostnil vypracovanie minimálneho súboru kritérií na ochranu údajov, ktoré by mali v každom jednotlivom prípade dopĺňať dodatočné osobitné ustanovenia, ako sa uvádza v správe KSVÚ. Tieto dodatočné osobitné ustanovenia sú podmienkou toho, aby sa v osobitnom prípade umožnil prenos údajov. Tým by sa podporil harmonizovaný prístup v zmysle ochrany údajov. |
| --- | --- |

36.

EDPS by preto namiesto alternatívy spočívajúcej v samostatnej zmluve uprednostnil vypracovanie minimálneho súboru kritérií na ochranu údajov, ktoré by mali v každom jednotlivom prípade dopĺňať dodatočné osobitné ustanovenia, ako sa uvádza v správe KSVÚ. Tieto dodatočné osobitné ustanovenia sú podmienkou toho, aby sa v osobitnom prípade umožnil prenos údajov. Tým by sa podporil harmonizovaný prístup v zmysle ochrany údajov.

Uplatňovanie na platné nástroje

| 37. | Malo by sa tiež preskúmať, ako by sa možná všeobecná dohoda uplatňovala spolu s už platnými dohodami uzatvorenými medzi EÚ a USA. Malo by sa vziať do úvahy, že tieto platné dohody nemajú rovnakú záväznú povahu: je potrebné uviesť najmä dohodu o PNR (tú, ktorá predstavuje väčšiu právnu istotu), dohody o Europole a Eurojuste alebo výmenu listov v prípade SWIFT (16). Dopĺňal by tento nový všeobecný rámec platné nástroje, alebo by ním ostali nedotknuté, pričom nový rámec by sa uplatňoval iba na budúce výmeny osobných údajov? Podľa názoru EDPS by si právna jednotnosť vyžadovala harmonizovaný súbor pravidiel, ktoré by sa vzťahovali na súčasné, ako aj budúce záväzné dohody o prenosoch údajov a dopĺňali by ich. |
| --- | --- |

37.

Malo by sa tiež preskúmať, ako by sa možná všeobecná dohoda uplatňovala spolu s už platnými dohodami uzatvorenými medzi EÚ a USA. Malo by sa vziať do úvahy, že tieto platné dohody nemajú rovnakú záväznú povahu: je potrebné uviesť najmä dohodu o PNR (tú, ktorá predstavuje väčšiu právnu istotu), dohody o Europole a Eurojuste alebo výmenu listov v prípade SWIFT (16). Dopĺňal by tento nový všeobecný rámec platné nástroje, alebo by ním ostali nedotknuté, pričom nový rámec by sa uplatňoval iba na budúce výmeny osobných údajov? Podľa názoru EDPS by si právna jednotnosť vyžadovala harmonizovaný súbor pravidiel, ktoré by sa vzťahovali na súčasné, ako aj budúce záväzné dohody o prenosoch údajov a dopĺňali by ich.

| 38. | Výhodou uplatnenia všeobecnej dohody na platné nástroje by bolo posilnenie ich záväzného charakteru. To by bolo obzvlášť vítané vzhľadom na nástroje, ktoré nie sú právne záväzné, ako napríklad výmena listov v prípade SWIFT, pretože by to aspoň prinieslo súlad so súborom všeobecných zásad týkajúcich sa súkromia. |
| --- | --- |

38.

Výhodou uplatnenia všeobecnej dohody na platné nástroje by bolo posilnenie ich záväzného charakteru. To by bolo obzvlášť vítané vzhľadom na nástroje, ktoré nie sú právne záväzné, ako napríklad výmena listov v prípade SWIFT, pretože by to aspoň prinieslo súlad so súborom všeobecných zásad týkajúcich sa súkromia.

IV.   VŠEOBECNÉ PRÁVNE POSÚDENIE

| 39. | V tejto kapitole sa zváži, ako by sa mala posudzovať úroveň ochrany poskytovanej určitým rámcom alebo nástrojom vrátane otázky kritérií, ktoré by sa mali použiť, a základných potrebných požiadaviek. |
| --- | --- |

39.

V tejto kapitole sa zváži, ako by sa mala posudzovať úroveň ochrany poskytovanej určitým rámcom alebo nástrojom vrátane otázky kritérií, ktoré by sa mali použiť, a základných potrebných požiadaviek.

Primeraná úroveň ochrany

| 40. | Podľa EDPS by malo byť jasné, že jedným z hlavných prínosov budúceho nástroja by malo byť, aby sa prenos osobných údajov do Spojených štátov uskutočnil iba pokiaľ orgány v Spojených štátoch zaručia primeranú úroveň ochrany (a naopak). |
| --- | --- |

40.

Podľa EDPS by malo byť jasné, že jedným z hlavných prínosov budúceho nástroja by malo byť, aby sa prenos osobných údajov do Spojených štátov uskutočnil iba pokiaľ orgány v Spojených štátoch zaručia primeranú úroveň ochrany (a naopak).

| 41. | EDPS sa domnieva, že dostatočné záruky, pokiaľ ide o úroveň ochrany osobných údajov, by zabezpečila iba skutočná skúška primeranosti. Je toho názoru, že všeobecná rámcová dohoda s rozsahom pôsobnosti takým širokým, akým je rozsah pôsobnosti správy KSVÚ, by sama osebe len ťažko prešla skutočnou skúškou primeranosti. Primeranosť všeobecnej dohody by sa mohla uznať iba vtedy, ak by ju z hľadiska primeranosti doplnili osobitné dohody uzatvorené zvlášť pre každý jednotlivý prípad. |
| --- | --- |

41.

EDPS sa domnieva, že dostatočné záruky, pokiaľ ide o úroveň ochrany osobných údajov, by zabezpečila iba skutočná skúška primeranosti. Je toho názoru, že všeobecná rámcová dohoda s rozsahom pôsobnosti takým širokým, akým je rozsah pôsobnosti správy KSVÚ, by sama osebe len ťažko prešla skutočnou skúškou primeranosti. Primeranosť všeobecnej dohody by sa mohla uznať iba vtedy, ak by ju z hľadiska primeranosti doplnili osobitné dohody uzatvorené zvlášť pre každý jednotlivý prípad.

| 42. | Posúdenie úrovne ochrany, ktorú poskytujú tretie krajiny, nie je neobvyklou praxou, najmä pre Európsku komisiu: podľa prvého piliera je primeranosť požiadavkou na prenos. Merala sa pri viacerých príležitostiach podľa článku 25 smernice 95/46 na základe osobitných kritérií, pričom sa potvrdila rozhodnutiami Európskej komisie (17). V rámci tretieho piliera sa takýto systém výslovne nepredpokladá: meranie primeranosti ochrany sa stanovuje iba v osobitných situáciách podľa článkov 11 a 13 doteraz neprijatého rámcového rozhodnutia o ochrane údajov (18) a ponecháva sa na členské štáty. |
| --- | --- |

42.

Posúdenie úrovne ochrany, ktorú poskytujú tretie krajiny, nie je neobvyklou praxou, najmä pre Európsku komisiu: podľa prvého piliera je primeranosť požiadavkou na prenos. Merala sa pri viacerých príležitostiach podľa článku 25 smernice 95/46 na základe osobitných kritérií, pričom sa potvrdila rozhodnutiami Európskej komisie (17). V rámci tretieho piliera sa takýto systém výslovne nepredpokladá: meranie primeranosti ochrany sa stanovuje iba v osobitných situáciách podľa článkov 11 a 13 doteraz neprijatého rámcového rozhodnutia o ochrane údajov (18) a ponecháva sa na členské štáty.

| 43. | V tomto prípade sa rozsah skúšky týka účelov presadzovania práva a rokovania vedie Komisia pod dohľadom Rady. Kontext je odlišný od hodnotenia zásad „bezpečného prístavu“ alebo primeranosti kanadských právnych predpisov a súvisí viac s poslednými rokovaniami o PNR s USA a Austráliou, ktoré sa uskutočnili v právnom rámci tretieho piliera. Zásady KSVÚ sa však uviedli aj v kontexte programu bezvízového styku, ktorý sa týka hraníc a prisťahovalectva, a preto ide o záležitostí prvého piliera. |
| --- | --- |

43.

V tomto prípade sa rozsah skúšky týka účelov presadzovania práva a rokovania vedie Komisia pod dohľadom Rady. Kontext je odlišný od hodnotenia zásad „bezpečného prístavu“ alebo primeranosti kanadských právnych predpisov a súvisí viac s poslednými rokovaniami o PNR s USA a Austráliou, ktoré sa uskutočnili v právnom rámci tretieho piliera. Zásady KSVÚ sa však uviedli aj v kontexte programu bezvízového styku, ktorý sa týka hraníc a prisťahovalectva, a preto ide o záležitostí prvého piliera.

| 44. | EDPS odporúča, aby akékoľvek zisťovanie primeranosti na základe budúceho nástroja vychádzalo zo skúseností v týchto rôznych oblastiach. Odporúča ďalší vývoj pojmu „primeranosť“ v kontexte budúceho nástroja na základe podobných kritérií, ako sa použili pri predchádzajúcich určovaniach primeranosti. |
| --- | --- |

44.

EDPS odporúča, aby akékoľvek zisťovanie primeranosti na základe budúceho nástroja vychádzalo zo skúseností v týchto rôznych oblastiach. Odporúča ďalší vývoj pojmu „primeranosť“ v kontexte budúceho nástroja na základe podobných kritérií, ako sa použili pri predchádzajúcich určovaniach primeranosti.

Vzájomné uznávanie – reciprocita

| 45. | Druhý prvok úrovne ochrany sa týka vzájomného uznávania systémov EÚ a USA. V správe KSVÚ sa v tejto súvislosti uvádza, že cieľom bude „získať vzájomné uznanie účinnosti systémov ochrany súkromia a údajov oboch strán v oblastiach, na ktoré sa tieto zásady vzťahujú“ (19), a dosiahnuť rovnocenné a recipročné uplatňovanie právnych predpisov na ochranu súkromia a osobných údajov. |
| --- | --- |

45.

Druhý prvok úrovne ochrany sa týka vzájomného uznávania systémov EÚ a USA. V správe KSVÚ sa v tejto súvislosti uvádza, že cieľom bude „získať vzájomné uznanie účinnosti systémov ochrany súkromia a údajov oboch strán v oblastiach, na ktoré sa tieto zásady vzťahujú“ (19), a dosiahnuť rovnocenné a recipročné uplatňovanie právnych predpisov na ochranu súkromia a osobných údajov.

| 46. | Z pohľadu EDPS je zrejmé, že vzájomné uznávanie (alebo reciprocita) je možné len vtedy, ak je zaručená primeraná úroveň ochrany. Inými slovami, budúci nástroj by mal harmonizovať minimálnu úroveň ochrany (na základe zisťovania primeranosti pri zohľadnení potreby osobitných dohôd v každom jednotlivom prípade). Reciprocita by sa mohla uznávať iba na základe tohto predpokladu. |
| --- | --- |

46.

Z pohľadu EDPS je zrejmé, že vzájomné uznávanie (alebo reciprocita) je možné len vtedy, ak je zaručená primeraná úroveň ochrany. Inými slovami, budúci nástroj by mal harmonizovať minimálnu úroveň ochrany (na základe zisťovania primeranosti pri zohľadnení potreby osobitných dohôd v každom jednotlivom prípade). Reciprocita by sa mohla uznávať iba na základe tohto predpokladu.

| 47. | Prvým prvkom, ktorý by sa mal zohľadniť, je reciprocita zásadných ustanovení o ochrane údajov. Podľa názoru EDPS by sa v dohode mala riešiť koncepcia reciprocity zásadných ustanovení o ochrane údajov spôsobom zabezpečujúcim na jednej strane to, aby spracovanie údajov v rámci územia EÚ (a USA) plne rešpektovalo vnútroštátne právne predpisy o ochrane údajov, a na druhej strane, aby spracovanie údajov, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti dohody, mimo krajiny pôvodu rešpektovalo zásady ochrany údajov, ktoré obsahuje dohoda. |
| --- | --- |

47.

Prvým prvkom, ktorý by sa mal zohľadniť, je reciprocita zásadných ustanovení o ochrane údajov. Podľa názoru EDPS by sa v dohode mala riešiť koncepcia reciprocity zásadných ustanovení o ochrane údajov spôsobom zabezpečujúcim na jednej strane to, aby spracovanie údajov v rámci územia EÚ (a USA) plne rešpektovalo vnútroštátne právne predpisy o ochrane údajov, a na druhej strane, aby spracovanie údajov, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti dohody, mimo krajiny pôvodu rešpektovalo zásady ochrany údajov, ktoré obsahuje dohoda.

| 48. | Druhým prvkom je reciprocita mechanizmu nápravy. Malo by sa zabezpečiť, aby európski občania mali primerané prostriedky nápravy, ak sa údaje, ktoré sa ich týkajú, spracovávajú v Spojených štátoch (bez ohľadu na to, ktoré právne predpisy sa na toto spracovávanie vzťahujú), ale podobne aby Európska únia a jej členské štáty poskytovali rovnaké práva občanom USA. |
| --- | --- |

48.

Druhým prvkom je reciprocita mechanizmu nápravy. Malo by sa zabezpečiť, aby európski občania mali primerané prostriedky nápravy, ak sa údaje, ktoré sa ich týkajú, spracovávajú v Spojených štátoch (bez ohľadu na to, ktoré právne predpisy sa na toto spracovávanie vzťahujú), ale podobne aby Európska únia a jej členské štáty poskytovali rovnaké práva občanom USA.

| 49. | Tretím prvkom je reciprocita v prístupe orgánov presadzovania práva k osobným údajom. Ak akýkoľvek nástroj umožňuje orgánom Spojených štátov prístup k údajom pochádzajúcim z Európskej únie, reciprocita by znamenala, že v súvislosti s údajmi pochádzajúcimi z USA by sa rovnaký prístup umožnil orgánom EÚ. Reciprocita nesmie poškodzovať účinnosť ochrany dotknutých osôb. Toto je podmienka, na základe ktorej sa orgánom presadzovania práva umožní „transatlantický“ prístup. Konkrétne to znamená, že:






  — | orgánom Spojených štátov by sa nemal umožniť priamy prístup k údajom v rámci územia EÚ (a naopak). Poskytnúť by sa mal iba nepriamy prístup na základe systému aktívneho zasielania údajov. |
| --- | --- | --- |

49.

Tretím prvkom je reciprocita v prístupe orgánov presadzovania práva k osobným údajom. Ak akýkoľvek nástroj umožňuje orgánom Spojených štátov prístup k údajom pochádzajúcim z Európskej únie, reciprocita by znamenala, že v súvislosti s údajmi pochádzajúcimi z USA by sa rovnaký prístup umožnil orgánom EÚ. Reciprocita nesmie poškodzovať účinnosť ochrany dotknutých osôb. Toto je podmienka, na základe ktorej sa orgánom presadzovania práva umožní „transatlantický“ prístup. Konkrétne to znamená, že:

—

orgánom Spojených štátov by sa nemal umožniť priamy prístup k údajom v rámci územia EÚ (a naopak). Poskytnúť by sa mal iba nepriamy prístup na základe systému aktívneho zasielania údajov.

| — | Tento prístup by sa mal uskutočňovať pod kontrolou orgánov na ochranu údajov a justičných orgánov v krajine, kde k spracovaniu údajov dochádza. |
| --- | --- |

—

Tento prístup by sa mal uskutočňovať pod kontrolou orgánov na ochranu údajov a justičných orgánov v krajine, kde k spracovaniu údajov dochádza.

| — | Prístup orgánov Spojených štátov k databázam v rámci EÚ by mal rešpektovať zásadné ustanovenia o ochrane údajov (pozri vyššie) a mala by sa zabezpečovať úplná náprava v prospech dotknutej osoby. |
| --- | --- |

—

Prístup orgánov Spojených štátov k databázam v rámci EÚ by mal rešpektovať zásadné ustanovenia o ochrane údajov (pozri vyššie) a mala by sa zabezpečovať úplná náprava v prospech dotknutej osoby.

Presnosť nástroja

| 50. | Veľmi dôležitá je špecifikácia podmienok posudzovania (primeranosť, rovnocennosť, vzájomné uznávanie), pretože určuje obsah (v zmysle presnosti), právnu istotu a účinnosť ochrany. Obsah budúceho nástroja musí byť presný a správny. |
| --- | --- |

50.

Veľmi dôležitá je špecifikácia podmienok posudzovania (primeranosť, rovnocennosť, vzájomné uznávanie), pretože určuje obsah (v zmysle presnosti), právnu istotu a účinnosť ochrany. Obsah budúceho nástroja musí byť presný a správny.

| 51. | Okrem toho by malo byť jasné, že každá osobitná dohoda uzavretá ako ďalší krok bude aj tak musieť obsahovať podrobné a úplné bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov týkajúce sa predmetu predpokladanej výmeny údajov. Iba takáto dvojitá úroveň konkrétnych zásad na ochranu údajov by zabezpečila dokonalé zladenie všeobecnej dohody a osobitných dohôd, ako sa uvádza už v bodoch 35 a 36 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

51.

Okrem toho by malo byť jasné, že každá osobitná dohoda uzavretá ako ďalší krok bude aj tak musieť obsahovať podrobné a úplné bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov týkajúce sa predmetu predpokladanej výmeny údajov. Iba takáto dvojitá úroveň konkrétnych zásad na ochranu údajov by zabezpečila dokonalé zladenie všeobecnej dohody a osobitných dohôd, ako sa uvádza už v bodoch 35 a 36 tohto stanoviska.

Vypracovanie vzoru pre iné tretie krajiny

| 52. | Rozsah, v akom by dohoda s USA mohla byť vzorom pre iné tretie krajiny, si vyžaduje osobitnú pozornosť. EDPS poznamenáva, že v uvedenej správe skupiny pre budúcnosť sa ako strategický partner EÚ uvádza okrem USA aj Rusko. Pokiaľ sú zásady neutrálne a v súlade so základnými bezpečnostnými opatreniami EÚ, mohli by predstavovať užitočný precedens. Avšak špecifiká spojené napr. s právnym rámcom prijímajúcej krajiny alebo účelom prenosu by zabránili dohodu jednoducho transponovať. Rovnako rozhodujúci bude stav demokracie v tretích krajinách: malo by byť isté, že dohodnuté zásady budú v prijímajúcej krajine skutočne zaručené a dodržané. |
| --- | --- |

52.

Rozsah, v akom by dohoda s USA mohla byť vzorom pre iné tretie krajiny, si vyžaduje osobitnú pozornosť. EDPS poznamenáva, že v uvedenej správe skupiny pre budúcnosť sa ako strategický partner EÚ uvádza okrem USA aj Rusko. Pokiaľ sú zásady neutrálne a v súlade so základnými bezpečnostnými opatreniami EÚ, mohli by predstavovať užitočný precedens. Avšak špecifiká spojené napr. s právnym rámcom prijímajúcej krajiny alebo účelom prenosu by zabránili dohodu jednoducho transponovať. Rovnako rozhodujúci bude stav demokracie v tretích krajinách: malo by byť isté, že dohodnuté zásady budú v prijímajúcej krajine skutočne zaručené a dodržané.

Aké by mali byť kritériá na posúdenie úrovne ochrany?

| 53. | Implicitná alebo explicitná primeranosť by v každom prípade mala byť v súlade s medzinárodným a európskym právnym rámcom, a najmä spoločne dohodnutými bezpečnostnými opatreniami na ochranu údajov. Tieto sú zakotvené v usmerneniach Organizácie Spojených národov, dohovore 108 Rady Európy a jeho dodatkovom protokole, usmerneniach OECD a v návrhu rámcového rozhodnutia o ochrane údajov, ako aj, pokiaľ ide o aspekty prvého piliera, v smernici 95/46/ES (20). Všetky tieto nástroje obsahujú podobné zásady, ktoré sa v širšom zmysle uznávajú ako základ ochrany osobných údajov. |
| --- | --- |

53.

Implicitná alebo explicitná primeranosť by v každom prípade mala byť v súlade s medzinárodným a európskym právnym rámcom, a najmä spoločne dohodnutými bezpečnostnými opatreniami na ochranu údajov. Tieto sú zakotvené v usmerneniach Organizácie Spojených národov, dohovore 108 Rady Európy a jeho dodatkovom protokole, usmerneniach OECD a v návrhu rámcového rozhodnutia o ochrane údajov, ako aj, pokiaľ ide o aspekty prvého piliera, v smernici 95/46/ES (20). Všetky tieto nástroje obsahujú podobné zásady, ktoré sa v širšom zmysle uznávajú ako základ ochrany osobných údajov.

| 54. | Je o to dôležitejšie, aby sa náležite zohľadnili uvedené zásady, berúc do úvahy vplyv určitej možnej dohody, akou je dohoda, ktorá sa očakáva podľa správy KSVÚ. Situácia, v ktorej by bol určitý nástroj zameraný na celý sektor tretej krajiny týkajúci sa presadzovania práva, by nemala precedens. Platné rozhodnutia o primeranosti v prvom pilieri a dohody uzatvorené s tretími krajinami v treťom pilieri EÚ (Europol, Eurojust) vždy súviseli s osobitným prenosom údajov, zatiaľ čo v tomto prípade by sa mohli vykonávať prenosy v oveľa širšom rozsahu, ak berieme do úvahy sledovaný široký účel (boj proti trestným činom, národná a verejná bezpečnosť, ochrana hraníc) a neznámy počet dotknutých databáz. |
| --- | --- |

54.

Je o to dôležitejšie, aby sa náležite zohľadnili uvedené zásady, berúc do úvahy vplyv určitej možnej dohody, akou je dohoda, ktorá sa očakáva podľa správy KSVÚ. Situácia, v ktorej by bol určitý nástroj zameraný na celý sektor tretej krajiny týkajúci sa presadzovania práva, by nemala precedens. Platné rozhodnutia o primeranosti v prvom pilieri a dohody uzatvorené s tretími krajinami v treťom pilieri EÚ (Europol, Eurojust) vždy súviseli s osobitným prenosom údajov, zatiaľ čo v tomto prípade by sa mohli vykonávať prenosy v oveľa širšom rozsahu, ak berieme do úvahy sledovaný široký účel (boj proti trestným činom, národná a verejná bezpečnosť, ochrana hraníc) a neznámy počet dotknutých databáz.

Základné požiadavky

| 55. | Podmienky, ktoré by sa mali v kontexte prenosov osobných údajov do tretích krajín dodržiavať, sa stanovili v pracovnom dokumente pracovnej skupiny článku 29 (21). Každá dohoda o minimálnych zásadách ochrany súkromia by mala úspešne prejsť skúškou dodržiavania podmienok zabezpečujúcich účinnosť bezpečnostných opatrení na ochranu údajov.






  — | Požiadavky týkajúce sa podstaty: zásadami ochrany údajov by sa mala zabezpečovať vysoká úroveň ochrany a mali by sa spĺňať normy v súlade so zásadami EÚ. Z tohto hľadiska bude 12 zásad uvedených v správe KSVÚ predmetom ďalšej analýzy v kapitole V tohto stanoviska. |
| --- | --- | --- |

55.

Podmienky, ktoré by sa mali v kontexte prenosov osobných údajov do tretích krajín dodržiavať, sa stanovili v pracovnom dokumente pracovnej skupiny článku 29 (21). Každá dohoda o minimálnych zásadách ochrany súkromia by mala úspešne prejsť skúškou dodržiavania podmienok zabezpečujúcich účinnosť bezpečnostných opatrení na ochranu údajov.

—

Požiadavky týkajúce sa podstaty: zásadami ochrany údajov by sa mala zabezpečovať vysoká úroveň ochrany a mali by sa spĺňať normy v súlade so zásadami EÚ. Z tohto hľadiska bude 12 zásad uvedených v správe KSVÚ predmetom ďalšej analýzy v kapitole V tohto stanoviska.

| — | Požiadavky týkajúce sa osobitosti: v závislosti od povahy dohody a najmä toho, či predstavuje oficiálnu medzinárodnú dohodu, by sa v záujme umožnenia účinného vykonávania mali pravidlá a postupy uviesť dostatočne podrobne. |
| --- | --- |

—

Požiadavky týkajúce sa osobitosti: v závislosti od povahy dohody a najmä toho, či predstavuje oficiálnu medzinárodnú dohodu, by sa v záujme umožnenia účinného vykonávania mali pravidlá a postupy uviesť dostatočne podrobne.

| — | Požiadavky týkajúce sa dohľadu: s cieľom zabezpečiť dodržiavanie dohodnutých pravidiel by sa mali zaviesť osobitné mechanizmy kontroly, tak internej (audity), ako aj externej (preskúmania). Tieto mechanizmy musia byť rovnako prístupné obom stranám dohody. Dohľad zahŕňa mechanizmy zabezpečujúce dodržiavanie podmienok na makroúrovni, ako sú napríklad mechanizmy spoločného preskúmania, ako aj dodržiavanie na mikroúrovni, ako napríklad individuálna náprava. |
| --- | --- |

—

Požiadavky týkajúce sa dohľadu: s cieľom zabezpečiť dodržiavanie dohodnutých pravidiel by sa mali zaviesť osobitné mechanizmy kontroly, tak internej (audity), ako aj externej (preskúmania). Tieto mechanizmy musia byť rovnako prístupné obom stranám dohody. Dohľad zahŕňa mechanizmy zabezpečujúce dodržiavanie podmienok na makroúrovni, ako sú napríklad mechanizmy spoločného preskúmania, ako aj dodržiavanie na mikroúrovni, ako napríklad individuálna náprava.

| 56. | Okrem týchto troch základných požiadaviek by sa osobitná pozornosť mala venovať špecifikám spojeným so spracovaním osobných údajov v kontexte presadzovania práva. Toto je vskutku oblasť, v ktorej sa na základné práva môžu vzťahovať určité obmedzenia. Mali by sa preto prijať opatrenia, ktorými by sa kompenzovalo obmedzenie práv jednotlivcov, najmä so zreteľom na nasledujúce aspekty, pokiaľ ide o vplyv na jednotlivca:






  — | Transparentnosť: v kontexte presadzovania práva by sa mohli obmedziť informácie a prístup k osobným údajom, napríklad vzhľadom na potreby diskrétneho vyšetrovania. Zatiaľ čo v rámci EÚ sa doplnkové mechanizmy tradične zavádzajú v záujme kompenzácie tohto obmedzenia základných práv (pričom sa do nich často zapájajú nezávislé orgány na ochranu údajov), musí sa zabezpečiť, aby pri prenose informácií do tretej krajiny existovali podobné kompenzačné mechanizmy. |
| --- | --- | --- |

56.

Okrem týchto troch základných požiadaviek by sa osobitná pozornosť mala venovať špecifikám spojeným so spracovaním osobných údajov v kontexte presadzovania práva. Toto je vskutku oblasť, v ktorej sa na základné práva môžu vzťahovať určité obmedzenia. Mali by sa preto prijať opatrenia, ktorými by sa kompenzovalo obmedzenie práv jednotlivcov, najmä so zreteľom na nasledujúce aspekty, pokiaľ ide o vplyv na jednotlivca:

—

Transparentnosť: v kontexte presadzovania práva by sa mohli obmedziť informácie a prístup k osobným údajom, napríklad vzhľadom na potreby diskrétneho vyšetrovania. Zatiaľ čo v rámci EÚ sa doplnkové mechanizmy tradične zavádzajú v záujme kompenzácie tohto obmedzenia základných práv (pričom sa do nich často zapájajú nezávislé orgány na ochranu údajov), musí sa zabezpečiť, aby pri prenose informácií do tretej krajiny existovali podobné kompenzačné mechanizmy.

| — | Náprava: z uvedených dôvodov by jednotlivci mali využívať výhody vyplývajúce z alternatívnych možností obrany svojich práv, najmä prostredníctvom nezávislého orgánu dohľadu a na súde. |
| --- | --- |

—

Náprava: z uvedených dôvodov by jednotlivci mali využívať výhody vyplývajúce z alternatívnych možností obrany svojich práv, najmä prostredníctvom nezávislého orgánu dohľadu a na súde.

| — | Uchovávanie údajov: opodstatnenie lehoty uchovávania údajov by mohlo byť netransparentné. Musia sa prijať opatrenia, aby to nebránilo účinnému uplatňovaniu práv zo strany dotknutých osôb alebo orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

—

Uchovávanie údajov: opodstatnenie lehoty uchovávania údajov by mohlo byť netransparentné. Musia sa prijať opatrenia, aby to nebránilo účinnému uplatňovaniu práv zo strany dotknutých osôb alebo orgánov dohľadu.

| — | Zodpovednosť orgánov presadzovania práva: kontrolné mechanizmy zabezpečované zúčastnenými stranami – jednotlivcami alebo inštitúciami – nemôžu byť pri neexistencii skutočnej transparentnosti v žiadnom prípade komplexné. Napriek tomu by bolo zásadne dôležité, aby sa vzhľadom na citlivosť údajov a donucovacie opatrenia, ktoré sa na základe spracovania údajov môžu proti jednotlivcom prijať, takéto kontroly pevne zaviedli. Zodpovednosť je rozhodujúcim prvkom, pokiaľ ide o vnútroštátne kontrolné mechanizmy prijímajúcej krajiny, ale aj so zreteľom na možnosti preskúmania zo strany krajiny alebo regiónu pôvodu údajov. Takéto mechanizmy preskúmania sa očakávajú v osobitných dohodách, ako je dohoda o PNR, a EDPS rozhodne odporúča, aby sa zahrnuli aj do všeobecného nástroja. |
| --- | --- |

—

Zodpovednosť orgánov presadzovania práva: kontrolné mechanizmy zabezpečované zúčastnenými stranami – jednotlivcami alebo inštitúciami – nemôžu byť pri neexistencii skutočnej transparentnosti v žiadnom prípade komplexné. Napriek tomu by bolo zásadne dôležité, aby sa vzhľadom na citlivosť údajov a donucovacie opatrenia, ktoré sa na základe spracovania údajov môžu proti jednotlivcom prijať, takéto kontroly pevne zaviedli. Zodpovednosť je rozhodujúcim prvkom, pokiaľ ide o vnútroštátne kontrolné mechanizmy prijímajúcej krajiny, ale aj so zreteľom na možnosti preskúmania zo strany krajiny alebo regiónu pôvodu údajov. Takéto mechanizmy preskúmania sa očakávajú v osobitných dohodách, ako je dohoda o PNR, a EDPS rozhodne odporúča, aby sa zahrnuli aj do všeobecného nástroja.

V.   ANALÝZA ZÁSAD

Úvod

| 57. | V tejto kapitole sa analyzuje 12 zásad uvedených v dokumente KSVÚ, a to z tohto pohľadu:






  — | Tieto zásady dokazujú, že USA a EÚ majú určité spoločné názory na úroveň zásad, keďže si možno všimnúť podobnosti so zásadami uvedenými v dohovore 108. |
| --- | --- | --- |

57.

V tejto kapitole sa analyzuje 12 zásad uvedených v dokumente KSVÚ, a to z tohto pohľadu:

—

Tieto zásady dokazujú, že USA a EÚ majú určité spoločné názory na úroveň zásad, keďže si možno všimnúť podobnosti so zásadami uvedenými v dohovore 108.

| — | Dohoda o úrovni zásad však nepostačuje. Na zabezpečenie súladu by bol dostatočne účinný právny nástroj. |
| --- | --- |

—

Dohoda o úrovni zásad však nepostačuje. Na zabezpečenie súladu by bol dostatočne účinný právny nástroj.

| — | EDPS vyjadruje poľutovanie nad tým, že k zásadám nie je pripojená dôvodová správa. |
| --- | --- |

—

EDPS vyjadruje poľutovanie nad tým, že k zásadám nie je pripojená dôvodová správa.

| — | Pred začatím opisovania týchto zásad by malo byť jasné, že obe strany chápu použité výrazy rovnako, napríklad pokiaľ ide o pojem „osobné údaje“ alebo „chránení jednotlivci“. V tomto zmysle by bolo vítané vymedzenie pojmov. |
| --- | --- |

—

Pred začatím opisovania týchto zásad by malo byť jasné, že obe strany chápu použité výrazy rovnako, napríklad pokiaľ ide o pojem „osobné údaje“ alebo „chránení jednotlivci“. V tomto zmysle by bolo vítané vymedzenie pojmov.

1.   Špecifikácia účelu

| 58. | V prvej zásade uvedenej v prílohe k správe KSVÚ sa uvádza, že osobné údaje sa spracovávajú na zákonné účely presadzovania práva. Ako sa uvádza vyššie, v prípade Európskej únie sa to týka predchádzania, odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania trestných činov. V prípade USA však výklad pojmu „presadzovanie práva“ presahuje rámec trestných činov a zahŕňa „ochranu hraníc, verejnú bezpečnosť a účely národnej bezpečnosti“. Dôsledky takýchto nezrovnalostí medzi účelmi, ktoré uvádza EÚ a USA, nie sú jasné. Zatiaľ čo v správe sa uvádza, že v praxi sa účely môžu do značnej miery zhodovať, smerodajným zostáva presne vedieť, do akej miery sa nezhodujú. Vzhľadom na vplyv opatrení prijímaných voči jednotlivcom sa v oblasti presadzovania práva musí zásada obmedzenia účelu prísne dodržiavať a uvedené účely musia byť jasné a ohraničené. Pri zohľadnení reciprocity predpokladanej v správe sa aj zbližovanie týchto účelov javí ako podstatné. Stručne vyjadrené, je potrebné objasnenie chápania tejto zásady. |
| --- | --- |

58.

V prvej zásade uvedenej v prílohe k správe KSVÚ sa uvádza, že osobné údaje sa spracovávajú na zákonné účely presadzovania práva. Ako sa uvádza vyššie, v prípade Európskej únie sa to týka predchádzania, odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania trestných činov. V prípade USA však výklad pojmu „presadzovanie práva“ presahuje rámec trestných činov a zahŕňa „ochranu hraníc, verejnú bezpečnosť a účely národnej bezpečnosti“. Dôsledky takýchto nezrovnalostí medzi účelmi, ktoré uvádza EÚ a USA, nie sú jasné. Zatiaľ čo v správe sa uvádza, že v praxi sa účely môžu do značnej miery zhodovať, smerodajným zostáva presne vedieť, do akej miery sa nezhodujú. Vzhľadom na vplyv opatrení prijímaných voči jednotlivcom sa v oblasti presadzovania práva musí zásada obmedzenia účelu prísne dodržiavať a uvedené účely musia byť jasné a ohraničené. Pri zohľadnení reciprocity predpokladanej v správe sa aj zbližovanie týchto účelov javí ako podstatné. Stručne vyjadrené, je potrebné objasnenie chápania tejto zásady.

2.   Úplnosť/kvalita údajov

| 59. | EDPS víta ustanovenie, na základe ktorého sa vyžadujú presné, relevantné, včasné a úplné osobné údaje tak, ako je to potrebné na zákonné spracovanie. Takáto zásada je základnou podmienkou každého efektívneho spracovania údajov. |
| --- | --- |

59.

EDPS víta ustanovenie, na základe ktorého sa vyžadujú presné, relevantné, včasné a úplné osobné údaje tak, ako je to potrebné na zákonné spracovanie. Takáto zásada je základnou podmienkou každého efektívneho spracovania údajov.

3.   Potrebnosť/proporcionalita

| 60. | Touto zásadou sa vytvára jasné prepojenie medzi získanými informáciami a potrebnosťou týchto informácií na splnenie účelu presadzovania práva ustanoveného právnymi predpismi. Táto požiadavka právneho základu je pozitívnym prvkom pre posúdenie legitímnosti spracovania. EDPS napriek tomu poznamenáva, že hoci sa tým posilňuje právna istota spracovania, právny základ takéhoto spracovania tvoria právne predpisy tretej krajiny. Právne predpisy tretej krajiny samy osebe nemôžu tvoriť legitímny základ pre prenos osobných údajov (22). Zdá sa, že v kontexte správy KSVÚ sa predpokladá, že legitímnosť právnych predpisov tretej krajiny, t. j. Spojených štátov, sa v zásade uznáva. Malo by sa však pamätať na to, že ak sa takéto odôvodnenie môže považovať v tomto prípade za oprávnené – pričom Spojené štáty sa považujú za demokratický štát – rovnaký postup by neplatil a nemohol byť transponovaný na vzťahy s akoukoľvek inou treťou krajinou. |
| --- | --- |

60.

Touto zásadou sa vytvára jasné prepojenie medzi získanými informáciami a potrebnosťou týchto informácií na splnenie účelu presadzovania práva ustanoveného právnymi predpismi. Táto požiadavka právneho základu je pozitívnym prvkom pre posúdenie legitímnosti spracovania. EDPS napriek tomu poznamenáva, že hoci sa tým posilňuje právna istota spracovania, právny základ takéhoto spracovania tvoria právne predpisy tretej krajiny. Právne predpisy tretej krajiny samy osebe nemôžu tvoriť legitímny základ pre prenos osobných údajov (22). Zdá sa, že v kontexte správy KSVÚ sa predpokladá, že legitímnosť právnych predpisov tretej krajiny, t. j. Spojených štátov, sa v zásade uznáva. Malo by sa však pamätať na to, že ak sa takéto odôvodnenie môže považovať v tomto prípade za oprávnené – pričom Spojené štáty sa považujú za demokratický štát – rovnaký postup by neplatil a nemohol byť transponovaný na vzťahy s akoukoľvek inou treťou krajinou.

| 61. | Podľa prílohy k správe KSVÚ musí byť každý prenos osobných údajov relevantný, potrebný a primeraný. EDPS zdôrazňuje, že spracovanie nesmie v záujme proporcionality neprimerane narúšať súkromie a spôsoby spracovania musia byť vyvážené tak, aby zohľadňovali práva a záujmy dotknutých osôb. |
| --- | --- |

61.

Podľa prílohy k správe KSVÚ musí byť každý prenos osobných údajov relevantný, potrebný a primeraný. EDPS zdôrazňuje, že spracovanie nesmie v záujme proporcionality neprimerane narúšať súkromie a spôsoby spracovania musia byť vyvážené tak, aby zohľadňovali práva a záujmy dotknutých osôb.

| 62. | Z tohto dôvodu by sa mal prístup k informáciám uskutočňovať na základe individuálneho prístupu v každom jednotlivom prípade, a to v závislosti od praktických potrieb v kontexte konkrétneho vyšetrovania. Trvalý prístup zo strany orgánov tretej krajiny činných v oblasti presadzovania práva k databázam nachádzajúcim sa v EÚ by sa považoval za disproporcionálny a nedostatočne oprávnený. EDPS pripomína, že dokonca aj v kontexte platných dohôd o výmene údajov, napr. v prípade dohody o PNR, sa pri výmene údajov vychádza z konkrétnych okolností a uskutočňuje sa počas obmedzeného časového obdobia (23). |
| --- | --- |

62.

Z tohto dôvodu by sa mal prístup k informáciám uskutočňovať na základe individuálneho prístupu v každom jednotlivom prípade, a to v závislosti od praktických potrieb v kontexte konkrétneho vyšetrovania. Trvalý prístup zo strany orgánov tretej krajiny činných v oblasti presadzovania práva k databázam nachádzajúcim sa v EÚ by sa považoval za disproporcionálny a nedostatočne oprávnený. EDPS pripomína, že dokonca aj v kontexte platných dohôd o výmene údajov, napr. v prípade dohody o PNR, sa pri výmene údajov vychádza z konkrétnych okolností a uskutočňuje sa počas obmedzeného časového obdobia (23).

| 63. | Podľa rovnakej logiky by sa mala regulovať aj lehota uchovávania údajov: údaje by sa mali uchovávať len na dobu, počas ktorej sú potrebné, a to vzhľadom na konkrétny sledovaný účel. Ak v súvislosti s určeným účelom už nie sú relevantné, mali by sa odstrániť. EDPS sa dôrazne stavia proti vytváraniu systémov uchovávania údajov, v ktorých by sa údaje o jednotlivcoch, ktorí nie sú podozriví, uchovávali s cieľom ich možnej potreby v budúcnosti. |
| --- | --- |

63.

Podľa rovnakej logiky by sa mala regulovať aj lehota uchovávania údajov: údaje by sa mali uchovávať len na dobu, počas ktorej sú potrebné, a to vzhľadom na konkrétny sledovaný účel. Ak v súvislosti s určeným účelom už nie sú relevantné, mali by sa odstrániť. EDPS sa dôrazne stavia proti vytváraniu systémov uchovávania údajov, v ktorých by sa údaje o jednotlivcoch, ktorí nie sú podozriví, uchovávali s cieľom ich možnej potreby v budúcnosti.

4.   Bezpečnosť informácií

| 64. | V zásadách sú vypracované opatrenia a postupy na ochranu údajov pred zneužitím, pozmeňovaním a inými rizikami, ako aj ustanovenie, ktorým sa prístup obmedzuje na oprávnených jednotlivcov. EDPS považuje tento rozsah ochrany za uspokojivý. |
| --- | --- |

64.

V zásadách sú vypracované opatrenia a postupy na ochranu údajov pred zneužitím, pozmeňovaním a inými rizikami, ako aj ustanovenie, ktorým sa prístup obmedzuje na oprávnených jednotlivcov. EDPS považuje tento rozsah ochrany za uspokojivý.

| 65. | Okrem toho by sa táto zásada mohla doplniť ustanovením, v ktorom by sa uvádzalo, že by sa mali viesť záznamy o osobách, ktoré majú prístup k údajom. Tým by sa posilnila účinnosť bezpečnostných opatrení na obmedzenie prístupu a zabránilo by sa zneužívaniu údajov. |
| --- | --- |

65.

Okrem toho by sa táto zásada mohla doplniť ustanovením, v ktorom by sa uvádzalo, že by sa mali viesť záznamy o osobách, ktoré majú prístup k údajom. Tým by sa posilnila účinnosť bezpečnostných opatrení na obmedzenie prístupu a zabránilo by sa zneužívaniu údajov.

| 66. | Okrem toho by sa malo predpokladať vzájomné informovanie v prípade porušenia bezpečnosti: príjemcovia v USA, ako aj v EÚ by boli zodpovední sa informovanie svojich partrnerov v prípade, že údaje, ktoré prijali, boli predmetom nezákonného zverejnenia. To prispeje k zvýšeniu zodpovednosti vo vzťahu k bezpečnému spracovaniu údajov. |
| --- | --- |

66.

Okrem toho by sa malo predpokladať vzájomné informovanie v prípade porušenia bezpečnosti: príjemcovia v USA, ako aj v EÚ by boli zodpovední sa informovanie svojich partrnerov v prípade, že údaje, ktoré prijali, boli predmetom nezákonného zverejnenia. To prispeje k zvýšeniu zodpovednosti vo vzťahu k bezpečnému spracovaniu údajov.

5.   Osobitné kategórie osobných údajov

| 67. | Zásada zákazu spracovania citlivých údajov je podľa názoru EDPS značne oslabená výnimkou, na základe ktorej sa umožňuje akékoľvek spracovanie citlivých údajov, pre ktoré poskytujú vnútroštátne právne predpisy „primerané bezpečnostné opatrenia“. Práve z dôvodu citlivej povahy údajov sa musí každá výnimka zo zásady zákazu náležite a presne odôvodniť, spolu s uvedením zoznamu účelov a okolností, na základe ktorých sa určený typ citlivých údajov môže spracovať, ako aj s uvedením kvality prevádzkovateľov oprávnených na spracovanie takýchto typov údajov. Pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia, ktoré by sa mali prijať, EDPS sa domnieva, že citlivé údaje samotné by nemali predstavovať taký prvok, na základe ktorého by sa mohlo začať vyšetrovanie. K dispozícii by mali byť za osobitných okolností, ale iba ako doplnkové informácie v súvislosti s dotknutou osobou, ktorej vyšetrovanie už prebieha. Tieto bezpečnostné opatrenia a podmienky sa musia v obmedzenom rozsahu vymenovať v znení tejto zásady. |
| --- | --- |

67.

Zásada zákazu spracovania citlivých údajov je podľa názoru EDPS značne oslabená výnimkou, na základe ktorej sa umožňuje akékoľvek spracovanie citlivých údajov, pre ktoré poskytujú vnútroštátne právne predpisy „primerané bezpečnostné opatrenia“. Práve z dôvodu citlivej povahy údajov sa musí každá výnimka zo zásady zákazu náležite a presne odôvodniť, spolu s uvedením zoznamu účelov a okolností, na základe ktorých sa určený typ citlivých údajov môže spracovať, ako aj s uvedením kvality prevádzkovateľov oprávnených na spracovanie takýchto typov údajov. Pokiaľ ide o bezpečnostné opatrenia, ktoré by sa mali prijať, EDPS sa domnieva, že citlivé údaje samotné by nemali predstavovať taký prvok, na základe ktorého by sa mohlo začať vyšetrovanie. K dispozícii by mali byť za osobitných okolností, ale iba ako doplnkové informácie v súvislosti s dotknutou osobou, ktorej vyšetrovanie už prebieha. Tieto bezpečnostné opatrenia a podmienky sa musia v obmedzenom rozsahu vymenovať v znení tejto zásady.

6.   Zodpovednosť

| 68. | Ako sa uvádza v bodoch 55 a 56 tohto stanoviska, zodpovednosť verejnoprávnych subjektov, ktoré spracovávajú osobné údaje, sa musí zabezpečiť účinným spôsobom, pričom dohodou sa musia zaručiť spôsoby zabezpečenia tejto zodpovednosti. Je to o to dôležitejšie, ak sa vezme do úvahy nedostatok transparentnosti tradične spojený so spracovaním osobných údajov v kontexte presadzovania práva. Ak sa z tohto pohľadu uvedie, ako je to teraz v prílohe, že verejnoprávne subjekty sú zodpovedné, pričom sa ale neuvádza žiadne ďalšie vysvetlenie týkajúce sa spôsobov a dôsledkov takejto zodpovednosti, nepredstavuje to uspokojivú záruku. EDPS odporúča, aby sa takéto vysvetlenie uviedlo v znení nástroja. |
| --- | --- |

68.

Ako sa uvádza v bodoch 55 a 56 tohto stanoviska, zodpovednosť verejnoprávnych subjektov, ktoré spracovávajú osobné údaje, sa musí zabezpečiť účinným spôsobom, pričom dohodou sa musia zaručiť spôsoby zabezpečenia tejto zodpovednosti. Je to o to dôležitejšie, ak sa vezme do úvahy nedostatok transparentnosti tradične spojený so spracovaním osobných údajov v kontexte presadzovania práva. Ak sa z tohto pohľadu uvedie, ako je to teraz v prílohe, že verejnoprávne subjekty sú zodpovedné, pričom sa ale neuvádza žiadne ďalšie vysvetlenie týkajúce sa spôsobov a dôsledkov takejto zodpovednosti, nepredstavuje to uspokojivú záruku. EDPS odporúča, aby sa takéto vysvetlenie uviedlo v znení nástroja.

7.   Nezávislý a účinný dohľad

| 69. | EDPS plne podporuje začlenenie ustanovenia, ktorým sa stanovuje nezávislý a účinný dohľad vykonávaný jedným alebo viacerými verejnými orgánmi dohľadu. Je toho názoru, že by sa malo jasne stanoviť, ako sa nezávislosť vykladá, konkrétne od koho sú tieto orgány nezávislé a voči komu sú zodpovedné. V tejto súvislosti sú potrebné kritériá, ktoré by mali zohľadňovať inštitucionálnu a funkčnú nezávislosť vo vzťahu k orgánom výkonnej moci a zákonodarným orgánom. EDPS pripomína, že ide o podstatný prvok zabezpečenia skutočného súladu s dohodnutými zásadami. Zásadne významné sú aj právomoci týchto orgánov na zasahovanie a presadzovanie, a to vzhľadom na otázku zodpovednosti verejnoprávnych subjektov, ktoré spracovávajú osobné údaje, ako sa uvádza vyššie. Ich existencia a právomoci by sa mali dotknutým osobám jasne zviditeľniť s cieľom umožniť im uplatniť si svoje práva, najmä ak v závislosti od kontextu spracovania je príslušných viacero orgánov. |
| --- | --- |

69.

EDPS plne podporuje začlenenie ustanovenia, ktorým sa stanovuje nezávislý a účinný dohľad vykonávaný jedným alebo viacerými verejnými orgánmi dohľadu. Je toho názoru, že by sa malo jasne stanoviť, ako sa nezávislosť vykladá, konkrétne od koho sú tieto orgány nezávislé a voči komu sú zodpovedné. V tejto súvislosti sú potrebné kritériá, ktoré by mali zohľadňovať inštitucionálnu a funkčnú nezávislosť vo vzťahu k orgánom výkonnej moci a zákonodarným orgánom. EDPS pripomína, že ide o podstatný prvok zabezpečenia skutočného súladu s dohodnutými zásadami. Zásadne významné sú aj právomoci týchto orgánov na zasahovanie a presadzovanie, a to vzhľadom na otázku zodpovednosti verejnoprávnych subjektov, ktoré spracovávajú osobné údaje, ako sa uvádza vyššie. Ich existencia a právomoci by sa mali dotknutým osobám jasne zviditeľniť s cieľom umožniť im uplatniť si svoje práva, najmä ak v závislosti od kontextu spracovania je príslušných viacero orgánov.

| 70. | Okrem toho EDPS odporúča, aby sa v budúcej dohode ustanovil aj mechanizmus spolupráce medzi orgánmi dohľadu. |
| --- | --- |

70.

Okrem toho EDPS odporúča, aby sa v budúcej dohode ustanovil aj mechanizmus spolupráce medzi orgánmi dohľadu.

8.   Individuálny prístup a oprava údajov

| 71. | Osobitné záruky sú potrebné v súvislosti s prístupom a opravou v kontexte presadzovania práva. V tomto zmysle EDPS víta zásadu, podľa ktorej sa jednotlivcom poskytuje/by sa mala poskytovať možnosť a prostriedky na dosiahnutie „opravy a/alebo vymazania ich osobných údajov“. Pretrvávajú však isté nejasnosti, pokiaľ ide o vymedzenie jednotlivcov (chránené by mali byť všetky dotknuté osoby a nielen občania príslušnej krajiny) a podmienok, za ktorých by jednotlivci mohli namietať voči spracovaniu ich údajov. Upresniť je potrebné „príslušné prípady“, v ktorých by sa mohla alebo nemohla vzniesť námietka. Z pohľadu dotknutých osôb by malo byť jasné, za akých okolností – v závislosti napr. od druhu orgánu, druhu vyšetrovania alebo iných kritérií – budú môcť uplatňovať svoje práva. |
| --- | --- |

71.

Osobitné záruky sú potrebné v súvislosti s prístupom a opravou v kontexte presadzovania práva. V tomto zmysle EDPS víta zásadu, podľa ktorej sa jednotlivcom poskytuje/by sa mala poskytovať možnosť a prostriedky na dosiahnutie „opravy a/alebo vymazania ich osobných údajov“. Pretrvávajú však isté nejasnosti, pokiaľ ide o vymedzenie jednotlivcov (chránené by mali byť všetky dotknuté osoby a nielen občania príslušnej krajiny) a podmienok, za ktorých by jednotlivci mohli namietať voči spracovaniu ich údajov. Upresniť je potrebné „príslušné prípady“, v ktorých by sa mohla alebo nemohla vzniesť námietka. Z pohľadu dotknutých osôb by malo byť jasné, za akých okolností – v závislosti napr. od druhu orgánu, druhu vyšetrovania alebo iných kritérií – budú môcť uplatňovať svoje práva.

| 72. | Navyše, ak neexistuje priama možnosť namietať proti spracovaniu z oprávnených dôvodov, malo by byť dostupné nepriame overenie prostredníctvom nezávislého orgánu zodpovedného za dohľad nad spracovaním. |
| --- | --- |

72.

Navyše, ak neexistuje priama možnosť namietať proti spracovaniu z oprávnených dôvodov, malo by byť dostupné nepriame overenie prostredníctvom nezávislého orgánu zodpovedného za dohľad nad spracovaním.

9.   Transparentnosť a oznamovanie

| 73. | EDPS opätovne zdôrazňuje význam skutočnej transparentnosti v záujme umožnenia jednotlivcom uplatňovať svoje práva a prispievania k zodpovednosti orgánov verejnej moci, ktoré osobné údaje spracovávajú. Podporuje navrhované zásady a trvá najmä na tom, že je potrebné všeobecné a individuálne oznámenie jednotlivcovi. To je zakotvené v navrhovanej zásade uvedenej v bode 9 prílohy. |
| --- | --- |

73.

EDPS opätovne zdôrazňuje význam skutočnej transparentnosti v záujme umožnenia jednotlivcom uplatňovať svoje práva a prispievania k zodpovednosti orgánov verejnej moci, ktoré osobné údaje spracovávajú. Podporuje navrhované zásady a trvá najmä na tom, že je potrebné všeobecné a individuálne oznámenie jednotlivcovi. To je zakotvené v navrhovanej zásade uvedenej v bode 9 prílohy.

| 74. | V správe sa však v kapitole 2 A písm. B („Dohodnuté zásady“) uvádza, že v USA môže pojem „transparentnosť“ zahŕňať „samostatne alebo v kombinácii zverejnenie vo federálnom registri, individuálne oznámenie a zverejnenie v súdnom konaní“. Musí byť jasné, že uverejnenie v úradnom vestníku samo osebe nie je dostatočné na zaručenie náležitej informovanosti dotknutej osoby. Okrem potreby individuálneho oznámenia EDPS pripomína, že informácie sa musia poskytnúť vo forme a v jazyku, ktoré sú dotknutej osobe zrozumiteľné. |
| --- | --- |

74.

V správe sa však v kapitole 2 A písm. B („Dohodnuté zásady“) uvádza, že v USA môže pojem „transparentnosť“ zahŕňať „samostatne alebo v kombinácii zverejnenie vo federálnom registri, individuálne oznámenie a zverejnenie v súdnom konaní“. Musí byť jasné, že uverejnenie v úradnom vestníku samo osebe nie je dostatočné na zaručenie náležitej informovanosti dotknutej osoby. Okrem potreby individuálneho oznámenia EDPS pripomína, že informácie sa musia poskytnúť vo forme a v jazyku, ktoré sú dotknutej osobe zrozumiteľné.

10.   Náprava

| 75. | S cieľom zaručiť jednotlivcom, aby mohli účinne uplatňovať svoje práva, sa im musí umožniť podať sťažnosť nezávislému orgánu na ochranu údajov, ako aj využiť opravný prostriedok pred nezávislým a nestranným súdom. Obe možnosti nápravy by mali byť rovnako dostupné. |
| --- | --- |

75.

S cieľom zaručiť jednotlivcom, aby mohli účinne uplatňovať svoje práva, sa im musí umožniť podať sťažnosť nezávislému orgánu na ochranu údajov, ako aj využiť opravný prostriedok pred nezávislým a nestranným súdom. Obe možnosti nápravy by mali byť rovnako dostupné.

| 76. | Prístup k nezávislému orgánu na ochranu údajov je nevyhnutný, keďže poskytuje pružnú a menej nákladnú pomoc v určitom kontexte (presadzovania práva), ktorý môže byť pre jednotlivcov dosť nejasný. Orgány na ochranu údajov môžu poskytovať pomoc aj pri uplatňovaní práv na prístup k údajom v mene dotknutých osôb, ak výnimky týmto osobám bránia získať priamy prístup k svojim osobným údajom. |
| --- | --- |

76.

Prístup k nezávislému orgánu na ochranu údajov je nevyhnutný, keďže poskytuje pružnú a menej nákladnú pomoc v určitom kontexte (presadzovania práva), ktorý môže byť pre jednotlivcov dosť nejasný. Orgány na ochranu údajov môžu poskytovať pomoc aj pri uplatňovaní práv na prístup k údajom v mene dotknutých osôb, ak výnimky týmto osobám bránia získať priamy prístup k svojim osobným údajom.

| 77. | Prístup k justičnému systému je ďalšou a nevyhnutnou zárukou, že sa dotknuté osoby môžu domáhať nápravy u orgánu, ktorý patrí k súčasti demokratického systému, iného ako sú inštitúcie verejnej moci, ktoré ich údaje v skutočnosti spracovávajú. Takýto účinný opravný prostriedok pred súdom považuje Európsky súdny dvor (24) za „veľmi dôležitý pre zabezpečenie účinnej ochrany práva jednotlivca. (...) Vyjadruje všeobecnú zásadu práva Spoločenstva, ktoré zdôrazňuje ústavné tradície spoločné členským štátom a je zakotvená v článkoch 6 a 13 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.“ Existencia opravného prostriedku pred súdom sa výslovne predpokladá aj v článku 47 Charty základných práv Európskej únie, ako aj v článku 22 smernice (ES) 95/46, a to bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek správny opravný prostriedok. |
| --- | --- |

77.

Prístup k justičnému systému je ďalšou a nevyhnutnou zárukou, že sa dotknuté osoby môžu domáhať nápravy u orgánu, ktorý patrí k súčasti demokratického systému, iného ako sú inštitúcie verejnej moci, ktoré ich údaje v skutočnosti spracovávajú. Takýto účinný opravný prostriedok pred súdom považuje Európsky súdny dvor (24) za „veľmi dôležitý pre zabezpečenie účinnej ochrany práva jednotlivca. (...) Vyjadruje všeobecnú zásadu práva Spoločenstva, ktoré zdôrazňuje ústavné tradície spoločné členským štátom a je zakotvená v článkoch 6 a 13 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.“ Existencia opravného prostriedku pred súdom sa výslovne predpokladá aj v článku 47 Charty základných práv Európskej únie, ako aj v článku 22 smernice (ES) 95/46, a to bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek správny opravný prostriedok.

11.   Automatizované jednotlivé rozhodnutia

| 78. | EDPS víta ustanovenie, ktorým sa zabezpečujú primerané bezpečnostné opatrenia v prípade automatizovaného spracovávania osobných údajov. Poznamenáva, že rovnaké chápanie toho, čo sa myslí pod pojmom „významné nepriaznivé opatrenie týkajúce sa relevantných záujmov jednotlivca“ by vyjasnilo podmienky uplatňovania tejto zásady. |
| --- | --- |

78.

EDPS víta ustanovenie, ktorým sa zabezpečujú primerané bezpečnostné opatrenia v prípade automatizovaného spracovávania osobných údajov. Poznamenáva, že rovnaké chápanie toho, čo sa myslí pod pojmom „významné nepriaznivé opatrenie týkajúce sa relevantných záujmov jednotlivca“ by vyjasnilo podmienky uplatňovania tejto zásady.

12.   Ďalšie prenosy

| 79. | Podmienky stanovené pre ďalšie prenosy sú v prípade niektorých z nich nejasné. Predovšetkým, ak ďalšie prenosy musia byť v súlade s medzinárodnými dojednaniami a dohodami medzi zasielajúcou a prijímajúcou krajinou, malo by sa upresniť, či sa to vzťahuje na dohody medzi dvomi krajinami, ktoré iniciovali prvý prenos, alebo tými dvomi krajinami, ktoré sú zapojené do ďalšieho prenosu. Podľa EDPS sú v každom prípade potrebné dohody medzi dvomi krajinami, ktoré iniciovali prvý prenos. |
| --- | --- |

79.

Podmienky stanovené pre ďalšie prenosy sú v prípade niektorých z nich nejasné. Predovšetkým, ak ďalšie prenosy musia byť v súlade s medzinárodnými dojednaniami a dohodami medzi zasielajúcou a prijímajúcou krajinou, malo by sa upresniť, či sa to vzťahuje na dohody medzi dvomi krajinami, ktoré iniciovali prvý prenos, alebo tými dvomi krajinami, ktoré sú zapojené do ďalšieho prenosu. Podľa EDPS sú v každom prípade potrebné dohody medzi dvomi krajinami, ktoré iniciovali prvý prenos.

| 80. | EDPS si tiež všíma veľmi široké vymedzenie „legitímnych verejných záujmov“ umožňujúcich ďalší prenos. Rozsah verejnej bezpečnosti zostáva nejasný a rozšírenie prenosov v prípade porušenia etických zásad alebo regulovaných povolaní sa v kontexte presadzovania práva javí ako neoprávnené a nadmerné. |
| --- | --- |

80.

EDPS si tiež všíma veľmi široké vymedzenie „legitímnych verejných záujmov“ umožňujúcich ďalší prenos. Rozsah verejnej bezpečnosti zostáva nejasný a rozšírenie prenosov v prípade porušenia etických zásad alebo regulovaných povolaní sa v kontexte presadzovania práva javí ako neoprávnené a nadmerné.

VI.   ZÁVER

| 81. | EDPS víta spoločnú prácu orgánov EÚ a USA v oblasti presadzovania práva, v ktorej ochrana údajov predstavuje zásadnú otázku. Napriek tomu by však chcel zdôrazniť skutočnosť, že táto otázka je zložitá, najmä pokiaľ ide o jej presný rozsah a povahu, a že si preto vyžaduje dôkladnú a hĺbkovú analýzu. Vplyv transatlantického nástroja na ochranu údajov by sa mal starostlivo posúdiť vo vzťahu k platnému právnemu rámcu a dôsledkom pre občanov. |
| --- | --- |

81.

EDPS víta spoločnú prácu orgánov EÚ a USA v oblasti presadzovania práva, v ktorej ochrana údajov predstavuje zásadnú otázku. Napriek tomu by však chcel zdôrazniť skutočnosť, že táto otázka je zložitá, najmä pokiaľ ide o jej presný rozsah a povahu, a že si preto vyžaduje dôkladnú a hĺbkovú analýzu. Vplyv transatlantického nástroja na ochranu údajov by sa mal starostlivo posúdiť vo vzťahu k platnému právnemu rámcu a dôsledkom pre občanov.

| 82. | EDPS vyzýva k jasnejším a konkrétnejším ustanoveniam, najmä pokiaľ ide o tieto aspekty:






  — | Vyjasnenie týkajúce sa povahy nástroja, ktorý by mal byť právne záväzným, aby poskytoval dostatočnú právnu istotu; |
| --- | --- | --- |

82.

EDPS vyzýva k jasnejším a konkrétnejším ustanoveniam, najmä pokiaľ ide o tieto aspekty:

—

Vyjasnenie týkajúce sa povahy nástroja, ktorý by mal byť právne záväzným, aby poskytoval dostatočnú právnu istotu;

| — | Dôkladné stanovenie primeranosti vychádzajúce zo základných požiadaviek zameraných na podstatu, osobitosť a aspekty dohľadu tohto systému. EDPS sa domnieva, že primeranosť všeobecného nástroja by sa mohla uznať iba vtedy, ak by sa v každom jednotlivom prípade skombinoval s adekvátnymi osobitnými dohodami; |
| --- | --- |

—

Dôkladné stanovenie primeranosti vychádzajúce zo základných požiadaviek zameraných na podstatu, osobitosť a aspekty dohľadu tohto systému. EDPS sa domnieva, že primeranosť všeobecného nástroja by sa mohla uznať iba vtedy, ak by sa v každom jednotlivom prípade skombinoval s adekvátnymi osobitnými dohodami;

| — | Ohraničenie rozsahu uplatňovania s jasným a jednotným vymedzením predmetných účelov presadzovania práva; |
| --- | --- |

—

Ohraničenie rozsahu uplatňovania s jasným a jednotným vymedzením predmetných účelov presadzovania práva;

| — | Upresnenie týkajúce sa spôsobov, akými sa môžu subjekty súkromného sektora zapájať do systémov prenosu údajov; |
| --- | --- |

—

Upresnenie týkajúce sa spôsobov, akými sa môžu subjekty súkromného sektora zapájať do systémov prenosu údajov;

| — | Dodržiavanie zásady proporcionality, ktorá znamená výmenu údajov na základe individuálneho prístupu v každom jednotlivom prípade konkrétnej potreby; |
| --- | --- |

—

Dodržiavanie zásady proporcionality, ktorá znamená výmenu údajov na základe individuálneho prístupu v každom jednotlivom prípade konkrétnej potreby;

| — | Mechanizmy dôsledného dohľadu a mechanizmy nápravy dostupné dotknutým osobám vrátane správnych a súdnych opravných prostriedkov; |
| --- | --- |

—

Mechanizmy dôsledného dohľadu a mechanizmy nápravy dostupné dotknutým osobám vrátane správnych a súdnych opravných prostriedkov;

| — | Účinné opatrenia zaručujúce všetkým dotknutým osobám uplatňovanie ich práv bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť; |
| --- | --- |

—

Účinné opatrenia zaručujúce všetkým dotknutým osobám uplatňovanie ich práv bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť;

| — | Zapojenie nezávislých orgánov na ochranu údajov, najmä v súvislosti s dohľadom a pomocou dotknutým osobám. |
| --- | --- |

—

Zapojenie nezávislých orgánov na ochranu údajov, najmä v súvislosti s dohľadom a pomocou dotknutým osobám.

| 83. | EDPS trvá na skutočnosti, že by sa malo predísť akejkoľvek unáhlenosti pri vypracovávaní týchto zásad, pretože by to viedlo iba k neuspokojivým riešeniam s účinkami opačnými, ako sú zamýšľané účinky v zmysle ochrany údajov. V tomto štádiu by preto najlepším ďalším postupom bolo vypracovanie usmernení vedúcich k možnej dohode v neskoršej etape. |
| --- | --- |

83.

EDPS trvá na skutočnosti, že by sa malo predísť akejkoľvek unáhlenosti pri vypracovávaní týchto zásad, pretože by to viedlo iba k neuspokojivým riešeniam s účinkami opačnými, ako sú zamýšľané účinky v zmysle ochrany údajov. V tomto štádiu by preto najlepším ďalším postupom bolo vypracovanie usmernení vedúcich k možnej dohode v neskoršej etape.

| 84. | EDPS vyzýva aj k väčšej transparentnosti, pokiaľ ide o proces vypracovávania zásad ochrany údajov. Tento nástroj môže využívať výhody plynúce z demokratickej diskusie a získať potrebnú podporu a uznanie len pri zapojení všetkých zúčastnených strán vrátane Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

84.

EDPS vyzýva aj k väčšej transparentnosti, pokiaľ ide o proces vypracovávania zásad ochrany údajov. Tento nástroj môže využívať výhody plynúce z demokratickej diskusie a získať potrebnú podporu a uznanie len pri zapojení všetkých zúčastnených strán vrátane Európskeho parlamentu.

V Bruseli 11. novembra 2008

Peter HUSTINX

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Dokument Rady č. 9831/08, dostupný na webovej stránke: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/news/index_en.htm

1

(2)

2

| — | Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym policajným úradom zo 6. decembra 2001 a Doplnková dohoda medzi Europolom a USA o výmene osobných údajov a súvisiacich informácií, zverejnená na webovej stránke Europolu, |
| --- | --- |

—

Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym policajným úradom zo 6. decembra 2001 a Doplnková dohoda medzi Europolom a USA o výmene osobných údajov a súvisiacich informácií, zverejnená na webovej stránke Europolu,

| — | Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Eurojustom o súdnej spolupráci zo 6. novembra 2006, zverejnená na webovej stránke Eurojustu, |
| --- | --- |

—

Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Eurojustom o súdnej spolupráci zo 6. novembra 2006, zverejnená na webovej stránke Eurojustu,

| — | Dohoda medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických (DHS) (Dohoda o PNR z roku 2007), podpísaná v Bruseli 23. júla 2007 a vo Washingtone 26. júla 2007, Ú. v. EÚ L 204, 4.8.2007, s. 18, |
| --- | --- |

—

Dohoda medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických (DHS) (Dohoda o PNR z roku 2007), podpísaná v Bruseli 23. júla 2007 a vo Washingtone 26. júla 2007, Ú. v. EÚ L 204, 4.8.2007, s. 18,

| — | Výmena listov medzi orgánmi USA a EÚ o Programe na sledovanie financovania terorizmu, 28. júna 2007. |
| --- | --- |

—

Výmena listov medzi orgánmi USA a EÚ o Programe na sledovanie financovania terorizmu, 28. júna 2007.

(3)  Ú. v. EÚ L 213, 8.8.2008, s. 49.

3

(4)  Rámcové rozhodnutie Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, verzia z 24. júna 2008 je dostupná na webovej stránke: http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=193371

4

(5)  Pokiaľ ide o nevyhnutnosť jasného právneho rámca, pozri kapitoly III a IV tohto stanoviska.

5

(6)  Strana 5 správy, písm. C.

6

(7)  Pozri najmä kapitolu 3 správy nazvanú „Nedoriešené otázky týkajúce sa transatlantických vzťahov“, bod 1: „Konzistentnosť v oblasti povinností súkromných subjektov počas prenosu údajov“.

7

(8)  K tejto otázke pozri stanovisko EDPS z 20. decembra 2007 k návrhu rámcového rozhodnutia Rady o využívaní údajov z osobných záznamov o cestujúcich (PNR) na účely vynucovania práva, Ú. v. EÚ C 110, 1.5.2008, s. 1. „Pôvodne existovalo jasné oddelenie činností v oblasti vynucovania práva a súkromnom sektore, keď úlohy v trestnom konaní vykonávali osobitne určené orgány, najmä policajné sily, a od subjektov súkromného sektora sa v jednotlivých prípadoch vyžadovalo oznámenie osobných údajov týmto orgánom činným v trestnom konaní. V súčasnosti je tendencia uložiť subjektom súkromného sektora povinnosť systematicky spolupracovať na účely vynucovania práva“.

8

(9)  Pozri stanovisko 10/2006 pracovnej skupiny článku 29 z 22. novembra 2006 o spracovávaní osobných údajov spoločnosťou Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT), PS 128.

9

(10)  Stanovisko z 20. decembra 2007, op.cit.

10

(11)  Pozri návrh rámcového rozhodnutia Rady o využívaní údajov z osobných záznamov o cestujúcich (PNR) na účely vynucovania práva, uvedený v poznámke pod čiarou 8, o ktorom sa v súčasnosti rokuje v Rade.

11

(12)  Stanovisko generálneho advokáta Bota zo 14. októbra 2008, Írsko/Európsky parlament a Rada, (Vec C-301/06), bod 108.

12

(13)  Rozsudok Súdneho dvora z 30. mája 2006, Európsky parlament/Rada Európskej únie (C-317/04) a Komisia Európskych spoločenstiev (C-318/04, spojené veci C-317/04 a C-318/04, Zb. [2006], s. I-4721).

13

(14)  Správa neformálnej poradnej skupiny na vysokej úrovni o budúcnosti európskej politiky vnútorných vecí, „Sloboda, bezpečnosť, súkromie – európske vnútorné veci v otvorenom svete“, jún 2008, dostupná na webovej stránke register.consilium.europa.eu

14

(15)  Pozri články 11 a 13 rámcového rozhodnutia o ochrane údajov uvedeného v bode 7 tohto stanoviska.

15

(16)  Pozri poznámku pod čiarou 2.

16

(17)  Rozhodnutia Komisie o primeranosti ochrany osobných údajov v tretích krajinách vrátane Argentíny, Kanady, Švajčiarska, Spojených štátov, ostrova Guernsey, ostrovov Man a Jersey sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/thridcountries/index_en.htm

17

(18)  Obmedzuje sa na prenos údajov, ktoré sa získali od príslušného orgánu v inom členskom štáte, z členského štátu do tretej krajiny alebo v prospech medzinárodného orgánu.

18

(19)  Písmeno A. Záväzná medzinárodná dohoda, s. 8.

19

(20)

20

| — | Usmernenia Organizácie Spojených národov o počítačových súboroch osobných údajov, ktoré prijalo Valné zhromaždenie 14. decembra 1990, dostupné na webovej stránke: www.unhchr.ch/html/menu3/b/71.htm |
| --- | --- |

—

Usmernenia Organizácie Spojených národov o počítačových súboroch osobných údajov, ktoré prijalo Valné zhromaždenie 14. decembra 1990, dostupné na webovej stránke: www.unhchr.ch/html/menu3/b/71.htm

| — | dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatickom spracovaní osobných údajov, 28. januára 1981, dostupný na webovej stránke: www.conventions.coe.int/treaty/en/Treaties/html/108.htm |
| --- | --- |

—

dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatickom spracovaní osobných údajov, 28. januára 1981, dostupný na webovej stránke: www.conventions.coe.int/treaty/en/Treaties/html/108.htm

| — | usmernenia OECD o ochrane súkromia a cezhraničných tokoch osobných údajov prijaté 23. septembra 1980, dostupné na webovej stránke: www.oecd.org/document/20/0,3343,en_2649_34255_15589524_1_1_1_1,00.html |
| --- | --- |

—

usmernenia OECD o ochrane súkromia a cezhraničných tokoch osobných údajov prijaté 23. septembra 1980, dostupné na webovej stránke: www.oecd.org/document/20/0,3343,en_2649_34255_15589524_1_1_1_1,00.html

| — | rámcové rozhodnutie Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=193371 |
| --- | --- |

—

rámcové rozhodnutie Rady o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=193371

| — | smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. |
| --- | --- |

—

smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

(21)  Pracovný dokument z 24. júla 1998 o prenosoch osobných údajov do tretích krajín: uplatňovanie článkov 25 a 26 smernice EÚ o ochrane údajov; PS12.

21

(22)  Pozri najmä článok 27 písm. c) a e) smernice 95/46/ES. Pracovná skupina článku 29 vo svojom stanovisku 6/2002 z 24. októbra 2002 o prenose zoznamu informácií o cestujúcich a iných údajov z leteckých spoločností Spojeným štátom uviedla, že „nezdá sa byť akceptovateľné, aby jednostranné rozhodnutie prijaté treťou krajinou z dôvodov jej vlastného verejného záujmu viedlo k rutinnému a hromadnému prenosu údajov chránených podľa tejto smernice“.

22

(23)  Platnosť dohody sa skončí a dohoda prestane byť účinná sedem rokov odo dňa podpísania, ak sa strany dohody navzájom nedohodnú o jej nahradení.

23

(24)  Vec 222/84, Johnston, Zb. [1986], s. 1651; Vec 222/86, Heylens, Zb. [1987], s. 4097; Vec C-97/91, Borelli, Zb. [1992], s. I-6313.

24

Johnston

Heylens

Borelli

---

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/13

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Na ceste k európskej stratégii v oblasti elektronickej justície

2009/C 128/02

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (2), a najmä na jeho článok 41,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Na ceste k európskej stratégii v oblasti elektronickej justície (ďalej len „oznámenie“) bolo prijaté 30. mája 2008. V súlade s článkom 41 nariadenia (ES) č. 45/2001 predkladá EDPS toto stanovisko. |
| --- | --- |

1.

Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Na ceste k európskej stratégii v oblasti elektronickej justície (ďalej len „oznámenie“) bolo prijaté 30. mája 2008. V súlade s článkom 41 nariadenia (ES) č. 45/2001 predkladá EDPS toto stanovisko.

| 2. | Účelom oznámenia je navrhnúť stratégiu v oblasti elektronickej justície s cieľom zvýšiť dôveru občanov v európsky priestor spravodlivosti. Hlavným cieľom elektronickej justície by malo byť napomáhanie účinnejšiemu výkonu spravodlivosti v celej Európe v prospech občanov. Činnosť EÚ by mala umožniť občanom prístup k informáciám bez toho, aby im bránili jazykové, kultúrne a právne prekážky vyplývajúce z množstva systémov. K oznámeniu je pripojený návrh akčného plánu a harmonogram jednotlivých projektov. |
| --- | --- |

2.

Účelom oznámenia je navrhnúť stratégiu v oblasti elektronickej justície s cieľom zvýšiť dôveru občanov v európsky priestor spravodlivosti. Hlavným cieľom elektronickej justície by malo byť napomáhanie účinnejšiemu výkonu spravodlivosti v celej Európe v prospech občanov. Činnosť EÚ by mala umožniť občanom prístup k informáciám bez toho, aby im bránili jazykové, kultúrne a právne prekážky vyplývajúce z množstva systémov. K oznámeniu je pripojený návrh akčného plánu a harmonogram jednotlivých projektov.

| 3. | Toto stanovisko EDPS sa zaoberá oznámením, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov, ochranu súkromia v oblasti elektronickej komunikácie a voľný pohyb údajov. |
| --- | --- |

3.

Toto stanovisko EDPS sa zaoberá oznámením, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov, ochranu súkromia v oblasti elektronickej komunikácie a voľný pohyb údajov.

II.   POZADIE A SÚVISLOSTI

| 4. | Rada SVV (3) identifikovala v júni 2007 viaceré priority pre rozvoj elektronickej justície:






  — | zriadenie európskeho rozhrania (portál elektronickej justície), |
| --- | --- | --- |

4.

Rada SVV (3) identifikovala v júni 2007 viaceré priority pre rozvoj elektronickej justície:

—

zriadenie európskeho rozhrania (portál elektronickej justície),

| — | vytvorenie podmienok pre sieťové prepojenie viacerých registrov, ako napr. registrov trestov, konkurzných registrov, obchodných registrov a pozemkových registrov, |
| --- | --- |

—

vytvorenie podmienok pre sieťové prepojenie viacerých registrov, ako napr. registrov trestov, konkurzných registrov, obchodných registrov a pozemkových registrov,

| — | začatie príprav na využívanie IKT pre európske konanie o platobnom rozkaze, |
| --- | --- |

—

začatie príprav na využívanie IKT pre európske konanie o platobnom rozkaze,

| — | lepšie využívanie technológie videokonferencií v cezhraničných konaniach, najmä pokiaľ ide o dokazovanie, |
| --- | --- |

—

lepšie využívanie technológie videokonferencií v cezhraničných konaniach, najmä pokiaľ ide o dokazovanie,

| — | navrhnutie podporných nástrojov pre preklad a tlmočenie. |
| --- | --- |

—

navrhnutie podporných nástrojov pre preklad a tlmočenie.

| 5. | Odvtedy práce na elektronickej justícii značne pokročili. Ako sa uvádza v stanovisku Komisie, práca vykonaná v tomto rámci musí zabezpečiť, aby sa uprednostnili operačné projekty a decentralizované štruktúry a aby sa zároveň zabezpečila koordinácia na európskej úrovni, využili existujúce právne nástroje a používali nástroje informačných technológií na zlepšenie efektívnosti. Európsky parlament tiež vyslovil podporu projektu elektronickej justície (4). |
| --- | --- |

5.

Odvtedy práce na elektronickej justícii značne pokročili. Ako sa uvádza v stanovisku Komisie, práca vykonaná v tomto rámci musí zabezpečiť, aby sa uprednostnili operačné projekty a decentralizované štruktúry a aby sa zároveň zabezpečila koordinácia na európskej úrovni, využili existujúce právne nástroje a používali nástroje informačných technológií na zlepšenie efektívnosti. Európsky parlament tiež vyslovil podporu projektu elektronickej justície (4).

| 6. | Komisia neustále nabádala k využívaniu moderných informačných technológií tak v občianskoprávnej, ako aj trestnoprávnej oblasti. To viedlo k nástrojom ako európsky platobný rozkaz. Komisia od roku 2003 spravuje portál európskej justičnej siete pre občianske a obchodné veci, ktorá je občanom prístupná v 22 jazykoch. Komisia tiež navrhla a vytvorila Európsky justičný atlas. Tieto nástroje sú východiskovými prvkami budúceho európskeho rámca elektronickej justície. V trestnoprávnej oblasti Komisia pripravuje nástroj, ktorého cieľom je umožniť výmenu informácií z registrov trestov členských štátov (5). Okrem Komisie pracoval na zabezpečených komunikačných systémoch s vnútroštátnymi orgánmi aj Eurojust. |
| --- | --- |

6.

Komisia neustále nabádala k využívaniu moderných informačných technológií tak v občianskoprávnej, ako aj trestnoprávnej oblasti. To viedlo k nástrojom ako európsky platobný rozkaz. Komisia od roku 2003 spravuje portál európskej justičnej siete pre občianske a obchodné veci, ktorá je občanom prístupná v 22 jazykoch. Komisia tiež navrhla a vytvorila Európsky justičný atlas. Tieto nástroje sú východiskovými prvkami budúceho európskeho rámca elektronickej justície. V trestnoprávnej oblasti Komisia pripravuje nástroj, ktorého cieľom je umožniť výmenu informácií z registrov trestov členských štátov (5). Okrem Komisie pracoval na zabezpečených komunikačných systémoch s vnútroštátnymi orgánmi aj Eurojust.

| 7. | Účelom elektronickej justície je ponúknuť mnoho možností na to, aby európsky priestor spravodlivosti v nadchádzajúcich rokoch nadobudol pre občanov konkrétnejšiu podobu. Na vytvorenie celkovej stratégie pre túto dôležitú oblasť prijala Komisia predmetné oznámenie o elektronickej justícii. V oznámení sa stanovujú objektívne kritériá na identifikovanie priorít, najmä budúcich projektov na európskej úrovni, aby sa v primeranom časovom horizonte dosiahli konkrétne výsledky. |
| --- | --- |

7.

Účelom elektronickej justície je ponúknuť mnoho možností na to, aby európsky priestor spravodlivosti v nadchádzajúcich rokoch nadobudol pre občanov konkrétnejšiu podobu. Na vytvorenie celkovej stratégie pre túto dôležitú oblasť prijala Komisia predmetné oznámenie o elektronickej justícii. V oznámení sa stanovujú objektívne kritériá na identifikovanie priorít, najmä budúcich projektov na európskej úrovni, aby sa v primeranom časovom horizonte dosiahli konkrétne výsledky.

| 8. | V pracovnom dokumente útvarov Komisie, sprievodnom dokumente k oznámeniu obsahujúcom zhrnutie posúdenia vplyvu sú uvedené aj určité podkladové informácie (6). Pri vypracovaní správy o posúdení vplyvu sa zohľadnili reakcie členských štátov, justičných orgánov, zástupcov právnických profesií, občanov a obchodu. S EDPS sa nekonzultovalo. V správe o posúdení vplyvu sa uprednostnilo politické riešenie problémov, ktoré je kombináciou európskeho rozmeru a vnútroštátnych právomocí. V oznámení sa zvolilo toto politické riešenie. Stratégia sa sústredí na využívanie videokonferencií, vytvorenie portálu elektronickej justície, zlepšenie možností prekladu prostredníctvom vývoja nástrojov automatického prekladu on-line, zlepšenie komunikácie medzi justičnými orgánmi, zvýšené prepojenie medzi vnútroštátnymi registrami a nástrojmi on-line pre európske konania (napr. európske konanie o platobnom rozkaze). |
| --- | --- |

8.

V pracovnom dokumente útvarov Komisie, sprievodnom dokumente k oznámeniu obsahujúcom zhrnutie posúdenia vplyvu sú uvedené aj určité podkladové informácie (6). Pri vypracovaní správy o posúdení vplyvu sa zohľadnili reakcie členských štátov, justičných orgánov, zástupcov právnických profesií, občanov a obchodu. S EDPS sa nekonzultovalo. V správe o posúdení vplyvu sa uprednostnilo politické riešenie problémov, ktoré je kombináciou európskeho rozmeru a vnútroštátnych právomocí. V oznámení sa zvolilo toto politické riešenie. Stratégia sa sústredí na využívanie videokonferencií, vytvorenie portálu elektronickej justície, zlepšenie možností prekladu prostredníctvom vývoja nástrojov automatického prekladu on-line, zlepšenie komunikácie medzi justičnými orgánmi, zvýšené prepojenie medzi vnútroštátnymi registrami a nástrojmi on-line pre európske konania (napr. európske konanie o platobnom rozkaze).

| 9. | EDPS podporuje sústredenie sa na uvedené činnosti. Vo všeobecnosti podporuje komplexný prístup k elektronickej justícii. Schvaľuje trojakú potrebu zlepšiť prístup k spravodlivosti, spoluprácu medzi európskymi justičnými orgánmi a efektívnosť samotného justičného systému. V dôsledku tohto prístupu sú dotknuté viaceré inštitúcie a osoby:






  — | členské štáty, ktoré majú prvotnú zodpovednosť za poskytovanie efektívnych a dôveryhodných justičných systémov, |
| --- | --- | --- |

9.

EDPS podporuje sústredenie sa na uvedené činnosti. Vo všeobecnosti podporuje komplexný prístup k elektronickej justícii. Schvaľuje trojakú potrebu zlepšiť prístup k spravodlivosti, spoluprácu medzi európskymi justičnými orgánmi a efektívnosť samotného justičného systému. V dôsledku tohto prístupu sú dotknuté viaceré inštitúcie a osoby:

—

členské štáty, ktoré majú prvotnú zodpovednosť za poskytovanie efektívnych a dôveryhodných justičných systémov,

| — | Európska komisia vo svojej úlohe ochrancu zmlúv, |
| --- | --- |

—

Európska komisia vo svojej úlohe ochrancu zmlúv,

| — | justičné orgány členských štátov, ktoré potrebujú sofistikovanejšie nástroje na komunikáciu, predovšetkým v cezhraničných prípadoch, |
| --- | --- |

—

justičné orgány členských štátov, ktoré potrebujú sofistikovanejšie nástroje na komunikáciu, predovšetkým v cezhraničných prípadoch,

| — | právnické profesie, občania a podniky, ktorí sa všetci vyslovili v prospech lepšieho využívania nástrojov IT s cieľom lepšie reagovať na ich potreby v oblasti spravodlivosti. |
| --- | --- |

—

právnické profesie, občania a podniky, ktorí sa všetci vyslovili v prospech lepšieho využívania nástrojov IT s cieľom lepšie reagovať na ich potreby v oblasti spravodlivosti.

| 10. | Oznámenie je úzko späté s návrhom rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS). Stanovisko k tomuto návrhu (7) prijal EDPS 16. septembra 2008. Návrh podporil za podmienky, že sa zohľadnia viaceré pripomienky. Osobitne zdôraznil, že dodatočné záruky ochrany údajov by mali kompenzovať súčasný nedostatok komplexného právneho rámca na ochranu údajov v oblasti spolupráce medzi políciou a justičnými orgánmi. Preto zdôraznil potrebu efektívnej koordinácie pri dozore nad ochranou údajov systému, ktorá zahŕňa orgány členských štátov a Komisiu ako poskytovateľa spoločnej komunikačnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

10.

Oznámenie je úzko späté s návrhom rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS). Stanovisko k tomuto návrhu (7) prijal EDPS 16. septembra 2008. Návrh podporil za podmienky, že sa zohľadnia viaceré pripomienky. Osobitne zdôraznil, že dodatočné záruky ochrany údajov by mali kompenzovať súčasný nedostatok komplexného právneho rámca na ochranu údajov v oblasti spolupráce medzi políciou a justičnými orgánmi. Preto zdôraznil potrebu efektívnej koordinácie pri dozore nad ochranou údajov systému, ktorá zahŕňa orgány členských štátov a Komisiu ako poskytovateľa spoločnej komunikačnej infraštruktúry.

| 11. | Je vhodné pripomenúť niektoré odporúčania uvedeného stanoviska:






  — | ako podmienka pre prijatie akýchkoľvek vykonávajúcich opatrení by sa mala stanoviť vysoká úroveň ochrany údajov, |
| --- | --- | --- |

11.

Je vhodné pripomenúť niektoré odporúčania uvedeného stanoviska:

—

ako podmienka pre prijatie akýchkoľvek vykonávajúcich opatrení by sa mala stanoviť vysoká úroveň ochrany údajov,

| — | s cieľom lepšie zabezpečiť právnu istotu by sa mala vyjasniť zodpovednosť Komisie za spoločnú infraštruktúru systému a uplatniteľnosť nariadenia (ES) č. 45/2001, |
| --- | --- |

—

s cieľom lepšie zabezpečiť právnu istotu by sa mala vyjasniť zodpovednosť Komisie za spoločnú infraštruktúru systému a uplatniteľnosť nariadenia (ES) č. 45/2001,

| — | za prepojovací softvér by mala byť zodpovedná tiež Komisia, a nie členské štáty, aby sa zlepšila efektívnosť výmeny a umožnil lepší dozor nad systémom, |
| --- | --- |

—

za prepojovací softvér by mala byť zodpovedná tiež Komisia, a nie členské štáty, aby sa zlepšila efektívnosť výmeny a umožnil lepší dozor nad systémom,

| — | malo by sa jasne vymedziť používanie automatického prekladu a jeho rozsah, aby sa podporilo vzájomné pochopenie protiprávnych konaní, bez toho, aby bola dotknutá kvalita prenesených informácií. |
| --- | --- |

—

malo by sa jasne vymedziť používanie automatického prekladu a jeho rozsah, aby sa podporilo vzájomné pochopenie protiprávnych konaní, bez toho, aby bola dotknutá kvalita prenesených informácií.

| 12. | Tieto odporúčania stále ilustrujú kontext, v ktorom sa bude analyzovať predložené oznámenie. |
| --- | --- |

12.

Tieto odporúčania stále ilustrujú kontext, v ktorom sa bude analyzovať predložené oznámenie.

III.   VÝMENA INFORMÁCIÍ PREDPOKLADANÁ PODĽA OZNÁMENIA

| 13. | Elektronická justícia má široký záber a vo všeobecnosti zahŕňa používanie IKT pri výkone spravodlivosti v rámci Európskej únie. To pokrýva viacero otázok, ako napríklad projekty, ktorými sa účastníkom konania poskytujú informácie efektívnejším spôsobom. Patria sem informácie on-line o justičných systémoch, právnych predpisoch a judikatúre, systémy elektronickej komunikácie spájajúce účastníkov konania a súdy a zavedenie plne elektronických konaní. Vzťahuje sa aj na európske projekty ako používanie elektronických nástrojov na záznam pojednávaní a projekty zahŕňajúce výmenu informácií alebo prepojenie. |
| --- | --- |

13.

Elektronická justícia má široký záber a vo všeobecnosti zahŕňa používanie IKT pri výkone spravodlivosti v rámci Európskej únie. To pokrýva viacero otázok, ako napríklad projekty, ktorými sa účastníkom konania poskytujú informácie efektívnejším spôsobom. Patria sem informácie on-line o justičných systémoch, právnych predpisoch a judikatúre, systémy elektronickej komunikácie spájajúce účastníkov konania a súdy a zavedenie plne elektronických konaní. Vzťahuje sa aj na európske projekty ako používanie elektronických nástrojov na záznam pojednávaní a projekty zahŕňajúce výmenu informácií alebo prepojenie.

| 14. | Hoci je záber veľmi široký, EDPS zaznamenal, že bude zahŕňať informácie o trestných konaniach a systémoch občianskeho a obchodného súdnictva, ale nie o systémoch správneho súdnictva. Bude existovať prepojenie medzi trestným a občianskym atlasom, ale nie so správnym atlasom, hoci by bolo lepšie, aby občania a podniky mali prístup k systémom správneho súdnictva, t. j. správnemu právu a konaniam o sťažnostiach. Tiež by bolo vhodné ustanoviť prepojenie na združenie štátnych rád. Tieto doplnenia by boli lepšie pre občanov, ktorí sa snažia nájsť cestu v bludisku, ktorým je často správne právo so všetkými súdnymi orgánmi, aby boli lepšie informovaní o systémoch správneho súdnictva. |
| --- | --- |

14.

Hoci je záber veľmi široký, EDPS zaznamenal, že bude zahŕňať informácie o trestných konaniach a systémoch občianskeho a obchodného súdnictva, ale nie o systémoch správneho súdnictva. Bude existovať prepojenie medzi trestným a občianskym atlasom, ale nie so správnym atlasom, hoci by bolo lepšie, aby občania a podniky mali prístup k systémom správneho súdnictva, t. j. správnemu právu a konaniam o sťažnostiach. Tiež by bolo vhodné ustanoviť prepojenie na združenie štátnych rád. Tieto doplnenia by boli lepšie pre občanov, ktorí sa snažia nájsť cestu v bludisku, ktorým je často správne právo so všetkými súdnymi orgánmi, aby boli lepšie informovaní o systémoch správneho súdnictva.

| 15. | EDPS preto odporúča zahrnúť do elektronickej justície aj správne konania. V rámci tohto nového prvku by sa mali iniciovať projekty na lepšie zviditeľnenie predpisov na ochranu údajov, ako aj vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov, najmä vo vzťahu k tým druhom údajov, ktoré sa spracúvajú v rámci elektronickej justície. To by bolo v súlade s tzv. londýnskou iniciatívou, ktorú iniciovali orgány pre ochranu údajov v novembri 2006 a ktorá je zameraná na „propagáciu a zefektívňovanie ochrany údajov“. |
| --- | --- |

15.

EDPS preto odporúča zahrnúť do elektronickej justície aj správne konania. V rámci tohto nového prvku by sa mali iniciovať projekty na lepšie zviditeľnenie predpisov na ochranu údajov, ako aj vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov, najmä vo vzťahu k tým druhom údajov, ktoré sa spracúvajú v rámci elektronickej justície. To by bolo v súlade s tzv. londýnskou iniciatívou, ktorú iniciovali orgány pre ochranu údajov v novembri 2006 a ktorá je zameraná na „propagáciu a zefektívňovanie ochrany údajov“.

IV.   NOVÉ RÁMCOVÉ ROZHODNUTIE O OCHRANE OSOBNÝCH ÚDAJOV SPRACÚVANÝCH V RÁMCI POLICAJNEJ A JUSTIČNEJ SPOLUPRÁCE V TRESTNÝCH VECIACH

| 16. | Vzhľadom na zvýšenú mieru výmeny osobných údajov medzi justičnými orgánmi, ktorá sa predpokladá v oznámení, nadobúda príslušný právny rámec na ochranu údajov ešte väčší význam. EDPS v tejto súvislosti poznamenáva, že tri roky po pôvodnom návrhu Komisie prijala Rada Európskej únie 27. novembra rámcové rozhodnutie o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (8). Tento nový právny predpis ustanoví všeobecný právny rámec na ochranu údajov pre oblasť tzv. tretieho piliera popri ustanoveniach na ochranu údajov smernice 95/46/ES v oblasti tzv. prvého piliera. |
| --- | --- |

16.

Vzhľadom na zvýšenú mieru výmeny osobných údajov medzi justičnými orgánmi, ktorá sa predpokladá v oznámení, nadobúda príslušný právny rámec na ochranu údajov ešte väčší význam. EDPS v tejto súvislosti poznamenáva, že tri roky po pôvodnom návrhu Komisie prijala Rada Európskej únie 27. novembra rámcové rozhodnutie o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (8). Tento nový právny predpis ustanoví všeobecný právny rámec na ochranu údajov pre oblasť tzv. tretieho piliera popri ustanoveniach na ochranu údajov smernice 95/46/ES v oblasti tzv. prvého piliera.

| 17. | EDPS víta tento právny nástroj ako prvý významný krok na ochranu údajov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce. Úroveň ochrany údajov v konečnom znení však nie je dostatočná. V prvom rade sa rámcové rozhodnutie vzťahuje iba na policajné a justičné údaje, ktoré sú predmetom výmeny medzi členskými štátmi, orgánmi a systémami EÚ a nevzťahuje sa na vnútroštátne údaje. Okrem toho sa v prijatom rámcovom rozhodnutí neustanovuje povinnosť rozlišovať medzi jednotlivými kategóriami dotknutých osôb, ako sú podozriví, páchatelia, svedkovia a obete, aby sa ich údaje spracúvali so zodpovedajúcimi zárukami. Jeho ustanovenia nie sú úplne konzistentné so smernicou 95/46/ES, najmä pokiaľ ide o obmedzenie účelov, na ktoré možno osobné údaje spracúvať. Neustanovuje sa v ňom ani nezávislá skupina príslušných vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov a orgánov pre ochranu údajov na úrovni EÚ, ktorá by zabezpečila lepšiu koordináciu medzi orgánmi pre ochranu údajov, a tiež podstatne prispela k jednotnému uplatňovaniu rámcového rozhodnutia. |
| --- | --- |

17.

EDPS víta tento právny nástroj ako prvý významný krok na ochranu údajov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce. Úroveň ochrany údajov v konečnom znení však nie je dostatočná. V prvom rade sa rámcové rozhodnutie vzťahuje iba na policajné a justičné údaje, ktoré sú predmetom výmeny medzi členskými štátmi, orgánmi a systémami EÚ a nevzťahuje sa na vnútroštátne údaje. Okrem toho sa v prijatom rámcovom rozhodnutí neustanovuje povinnosť rozlišovať medzi jednotlivými kategóriami dotknutých osôb, ako sú podozriví, páchatelia, svedkovia a obete, aby sa ich údaje spracúvali so zodpovedajúcimi zárukami. Jeho ustanovenia nie sú úplne konzistentné so smernicou 95/46/ES, najmä pokiaľ ide o obmedzenie účelov, na ktoré možno osobné údaje spracúvať. Neustanovuje sa v ňom ani nezávislá skupina príslušných vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov a orgánov pre ochranu údajov na úrovni EÚ, ktorá by zabezpečila lepšiu koordináciu medzi orgánmi pre ochranu údajov, a tiež podstatne prispela k jednotnému uplatňovaniu rámcového rozhodnutia.

| 18. | To by znamenalo, že v kontexte, keď sa vynakladá značné úsilie na vývoj spoločných systémov cezhraničnej výmeny osobných údajov, stále existujú značné rozdiely medzi pravidlami, podľa ktorých sa tieto údaje spracúvajú a podľa ktorých môžu občania uplatňovať svoje práva v jednotlivých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

18.

To by znamenalo, že v kontexte, keď sa vynakladá značné úsilie na vývoj spoločných systémov cezhraničnej výmeny osobných údajov, stále existujú značné rozdiely medzi pravidlami, podľa ktorých sa tieto údaje spracúvajú a podľa ktorých môžu občania uplatňovať svoje práva v jednotlivých členských štátoch EÚ.

| 19. | EDPS opätovne pripomína, že zabezpečenie vysokej úrovne ochrany údajov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, ako aj súlad so smernicou 95/46/ES predstavuje potrebné doplnenie ostatných opatrení, ktoré sa zavádzajú alebo predpokladajú na uľahčenie cezhraničnej výmeny osobných údajov v oblasti presadzovania práva. To vyplýva nielen z práva občanov na dodržiavanie základného práva na ochranu osobných údajov, ale aj z potreby orgánov presadzovania práva zabezpečiť kvalitu vymieňaných údajov, ako potvrdzuje príloha k oznámeniu v súvislosti s prepojením registrov trestov, dôveru medzi orgánmi v jednotlivých krajinách a právnu prípustnosť dôkazov získaných v cezhraničných situáciách. |
| --- | --- |

19.

EDPS opätovne pripomína, že zabezpečenie vysokej úrovne ochrany údajov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, ako aj súlad so smernicou 95/46/ES predstavuje potrebné doplnenie ostatných opatrení, ktoré sa zavádzajú alebo predpokladajú na uľahčenie cezhraničnej výmeny osobných údajov v oblasti presadzovania práva. To vyplýva nielen z práva občanov na dodržiavanie základného práva na ochranu osobných údajov, ale aj z potreby orgánov presadzovania práva zabezpečiť kvalitu vymieňaných údajov, ako potvrdzuje príloha k oznámeniu v súvislosti s prepojením registrov trestov, dôveru medzi orgánmi v jednotlivých krajinách a právnu prípustnosť dôkazov získaných v cezhraničných situáciách.

| 20. | EDPS preto nabáda inštitúcie EÚ, aby osobitne zohľadnili tieto prvky nielen pri vykonávaní opatrení, ktoré predpokladá oznámenie, ale aj s cieľom čo najskôr začať uvažovať o ďalších zlepšeniach právneho rámca na ochranu údajov v oblasti presadzovania práva. |
| --- | --- |

20.

EDPS preto nabáda inštitúcie EÚ, aby osobitne zohľadnili tieto prvky nielen pri vykonávaní opatrení, ktoré predpokladá oznámenie, ale aj s cieľom čo najskôr začať uvažovať o ďalších zlepšeniach právneho rámca na ochranu údajov v oblasti presadzovania práva.

V.   PROJEKTY V OBLASTI ELEKTRONICKEJ JUSTÍCIE

Nástroje elektronickej justície na európskej úrovni

| 21. | EDPS uznáva, že výmena osobných údajov je zásadným prvkom vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Z tohto dôvodu EDPS podporuje návrh stratégie elektronickej justície, pričom zdôrazňuje význam ochrany údajov v tejto súvislosti. Dodržiavanie ochrany údajov vskutku nie je len právnou povinnosťou, ale aj kľúčovým prvkom úspechu plánovaných systémov, t. j. zabezpečenia kvality výmeny údajov. To platí rovnako pre inštitúcie a orgány, keď spracúvajú osobné údaje, ako aj pri tvorbe nových politík. Predpisy a zásady by sa mali uplatňovať a dodržiavať v praxi a osobitne zohľadňovať vo fáze plánovania a budovania informačných systémov. Ochrana súkromia a údajov je v podstate „kľúčovým prvkom úspechu“ prosperujúcej a vyváženej informačnej spoločnosti. Preto je rozumné investovať do nich, a to čo najskôr. |
| --- | --- |

21.

EDPS uznáva, že výmena osobných údajov je zásadným prvkom vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Z tohto dôvodu EDPS podporuje návrh stratégie elektronickej justície, pričom zdôrazňuje význam ochrany údajov v tejto súvislosti. Dodržiavanie ochrany údajov vskutku nie je len právnou povinnosťou, ale aj kľúčovým prvkom úspechu plánovaných systémov, t. j. zabezpečenia kvality výmeny údajov. To platí rovnako pre inštitúcie a orgány, keď spracúvajú osobné údaje, ako aj pri tvorbe nových politík. Predpisy a zásady by sa mali uplatňovať a dodržiavať v praxi a osobitne zohľadňovať vo fáze plánovania a budovania informačných systémov. Ochrana súkromia a údajov je v podstate „kľúčovým prvkom úspechu“ prosperujúcej a vyváženej informačnej spoločnosti. Preto je rozumné investovať do nich, a to čo najskôr.

| 22. | EDPS v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v oznámení sa neuvádza žiadna ústredná európska databáza. Víta uprednostnenie decentralizovaných štruktúr. EDPS pripomína, že zaujal stanovisko k systému ECRIS (9) a k prümskej iniciatíve (10). EDPS sa vo svojom stanovisku k systému ECRIS vyjadril, že decentralizovanou štruktúrou sa okrem iného predíde duplicite osobných údajov v ústrednej databáze. Vo svojom stanovisku k prümskej iniciatíve odporúčal pri diskusiách o prepojení medzi databázami náležite zvážiť rozsah systému. Mali by sa najmä stanoviť osobitné formáty pre zasielanie údajov, napríklad pri žiadostiach on-line o informácie z registrov trestov, ktoré by zohľadnili jazykové rozdielnosti, a neustále by sa mala sledovať správnosť výmeny údajov. Tieto prvky by sa mali zohľadniť aj v súvislosti s iniciatívami na základe stratégie elektronickej justície. |
| --- | --- |

22.

EDPS v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v oznámení sa neuvádza žiadna ústredná európska databáza. Víta uprednostnenie decentralizovaných štruktúr. EDPS pripomína, že zaujal stanovisko k systému ECRIS (9) a k prümskej iniciatíve (10). EDPS sa vo svojom stanovisku k systému ECRIS vyjadril, že decentralizovanou štruktúrou sa okrem iného predíde duplicite osobných údajov v ústrednej databáze. Vo svojom stanovisku k prümskej iniciatíve odporúčal pri diskusiách o prepojení medzi databázami náležite zvážiť rozsah systému. Mali by sa najmä stanoviť osobitné formáty pre zasielanie údajov, napríklad pri žiadostiach on-line o informácie z registrov trestov, ktoré by zohľadnili jazykové rozdielnosti, a neustále by sa mala sledovať správnosť výmeny údajov. Tieto prvky by sa mali zohľadniť aj v súvislosti s iniciatívami na základe stratégie elektronickej justície.

| 23. | Zámerom Európskej komisie je prispieť v úzkej spolupráci s členskými štátmi a ďalšími partnermi k posilneniu a vývoju nástrojov elektronickej justície na európskej úrovni. Okrem podpory úsilia členských štátov má v úmysle sama vyvinúť viacero počítačových nástrojov s cieľom zvýšiť interoperabilitu systémov, uľahčiť prístup verejnosti k spravodlivosti a komunikáciu medzi justičnými orgánmi a dosiahnuť podstatné úspory z rozsahu na európskej úrovni. Pokiaľ ide o interoperabilitu softvéru používaného členskými štátmi, nie je nevyhnutné, aby všetky členské štáty používali rovnaký softvér (hoci by to bola najpraktickejšia možnosť), ale používaný softvér musí byť plne interoperabilný. |
| --- | --- |

23.

Zámerom Európskej komisie je prispieť v úzkej spolupráci s členskými štátmi a ďalšími partnermi k posilneniu a vývoju nástrojov elektronickej justície na európskej úrovni. Okrem podpory úsilia členských štátov má v úmysle sama vyvinúť viacero počítačových nástrojov s cieľom zvýšiť interoperabilitu systémov, uľahčiť prístup verejnosti k spravodlivosti a komunikáciu medzi justičnými orgánmi a dosiahnuť podstatné úspory z rozsahu na európskej úrovni. Pokiaľ ide o interoperabilitu softvéru používaného členskými štátmi, nie je nevyhnutné, aby všetky členské štáty používali rovnaký softvér (hoci by to bola najpraktickejšia možnosť), ale používaný softvér musí byť plne interoperabilný.

| 24. | EDPS odporúča, aby sa v súvislosti s prepojením a interoperabilitou systémov náležite zohľadnila zásada obmedzenia účelu a aby sa vychádzalo zo štandardov ochrany údajov („súkromie ako súčasť návrhu“. Akékoľvek vzájomné pôsobenie rozličných systémov by sa malo dôkladne podložiť dokumentmi. Interoperabilita by nikdy nemala viesť k takej situácii, aby orgán, ktorý nie je oprávnený na prístup k určitým údajom alebo na ich používanie, mohol získať takýto prístup cez iný informačný systém. EDPS opätovne zdôrazňuje, že interoperabilita by sama osebe nemala byť dôvodom na obchádzanie zásady obmedzenia účelu (11). |
| --- | --- |

24.

EDPS odporúča, aby sa v súvislosti s prepojením a interoperabilitou systémov náležite zohľadnila zásada obmedzenia účelu a aby sa vychádzalo zo štandardov ochrany údajov („súkromie ako súčasť návrhu“. Akékoľvek vzájomné pôsobenie rozličných systémov by sa malo dôkladne podložiť dokumentmi. Interoperabilita by nikdy nemala viesť k takej situácii, aby orgán, ktorý nie je oprávnený na prístup k určitým údajom alebo na ich používanie, mohol získať takýto prístup cez iný informačný systém. EDPS opätovne zdôrazňuje, že interoperabilita by sama osebe nemala byť dôvodom na obchádzanie zásady obmedzenia účelu (11).

| 25. | Ďalším dôležitým bodom je okrem toho zabezpečenie toho, aby bol zvýšený objem výmeny osobných údajov sprevádzaný zvýšenou úrovňou dozoru a spolupráce orgánov pre ochranu údajov. EDPS už vo svojom stanovisku z 29. mája 2006 k rámcovému rozhodnutiu o výmene informácií z registrov trestov (12) zdôraznil, že navrhované rámcové rozhodnutie by sa nemalo zaoberať iba spoluprácou medzi ústrednými orgánmi, ale aj spoluprácou medzi rôznymi príslušnými orgánmi pre ochranu údajov. Táto potreba sa stala ešte naliehavejšou vzhľadom na to, že rokovania o nedávno prijatom rámcovom rozhodnutí o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce (13) viedli k vypusteniu ustanovenia, ktorým sa mala zriadiť pracovná skupina orgánov EÚ pre ochranu údajov, ktorej úlohou mala byť koordinácia ich činnosti v súvislosti so spracúvaním údajov v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. Na účely zabezpečenia efektívneho dozoru a vysokej kvality cezhraničného pohybu údajov z registrov trestov by sa preto mali ustanoviť účinné mechanizmy koordinácie medzi príslušnými orgánmi pre ochranu údajov (14). Tieto mechanizmy by tiež mali zohľadniť dozornú právomoc EDPS vo vzťahu k infraštruktúre s-TESTA (15). Nástroje elektronickej justície by mohli tieto mechanizmy podporovať, na čom by sa mohlo úzko spolupracovať s orgánmi pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

25.

Ďalším dôležitým bodom je okrem toho zabezpečenie toho, aby bol zvýšený objem výmeny osobných údajov sprevádzaný zvýšenou úrovňou dozoru a spolupráce orgánov pre ochranu údajov. EDPS už vo svojom stanovisku z 29. mája 2006 k rámcovému rozhodnutiu o výmene informácií z registrov trestov (12) zdôraznil, že navrhované rámcové rozhodnutie by sa nemalo zaoberať iba spoluprácou medzi ústrednými orgánmi, ale aj spoluprácou medzi rôznymi príslušnými orgánmi pre ochranu údajov. Táto potreba sa stala ešte naliehavejšou vzhľadom na to, že rokovania o nedávno prijatom rámcovom rozhodnutí o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce (13) viedli k vypusteniu ustanovenia, ktorým sa mala zriadiť pracovná skupina orgánov EÚ pre ochranu údajov, ktorej úlohou mala byť koordinácia ich činnosti v súvislosti so spracúvaním údajov v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. Na účely zabezpečenia efektívneho dozoru a vysokej kvality cezhraničného pohybu údajov z registrov trestov by sa preto mali ustanoviť účinné mechanizmy koordinácie medzi príslušnými orgánmi pre ochranu údajov (14). Tieto mechanizmy by tiež mali zohľadniť dozornú právomoc EDPS vo vzťahu k infraštruktúre s-TESTA (15). Nástroje elektronickej justície by mohli tieto mechanizmy podporovať, na čom by sa mohlo úzko spolupracovať s orgánmi pre ochranu údajov.

| 26. | V bode 4.2.1 oznámenia sa poukazuje na to, že je dôležité, aby sa výmena informácií z registrov trestov nevzťahovala len na justičnú spoluprácu, ale aby pokrývala aj iné ciele, napr. prístup k určitým pozíciám. EDPS zdôrazňuje, že pri každom spracúvaní osobných údajov na iné účely ako na účely, na ktoré boli zhromaždené, by sa mali dodržiavať osobitné podmienky ustanovené v platných právnych predpisoch na ochranu údajov. Predovšetkým by sa spracúvanie osobných údajov na ďalšie účely malo umožniť, iba ak je to potrebné na plnenie cieľov uvedených v právnych predpisoch Spoločenstva na ochranu údajov (16) a ak je ustanovené legislatívnymi opatreniami. |
| --- | --- |

26.

V bode 4.2.1 oznámenia sa poukazuje na to, že je dôležité, aby sa výmena informácií z registrov trestov nevzťahovala len na justičnú spoluprácu, ale aby pokrývala aj iné ciele, napr. prístup k určitým pozíciám. EDPS zdôrazňuje, že pri každom spracúvaní osobných údajov na iné účely ako na účely, na ktoré boli zhromaždené, by sa mali dodržiavať osobitné podmienky ustanovené v platných právnych predpisoch na ochranu údajov. Predovšetkým by sa spracúvanie osobných údajov na ďalšie účely malo umožniť, iba ak je to potrebné na plnenie cieľov uvedených v právnych predpisoch Spoločenstva na ochranu údajov (16) a ak je ustanovené legislatívnymi opatreniami.

| 27. | V oznámení sa uvádza, že pokiaľ ide o prepojenie registrov trestov, v rámci príprav na nadobudnutie účinnosti rámcového rozhodnutia o výmene informácií z registra trestov začne Komisia pracovať na dvoch štúdiách uskutočniteľnosti s cieľom organizovať projekt počas jeho vývoja a rozšíriť výmenu informácií aj na štátnych príslušníkov tretích krajín odsúdených za trestné činy. V roku 2009 poskytne Komisia členským štátom softvér, ktorý umožní výmenu všetkých informácií z registrov trestov v krátkych lehotách. Tento referenčný systém spolu s používaním systému s-TESTA na výmenu informácií povedie k úsporám z rozsahu, pretože členské štáty nebudú musieť vyvíjať vlastné programy. Tiež to prispeje k lepšiemu fungovaniu projektu. |
| --- | --- |

27.

V oznámení sa uvádza, že pokiaľ ide o prepojenie registrov trestov, v rámci príprav na nadobudnutie účinnosti rámcového rozhodnutia o výmene informácií z registra trestov začne Komisia pracovať na dvoch štúdiách uskutočniteľnosti s cieľom organizovať projekt počas jeho vývoja a rozšíriť výmenu informácií aj na štátnych príslušníkov tretích krajín odsúdených za trestné činy. V roku 2009 poskytne Komisia členským štátom softvér, ktorý umožní výmenu všetkých informácií z registrov trestov v krátkych lehotách. Tento referenčný systém spolu s používaním systému s-TESTA na výmenu informácií povedie k úsporám z rozsahu, pretože členské štáty nebudú musieť vyvíjať vlastné programy. Tiež to prispeje k lepšiemu fungovaniu projektu.

| 28. | EDPS v tejto súvislosti víta používanie infraštruktúry s-TESTA, ktorá sa ukázala byť spoľahlivým systémom na výmenu údajov, a odporúča, aby sa presne vymedzili štatistické údaje, ktoré sa týkajú plánovaných systémov na výmenu údajov, a aby sa náležite zohľadnila potreba zabezpečiť dozor nad ochranou údajov. Štatistické údaje môžu napríklad výslovne obsahovať údaje o počte žiadostí o prístup k osobným údajom alebo ich opravu, dĺžke a úplnosti procesu aktualizácie, druhu osôb, ktoré majú prístup k týmto údajom, ako aj o prípadoch narušenia bezpečnosti/porušenia bezpečnostnej ochrany. Okrem toho by sa mali štatistické údaje a na nich založené správy v plnej miere sprístupniť príslušným orgánom pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

28.

EDPS v tejto súvislosti víta používanie infraštruktúry s-TESTA, ktorá sa ukázala byť spoľahlivým systémom na výmenu údajov, a odporúča, aby sa presne vymedzili štatistické údaje, ktoré sa týkajú plánovaných systémov na výmenu údajov, a aby sa náležite zohľadnila potreba zabezpečiť dozor nad ochranou údajov. Štatistické údaje môžu napríklad výslovne obsahovať údaje o počte žiadostí o prístup k osobným údajom alebo ich opravu, dĺžke a úplnosti procesu aktualizácie, druhu osôb, ktoré majú prístup k týmto údajom, ako aj o prípadoch narušenia bezpečnosti/porušenia bezpečnostnej ochrany. Okrem toho by sa mali štatistické údaje a na nich založené správy v plnej miere sprístupniť príslušným orgánom pre ochranu údajov.

Automatický preklad a databáza prekladateľov

| 29. | Používanie automatického prekladu je užitočným nástrojom a môže prispieť k vzájomnému porozumeniu medzi príslušnými zúčastnenými stranami v členských štátoch. Nemalo byť však viesť k zníženiu kvality vymieňaných informácií, najmä ak sa tieto informácie používajú na prijímanie rozhodnutí, ktoré majú právne dôsledky pre dotknuté osoby. EDPS poukazuje na to, že je dôležité jasne vymedziť používanie automatického prekladu a jeho rozsah. Automatický preklad na účely prenosu informácií, ktoré neboli presne predpreložené, ako napríklad dodatočných poznámok alebo upresnení doplnených v jednotlivých prípadoch, môže mať vplyv na kvalitu prenesených informácií, a tým na rozhodnutia prijaté na ich základe, a mal by sa v zásade vylúčiť (17). EDPS navrhuje zohľadniť toto odporúčanie v opatreniach vyplývajúcich z oznámenia. |
| --- | --- |

29.

Používanie automatického prekladu je užitočným nástrojom a môže prispieť k vzájomnému porozumeniu medzi príslušnými zúčastnenými stranami v členských štátoch. Nemalo byť však viesť k zníženiu kvality vymieňaných informácií, najmä ak sa tieto informácie používajú na prijímanie rozhodnutí, ktoré majú právne dôsledky pre dotknuté osoby. EDPS poukazuje na to, že je dôležité jasne vymedziť používanie automatického prekladu a jeho rozsah. Automatický preklad na účely prenosu informácií, ktoré neboli presne predpreložené, ako napríklad dodatočných poznámok alebo upresnení doplnených v jednotlivých prípadoch, môže mať vplyv na kvalitu prenesených informácií, a tým na rozhodnutia prijaté na ich základe, a mal by sa v zásade vylúčiť (17). EDPS navrhuje zohľadniť toto odporúčanie v opatreniach vyplývajúcich z oznámenia.

| 30. | V oznámení sa uvádza zámer vytvoriť databázu súdnych prekladateľov a tlmočníkov, aby sa zlepšila kvalita súdnych prekladov a tlmočenia. EDPS tento zámer podporuje, ale pripomína, že na takúto databázu sa budú vzťahovať príslušné právne predpisy v oblasti ochrany údajov. Najmä v prípade, keby databáza obsahovala údaje o hodnotení výkonu prekladateľov, by mohla podliehať predbežnej kontrole príslušným orgánom pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

30.

V oznámení sa uvádza zámer vytvoriť databázu súdnych prekladateľov a tlmočníkov, aby sa zlepšila kvalita súdnych prekladov a tlmočenia. EDPS tento zámer podporuje, ale pripomína, že na takúto databázu sa budú vzťahovať príslušné právne predpisy v oblasti ochrany údajov. Najmä v prípade, keby databáza obsahovala údaje o hodnotení výkonu prekladateľov, by mohla podliehať predbežnej kontrole príslušným orgánom pre ochranu údajov.

Na ceste k európskemu akčnému plánu v oblasti elektronickej justície

| 31. | V bode 5 oznámenia sa poukazuje na potrebu jasného rozdelenia zodpovednosti medzi Komisiu, členské štáty a iných aktérov v oblasti justičnej spolupráce. Komisia prevezme všeobecnú koordinačnú úlohu, pričom podporí výmenu osvedčených postupov a navrhne a vytvorí portál elektronickej justície a bude koordinovať informácie, ktoré sú na ňom umiestnené. Okrem toho bude pokračovať v prepájaní registrov trestov a bude naďalej priamo zodpovedná za sieť pre občianske veci a podporovať sieť pre trestné veci. Členské štáty budú povinné zabezpečovať aktualizáciu informácií o svojich justičných systémoch, ktoré sa uvedú na portáli. Ďalšími aktérmi sú sieť pre občianske veci a sieť pre trestné veci a Eurojust. V úzkej spolupráci s Komisiou vyvinú nástroje potrebné na efektívnejšiu justičnú spoluprácu, najmä nástroje automatického prekladu a zabezpečené systémy výmeny. K oznámeniu je pripojený návrh akčného plánu a harmonogram jednotlivých projektov. |
| --- | --- |

31.

V bode 5 oznámenia sa poukazuje na potrebu jasného rozdelenia zodpovednosti medzi Komisiu, členské štáty a iných aktérov v oblasti justičnej spolupráce. Komisia prevezme všeobecnú koordinačnú úlohu, pričom podporí výmenu osvedčených postupov a navrhne a vytvorí portál elektronickej justície a bude koordinovať informácie, ktoré sú na ňom umiestnené. Okrem toho bude pokračovať v prepájaní registrov trestov a bude naďalej priamo zodpovedná za sieť pre občianske veci a podporovať sieť pre trestné veci. Členské štáty budú povinné zabezpečovať aktualizáciu informácií o svojich justičných systémoch, ktoré sa uvedú na portáli. Ďalšími aktérmi sú sieť pre občianske veci a sieť pre trestné veci a Eurojust. V úzkej spolupráci s Komisiou vyvinú nástroje potrebné na efektívnejšiu justičnú spoluprácu, najmä nástroje automatického prekladu a zabezpečené systémy výmeny. K oznámeniu je pripojený návrh akčného plánu a harmonogram jednotlivých projektov.

| 32. | EDPS v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v rámci systému ECRIS sa na jednej strane nevytvára žiadna ústredná európska databáza a nepredpokladá sa priamy prístup do databáz, ako napríklad databáz registrov trestov ostatných členských štátov, pričom na druhej strane sa zodpovednosť za správnosť údajov na vnútroštátnej úrovni sústreďuje u ústredných orgánov členských štátov. Členské štáty v rámci tohto mechanizmu nesú zodpovednosť za prevádzku vnútroštátnych databáz a za efektívne vykonávanie výmen. Nie je jasné, či sú zodpovedné za prepojovací softvér. Komisia poskytne členským štátom softvér, ktorý umožní výmenu všetkých informácií z registrov trestov v krátkych lehotách. Tento referenčný systém sa na účely výmeny informácií skombinuje s používaním systému s-TESTA. |
| --- | --- |

32.

EDPS v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v rámci systému ECRIS sa na jednej strane nevytvára žiadna ústredná európska databáza a nepredpokladá sa priamy prístup do databáz, ako napríklad databáz registrov trestov ostatných členských štátov, pričom na druhej strane sa zodpovednosť za správnosť údajov na vnútroštátnej úrovni sústreďuje u ústredných orgánov členských štátov. Členské štáty v rámci tohto mechanizmu nesú zodpovednosť za prevádzku vnútroštátnych databáz a za efektívne vykonávanie výmen. Nie je jasné, či sú zodpovedné za prepojovací softvér. Komisia poskytne členským štátom softvér, ktorý umožní výmenu všetkých informácií z registrov trestov v krátkych lehotách. Tento referenčný systém sa na účely výmeny informácií skombinuje s používaním systému s-TESTA.

| 33. | EDPS chápe, že aj v súvislosti s analogickými iniciatívami v rámci elektronickej justície sa môžu používať podobné systémy a Komisia bude zodpovedať za spoločnú infraštruktúru, hoci sa to v oznámení výslovne neuvádza. Z dôvodu právnej istoty EDPS navrhuje, aby sa táto otázka zodpovednosti vyjasnila v opatreniach vyplývajúcich z oznámenia. |
| --- | --- |

33.

EDPS chápe, že aj v súvislosti s analogickými iniciatívami v rámci elektronickej justície sa môžu používať podobné systémy a Komisia bude zodpovedať za spoločnú infraštruktúru, hoci sa to v oznámení výslovne neuvádza. Z dôvodu právnej istoty EDPS navrhuje, aby sa táto otázka zodpovednosti vyjasnila v opatreniach vyplývajúcich z oznámenia.

Projekty v oblasti elektronickej justície

| 34. | V prílohe sa uvádza súbor projektov, ktoré sa majú vyvinúť počas nasledujúcich piatich rokov. Prvý projekt, vývoj stránok portálu elektronickej justície, sa týka portálu elektronickej justície. Je naň potrebná štúdia uskutočniteľnosti a vývoj portálu. Okrem toho vyžaduje zavedenie metód na správu portálu a sprístupnenie informácií vo všetkých jazykoch EÚ on-line. Druhý a tretí projekt sa týka vzájomného prepojenia registrov trestov. Projekt č. 2 sa týka vzájomného prepojenia vnútroštátnych registrov trestov. Projekt č. 3 predpokladá vytvorenie európskeho zoznamu odsúdených osôb tretích krajín, a to po štúdii uskutočniteľnosti a predložení legislatívneho návrhu. EDPS poznamenáva, že tretí projekt sa už neuvádza v programe činnosti Komisie, a pýta sa, či je to v dôsledku zmeny v plánovaných projektoch Komisie, alebo ide len o odloženie tohto konkrétneho projektu. |
| --- | --- |

34.

V prílohe sa uvádza súbor projektov, ktoré sa majú vyvinúť počas nasledujúcich piatich rokov. Prvý projekt, vývoj stránok portálu elektronickej justície, sa týka portálu elektronickej justície. Je naň potrebná štúdia uskutočniteľnosti a vývoj portálu. Okrem toho vyžaduje zavedenie metód na správu portálu a sprístupnenie informácií vo všetkých jazykoch EÚ on-line. Druhý a tretí projekt sa týka vzájomného prepojenia registrov trestov. Projekt č. 2 sa týka vzájomného prepojenia vnútroštátnych registrov trestov. Projekt č. 3 predpokladá vytvorenie európskeho zoznamu odsúdených osôb tretích krajín, a to po štúdii uskutočniteľnosti a predložení legislatívneho návrhu. EDPS poznamenáva, že tretí projekt sa už neuvádza v programe činnosti Komisie, a pýta sa, či je to v dôsledku zmeny v plánovaných projektoch Komisie, alebo ide len o odloženie tohto konkrétneho projektu.

| 35. | V oznámení sa tiež uvádzajú tri projekty v oblasti elektronických výmen a tri projekty na pomoc v oblasti prekladu. Pilotný projekt začne postupným vytvorením porovnateľnej viacjazyčnej právnej terminológie. Ďalšie relevantné projekty sa týkajú vytvorenia dynamických sprievodných formulárov k európskym legislatívnym textom a podpory využívania videokonferencií justičnými orgánmi. Nakoniec sa v rámci fór elektronickej justície budú konať každoročné stretnutia týkajúce sa tematických oblastí elektronickej justície a rozvíjať vzdelávanie príslušníkov právnických profesií v oblasti justičnej spolupráce. EDPS navrhuje, aby sa na takýchto stretnutiach a vzdelávaní venovala dostatočná pozornosť právu a praxi v oblasti ochrany údajov. |
| --- | --- |

35.

V oznámení sa tiež uvádzajú tri projekty v oblasti elektronických výmen a tri projekty na pomoc v oblasti prekladu. Pilotný projekt začne postupným vytvorením porovnateľnej viacjazyčnej právnej terminológie. Ďalšie relevantné projekty sa týkajú vytvorenia dynamických sprievodných formulárov k európskym legislatívnym textom a podpory využívania videokonferencií justičnými orgánmi. Nakoniec sa v rámci fór elektronickej justície budú konať každoročné stretnutia týkajúce sa tematických oblastí elektronickej justície a rozvíjať vzdelávanie príslušníkov právnických profesií v oblasti justičnej spolupráce. EDPS navrhuje, aby sa na takýchto stretnutiach a vzdelávaní venovala dostatočná pozornosť právu a praxi v oblasti ochrany údajov.

| 36. | V prílohe sa preto predpokladá rozsiahla paleta európskych nástrojov s cieľom umožniť výmenu informácií medzi aktérmi v jednotlivých členských štátoch. Spomedzi týchto nástrojov bude zohrávať dôležitú úlohu portál elektronickej justície, za ktorý bude v prevažnej miere zodpovedať Komisia. |
| --- | --- |

36.

V prílohe sa preto predpokladá rozsiahla paleta európskych nástrojov s cieľom umožniť výmenu informácií medzi aktérmi v jednotlivých členských štátoch. Spomedzi týchto nástrojov bude zohrávať dôležitú úlohu portál elektronickej justície, za ktorý bude v prevažnej miere zodpovedať Komisia.

| 37. | Spoločnými znakmi mnohých týchto nástrojov bude, že informácie a osobné údaje budú vymieňať a spravovať rôzni aktéri tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, na ktorých sa vzťahujú povinnosti v oblasti ochrany údajov a ktoré podliehajú orgánom dozoru zriadeným na základe smernice 95/46/ES alebo nariadenia (EHS) č. 45/2001. Ako sa EDPS vyjadril už vo svojom stanovisku k informačnému systému o vnútornom trhu (IMI) (18), je v tejto súvislosti nevyhnutné zabezpečiť efektívne a plynulé plnenie povinností, pokiaľ ide o súlad s predpismi v oblasti ochrany údajov. |
| --- | --- |

37.

Spoločnými znakmi mnohých týchto nástrojov bude, že informácie a osobné údaje budú vymieňať a spravovať rôzni aktéri tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, na ktorých sa vzťahujú povinnosti v oblasti ochrany údajov a ktoré podliehajú orgánom dozoru zriadeným na základe smernice 95/46/ES alebo nariadenia (EHS) č. 45/2001. Ako sa EDPS vyjadril už vo svojom stanovisku k informačnému systému o vnútornom trhu (IMI) (18), je v tejto súvislosti nevyhnutné zabezpečiť efektívne a plynulé plnenie povinností, pokiaľ ide o súlad s predpismi v oblasti ochrany údajov.

| 38. | To v zásade vyžaduje, aby na jednej strane bola jasne vymedzená a rozdelená zodpovednosť za spracúvanie osobných údajov v rámci týchto systémov, a na druhej strane, aby sa v prípade potreby ustanovili vhodné mechanizmy koordinácie, najmä pokiaľ ide o dozor. |
| --- | --- |

38.

To v zásade vyžaduje, aby na jednej strane bola jasne vymedzená a rozdelená zodpovednosť za spracúvanie osobných údajov v rámci týchto systémov, a na druhej strane, aby sa v prípade potreby ustanovili vhodné mechanizmy koordinácie, najmä pokiaľ ide o dozor.

| 39. | Využívanie nových technológií je jedným zo základných pilierov iniciatív v oblasti elektronickej justície: prepojenie vnútroštátnych registrov, vývoj elektronického podpisu, zabezpečené siete, virtuálne výmenné platformy a zlepšené využívanie videokonferencií budú základnými prvkami iniciatív v oblasti elektronickej justície v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

39.

Využívanie nových technológií je jedným zo základných pilierov iniciatív v oblasti elektronickej justície: prepojenie vnútroštátnych registrov, vývoj elektronického podpisu, zabezpečené siete, virtuálne výmenné platformy a zlepšené využívanie videokonferencií budú základnými prvkami iniciatív v oblasti elektronickej justície v nasledujúcich rokoch.

| 40. | V tejto súvislosti je potrebné, aby sa otázky ochrany údajov zohľadnili v čo najskoršej fáze a zapracovali do štruktúry plánovaných nástrojov. Osobitne dôležitá je štruktúra systému a implementácia vhodných bezpečnostných opatrení. Tento prístup „súkromie ako súčasť návrhu“ by umožnil, aby príslušné iniciatívy v oblasti elektronickej justície umožnili efektívnu správu osobných údajov a zároveň dodržiavanie zásad ochrany údajov a bezpečnosti výmen údajov medzi jednotlivými orgánmi. |
| --- | --- |

40.

V tejto súvislosti je potrebné, aby sa otázky ochrany údajov zohľadnili v čo najskoršej fáze a zapracovali do štruktúry plánovaných nástrojov. Osobitne dôležitá je štruktúra systému a implementácia vhodných bezpečnostných opatrení. Tento prístup „súkromie ako súčasť návrhu“ by umožnil, aby príslušné iniciatívy v oblasti elektronickej justície umožnili efektívnu správu osobných údajov a zároveň dodržiavanie zásad ochrany údajov a bezpečnosti výmen údajov medzi jednotlivými orgánmi.

| 41. | EDPS okrem toho zdôrazňuje, že technologické nástroje by sa mali využívať nielen na zabezpečenie výmeny informácií, ale aj na posilnenie práv dotknutých osôb. V tejto súvislosti EDPS víta, že sa v oznámení uvádza možnosť občanov žiadať o výpis z registra trestov on-line a v jazyku podľa ich výberu (19). Vzhľadom na túto otázku EDPS pripomína, že vo svojom stanovisku k návrhu Komisie o výmene informácií z registrov trestov uvítal možnosť, aby dotknutá osoba mohla požiadať ústredný orgán členského štátu o informácie zo svojich záznamov v registri trestov, ak dotknutá osoba má alebo mala bydlisko v žiadajúcom alebo dožiadanom členskom štáte, alebo je či bola jeho štátnym príslušníkom. Uplatnenie myšlienky využiť ako jedno kontaktné miesto orgán, ktorý sa nachádza bližšie k dotknutej osobe, navrhol EDPS aj v oblasti koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia. EDPS preto nabáda Komisiu, aby pokračovala v tejto ceste podporovaním technologických nástrojov a najmä prístupu on-line, čím sa občanom umožní mať lepšiu kontrolu nad ich osobnými údajmi aj vtedy, keď sa pohybujú medzi rôznymi členskými štátmi. |
| --- | --- |

41.

EDPS okrem toho zdôrazňuje, že technologické nástroje by sa mali využívať nielen na zabezpečenie výmeny informácií, ale aj na posilnenie práv dotknutých osôb. V tejto súvislosti EDPS víta, že sa v oznámení uvádza možnosť občanov žiadať o výpis z registra trestov on-line a v jazyku podľa ich výberu (19). Vzhľadom na túto otázku EDPS pripomína, že vo svojom stanovisku k návrhu Komisie o výmene informácií z registrov trestov uvítal možnosť, aby dotknutá osoba mohla požiadať ústredný orgán členského štátu o informácie zo svojich záznamov v registri trestov, ak dotknutá osoba má alebo mala bydlisko v žiadajúcom alebo dožiadanom členskom štáte, alebo je či bola jeho štátnym príslušníkom. Uplatnenie myšlienky využiť ako jedno kontaktné miesto orgán, ktorý sa nachádza bližšie k dotknutej osobe, navrhol EDPS aj v oblasti koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia. EDPS preto nabáda Komisiu, aby pokračovala v tejto ceste podporovaním technologických nástrojov a najmä prístupu on-line, čím sa občanom umožní mať lepšiu kontrolu nad ich osobnými údajmi aj vtedy, keď sa pohybujú medzi rôznymi členskými štátmi.

VI.   ZÁVERY

| 42. | EDPS podporuje predmetný návrh na vytvorenie elektronickej justície a odporúča zohľadniť pripomienky vyjadrené v tomto stanovisku, a to:






  — | zohľadniť nedávne rámcové rozhodnutie o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach vrátane jeho nedostatkov, a to nielen pri vykonávaní opatrení, ktoré predpokladá oznámenie, ale aj na účely čo najskoršieho začatia úvah o ďalšom zlepšení právneho rámca na ochranu údajov v oblasti presadzovania práva, |
| --- | --- | --- |

42.

EDPS podporuje predmetný návrh na vytvorenie elektronickej justície a odporúča zohľadniť pripomienky vyjadrené v tomto stanovisku, a to:

—

zohľadniť nedávne rámcové rozhodnutie o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach vrátane jeho nedostatkov, a to nielen pri vykonávaní opatrení, ktoré predpokladá oznámenie, ale aj na účely čo najskoršieho začatia úvah o ďalšom zlepšení právneho rámca na ochranu údajov v oblasti presadzovania práva,

| — | zaradiť správne konania do elektronickej justície. V rámci tohto nového prvku by sa mali iniciovať projekty elektronickej justície na zlepšenie zviditeľnenia predpisov na ochranu údajov, ako aj vnútroštátnych orgánov na ochranu údajov, najmä vo vzťahu k tým druhom údajov, ktoré sa spracúvajú v rámci projektov v oblasti elektronickej justície, |
| --- | --- |

—

zaradiť správne konania do elektronickej justície. V rámci tohto nového prvku by sa mali iniciovať projekty elektronickej justície na zlepšenie zviditeľnenia predpisov na ochranu údajov, ako aj vnútroštátnych orgánov na ochranu údajov, najmä vo vzťahu k tým druhom údajov, ktoré sa spracúvajú v rámci projektov v oblasti elektronickej justície,

| — | zachovať uprednostnenie decentralizovaných štruktúr, |
| --- | --- |

—

zachovať uprednostnenie decentralizovaných štruktúr,

| — | zabezpečiť, aby sa pri prepojení a interoperabilite systémov náležite zohľadnila zásada obmedzenia účelu, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby sa pri prepojení a interoperabilite systémov náležite zohľadnila zásada obmedzenia účelu,

| — | jasne rozdeliť zodpovednosť medzi všetkých aktérov, ktorí budú spracúvať osobné údaje v rámci plánovaných systémov, a vytvoriť mechanizmy účinnej koordinácie medzi orgánmi pre ochranu údajov, |
| --- | --- |

—

jasne rozdeliť zodpovednosť medzi všetkých aktérov, ktorí budú spracúvať osobné údaje v rámci plánovaných systémov, a vytvoriť mechanizmy účinnej koordinácie medzi orgánmi pre ochranu údajov,

| — | zabezpečiť, aby sa pri každom spracúvaní osobných údajov na iné účely ako na účely, na ktoré boli zhromaždené, dodržiavali osobitné podmienky ustanovené v platných právnych predpisoch na ochranu údajov, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby sa pri každom spracúvaní osobných údajov na iné účely ako na účely, na ktoré boli zhromaždené, dodržiavali osobitné podmienky ustanovené v platných právnych predpisoch na ochranu údajov,

| — | jasne vymedziť používanie automatického prekladu a jeho rozsah, aby sa podporilo vzájomné pochopenie protiprávnych konaní, bez toho, aby bola dotknutá kvalita prenesených informácií, |
| --- | --- |

—

jasne vymedziť používanie automatického prekladu a jeho rozsah, aby sa podporilo vzájomné pochopenie protiprávnych konaní, bez toho, aby bola dotknutá kvalita prenesených informácií,

| — | vyjasniť zodpovednosť Komisie za spoločné infraštruktúry, ako napríklad s-TESTA, |
| --- | --- |

—

vyjasniť zodpovednosť Komisie za spoločné infraštruktúry, ako napríklad s-TESTA,

| — | v súvislosti s používaním nových technológií zabezpečiť, aby sa otázky ochrany údajov zohľadnili v čo najskoršej fáze („súkromie ako súčasť návrhu“), a podporovať technologické nástroje, ktoré občanom umožnia mať lepšiu kontrolu nad ich osobnými údajmi aj vtedy, keď sa pohybujú medzi rôznymi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

v súvislosti s používaním nových technológií zabezpečiť, aby sa otázky ochrany údajov zohľadnili v čo najskoršej fáze („súkromie ako súčasť návrhu“), a podporovať technologické nástroje, ktoré občanom umožnia mať lepšiu kontrolu nad ich osobnými údajmi aj vtedy, keď sa pohybujú medzi rôznymi členskými štátmi.

V Bruseli 19. decembra 2008

Peter HUSTINX

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  Dokument 10393/07 JURINFO 21.

3

(4)  Pozri návrh správy Výboru pre právne veci Európskeho parlamentu.

4

(5)  Pozri najmä nižšie uvedený systém ECRIS.

5

(6)  Pracovný dokument útvarov Komisie – Sprievodný dokument k oznámeniu Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru „Na ceste k európskej stratégii v oblasti elektronickej justície“ – Zhrnutie posúdenia vplyvu, 30.5.2008, SEK(2008) 1944.

6

(7)  Pozri stanovisko EDPS k návrhu rozhodnutia Rady o zriadení Európskeho informačného systému registrov trestov (ECRIS) podľa článku 11 rámcového rozhodnutia 2008/XX/SVV, dostupné na webovej stránke EDPS www.edps.europa.eu, zvoľte „consultation“ a potom „opinions“ a „2008“.

7

(8)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4, bod 18.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 89, 10.4.2008, s. 4.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 91, 19.4.2006, s. 53. Pozri tiež Pripomienky EDPS k oznámeniu Komisie o interoperabilite európskych databáz, Brusel, 10.3.2006.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 313, 20.12.2006, s. 26.

12

(13)  Pozri kapitolu IV.

13

(14)  Pozri stanovisko EDPS k systému ECRIS, body 8, 37 a 38.

14

(15)  K tomu pozri body 27 a 28.

15

(16)  Pozri najmä článok 13 smernice 95/46 a článok 20 nariadenia (ES) č. 45/2001.

16

(17)  Pozri body 39 a 40 stanoviska EDPS k systému ECRIS.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 270, 25.10.2008, s. 1.

18

(19)  Pozri s. 6 oznámenia.

19

---

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/20

---

Návrh stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti

2009/C 128/03

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

so zreteľom na žiadosť o stanovisko v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001, ktorá bola európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov (EDPS) zaslaná 2. júla 2008,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

Návrh smernice o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti

| 1. | Komisia 2. júla 2008 prijala návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (ďalej len „návrh“) (1). Komisia návrh zaslala EDPS na konzultáciu v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

1.

Komisia 2. júla 2008 prijala návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (ďalej len „návrh“) (1). Komisia návrh zaslala EDPS na konzultáciu v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001.

| 2. | Cieľom tohto návrhu je stanoviť rámec Spoločenstva pre poskytovanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti v EÚ v prípadoch, keď starostlivosť, o ktorú pacienti žiadajú, sa poskytuje v inom členskom štáte, ako je ich domovská krajina. Tento rámec sa sústreďuje na tri hlavné oblasti:






  — | stanovenie spoločných zásad vo všetkých systémoch zdravotníctva EÚ, pričom sa jasne vymedzia zodpovednosti členských štátov, |
| --- | --- | --- |

2.

Cieľom tohto návrhu je stanoviť rámec Spoločenstva pre poskytovanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti v EÚ v prípadoch, keď starostlivosť, o ktorú pacienti žiadajú, sa poskytuje v inom členskom štáte, ako je ich domovská krajina. Tento rámec sa sústreďuje na tri hlavné oblasti:

—

stanovenie spoločných zásad vo všetkých systémoch zdravotníctva EÚ, pričom sa jasne vymedzia zodpovednosti členských štátov,

| — | príprava konkrétneho rámca pre poskytovanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, pričom sa jasne uvedú nároky pacientov na zdravotnú starostlivosť v inom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

príprava konkrétneho rámca pre poskytovanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, pričom sa jasne uvedú nároky pacientov na zdravotnú starostlivosť v inom členskom štáte,

| — | podpora spolupráce v EÚ, pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, a to v oblastiach ako uznávanie lekárskych predpisov vydaných v iných krajinách, európske referenčné siete, posúdenie zdravotníckej technológie, zber údajov a kvalita a bezpečnosť. |
| --- | --- |

—

podpora spolupráce v EÚ, pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, a to v oblastiach ako uznávanie lekárskych predpisov vydaných v iných krajinách, európske referenčné siete, posúdenie zdravotníckej technológie, zber údajov a kvalita a bezpečnosť.

| 3. | Tento rámec má dva ciele: dostatočne objasniť práva na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej v iných členských štátoch a zabezpečiť, aby sa v prípade cezhraničnej starostlivosti splnili nevyhnutné požiadavky na kvalitnú, bezpečnú a účinnú zdravotnú starostlivosť. |
| --- | --- |

3.

Tento rámec má dva ciele: dostatočne objasniť práva na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej v iných členských štátoch a zabezpečiť, aby sa v prípade cezhraničnej starostlivosti splnili nevyhnutné požiadavky na kvalitnú, bezpečnú a účinnú zdravotnú starostlivosť.

| 4. | Pre zavedenie systému cezhraničnej zdravotnej starostlivosti je potrebná výmena príslušných osobných údajov týkajúcich sa zdravia (ďalej len „údaje o zdravotnom stave“) pacientov medzi oprávnenými organizáciami a odborníkmi poskytujúcimi zdravotnú starostlivosť v rozličných členských štátoch. Tieto údaje sa považujú za citlivé a vzťahujú sa na ne prísnejšie pravidlá ochrany údajov tak, ako sú uvedené v článku 8 smernice 95/46/ES týkajúcom sa osobitných kategórií údajov. |
| --- | --- |

4.

Pre zavedenie systému cezhraničnej zdravotnej starostlivosti je potrebná výmena príslušných osobných údajov týkajúcich sa zdravia (ďalej len „údaje o zdravotnom stave“) pacientov medzi oprávnenými organizáciami a odborníkmi poskytujúcimi zdravotnú starostlivosť v rozličných členských štátoch. Tieto údaje sa považujú za citlivé a vzťahujú sa na ne prísnejšie pravidlá ochrany údajov tak, ako sú uvedené v článku 8 smernice 95/46/ES týkajúcom sa osobitných kategórií údajov.

Konzultácie s EDPS

| 5. | EDPS víta skutočnosť, že sa s ním o tejto otázke konzultuje a že sa odkaz na konzultáciu s ním uvádza v preambule návrhu v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

5.

EDPS víta skutočnosť, že sa s ním o tejto otázke konzultuje a že sa odkaz na konzultáciu s ním uvádza v preambule návrhu v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 45/2001.

| 6. | Ide o prvý prípad, keď sa s EDPS formálne konzultovalo o návrhu smernice v oblasti zdravotnej starostlivosti. Preto niektoré poznámky v tomto stanovisku majú širší rozmer, riešia všeobecné otázky ochrany osobných údajov v sektore zdravotnej starostlivosti a mohli by sa použiť aj v iných relevantných právnych nástrojoch (záväzných alebo nezáväzných). |
| --- | --- |

6.

Ide o prvý prípad, keď sa s EDPS formálne konzultovalo o návrhu smernice v oblasti zdravotnej starostlivosti. Preto niektoré poznámky v tomto stanovisku majú širší rozmer, riešia všeobecné otázky ochrany osobných údajov v sektore zdravotnej starostlivosti a mohli by sa použiť aj v iných relevantných právnych nástrojoch (záväzných alebo nezáväzných).

| 7. | EDPS by chcel hneď na začiatku vyjadriť svoju podporu iniciatívam na zlepšenie podmienok cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Tento návrh by sa mal vlastne chápať v kontexte celkového programu ES na zlepšenie zdravotného stavu občanov v informačnej spoločnosti. Ďalšími iniciatívami sú v tomto ohľade smernica, ktorú predpokladá Komisia, a oznámenie o darcovstve a transplantácii orgánov (2), odporúčanie o interoperabilite systémov elektronických zdravotných záznamov (3), ako aj plánované oznámenie o telemedicíne (4). EDPS je však znepokojený tým, že z hľadiska súkromia a bezpečnosti údajov nie sú všetky tieto príbuzné iniciatívy na seba úzko naviazané a/alebo vzájomne prepojené, čo bráni prijatiu jednotného prístupu k ochrane údajov v oblasti zdravotnej starostlivosti, najmä vzhľadom na využitie nových informačných a komunikačných technológií (IKT). Napríklad, aj keď sa v odôvodnení 10 aktuálneho návrhu smernice výslovne spomína telemedicína, nie je uvedený žiadny odkaz na aspekt ochrany údajov v príslušnom oznámení ES. Navyše, aj keď sú elektronické zdravotné záznamy možným spôsobom cezhraničného oznamovania údajov o zdravotnom stave, neuvádza sa žiadny odkaz na otázky súkromia riešené v príslušnom odporúčaní Komisie (5). To vyvoláva dojem, že otázka súkromia v oblasti zdravotnej starostlivosti ako celok nie je ešte jasne vymedzená a v niektorých prípadoch dokonca úplne chýba. |
| --- | --- |

7.

EDPS by chcel hneď na začiatku vyjadriť svoju podporu iniciatívam na zlepšenie podmienok cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Tento návrh by sa mal vlastne chápať v kontexte celkového programu ES na zlepšenie zdravotného stavu občanov v informačnej spoločnosti. Ďalšími iniciatívami sú v tomto ohľade smernica, ktorú predpokladá Komisia, a oznámenie o darcovstve a transplantácii orgánov (2), odporúčanie o interoperabilite systémov elektronických zdravotných záznamov (3), ako aj plánované oznámenie o telemedicíne (4). EDPS je však znepokojený tým, že z hľadiska súkromia a bezpečnosti údajov nie sú všetky tieto príbuzné iniciatívy na seba úzko naviazané a/alebo vzájomne prepojené, čo bráni prijatiu jednotného prístupu k ochrane údajov v oblasti zdravotnej starostlivosti, najmä vzhľadom na využitie nových informačných a komunikačných technológií (IKT). Napríklad, aj keď sa v odôvodnení 10 aktuálneho návrhu smernice výslovne spomína telemedicína, nie je uvedený žiadny odkaz na aspekt ochrany údajov v príslušnom oznámení ES. Navyše, aj keď sú elektronické zdravotné záznamy možným spôsobom cezhraničného oznamovania údajov o zdravotnom stave, neuvádza sa žiadny odkaz na otázky súkromia riešené v príslušnom odporúčaní Komisie (5). To vyvoláva dojem, že otázka súkromia v oblasti zdravotnej starostlivosti ako celok nie je ešte jasne vymedzená a v niektorých prípadoch dokonca úplne chýba.

| 8. | Toto je tiež zrejmé z aktuálneho návrhu, v ktorom sa aspekty ochrany údajov – ako EDPS s poľutovaním konštatuje – konkrétne neriešia. Odkazy na ochranu údajov sa, samozrejme, dajú nájsť, ale ide hlavne o všeobecné odkazy, v ktorých sa osobitné potreby v súvislosti s ochranou súkromia a požiadavky kladené na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť neodrážajú primerane. |
| --- | --- |

8.

Toto je tiež zrejmé z aktuálneho návrhu, v ktorom sa aspekty ochrany údajov – ako EDPS s poľutovaním konštatuje – konkrétne neriešia. Odkazy na ochranu údajov sa, samozrejme, dajú nájsť, ale ide hlavne o všeobecné odkazy, v ktorých sa osobitné potreby v súvislosti s ochranou súkromia a požiadavky kladené na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť neodrážajú primerane.

| 9. | EDPS by chcel zdôrazniť, že jednotným a zodpovedným prístupom k ochrane údajov v navrhovaných nástrojoch v oblasti zdravotnej starostlivosti sa nielenže zabezpečí základné právo občanov na ochranu ich údajov, ale sa tiež prispeje k ďalšiemu rozvoju cezhraničnej zdravotnej starostlivosti v EÚ. |
| --- | --- |

9.

EDPS by chcel zdôrazniť, že jednotným a zodpovedným prístupom k ochrane údajov v navrhovaných nástrojoch v oblasti zdravotnej starostlivosti sa nielenže zabezpečí základné právo občanov na ochranu ich údajov, ale sa tiež prispeje k ďalšiemu rozvoju cezhraničnej zdravotnej starostlivosti v EÚ.

II.   OCHRANA ÚDAJOV PRI CEZHRANIČNEJ ZDRAVOTNEJ STAROSTLIVOSTI

Všeobecný kontext

| 10. | Najvýznamnejším cieľom Európskeho spoločenstva bolo vytvorenie vnútorného trhu, čo je oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zabezpečený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu. Je prirodzené, že tým, že sa občanom umožnilo ľahšie sa sťahovať a usadiť sa v iných členských štátoch ako v štáte, z ktorého pochádzajú, vznikli otázky súvisiace so zdravotnou starostlivosťou. Z tohto dôvodu v deväťdesiatych rokoch v súvislosti s vnútorným trhom musel Súdny dvor riešiť otázky možnej náhrady výdavkov na lekárske ošetrenie, ktoré vznikli v inom členskom štáte. Súdny dvor uznal, že sloboda poskytovať služby tak, ako je uvedená v článku 49 Zmluvy o ES, zahŕňa aj slobodu osôb odísť do iného členského štátu s cieľom dať sa tam lekársky ošetriť (6). V dôsledku toho sa s pacientmi, ktorí chceli, aby im bola poskytnutá cezhraničná zdravotná starostlivosť, nemohlo už viac zaobchádzať inak ako s pacientmi v ich krajine pôvodu, ktorým sa poskytla rovnaká lekárska starostlivosť bez toho, aby prekročili hranice. |
| --- | --- |

10.

Najvýznamnejším cieľom Európskeho spoločenstva bolo vytvorenie vnútorného trhu, čo je oblasť bez vnútorných hraníc, v ktorej je zabezpečený voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu. Je prirodzené, že tým, že sa občanom umožnilo ľahšie sa sťahovať a usadiť sa v iných členských štátoch ako v štáte, z ktorého pochádzajú, vznikli otázky súvisiace so zdravotnou starostlivosťou. Z tohto dôvodu v deväťdesiatych rokoch v súvislosti s vnútorným trhom musel Súdny dvor riešiť otázky možnej náhrady výdavkov na lekárske ošetrenie, ktoré vznikli v inom členskom štáte. Súdny dvor uznal, že sloboda poskytovať služby tak, ako je uvedená v článku 49 Zmluvy o ES, zahŕňa aj slobodu osôb odísť do iného členského štátu s cieľom dať sa tam lekársky ošetriť (6). V dôsledku toho sa s pacientmi, ktorí chceli, aby im bola poskytnutá cezhraničná zdravotná starostlivosť, nemohlo už viac zaobchádzať inak ako s pacientmi v ich krajine pôvodu, ktorým sa poskytla rovnaká lekárska starostlivosť bez toho, aby prekročili hranice.

| 11. | Tieto rozsudky súdu sú jadrom aktuálneho návrhu. Keďže judikatúra súdu je založená na jednotlivých prípadoch, tento návrh sa zameriava na vyššiu jasnosť v záujme zabezpečenia všeobecnejšieho a účinnejšieho uplatňovania slobôd pri prijímaní a poskytovaní zdravotných služieb. Ako však už bolo uvedené, návrh je tiež súčasťou ambicióznejšieho programu s cieľom zlepšiť zdravotný stav občanov v informačnej spoločnosti, kde EÚ vidí veľké príležitosti na zlepšenie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti používaním informačnej technológie. |
| --- | --- |

11.

Tieto rozsudky súdu sú jadrom aktuálneho návrhu. Keďže judikatúra súdu je založená na jednotlivých prípadoch, tento návrh sa zameriava na vyššiu jasnosť v záujme zabezpečenia všeobecnejšieho a účinnejšieho uplatňovania slobôd pri prijímaní a poskytovaní zdravotných služieb. Ako však už bolo uvedené, návrh je tiež súčasťou ambicióznejšieho programu s cieľom zlepšiť zdravotný stav občanov v informačnej spoločnosti, kde EÚ vidí veľké príležitosti na zlepšenie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti používaním informačnej technológie.

| 12. | Stanovenie pravidiel cezhraničnej zdravotnej starostlivosti je zo zrejmých dôvodov delikátnou otázkou. Dotýka sa citlivej oblasti, v ktorej majú členské štáty odlišné vnútroštátne systémy, napríklad systémy poistenia a náhrady nákladov alebo systém organizácie infraštruktúry zdravotnej starostlivosti vrátane informačných sietí a aplikácií zdravotnej starostlivosti. Aj keď sa zákonodarca Spoločenstva v tomto návrhu zameriava len na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť, pravidlá ovplyvnia prinajmenšom spôsob organizovania vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

12.

Stanovenie pravidiel cezhraničnej zdravotnej starostlivosti je zo zrejmých dôvodov delikátnou otázkou. Dotýka sa citlivej oblasti, v ktorej majú členské štáty odlišné vnútroštátne systémy, napríklad systémy poistenia a náhrady nákladov alebo systém organizácie infraštruktúry zdravotnej starostlivosti vrátane informačných sietí a aplikácií zdravotnej starostlivosti. Aj keď sa zákonodarca Spoločenstva v tomto návrhu zameriava len na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť, pravidlá ovplyvnia prinajmenšom spôsob organizovania vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti.

| 13. | Zlepšenie podmienok cezhraničnej zdravotnej starostlivosti bude na úžitok občanov. Bude však pre nich zároveň obsahovať aj určité riziká. Potrebné je vyriešiť mnohé praktické problémy, ktoré sú prirodzené pre cezhraničnú spoluprácu medzi ľuďmi z rôznych krajín hovoriacich rôznymi jazykmi. Malo by sa vylúčiť akékoľvek riziko zlej komunikácie a následnej chyby, keďže dobrý zdravotný stav má pre každého občana veľký význam. Je zrejmé, že zlepšenie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti spolu s využitím pokroku v informačných technológiách má veľké dôsledky pre ochranu osobných údajov. Účinnejšia, a teda narastajúca výmena údajov o zdravotnom stave, väčšia vzdialenosť medzi osobami a dotknutými inštitúciami, rôzne vnútroštátne zákony na vykonávanie pravidiel ochrany údajov vedú k otázkam o bezpečnosti údajov a právnej istote. |
| --- | --- |

13.

Zlepšenie podmienok cezhraničnej zdravotnej starostlivosti bude na úžitok občanov. Bude však pre nich zároveň obsahovať aj určité riziká. Potrebné je vyriešiť mnohé praktické problémy, ktoré sú prirodzené pre cezhraničnú spoluprácu medzi ľuďmi z rôznych krajín hovoriacich rôznymi jazykmi. Malo by sa vylúčiť akékoľvek riziko zlej komunikácie a následnej chyby, keďže dobrý zdravotný stav má pre každého občana veľký význam. Je zrejmé, že zlepšenie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti spolu s využitím pokroku v informačných technológiách má veľké dôsledky pre ochranu osobných údajov. Účinnejšia, a teda narastajúca výmena údajov o zdravotnom stave, väčšia vzdialenosť medzi osobami a dotknutými inštitúciami, rôzne vnútroštátne zákony na vykonávanie pravidiel ochrany údajov vedú k otázkam o bezpečnosti údajov a právnej istote.

Ochrana údajov o zdravotnom stave

| 14. | Je treba zdôrazniť, že údaje o zdravotnom stave sa považujú za osobitnú kategóriu údajov, ktorá si vyžaduje vyššiu mieru ochrany. Ako nedávno v súvislosti s článkom 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv konštatoval Európsky súd pre ľudské práva: „Ochrana osobných, osobitne lekárskych údajov má pre každého zásadný význam pri využívaní práv na rešpektovanie súkromného a rodinného života tak, ako to zaručuje článok 8 dohovoru“. (7) Skôr ako sa vysvetlia prísnejšie pravidlá spracovávania údajov o zdravotnom stave uvedené v smernici 95/46/ES, je treba niekoľkými slovami objasniť pojem „údaje o zdravotnom stave“. |
| --- | --- |

14.

Je treba zdôrazniť, že údaje o zdravotnom stave sa považujú za osobitnú kategóriu údajov, ktorá si vyžaduje vyššiu mieru ochrany. Ako nedávno v súvislosti s článkom 8 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv konštatoval Európsky súd pre ľudské práva: „Ochrana osobných, osobitne lekárskych údajov má pre každého zásadný význam pri využívaní práv na rešpektovanie súkromného a rodinného života tak, ako to zaručuje článok 8 dohovoru“. (7) Skôr ako sa vysvetlia prísnejšie pravidlá spracovávania údajov o zdravotnom stave uvedené v smernici 95/46/ES, je treba niekoľkými slovami objasniť pojem „údaje o zdravotnom stave“.

| 15. | V smernici 95/46/ES sa konkrétna definícia údajov o zdravotnom stave neuvádza. Vo všeobecnosti sa používa všeobecný výklad, v ktorom sa často definujú údaje o zdravotnom stave ako „osobné údaje, ktoré majú jasné a úzke spojenie s opisom zdravotného stavu osoby“ (8). V tomto ohľade údaje o zdravotnom stave bežne obsahujú lekárske údaje (napr. odporúčania na vyšetrenia a lekárske predpisy, lekárske nálezy, laboratórne testy, röntgenové snímky atď.), ako aj administratívne a finančné údaje súvisiace so zdravotným stavom (napr. doklady o hospitalizácii, číslo sociálneho poistenia, rozpis lekárskych vyšetrení, faktúry za poskytnuté služby lekárskej starostlivosti atď.). Malo by sa poznamenať, že pojem „lekárske údaje“ (9) sa tak ako aj pojem „údaje o zdravotnej starostlivosti“ (10) niekedy používa aj pre údaje súvisiace so zdravím. V tomto stanovisku sa používa pojem „údaje o zdravotnom stave“. |
| --- | --- |

15.

V smernici 95/46/ES sa konkrétna definícia údajov o zdravotnom stave neuvádza. Vo všeobecnosti sa používa všeobecný výklad, v ktorom sa často definujú údaje o zdravotnom stave ako „osobné údaje, ktoré majú jasné a úzke spojenie s opisom zdravotného stavu osoby“ (8). V tomto ohľade údaje o zdravotnom stave bežne obsahujú lekárske údaje (napr. odporúčania na vyšetrenia a lekárske predpisy, lekárske nálezy, laboratórne testy, röntgenové snímky atď.), ako aj administratívne a finančné údaje súvisiace so zdravotným stavom (napr. doklady o hospitalizácii, číslo sociálneho poistenia, rozpis lekárskych vyšetrení, faktúry za poskytnuté služby lekárskej starostlivosti atď.). Malo by sa poznamenať, že pojem „lekárske údaje“ (9) sa tak ako aj pojem „údaje o zdravotnej starostlivosti“ (10) niekedy používa aj pre údaje súvisiace so zdravím. V tomto stanovisku sa používa pojem „údaje o zdravotnom stave“.

| 16. | V ISO 27799 je uvedená užitočná definícia pojmu „údaje o zdravotnom stave“: „každá informácia, ktorá súvisí s telesným alebo duševným zdravím človeka alebo s poskytnutím služieb zdravotnej starostlivosti, ktorá môže obsahovať: a) informácie o evidencii z dôvodu poskytnutia služieb lekárskej starostlivosti, b) informácie o úhradách alebo opodstatnenosti zdravotnej starostlivosti s ohľadom na jednotlivca, c) číselný údaj, symbol alebo iný kód priradený jednotlivcovi na jeho jednoznačnú identifikáciu na zdravotné účely, d) všetky informácie o jednotlivcovi získané počas poskytnutia služieb zdravotnej starostlivosti, e) informácie získané z testov alebo vyšetrovania telesných tkanív, výlučkov alebo iných telesných látok a f) identifikáciu odborníka poskytujúceho zdravotnú starostlivosť jednotlivcovi“. |
| --- | --- |

16.

V ISO 27799 je uvedená užitočná definícia pojmu „údaje o zdravotnom stave“: „každá informácia, ktorá súvisí s telesným alebo duševným zdravím človeka alebo s poskytnutím služieb zdravotnej starostlivosti, ktorá môže obsahovať: a) informácie o evidencii z dôvodu poskytnutia služieb lekárskej starostlivosti, b) informácie o úhradách alebo opodstatnenosti zdravotnej starostlivosti s ohľadom na jednotlivca, c) číselný údaj, symbol alebo iný kód priradený jednotlivcovi na jeho jednoznačnú identifikáciu na zdravotné účely, d) všetky informácie o jednotlivcovi získané počas poskytnutia služieb zdravotnej starostlivosti, e) informácie získané z testov alebo vyšetrovania telesných tkanív, výlučkov alebo iných telesných látok a f) identifikáciu odborníka poskytujúceho zdravotnú starostlivosť jednotlivcovi“.

| 17. | EDPS v súvislosti s týmto návrhom veľmi podporuje prijatie konkrétnej definície pojmu „údaje o zdravotnom stave“, ktorá by sa mohla použiť aj pri iných relevantných právnych textoch ES v budúcnosti (pozri časť III). |
| --- | --- |

17.

EDPS v súvislosti s týmto návrhom veľmi podporuje prijatie konkrétnej definície pojmu „údaje o zdravotnom stave“, ktorá by sa mohla použiť aj pri iných relevantných právnych textoch ES v budúcnosti (pozri časť III).

| 18. | Článok 8 smernice 95/46/ES stanovuje pravidlá spracovávania osobitných kategórií údajov. Tieto pravidlá sú prísnejšie ako pravidlá spracovávania ostatných údajov uvedené v článku 7 smernice 95/46/ES. Týmto sa už naznačuje, kedy článok 8 ods. 1 výslovne stanovuje, že členské štáty môžu zabrániť, okrem iného, spracovávaniu údajov týkajúcich sa zdravia. V nasledujúcich odsekoch tohto článku sa uvádza niekoľko výnimiek z tohto zákazu, ale tieto sú špecifickejšie než dôvody na spracovávanie normálnych údajov uvedené v článku 7. Zákaz sa, napríklad, neuplatní vtedy, ak osoba, o ktorej údaje ide, poskytla svoj výslovný súhlas [článok 8 ods. 2 písm. a)] v protiklade s požadovaným jednoznačným súhlasom v článku 7 písm. a) smernice 95/46/ES. Právo členských štátov môže okrem toho stanovovať, že v určitých prípadoch sa zákaz nemôže stiahnuť ani so súhlasom osoby, o ktorej údaje ide. Tretí odsek článku 8 je venovaný výhradne spracovávaniu údajov o zdravotnom stave. Podľa tohto odseku sa zákaz z prvého odseku neuplatňuje vtedy, ak sa spracovávanie údajov vyžaduje na účely preventívnej medicíny, lekárskych diagnóz, poskytnutia starostlivosti alebo liečenia alebo riadenia služieb zdravotnej starostlivosti a ak takéto údaje spracováva zdravotnícky odborník podľa vnútroštátneho práva alebo predpisov ustanovených štátnymi kompetentnými orgánmi a týkajúcich sa povinnosti zachovávania služobného tajomstva alebo iná osoba, ktorá tiež podlieha rovnakej povinnosti zachovávania tajomstva. |
| --- | --- |

18.

Článok 8 smernice 95/46/ES stanovuje pravidlá spracovávania osobitných kategórií údajov. Tieto pravidlá sú prísnejšie ako pravidlá spracovávania ostatných údajov uvedené v článku 7 smernice 95/46/ES. Týmto sa už naznačuje, kedy článok 8 ods. 1 výslovne stanovuje, že členské štáty môžu zabrániť, okrem iného, spracovávaniu údajov týkajúcich sa zdravia. V nasledujúcich odsekoch tohto článku sa uvádza niekoľko výnimiek z tohto zákazu, ale tieto sú špecifickejšie než dôvody na spracovávanie normálnych údajov uvedené v článku 7. Zákaz sa, napríklad, neuplatní vtedy, ak osoba, o ktorej údaje ide, poskytla svoj výslovný súhlas [článok 8 ods. 2 písm. a)] v protiklade s požadovaným jednoznačným súhlasom v článku 7 písm. a) smernice 95/46/ES. Právo členských štátov môže okrem toho stanovovať, že v určitých prípadoch sa zákaz nemôže stiahnuť ani so súhlasom osoby, o ktorej údaje ide. Tretí odsek článku 8 je venovaný výhradne spracovávaniu údajov o zdravotnom stave. Podľa tohto odseku sa zákaz z prvého odseku neuplatňuje vtedy, ak sa spracovávanie údajov vyžaduje na účely preventívnej medicíny, lekárskych diagnóz, poskytnutia starostlivosti alebo liečenia alebo riadenia služieb zdravotnej starostlivosti a ak takéto údaje spracováva zdravotnícky odborník podľa vnútroštátneho práva alebo predpisov ustanovených štátnymi kompetentnými orgánmi a týkajúcich sa povinnosti zachovávania služobného tajomstva alebo iná osoba, ktorá tiež podlieha rovnakej povinnosti zachovávania tajomstva.

| 19. | Článok 8 smernice 95/46/ES kladie veľký dôraz na skutočnosť, že členské štáty by mali poskytnúť vhodné alebo primerané bezpečnostné záruky. Článok 8 ods. 4 napríklad umožňuje členským štátom stanoviť ďalšie výnimky zo zákazu spracovania citlivých údajov z dôvodov závažného verejného záujmu, no pod podmienkou poskytnutia vhodných bezpečnostných záruk. Týmto sa vo všeobecnosti zdôrazňuje zodpovednosť členských štátov venovať osobitnú starostlivosť spracovávaniu citlivých údajov, ako sú napríklad údaje o zdravotnom stave. |
| --- | --- |

19.

Článok 8 smernice 95/46/ES kladie veľký dôraz na skutočnosť, že členské štáty by mali poskytnúť vhodné alebo primerané bezpečnostné záruky. Článok 8 ods. 4 napríklad umožňuje členským štátom stanoviť ďalšie výnimky zo zákazu spracovania citlivých údajov z dôvodov závažného verejného záujmu, no pod podmienkou poskytnutia vhodných bezpečnostných záruk. Týmto sa vo všeobecnosti zdôrazňuje zodpovednosť členských štátov venovať osobitnú starostlivosť spracovávaniu citlivých údajov, ako sú napríklad údaje o zdravotnom stave.

Ochrana údajov o zdravotnom stave v cezhraničných situáciách

Spoločné povinnosti členských štátov

| 20. | Členské štáty by si mali túto zodpovednosť osobitne uvedomovať, keď sa jedná o otázku cezhraničnej výmeny údajov o zdravotnom stave. Ako už bolo uvedené, cezhraničnou výmenou údajov o zdravotnom stave sa zvyšuje riziko chybného alebo nezákonného spracovávania údajov. Toto môže mať, samozrejme, obrovské negatívne dôsledky pre osobu, o ktorej údaje ide. Členský štát, v ktorom je pacient poistený (v ktorom vystupuje ako poistenec), a členský štát, v ktorom sa skutočne ošetrenie poskytuje, sa oba zúčastňujú na tomto procese, a preto nesú túto zodpovednosť spoločne. |
| --- | --- |

20.

Členské štáty by si mali túto zodpovednosť osobitne uvedomovať, keď sa jedná o otázku cezhraničnej výmeny údajov o zdravotnom stave. Ako už bolo uvedené, cezhraničnou výmenou údajov o zdravotnom stave sa zvyšuje riziko chybného alebo nezákonného spracovávania údajov. Toto môže mať, samozrejme, obrovské negatívne dôsledky pre osobu, o ktorej údaje ide. Členský štát, v ktorom je pacient poistený (v ktorom vystupuje ako poistenec), a členský štát, v ktorom sa skutočne ošetrenie poskytuje, sa oba zúčastňujú na tomto procese, a preto nesú túto zodpovednosť spoločne.

| 21. | Bezpečnosť údajov o zdravotnom stave je v tejto súvislosti dôležitou otázkou. V nedávnom, vyššie citovanom prípade dal Európsky súd pre ľudské práva veľkú váhu dôvernému charakteru údajov o zdravotnom stave: „Rešpektovanie dôvernosti údajov o zdravotnom stave je dôležitou zásadou v právnych systémoch všetkých zmluvných strán dohovoru. Dôležité je nielen rešpektovať potrebu súkromia pacienta, ale aj zachovať jeho dôveru v lekársku profesiu a v zdravotné služby vo všeobecnosti.“ (11) |
| --- | --- |

21.

Bezpečnosť údajov o zdravotnom stave je v tejto súvislosti dôležitou otázkou. V nedávnom, vyššie citovanom prípade dal Európsky súd pre ľudské práva veľkú váhu dôvernému charakteru údajov o zdravotnom stave: „Rešpektovanie dôvernosti údajov o zdravotnom stave je dôležitou zásadou v právnych systémoch všetkých zmluvných strán dohovoru. Dôležité je nielen rešpektovať potrebu súkromia pacienta, ale aj zachovať jeho dôveru v lekársku profesiu a v zdravotné služby vo všeobecnosti.“ (11)

| 22. | Pravidlá o ochrane údajov stanovené v smernici 95/46/ES ďalej vyžadujú, aby sa pacientovi v členskom štáte, v ktorom je poistený, poskytli primerané, správne a aktuálne informácie o prenose jeho osobných údajov inému členskému štátu a aby sa mu poskytli záruky bezpečného prenosu údajov do tohto členského štátu. Členský štát, v ktorom sa ošetrenie poskytuje, by mal tiež zaručiť bezpečné prijatie týchto údajov a pri dodržiavaní svojho vnútroštátneho práva o ochrane údajov zabezpečiť primeranú úroveň ochrany tých údajov pri ich reálnom spracovaní. |
| --- | --- |

22.

Pravidlá o ochrane údajov stanovené v smernici 95/46/ES ďalej vyžadujú, aby sa pacientovi v členskom štáte, v ktorom je poistený, poskytli primerané, správne a aktuálne informácie o prenose jeho osobných údajov inému členskému štátu a aby sa mu poskytli záruky bezpečného prenosu údajov do tohto členského štátu. Členský štát, v ktorom sa ošetrenie poskytuje, by mal tiež zaručiť bezpečné prijatie týchto údajov a pri dodržiavaní svojho vnútroštátneho práva o ochrane údajov zabezpečiť primeranú úroveň ochrany tých údajov pri ich reálnom spracovaní.

| 23. | EDPS by v rámci tohto návrhu rád objasnil spoločné zodpovednosti členských štátov, pri zohľadnení elektronického oznamovania údajov, najmä v kontexte nových aplikácií IKT, ako je uvedené nižšie. |
| --- | --- |

23.

EDPS by v rámci tohto návrhu rád objasnil spoločné zodpovednosti členských štátov, pri zohľadnení elektronického oznamovania údajov, najmä v kontexte nových aplikácií IKT, ako je uvedené nižšie.

Elektronické oznamovanie údajov o zdravotnom stave

| 24. | Cezhraničná výmena údajov o zdravotnom stave sa zlepšila hlavne zavedením informačnej technológie. Aj keď sa údaje v systéme cezhraničnej zdravotnej starostlivosti môžu stále poskytovať v papierovej forme (napr. pacient sa presťahuje do iného členského štátu a prinesie si so sebou svoju zdravotnú dokumentáciu, ako napríklad laboratórne vyšetrenia, odporúčania na vyšetrenia atď.), zrejmým zámerom je namiesto toho používať elektronické prostriedky. Elektronické oznamovanie údajov o zdravotnom stave je podporované zavedenými informačnými systémami (alebo systémami, ktoré sa majú zaviesť) o zdravotnej starostlivosti v členských štátoch (v nemocniciach, na klinikách atď.), ako aj používaním nových technológií, ako sú napríklad aplikácie elektronických záznamov o zdravotnej starostlivosti (používané prípadne cez internet), ako aj inými nástrojmi, napríklad zdravotnými kartami pacientov a lekárov. V závislosti od systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov je samozrejme možné používať kombináciu papierovej a elektronickej formy výmeny informácií. |
| --- | --- |

24.

Cezhraničná výmena údajov o zdravotnom stave sa zlepšila hlavne zavedením informačnej technológie. Aj keď sa údaje v systéme cezhraničnej zdravotnej starostlivosti môžu stále poskytovať v papierovej forme (napr. pacient sa presťahuje do iného členského štátu a prinesie si so sebou svoju zdravotnú dokumentáciu, ako napríklad laboratórne vyšetrenia, odporúčania na vyšetrenia atď.), zrejmým zámerom je namiesto toho používať elektronické prostriedky. Elektronické oznamovanie údajov o zdravotnom stave je podporované zavedenými informačnými systémami (alebo systémami, ktoré sa majú zaviesť) o zdravotnej starostlivosti v členských štátoch (v nemocniciach, na klinikách atď.), ako aj používaním nových technológií, ako sú napríklad aplikácie elektronických záznamov o zdravotnej starostlivosti (používané prípadne cez internet), ako aj inými nástrojmi, napríklad zdravotnými kartami pacientov a lekárov. V závislosti od systémov zdravotnej starostlivosti členských štátov je samozrejme možné používať kombináciu papierovej a elektronickej formy výmeny informácií.

| 25. | Aplikácie elektronického zdravotníctva a telemedicíny, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, závisia výlučne od výmeny elektronických údajov o zdravotnom stave (ide napr. o údaje o vitálnych funkciách, snímky atď.) zvyčajne spolu s inými existujúcimi informačnými systémami o zdravotnej starostlivosti v členských štátoch, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený. Toto zahŕňa systémy, ktoré fungujú na báze pacient – lekár (napr. monitorovanie a diagnostikovanie na diaľku), ako aj na báze lekár – lekár (napr. telekonzultácie medzi odborníkmi poskytujúcimi zdravotnú starostlivosť s cieľom získať radu odborníka v špecifických prípadoch poskytovania zdravotnej starostlivosti). Iné, špecifickejšie aplikácie zdravotnej starostlivosti podporujúce komplexné cezhraničné poskytovanie zdravotnej starostlivosti by mohli tiež závisieť len od elektronickej výmeny informácií, napr. elektronického predpisovania liekov (e–predpisovanie) alebo elektronických odporúčaní na vyšetrenia (e–odporúčanie), čo sa už na vnútroštátnej úrovni v niektorých členských štátoch zaviedlo (12). |
| --- | --- |

25.

Aplikácie elektronického zdravotníctva a telemedicíny, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti navrhovanej smernice, závisia výlučne od výmeny elektronických údajov o zdravotnom stave (ide napr. o údaje o vitálnych funkciách, snímky atď.) zvyčajne spolu s inými existujúcimi informačnými systémami o zdravotnej starostlivosti v členských štátoch, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený. Toto zahŕňa systémy, ktoré fungujú na báze pacient – lekár (napr. monitorovanie a diagnostikovanie na diaľku), ako aj na báze lekár – lekár (napr. telekonzultácie medzi odborníkmi poskytujúcimi zdravotnú starostlivosť s cieľom získať radu odborníka v špecifických prípadoch poskytovania zdravotnej starostlivosti). Iné, špecifickejšie aplikácie zdravotnej starostlivosti podporujúce komplexné cezhraničné poskytovanie zdravotnej starostlivosti by mohli tiež závisieť len od elektronickej výmeny informácií, napr. elektronického predpisovania liekov (e–predpisovanie) alebo elektronických odporúčaní na vyšetrenia (e–odporúčanie), čo sa už na vnútroštátnej úrovni v niektorých členských štátoch zaviedlo (12).

Kritické oblasti v cezhraničnej výmene údajov o zdravotnom stave

| 26. | Vzhľadom na uvedené úvahy, na existujúcu rozmanitosť systémov zdravotníctva v členských štátoch a na pokračujúci vývoj aplikácií elektronického zdravotníctva existujú v súvislosti s ochranou osobných údajov v cezhraničnej zdravotnej starostlivosti tieto dve kritické oblasti: a) rôzne úrovne bezpečnosti pri ochrane osobných údajov (pokiaľ ide o technické a organizačné opatrenia), ktoré sa môžu uplatňovať v členských štátoch, a b) zahrnutie otázky súkromia do aplikácií elektronického zdravotníctva, najmä do nových trendov. Okrem toho by si osobitnú pozornosť mohli vyžadovať iné aspekty, ako napríklad druhotné využívanie údajov o zdravotnom stave, a to najmä v oblasti tvorby štatistík. V tejto časti sa ďalej rozoberajú tieto otázky. |
| --- | --- |

26.

Vzhľadom na uvedené úvahy, na existujúcu rozmanitosť systémov zdravotníctva v členských štátoch a na pokračujúci vývoj aplikácií elektronického zdravotníctva existujú v súvislosti s ochranou osobných údajov v cezhraničnej zdravotnej starostlivosti tieto dve kritické oblasti: a) rôzne úrovne bezpečnosti pri ochrane osobných údajov (pokiaľ ide o technické a organizačné opatrenia), ktoré sa môžu uplatňovať v členských štátoch, a b) zahrnutie otázky súkromia do aplikácií elektronického zdravotníctva, najmä do nových trendov. Okrem toho by si osobitnú pozornosť mohli vyžadovať iné aspekty, ako napríklad druhotné využívanie údajov o zdravotnom stave, a to najmä v oblasti tvorby štatistík. V tejto časti sa ďalej rozoberajú tieto otázky.

Bezpečnosť údajov v členských štátoch

| 27. | Aj napriek tomu, že smernice 95/46/ES a 2002/58/ES sa v Európe uplatňujú jednotne, výklad a vykonávanie niektorých prvkov môžu byť v jednotlivých krajinách odlišné, najmä v oblastiach, v ktorých sú právne ustanovenia všeobecné a ponechané na členských štátoch. Hlavnou kritickou oblasťou v tomto zmysle je bezpečnosť spracovávania, t. j. opatrenia (technické a organizačné), ktoré prijímajú členské štáty na zaručenie bezpečnosti údajov o zdravotnom stave. |
| --- | --- |

27.

Aj napriek tomu, že smernice 95/46/ES a 2002/58/ES sa v Európe uplatňujú jednotne, výklad a vykonávanie niektorých prvkov môžu byť v jednotlivých krajinách odlišné, najmä v oblastiach, v ktorých sú právne ustanovenia všeobecné a ponechané na členských štátoch. Hlavnou kritickou oblasťou v tomto zmysle je bezpečnosť spracovávania, t. j. opatrenia (technické a organizačné), ktoré prijímajú členské štáty na zaručenie bezpečnosti údajov o zdravotnom stave.

| 28. | Aj keď sú všetky členské štáty zodpovedné za prísnu ochranu údajov o zdravotnom stave, v súčasnosti pre oblasť zdravotnej starostlivosti v rámci EÚ neexistuje žiadna všeobecne prijatá definícia „primeranej“ úrovne ochrany, ktorá by sa mohla uplatniť v prípade cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Takže napríklad na základe vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov môže byť povinnosťou nemocnice v jednom členskom štáte prijatie konkrétnych bezpečnostných opatrení (ako napr. definovanie bezpečnostnej politiky a kódexov správania sa, konkrétne pravidlá externého poskytovania služieb a využívania externých zmluvných partnerov, požiadavky na audit atď.), zatiaľ čo v iných členských štátoch to tak nemusí byť. Táto nejednotnosť môže mať vplyv na cezhraničnú výmenu údajov, najmä vtedy, ak je v elektronickej forme, keďže sa v rôznych členských štátoch nedá zaručiť bezpečnosť (z technického a organizačného hľadiska) údajov na rovnakej úrovni. |
| --- | --- |

28.

Aj keď sú všetky členské štáty zodpovedné za prísnu ochranu údajov o zdravotnom stave, v súčasnosti pre oblasť zdravotnej starostlivosti v rámci EÚ neexistuje žiadna všeobecne prijatá definícia „primeranej“ úrovne ochrany, ktorá by sa mohla uplatniť v prípade cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Takže napríklad na základe vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov môže byť povinnosťou nemocnice v jednom členskom štáte prijatie konkrétnych bezpečnostných opatrení (ako napr. definovanie bezpečnostnej politiky a kódexov správania sa, konkrétne pravidlá externého poskytovania služieb a využívania externých zmluvných partnerov, požiadavky na audit atď.), zatiaľ čo v iných členských štátoch to tak nemusí byť. Táto nejednotnosť môže mať vplyv na cezhraničnú výmenu údajov, najmä vtedy, ak je v elektronickej forme, keďže sa v rôznych členských štátoch nedá zaručiť bezpečnosť (z technického a organizačného hľadiska) údajov na rovnakej úrovni.

| 29. | Preto je potrebná ďalšia harmonizácia v oblasti zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o definovanie spoločného súboru požiadaviek na bezpečnosť, ktorý by mali v členských štátoch spoločne prijať poskytovatelia služieb zdravotnej starostlivosti. Táto potreba je určite v súlade s celkovou potrebou stanovenia spoločných zásad v zdravotných systémoch EÚ, ako sa uvádza v návrhu. |
| --- | --- |

29.

Preto je potrebná ďalšia harmonizácia v oblasti zdravotnej starostlivosti, pokiaľ ide o definovanie spoločného súboru požiadaviek na bezpečnosť, ktorý by mali v členských štátoch spoločne prijať poskytovatelia služieb zdravotnej starostlivosti. Táto potreba je určite v súlade s celkovou potrebou stanovenia spoločných zásad v zdravotných systémoch EÚ, ako sa uvádza v návrhu.

| 30. | Malo by sa tak stať prirodzene, bez toho, aby sa členským štátom nariaďovali konkrétne technické riešenia, pričom by sa však stanovil základ pre vzájomné uznávanie a akceptovanie, napr. v oblasti vymedzenia bezpečnostnej politiky, identifikácie a autentifikácie pacientov a zdravotného personálu atď. Návodom pri takomto pokuse by sa mohli stať súčasné európske a medzinárodné normy (napr. ISO a CEN) v oblasti zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti, ako aj všeobecne prijaté a právne podložené technické koncepcie (napr. elektronické podpisy (13). |
| --- | --- |

30.

Malo by sa tak stať prirodzene, bez toho, aby sa členským štátom nariaďovali konkrétne technické riešenia, pričom by sa však stanovil základ pre vzájomné uznávanie a akceptovanie, napr. v oblasti vymedzenia bezpečnostnej politiky, identifikácie a autentifikácie pacientov a zdravotného personálu atď. Návodom pri takomto pokuse by sa mohli stať súčasné európske a medzinárodné normy (napr. ISO a CEN) v oblasti zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti, ako aj všeobecne prijaté a právne podložené technické koncepcie (napr. elektronické podpisy (13).

| 31. | EDPS podporuje myšlienku harmonizácie bezpečnosti zdravotnej starostlivosti na úrovni EÚ a zastáva názor, že Komisia by už v rámci aktuálneho návrhu mala prijať príslušné iniciatívy (pozri časť III). |
| --- | --- |

31.

EDPS podporuje myšlienku harmonizácie bezpečnosti zdravotnej starostlivosti na úrovni EÚ a zastáva názor, že Komisia by už v rámci aktuálneho návrhu mala prijať príslušné iniciatívy (pozri časť III).

Zachovávanie súkromia v aplikáciách elektronického zdravotníctva

| 32. | Ako sa uvádza v tomto návrhu, zachovávanie súkromia a bezpečnosť by mali byť súčasťou návrhu a zavedenia každého systému zdravotnej starostlivosti, najmä aplikácií elektronického zdravotníctva (privacy by design –„rešpektovanie súkromia už od návrhu systému“). Táto nespochybniteľná požiadavka sa už podporila v iných príslušných politických dokumentoch, či už všeobecných alebo konkrétnych, ktoré sa týkajú zdravotnej starostlivosti (14)
   (15) |
| --- | --- |

32.

Ako sa uvádza v tomto návrhu, zachovávanie súkromia a bezpečnosť by mali byť súčasťou návrhu a zavedenia každého systému zdravotnej starostlivosti, najmä aplikácií elektronického zdravotníctva (privacy by design –„rešpektovanie súkromia už od návrhu systému“). Táto nespochybniteľná požiadavka sa už podporila v iných príslušných politických dokumentoch, či už všeobecných alebo konkrétnych, ktoré sa týkajú zdravotnej starostlivosti (14)
   (15)

| 33. | V rámci interoperability elektronického zdravotníctva, o ktorej sa hovorí v návrhu, by sa ako základ pre všetky predpokladané trendy vývoja malo ešte raz zdôrazniť rešpektovanie súkromia už od návrhu systému. Táto zásada sa uplatňuje na niekoľkých rôznych úrovniach: na organizačnej, sémantickej a technickej úrovni.






  — | Na organizačnej úrovni by sa súkromie malo zohľadniť pri vymedzení potrebných postupov výmeny údajov o zdravotnom stave medzi zdravotnými zariadeniami v členských štátoch. Toto môže mať priamy vplyv na typ výmeny a rozsah, v akom sa údaje prenášajú (napr. používanie, ak je to možné, identifikačného čísla pacienta namiesto jeho skutočného mena). |
| --- | --- | --- |

33.

V rámci interoperability elektronického zdravotníctva, o ktorej sa hovorí v návrhu, by sa ako základ pre všetky predpokladané trendy vývoja malo ešte raz zdôrazniť rešpektovanie súkromia už od návrhu systému. Táto zásada sa uplatňuje na niekoľkých rôznych úrovniach: na organizačnej, sémantickej a technickej úrovni.

—

Na organizačnej úrovni by sa súkromie malo zohľadniť pri vymedzení potrebných postupov výmeny údajov o zdravotnom stave medzi zdravotnými zariadeniami v členských štátoch. Toto môže mať priamy vplyv na typ výmeny a rozsah, v akom sa údaje prenášajú (napr. používanie, ak je to možné, identifikačného čísla pacienta namiesto jeho skutočného mena).

| — | Na sémantickej úrovni by sa požiadavky na ochranu súkromia a na bezpečnosť mali zahrnúť do nových noriem a systémov, napr. do formátu elektronického predpisu liekov, keďže sa v návrhu hovorí aj o tomto. Mohlo by sa vychádzať z existujúcich technických noriem v tejto oblasti, napr. z noriem o zachovávaní dôverného rázu údajov a o digitálnom podpise, a riešiť konkrétne potreby zdravotnej starostlivosti, ako je napríklad autentifikácia kvalifikovaného zdravotného personálu na základe jeho úloh. |
| --- | --- |

—

Na sémantickej úrovni by sa požiadavky na ochranu súkromia a na bezpečnosť mali zahrnúť do nových noriem a systémov, napr. do formátu elektronického predpisu liekov, keďže sa v návrhu hovorí aj o tomto. Mohlo by sa vychádzať z existujúcich technických noriem v tejto oblasti, napr. z noriem o zachovávaní dôverného rázu údajov a o digitálnom podpise, a riešiť konkrétne potreby zdravotnej starostlivosti, ako je napríklad autentifikácia kvalifikovaného zdravotného personálu na základe jeho úloh.

| — | Na technickej úrovni by sa štruktúrou systémov a užívateľskými aplikáciami mali upraviť technológie zvyšujúce ochranu súkromia pri zavedení uvedenej sémantickej definície. |
| --- | --- |

—

Na technickej úrovni by sa štruktúrou systémov a užívateľskými aplikáciami mali upraviť technológie zvyšujúce ochranu súkromia pri zavedení uvedenej sémantickej definície.

| 34. | EDPS sa domnieva, že oblasť elektronických lekárskych predpisov by mohla slúžiť ako odrazový mostík pre zahrnutie požiadaviek týkajúcich sa súkromia a bezpečnosti už na samom začiatku vývoja (pozri časť III). |
| --- | --- |

34.

EDPS sa domnieva, že oblasť elektronických lekárskych predpisov by mohla slúžiť ako odrazový mostík pre zahrnutie požiadaviek týkajúcich sa súkromia a bezpečnosti už na samom začiatku vývoja (pozri časť III).

Iné aspekty

| 35. | Ďalším aspektom, ktorý by sa mohol zvážiť v rámci cezhraničnej výmeny údajov o zdravotnom stave, je vedľajšie využívanie údajov o zdravotnom stave a osobitne využívanie údajov na účely štatistiky, ako sa uvádza v aktuálnom návrhu. |
| --- | --- |

35.

Ďalším aspektom, ktorý by sa mohol zvážiť v rámci cezhraničnej výmeny údajov o zdravotnom stave, je vedľajšie využívanie údajov o zdravotnom stave a osobitne využívanie údajov na účely štatistiky, ako sa uvádza v aktuálnom návrhu.

| 36. | Ako už bolo uvedené v bode 18, článok 8 ods. 4 smernice 95/46 predpokladá možnosť vedľajšieho využitia údajov o zdravotnom stave. Údaje by sa však mali ďalej spracovávať len z dôvodov „závažného verejného záujmu“ a pod podmienkou poskytnutia „vhodných bezpečnostných opatrení“ stanovených vo vnútroštátnom práve alebo na základe rozhodnutia dozorného orgánu (16). Okrem toho, v prípade spracovávania údajov na štatistické účely, ako už bolo uvedené v stanovisku EDPS k navrhovanému nariadeniu o štatistikách Spoločenstva v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (17), ďalšie riziko vzniká z rôzneho významu, ktorý by mohli mať pojmy „dôvernosť“ a „ochrana údajov“ pri uplatňovaní právnych predpisov v oblasti ochrany údajov na jednej strane a právnych predpisov týkajúcich sa štatistiky na strane druhej. |
| --- | --- |

36.

Ako už bolo uvedené v bode 18, článok 8 ods. 4 smernice 95/46 predpokladá možnosť vedľajšieho využitia údajov o zdravotnom stave. Údaje by sa však mali ďalej spracovávať len z dôvodov „závažného verejného záujmu“ a pod podmienkou poskytnutia „vhodných bezpečnostných opatrení“ stanovených vo vnútroštátnom práve alebo na základe rozhodnutia dozorného orgánu (16). Okrem toho, v prípade spracovávania údajov na štatistické účely, ako už bolo uvedené v stanovisku EDPS k navrhovanému nariadeniu o štatistikách Spoločenstva v oblasti verejného zdravia a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci (17), ďalšie riziko vzniká z rôzneho významu, ktorý by mohli mať pojmy „dôvernosť“ a „ochrana údajov“ pri uplatňovaní právnych predpisov v oblasti ochrany údajov na jednej strane a právnych predpisov týkajúcich sa štatistiky na strane druhej.

| 37. | EDPS by v kontexte tohto návrhu chcel zdôrazniť vyššie uvedené prvky. Pri následnom využití údajov o zdravotnom stave by sa mali uviesť explicitnejšie odkazy na požiadavky na ochranu údajov (pozri časť III). |
| --- | --- |

37.

EDPS by v kontexte tohto návrhu chcel zdôrazniť vyššie uvedené prvky. Pri následnom využití údajov o zdravotnom stave by sa mali uviesť explicitnejšie odkazy na požiadavky na ochranu údajov (pozri časť III).

III.   PODROBNÁ ANALÝZA NÁVRHU

Ustanovenia o ochrane údajov v návrhu

| 38. | V rôznych častiach návrhu sú uvedené mnohé odkazy na ochranu údajov a súkromia, konkrétnejšie:






  — | v odôvodnení 3 sa okrem iného stanovuje, že smernica sa musí vykonávať a uplatňovať s náležitým rešpektovaním práva na súkromný život a ochranu osobných údajov, |
| --- | --- | --- |

38.

V rôznych častiach návrhu sú uvedené mnohé odkazy na ochranu údajov a súkromia, konkrétnejšie:

—

v odôvodnení 3 sa okrem iného stanovuje, že smernica sa musí vykonávať a uplatňovať s náležitým rešpektovaním práva na súkromný život a ochranu osobných údajov,

| — | v odôvodnení 11 sa v súvislosti so spracovaním osobných údajov odkazuje na základné právo na súkromie a dôvernosť ako na dva operačné princípy, ktoré sú spoločné pre systémy zdravotníctva v celom Spoločenstve, |
| --- | --- |

—

v odôvodnení 11 sa v súvislosti so spracovaním osobných údajov odkazuje na základné právo na súkromie a dôvernosť ako na dva operačné princípy, ktoré sú spoločné pre systémy zdravotníctva v celom Spoločenstve,

| — | v odôvodnení 17 sa opisuje právo na ochranu osobných údajov ako základné právo jednotlivcov, ktoré by sa malo chrániť, zameriavajúc sa osobitne na právo prístupu jednotlivcov k vlastným osobným údajom týkajúcim sa zdravotného stavu, a to aj v kontexte cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, ako je stanovené v smernici 95/46/ES, |
| --- | --- |

—

v odôvodnení 17 sa opisuje právo na ochranu osobných údajov ako základné právo jednotlivcov, ktoré by sa malo chrániť, zameriavajúc sa osobitne na právo prístupu jednotlivcov k vlastným osobným údajom týkajúcim sa zdravotného stavu, a to aj v kontexte cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, ako je stanovené v smernici 95/46/ES,

| — | v článku 3, v ktorom sa stanovuje vzťah smernice k iným právnym predpisom Spoločenstva, sa v odseku 1 písm. a) odkazuje na smernice 95/46/ES a 2002/58/ES, |
| --- | --- |

—

v článku 3, v ktorom sa stanovuje vzťah smernice k iným právnym predpisom Spoločenstva, sa v odseku 1 písm. a) odkazuje na smernice 95/46/ES a 2002/58/ES,

| — | v článku 5, ktorý hovorí o zodpovednostiach členských štátov poskytujúcich ošetrenie, sa v odseku 1 písm. f) ustanovuje ochrana práva na súkromie ako jedna z týchto zodpovedností v súlade s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa vykonávajú smernice 95/46/ES a 2002/58/ES, |
| --- | --- |

—

v článku 5, ktorý hovorí o zodpovednostiach členských štátov poskytujúcich ošetrenie, sa v odseku 1 písm. f) ustanovuje ochrana práva na súkromie ako jedna z týchto zodpovedností v súlade s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa vykonávajú smernice 95/46/ES a 2002/58/ES,

| — | v článku 6, ktorý sa týka zdravotnej starostlivosti v inom členskom štáte, sa v odseku 5 zdôrazňuje, že pacienti, ktorí cestujú do iného členského štátu s cieľom prijímať alebo žiadať o zdravotnú starostlivosť poskytovanú v inom členskom štáte, majú právo prístupu k svojim lekárskym záznamom, čo je opäť v zhode s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa vykonávajú smernice 95/46/ES a 2002/58/ES, |
| --- | --- |

—

v článku 6, ktorý sa týka zdravotnej starostlivosti v inom členskom štáte, sa v odseku 5 zdôrazňuje, že pacienti, ktorí cestujú do iného členského štátu s cieľom prijímať alebo žiadať o zdravotnú starostlivosť poskytovanú v inom členskom štáte, majú právo prístupu k svojim lekárskym záznamom, čo je opäť v zhode s vnútroštátnymi opatreniami, ktorými sa vykonávajú smernice 95/46/ES a 2002/58/ES,

| — | v článku 12, ktorý sa týka národného kontaktného miesta pre cezhraničnú zdravotnú starostlivosť, sa v odseku 2 písm. a) stanovuje, že tieto kontaktné miesta by mali byť okrem iného zodpovedné za poskytnutie a šírenie informácií pacientom o zárukách ochrany osobných údajov, ktoré poskytuje iný členský štát, |
| --- | --- |

—

v článku 12, ktorý sa týka národného kontaktného miesta pre cezhraničnú zdravotnú starostlivosť, sa v odseku 2 písm. a) stanovuje, že tieto kontaktné miesta by mali byť okrem iného zodpovedné za poskytnutie a šírenie informácií pacientom o zárukách ochrany osobných údajov, ktoré poskytuje iný členský štát,

| — | v článku 16, ktorý sa týka elektronického zdravotníctva, sa stanovuje, že opatrenia na dosiahnutie interoperability systémov informačných a komunikačných technológií by mali rešpektovať základné právo na ochranu osobných údajov v súlade s uplatniteľným právom, |
| --- | --- |

—

v článku 16, ktorý sa týka elektronického zdravotníctva, sa stanovuje, že opatrenia na dosiahnutie interoperability systémov informačných a komunikačných technológií by mali rešpektovať základné právo na ochranu osobných údajov v súlade s uplatniteľným právom,

| — | a nakoniec, v článku 18 ods. 1 sa okrem iného uvádza, že údaje by sa mali na štatistické účely a účely monitorovania zbierať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi Spoločenstva o ochrane osobných údajov. |
| --- | --- |

—

a nakoniec, v článku 18 ods. 1 sa okrem iného uvádza, že údaje by sa mali na štatistické účely a účely monitorovania zbierať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi Spoločenstva o ochrane osobných údajov.

| 39. | EDPS víta skutočnosť, že sa pri príprave návrhu zohľadnila ochrana údajov a že je snaha ukázať celkovú potrebu ochrany súkromia v kontexte cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Existujúce ustanovenia návrhu o ochrane údajov sú však príliš všeobecné alebo sa dosť selektívne a ojedinele odvolávajú na zodpovednosti členských štátov:






  — | najmä v odôvodneniach 3 a 11 spolu s článkom 3 ods. 1 písm. a), článkom 16 a článkom 18 ods. 1 sa rieši vlastne všeobecný právny rámec ochrany údajov (pričom v posledných dvoch článkoch sa tak robí v kontexte zbierania údajov pre elektronické zdravotníctvo a štatistiku, no bez stanovenia konkrétnych požiadaviek na ochranu súkromia), |
| --- | --- | --- |

39.

EDPS víta skutočnosť, že sa pri príprave návrhu zohľadnila ochrana údajov a že je snaha ukázať celkovú potrebu ochrany súkromia v kontexte cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Existujúce ustanovenia návrhu o ochrane údajov sú však príliš všeobecné alebo sa dosť selektívne a ojedinele odvolávajú na zodpovednosti členských štátov:

—

najmä v odôvodneniach 3 a 11 spolu s článkom 3 ods. 1 písm. a), článkom 16 a článkom 18 ods. 1 sa rieši vlastne všeobecný právny rámec ochrany údajov (pričom v posledných dvoch článkoch sa tak robí v kontexte zbierania údajov pre elektronické zdravotníctvo a štatistiku, no bez stanovenia konkrétnych požiadaviek na ochranu súkromia),

| — | v článku 5 ods. 1 písm. f ) sa všeobecne odkazuje na zodpovednosti členských štátov, |
| --- | --- |

—

v článku 5 ods. 1 písm. f ) sa všeobecne odkazuje na zodpovednosti členských štátov,

| — | v odôvodnení 17 a článku 6 ods. 5 sa uvádza konkrétnejší odkaz na právo pacientov na prístup v členskom štáte, v ktorom sa im ošetrenie poskytuje, |
| --- | --- |

—

v odôvodnení 17 a článku 6 ods. 5 sa uvádza konkrétnejší odkaz na právo pacientov na prístup v členskom štáte, v ktorom sa im ošetrenie poskytuje,

| — | a nakoniec v článku 12 ods. 2 písm. a) je uvedené ustanovenie o práve pacientov na informácie v členskom štáte, v ktorom sú pacienti poistení (prostredníctvom národných kontaktných miest). |
| --- | --- |

—

a nakoniec v článku 12 ods. 2 písm. a) je uvedené ustanovenie o práve pacientov na informácie v členskom štáte, v ktorom sú pacienti poistení (prostredníctvom národných kontaktných miest).

Okrem toho, ako už bolo v úvode tohto stanoviska spomenuté, neexistuje žiadna súvislosť a/ani odkaz na aspekty súkromia riešené v oblasti zdravotnej starostlivosti v iných právnych nástrojoch ES (záväzných alebo nezáväzných), najmä s ohľadom na používanie nových aplikácií IKT (ako telemedicína alebo elektronické zdravotné záznamy).

| 40. | Aj keď sa ochrana súkromia vo všeobecnosti stanovuje ako požiadavka pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, celkový obraz stále chýba, a to pokiaľ ide o povinnosti členských štátov aj o osobitosti vznikajúce na základe cezhraničného charakteru poskytovania služieb lekárskej starostlivosti (v protiklade s vnútroštátnym poskytovaním týchto služieb). Konkrétnejšie:






  — | zodpovednosti členských štátov nie sú prezentované integrovane, keďže niektoré povinnosti (právo prístupu a právo na informácie) sú zdôrazňované, aj keď v rôznych častiach návrhu, zatiaľ čo iné, ako napríklad bezpečnosť spracovávania, úplne chýbajú, |
| --- | --- | --- |

40.

Aj keď sa ochrana súkromia vo všeobecnosti stanovuje ako požiadavka pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, celkový obraz stále chýba, a to pokiaľ ide o povinnosti členských štátov aj o osobitosti vznikajúce na základe cezhraničného charakteru poskytovania služieb lekárskej starostlivosti (v protiklade s vnútroštátnym poskytovaním týchto služieb). Konkrétnejšie:

—

zodpovednosti členských štátov nie sú prezentované integrovane, keďže niektoré povinnosti (právo prístupu a právo na informácie) sú zdôrazňované, aj keď v rôznych častiach návrhu, zatiaľ čo iné, ako napríklad bezpečnosť spracovávania, úplne chýbajú,

| — | obavy týkajúce sa nejednotnosti bezpečnostných opatrení v členských štátoch ani potreba harmonizácie v oblasti bezpečnosti údajov o zdravotnom stave na európskej úrovni nie sú v kontexte cezhraničnej zdravotnej starostlivosti vôbec spomenuté, |
| --- | --- |

—

obavy týkajúce sa nejednotnosti bezpečnostných opatrení v členských štátoch ani potreba harmonizácie v oblasti bezpečnosti údajov o zdravotnom stave na európskej úrovni nie sú v kontexte cezhraničnej zdravotnej starostlivosti vôbec spomenuté,

| — | vôbec sa neodkazuje na integráciu otázky súkromia do aplikácií elektronického zdravotníctva. Toto sa primerane nepremieta ani v prípade elektronického predpisovania liekov. |
| --- | --- |

—

vôbec sa neodkazuje na integráciu otázky súkromia do aplikácií elektronického zdravotníctva. Toto sa primerane nepremieta ani v prípade elektronického predpisovania liekov.

| 41. | Okrem toho, článok 18, ktorý sa zaoberá zberom údajov na štatistické účely a na účely monitorovania, poukazuje na niektoré konkrétne obavy. Prvý odsek sa odvoláva na „štatistické a doplňujúce údaje“, ďalej sa odvoláva na viaceré „účely monitorovania“ a následne uvádza zoznamy oblastí, ktoré sú predmetom týchto účelov monitorovania, konkrétne poskytovanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, poskytovanú starostlivosť, jej poskytovateľov a pacientov, náklady a výsledky. V tomto kontexte, ktorý je aj tak už dosť nejasný, sa uvádza všeobecný odkaz na zákon o ochrane údajov, no bez konkrétnych požiadaviek súvisiacich s následným používaním údajov o zdravotnom stave, ako sa uvádza v článku 8 ods. 4 smernice 95/46/ES. Tento druhý odsek okrem toho obsahuje bezpodmienečnú povinnosť zasielať aspoň raz za rok Komisii veľké množstvo údajov. Keďže sa žiadny výslovný odkaz na posúdenie nevyhnutnosti tohto zasielania neuvádza, zdá sa, že zákonodarca Spoločenstva sám stanovil nevyhnutnosť tohto zasielania do Komisie. |
| --- | --- |

41.

Okrem toho, článok 18, ktorý sa zaoberá zberom údajov na štatistické účely a na účely monitorovania, poukazuje na niektoré konkrétne obavy. Prvý odsek sa odvoláva na „štatistické a doplňujúce údaje“, ďalej sa odvoláva na viaceré „účely monitorovania“ a následne uvádza zoznamy oblastí, ktoré sú predmetom týchto účelov monitorovania, konkrétne poskytovanie cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, poskytovanú starostlivosť, jej poskytovateľov a pacientov, náklady a výsledky. V tomto kontexte, ktorý je aj tak už dosť nejasný, sa uvádza všeobecný odkaz na zákon o ochrane údajov, no bez konkrétnych požiadaviek súvisiacich s následným používaním údajov o zdravotnom stave, ako sa uvádza v článku 8 ods. 4 smernice 95/46/ES. Tento druhý odsek okrem toho obsahuje bezpodmienečnú povinnosť zasielať aspoň raz za rok Komisii veľké množstvo údajov. Keďže sa žiadny výslovný odkaz na posúdenie nevyhnutnosti tohto zasielania neuvádza, zdá sa, že zákonodarca Spoločenstva sám stanovil nevyhnutnosť tohto zasielania do Komisie.

Odporúčania EDPS

| 42. | S cieľom primerane riešiť uvedené aspekty dáva EDPS niekoľko odporúčaní na zmeny a doplnenia vo forme týchto piatich základných krokov: |
| --- | --- |

42.

S cieľom primerane riešiť uvedené aspekty dáva EDPS niekoľko odporúčaní na zmeny a doplnenia vo forme týchto piatich základných krokov:

Krok 1 – Definovanie údajov o zdravotnom stave

| 43. | V článku 4 sa vymedzujú základné pojmy, ktoré sa v návrhu používajú. EDPS dôrazne odporúča, aby sa do tohto článku vložila aj definícia údajov o zdravotnom stave. Údaje o zdravotnom stave by sa mali vysvetliť všeobecne, napríklad tak, ako sú opísané v časti II tohto stanoviska (bod 14 a 15). |
| --- | --- |

43.

V článku 4 sa vymedzujú základné pojmy, ktoré sa v návrhu používajú. EDPS dôrazne odporúča, aby sa do tohto článku vložila aj definícia údajov o zdravotnom stave. Údaje o zdravotnom stave by sa mali vysvetliť všeobecne, napríklad tak, ako sú opísané v časti II tohto stanoviska (bod 14 a 15).

Krok 2 – Vloženie osobitného článku o ochrane údajov

| 44. | EDPS dôrazne odporúča, aby sa do návrhu vložil osobitný článok o ochrane údajov, ktorý by mohol jasne a zrozumiteľne určiť celkový rozsah ochrany súkromia. Tento článok by mal a) vyznačiť zodpovednosti členských štátov, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený, okrem iného aj vrátane potreby bezpečnosti spracovávania a b) určiť hlavné oblasti ďalšieho vývoja, t. j. harmonizáciu bezpečnosti a zahrnutie otázky súkromia do elektronického zdravotníctva. Tieto otázky sa môžu riešiť v osobitných ustanovenia (v rámci navrhovaného článku), ako sa uvádza v kroku 3 a 4. |
| --- | --- |

44.

EDPS dôrazne odporúča, aby sa do návrhu vložil osobitný článok o ochrane údajov, ktorý by mohol jasne a zrozumiteľne určiť celkový rozsah ochrany súkromia. Tento článok by mal a) vyznačiť zodpovednosti členských štátov, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený, okrem iného aj vrátane potreby bezpečnosti spracovávania a b) určiť hlavné oblasti ďalšieho vývoja, t. j. harmonizáciu bezpečnosti a zahrnutie otázky súkromia do elektronického zdravotníctva. Tieto otázky sa môžu riešiť v osobitných ustanovenia (v rámci navrhovaného článku), ako sa uvádza v kroku 3 a 4.

Krok 3 – Osobitné ustanovenie o harmonizácii bezpečnosti

| 45. | EDPS po kroku 2 odporúča, aby Komisia prijala mechanizmus na stanovenie spoločne prijateľnej úrovne bezpečnosti údajov o zdravotnej starostlivosti na vnútroštátnej úrovni pri zohľadnení existujúcich technických noriem v tejto oblasti. Toto by sa malo premietnuť do návrhu. Prípadné vykonávanie by mohlo byť použitím komitologického postupu, keďže tento je už popísaný v článku 19 a uplatňuje sa v ostatných častiach návrhu. Okrem toho by sa pre tvorbu príslušných usmernení mohli použiť ďalšie nástroje a aj všetky dotknuté zainteresované strany, ako napríklad pracovná skupina článku 29 a EDPS. |
| --- | --- |

45.

EDPS po kroku 2 odporúča, aby Komisia prijala mechanizmus na stanovenie spoločne prijateľnej úrovne bezpečnosti údajov o zdravotnej starostlivosti na vnútroštátnej úrovni pri zohľadnení existujúcich technických noriem v tejto oblasti. Toto by sa malo premietnuť do návrhu. Prípadné vykonávanie by mohlo byť použitím komitologického postupu, keďže tento je už popísaný v článku 19 a uplatňuje sa v ostatných častiach návrhu. Okrem toho by sa pre tvorbu príslušných usmernení mohli použiť ďalšie nástroje a aj všetky dotknuté zainteresované strany, ako napríklad pracovná skupina článku 29 a EDPS.

Krok 4 – Zahrnutie otázky súkromia do formátu elektronického lekárskeho predpisu

| 46. | V článku 14 o uznávaní lekárskych predpisov vydaných v iných členských štátoch sa stanovuje zavedenie formátu Spoločenstva a podpora interoperability elektronických lekárskych predpisov. Tieto opatrenia sa prijmú komitologickým postupom, keďže tento je uvedený v článku 19 ods. 2 návrhu. |
| --- | --- |

46.

V článku 14 o uznávaní lekárskych predpisov vydaných v iných členských štátoch sa stanovuje zavedenie formátu Spoločenstva a podpora interoperability elektronických lekárskych predpisov. Tieto opatrenia sa prijmú komitologickým postupom, keďže tento je uvedený v článku 19 ods. 2 návrhu.

| 47. | EDPS odporúča, aby navrhovaný formát elektronického lekárskeho predpisu aspoň vo veľmi základnom sémantickom vymedzení tohto formátu zahŕňal aj oblasť súkromia a bezpečnosti. Toto by sa malo výslovne uviesť v článku 14 ods. 2 písm. a). Opäť je veľmi dôležité zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán. EDPS by v tomto ohľade chcel byť informovaný o ďalších opatreniach prijatých v tomto smere prostredníctvom navrhovaného komitologického postupu a chcel by sa na nich zúčastňovať. |
| --- | --- |

47.

EDPS odporúča, aby navrhovaný formát elektronického lekárskeho predpisu aspoň vo veľmi základnom sémantickom vymedzení tohto formátu zahŕňal aj oblasť súkromia a bezpečnosti. Toto by sa malo výslovne uviesť v článku 14 ods. 2 písm. a). Opäť je veľmi dôležité zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán. EDPS by v tomto ohľade chcel byť informovaný o ďalších opatreniach prijatých v tomto smere prostredníctvom navrhovaného komitologického postupu a chcel by sa na nich zúčastňovať.

Krok 5 – Následné používanie údajov o zdravotnom stave na štatistické účely a na účely monitorovania

| 48. | EDPS s cieľom predchádzať nedorozumeniam nabáda k objasneniu pojmu „doplňujúce údaje“ v článku 18 ods. 1. Tento článok by sa mal ďalej zmeniť a doplniť tak, aby sa explicitnejšie odvolával na požiadavky pre následné používanie údajov o zdravotnom stave, ako je uvedené v článku 8 ods. 4 smernice 95/46/ES. Okrem toho, nevyhnutnosť povinnosti zasielať všetky údaje Komisii, uvedená v druhom odseku, by sa mala posudzovať z hľadiska ich zasielania na legitímne účely, ktoré sú vopred riadne špecifikované. |
| --- | --- |

48.

EDPS s cieľom predchádzať nedorozumeniam nabáda k objasneniu pojmu „doplňujúce údaje“ v článku 18 ods. 1. Tento článok by sa mal ďalej zmeniť a doplniť tak, aby sa explicitnejšie odvolával na požiadavky pre následné používanie údajov o zdravotnom stave, ako je uvedené v článku 8 ods. 4 smernice 95/46/ES. Okrem toho, nevyhnutnosť povinnosti zasielať všetky údaje Komisii, uvedená v druhom odseku, by sa mala posudzovať z hľadiska ich zasielania na legitímne účely, ktoré sú vopred riadne špecifikované.

IV.   ZÁVERY

| 49. | EDPS by chcel vyjadriť svoju podporu iniciatívam na zlepšenie podmienok cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Vyjadruje však znepokojenie nad tým, že iniciatívy ES súvisiace so zdravotnou starostlivosťou nie sú vždy dobre koordinované, pokiaľ ide o používanie IKT, oblasť súkromia a ochrany údajov, čo bráni prijatiu jednotného prístupu k ochrane údajov v oblasti zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

49.

EDPS by chcel vyjadriť svoju podporu iniciatívam na zlepšenie podmienok cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Vyjadruje však znepokojenie nad tým, že iniciatívy ES súvisiace so zdravotnou starostlivosťou nie sú vždy dobre koordinované, pokiaľ ide o používanie IKT, oblasť súkromia a ochrany údajov, čo bráni prijatiu jednotného prístupu k ochrane údajov v oblasti zdravotnej starostlivosti.

| 50. | EDPS víta v tomto návrhu odkaz na súkromie. Potrebné sú však viaceré zmeny a doplnenia, ako sa uvádza v časti III tohto stanoviska, s cieľom stanoviť jasné požiadavky pre členské štáty, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený, a správne riešiť aspekt ochrany údajov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti:






  — | Do článku 4 by sa mala vložiť definícia údajov o zdravotnom stave, ktorá by sa vzťahovala na všetky osobné údaje, ktoré majú jasnú a úzku súvislosť s opisom zdravotného stavu človeka. Toto by v zásade malo zahŕňať lekárske údaje, ako aj administratívne a finančné údaje súvisiace so zdravotným stavom. |
| --- | --- | --- |

50.

EDPS víta v tomto návrhu odkaz na súkromie. Potrebné sú však viaceré zmeny a doplnenia, ako sa uvádza v časti III tohto stanoviska, s cieľom stanoviť jasné požiadavky pre členské štáty, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený, a správne riešiť aspekt ochrany údajov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti:

—

Do článku 4 by sa mala vložiť definícia údajov o zdravotnom stave, ktorá by sa vzťahovala na všetky osobné údaje, ktoré majú jasnú a úzku súvislosť s opisom zdravotného stavu človeka. Toto by v zásade malo zahŕňať lekárske údaje, ako aj administratívne a finančné údaje súvisiace so zdravotným stavom.

| — | Dôrazne sa odporúča vloženie osobitného článku o ochrane údajov. V tomto článku by sa mal jasne určiť celkový obraz, pričom sa popíše zodpovednosť členských štátov, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený, a stanovia sa hlavné oblasti ďalšieho rozvoja, t. j. harmonizácia v oblasti bezpečnosti a zahrnutie otázky súkromia, najmä v aplikáciách elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

—

Dôrazne sa odporúča vloženie osobitného článku o ochrane údajov. V tomto článku by sa mal jasne určiť celkový obraz, pričom sa popíše zodpovednosť členských štátov, v ktorých je pacient poistený alebo ošetrený, a stanovia sa hlavné oblasti ďalšieho rozvoja, t. j. harmonizácia v oblasti bezpečnosti a zahrnutie otázky súkromia, najmä v aplikáciách elektronického zdravotníctva.

| — | Odporúča sa, aby Komisia v rámci tohto návrhu prijala mechanizmus na stanovenie spoločne prijateľnej úrovne bezpečnosti údajov o zdravotnej starostlivosti na vnútroštátnej úrovni pri zohľadnení existujúcich technických noriem v tejto oblasti. Mali by sa podporovať ďalšie a/alebo doplňujúce iniciatívy vrátane všetkých dotknutých a zainteresovaných strán, pracovnej skupiny článku 29 a EDPS. |
| --- | --- |

—

Odporúča sa, aby Komisia v rámci tohto návrhu prijala mechanizmus na stanovenie spoločne prijateľnej úrovne bezpečnosti údajov o zdravotnej starostlivosti na vnútroštátnej úrovni pri zohľadnení existujúcich technických noriem v tejto oblasti. Mali by sa podporovať ďalšie a/alebo doplňujúce iniciatívy vrátane všetkých dotknutých a zainteresovaných strán, pracovnej skupiny článku 29 a EDPS.

| — | Odporúča sa, aby sa pojem „rešpektovanie súkromia už od návrhu systému“ (privacy by design) zahrnul do formátu Spoločenstva pre elektronický lekársky predpis (aj na sémantickej úrovni). Toto by sa malo výslovne uviesť v článku 14 ods. 2 písm. a). EDPS by chcel byť informovaný o ďalších opatreniach prijatých v tomto smere navrhovaným komitologickým postupom a chcel by sa na nich podieľať. |
| --- | --- |

—

Odporúča sa, aby sa pojem „rešpektovanie súkromia už od návrhu systému“ (privacy by design) zahrnul do formátu Spoločenstva pre elektronický lekársky predpis (aj na sémantickej úrovni). Toto by sa malo výslovne uviesť v článku 14 ods. 2 písm. a). EDPS by chcel byť informovaný o ďalších opatreniach prijatých v tomto smere navrhovaným komitologickým postupom a chcel by sa na nich podieľať.

| — | Odporúča sa, aby sa vyjadrovanie v článku 18 konkretizovalo a aby tento článok zahŕňal explicitnejší odkaz na osobitné požiadavky súvisiace s následným používaním údajov týkajúcich sa zdravotného stavu, ako sa uvádza v článku 8 ods. 4 smernice 95/46/ES. |
| --- | --- |

—

Odporúča sa, aby sa vyjadrovanie v článku 18 konkretizovalo a aby tento článok zahŕňal explicitnejší odkaz na osobitné požiadavky súvisiace s následným používaním údajov týkajúcich sa zdravotného stavu, ako sa uvádza v článku 8 ods. 4 smernice 95/46/ES.

V Bruseli 2. decembra 2008

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  KOM(2008) 414 v konečnom znení. Pripomíname, že v rovnakom čase sa prijalo aj doplňujúce oznámenie o rámci Spoločenstva pre uplatňovanie práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti. Keďže oznámenie má však skôr len všeobecný charakter, EDPS sa rozhodol, že sa zameria na navrhovanú smernicu.

1

(2)  Uvedená v pracovnom programe Komisie.

2

(3)  Odporúčanie Komisie z 2. júla 2008 o cezhraničnej interoperabilite systémov elektronických zdravotných záznamov [oznámené pod číslom K(2008) 3282], Ú. v. EÚ L 190, 18.7.2008, s. 37.

3

(4)  Uvedená v pracovnom programe Komisie.

4

(5)  V tomto ohľade je názorným príkladom fakt, že v oznámení spomenutom v poznámke pod čiarou 1 sa neuvádza žiadny odkaz na ochranu súkromia alebo údajov, pričom zámerom tohto oznámenia je stanoviť rámec Spoločenstva pre uplatňovanie práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti.

5

(6)  Pozri vec 158/96, Kohll, Zb. 1998, s. I-1931, bod 34. Okrem iného pozri aj vec C-157/99, Smits a Peerbooms Zb. 2001, s. I-5473 a vec C-385/99, Müller-Fauré a Van Riet, Zb. 2003, s. I-12403.

6

Kohll

Smits a Peerbooms

Müller-Fauré a Van Riet

(7)  Pozri ESĽP 17. júl 2008, I/Fínsko (žiadosť č. 20511/03), odsek 38.

7

I/Fínsko

(8)  Pozri pracovná skupina článku 29, pracovný dokument o spracovaní osobných údajov súvisiacich so zdravotným stavom v elektronických zdravotných záznamoch (EZZ), február 2007, WP 131, odsek II.2. Pozri tiež všeobecný význam výrazu „osobné údaje“: Pracovná skupina článku 29, stanovisko 4/2007 k pojmu „osobné údaje“, WP 136.

8

(9)  Rada Európy, odporúčanie č. R(97)5 o ochrane lekárskych údajov.

9

(10)  ISO 27799:2008 „Zdravotnícka informatika. Riadenie informačnej bezpečnosti v zdravotníctve s využitím ISO/IEC 27002“.

10

(11)  Pozri ESĽP 17. júl 2008, I/Fínsko (žiadosť č. 20511/03), odsek 38.

11

I/Fínsko

(12)  Správa EVP o elektronickom zdravotníctve, Smerom k založeniu európskeho výskumného priestoru v oblasti elektronického zdravotníctva, Európska komisia, Informačná spoločnosť a médiá, marec 2007, http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/docs/policy/ehealth-era-full-report.pdf

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy, Ú. v. ES L 13, 19.1.2000, s. 12 – 20.

13

(14)  EDPS a výskum a technický rozvoj EÚ, strategický dokument, EDPS, apríl 2008, http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/PolicyP/08-04-28_PP_RTD_EN.pdf

14

(15)  Odporúčanie Komisie z 2. júla 2008 o cezhraničnej interoperabilite systémov elektronických zdravotných záznamov [oznámené pod číslom K(2008) 3282], Ú. v. EÚ L 190, 18.7.2008, s. 37.

15

(16)  Pozri aj odôvodnenie 34 smernice 95/46. K tejto téme pozri tiež stanovisko pracovnej skupiny článku 29 o elektronických zdravotných záznamoch, uvedené v poznámke 8 na str. 16.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 295, 7.12.2007, s. 1.

17

---

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/28

---

Druhé stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k preskúmaniu smernice 2002/58/ES týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách)

2009/C 128/04

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

Kontext

| 1. | Európska komisia prijala 13. novembra 2007 návrh, ktorým sa okrem iného mení smernica o súkromí a elektronických komunikáciách, zvyčajne nazývaná smernica o elektronickom súkromí (1) (ďalej len „návrh“ alebo „návrh Komisie“). EDPS prijal 10. apríla 2008 stanovisko k návrhu Komisie, v ktorom odporúčal zlepšenia návrhu s cieľom pomôcť zabezpečiť, aby navrhované zmeny vyústili do čo najlepšej ochrany súkromia a osobných údajov jednotlivcov (ďalej len „prvé stanovisko EDPS“) (2). |
| --- | --- |

1.

Európska komisia prijala 13. novembra 2007 návrh, ktorým sa okrem iného mení smernica o súkromí a elektronických komunikáciách, zvyčajne nazývaná smernica o elektronickom súkromí (1) (ďalej len „návrh“ alebo „návrh Komisie“). EDPS prijal 10. apríla 2008 stanovisko k návrhu Komisie, v ktorom odporúčal zlepšenia návrhu s cieľom pomôcť zabezpečiť, aby navrhované zmeny vyústili do čo najlepšej ochrany súkromia a osobných údajov jednotlivcov (ďalej len „prvé stanovisko EDPS“) (2).

| 2. | EDPS privítal návrh Komisie, aby sa vytvoril systém povinného oznamovania narušenia bezpečnosti, ktorý by od spoločností vyžadoval, aby oznamovali jednotlivcom prípady, keď boli ich osobné údaje ohrozené. Okrem toho ocenil nové ustanovenie, ktoré umožňuje právnickým osobám (napr. spotrebiteľským združeniam a poskytovateľom internetového pripojenia) podať návrh na začatie súdneho konania, čím sa dopĺňajú existujúce nástroje na boj proti spamu. |
| --- | --- |

2.

EDPS privítal návrh Komisie, aby sa vytvoril systém povinného oznamovania narušenia bezpečnosti, ktorý by od spoločností vyžadoval, aby oznamovali jednotlivcom prípady, keď boli ich osobné údaje ohrozené. Okrem toho ocenil nové ustanovenie, ktoré umožňuje právnickým osobám (napr. spotrebiteľským združeniam a poskytovateľom internetového pripojenia) podať návrh na začatie súdneho konania, čím sa dopĺňajú existujúce nástroje na boj proti spamu.

| 3. | Počas parlamentnej rozpravy, ktorá predchádzala prvému čítaniu v Parlamente, vydal EDPS ďalšie rady v podobe pripomienok k vybraným otázkam, ktoré vyvstali v správach vypracovaných výbormi Európskeho parlamentu zodpovednými za preskúmanie smernice o univerzálnej službe (3) a smernice o elektronickom súkromí (ďalej len „pripomienky“) (4). Pripomienky sa týkali najmä otázok súvisiacich so spracúvaním prevádzkových dát a ochranou práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

3.

Počas parlamentnej rozpravy, ktorá predchádzala prvému čítaniu v Parlamente, vydal EDPS ďalšie rady v podobe pripomienok k vybraným otázkam, ktoré vyvstali v správach vypracovaných výbormi Európskeho parlamentu zodpovednými za preskúmanie smernice o univerzálnej službe (3) a smernice o elektronickom súkromí (ďalej len „pripomienky“) (4). Pripomienky sa týkali najmä otázok súvisiacich so spracúvaním prevádzkových dát a ochranou práv duševného vlastníctva.

| 4. | Európsky parlament (ďalej len „EP“) prijal 24. septembra 2008 legislatívne uznesenie k smernici o elektronickom súkromí (Ďalej len „prvé čítanie“) (5). EDPS zaujal kladné stanovisko k viacerým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom, ktoré boli prijaté na základe uvedeného stanoviska EDPS a pripomienok. Medzi významné zmeny patrilo začlenenie poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti (t. j. spoločnosti s prevádzkou na internete) do rozsahu pôsobnosti povinnosti upozorňovať na narušenia bezpečnosti. EDPS privítal aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý umožňuje právnickým a fyzickým osobám podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí (nielen vo veci porušenia ustanovení o spame, ako sa povodne uvádzalo v návrhu Komisie). Po prvom čítaní v Parlamente Komisia prijala zmenený a doplnený návrh smernice o elektronickom súkromí (ďalej len „zmenený a doplnený návrh“) (6). |
| --- | --- |

4.

Európsky parlament (ďalej len „EP“) prijal 24. septembra 2008 legislatívne uznesenie k smernici o elektronickom súkromí (Ďalej len „prvé čítanie“) (5). EDPS zaujal kladné stanovisko k viacerým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom, ktoré boli prijaté na základe uvedeného stanoviska EDPS a pripomienok. Medzi významné zmeny patrilo začlenenie poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti (t. j. spoločnosti s prevádzkou na internete) do rozsahu pôsobnosti povinnosti upozorňovať na narušenia bezpečnosti. EDPS privítal aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý umožňuje právnickým a fyzickým osobám podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí (nielen vo veci porušenia ustanovení o spame, ako sa povodne uvádzalo v návrhu Komisie). Po prvom čítaní v Parlamente Komisia prijala zmenený a doplnený návrh smernice o elektronickom súkromí (ďalej len „zmenený a doplnený návrh“) (6).

| 5. | Rada 27. novembra 2008 dosiahla politickú dohodu o preskúmaní právnych predpisov tvoriacich telekomunikačný balík vrátane smernice o elektronickom súkromí, ktorá sa zmení na spoločnú pozíciu Rady (ďalej len „spoločná pozícia“) (7). Spoločná pozícia Rady, ktorá môže obsahovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP, sa mu oznámi podľa článku 251 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- |

5.

Rada 27. novembra 2008 dosiahla politickú dohodu o preskúmaní právnych predpisov tvoriacich telekomunikačný balík vrátane smernice o elektronickom súkromí, ktorá sa zmení na spoločnú pozíciu Rady (ďalej len „spoločná pozícia“) (7). Spoločná pozícia Rady, ktorá môže obsahovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP, sa mu oznámi podľa článku 251 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

Celkové stanovisko k pozícii Rady

| 6. | Rada pozmenila podstatné prvky znenia návrhu a neakceptovala veľa pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov EP. Napriek tomu, že spoločná pozícia jednoznačne obsahuje pozitívne prvky, EDPS má obavy o jej celkový obsah, najmä preto, že sa do nej nezapracovali niektoré pozitívne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP, návrhy uvedené v zmenenom a doplnenom návrhu, alebo v stanoviskách EDPS a návrhy európskych orgánov na ochranu údajov vydané prostredníctvom pracovnej skupiny článku 29 (8). |
| --- | --- |

6.

Rada pozmenila podstatné prvky znenia návrhu a neakceptovala veľa pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov EP. Napriek tomu, že spoločná pozícia jednoznačne obsahuje pozitívne prvky, EDPS má obavy o jej celkový obsah, najmä preto, že sa do nej nezapracovali niektoré pozitívne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP, návrhy uvedené v zmenenom a doplnenom návrhu, alebo v stanoviskách EDPS a návrhy európskych orgánov na ochranu údajov vydané prostredníctvom pracovnej skupiny článku 29 (8).

| 7. | Práve naopak, v niekoľkých prípadoch sa ustanovenia zmeneného a doplneného návrhu a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP, ktoré občanom ponúkajú záruky ochrany, vypúšťajú alebo zreteľne oslabujú. V dôsledku toho sa úroveň ochrany poskytovaná jednotlivcom v spoločnej pozícii podstatne znížila. EDPS preto vydáva druhé stanovisko, dúfajúc, že počas legislatívneho procesu súvisiaceho so smernicou o elektronickom súkromí sa prijmú nové pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktorými sa záruky ochrany údajov obnovia. |
| --- | --- |

7.

Práve naopak, v niekoľkých prípadoch sa ustanovenia zmeneného a doplneného návrhu a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP, ktoré občanom ponúkajú záruky ochrany, vypúšťajú alebo zreteľne oslabujú. V dôsledku toho sa úroveň ochrany poskytovaná jednotlivcom v spoločnej pozícii podstatne znížila. EDPS preto vydáva druhé stanovisko, dúfajúc, že počas legislatívneho procesu súvisiaceho so smernicou o elektronickom súkromí sa prijmú nové pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktorými sa záruky ochrany údajov obnovia.

| 8. | Toto druhé stanovisko sa sústreďuje na niekoľko zásadných otázok a neopakuje všetky argumenty uvedené v prvom stanovisku EDPS, ktoré ostávajú naďalej platné. V tomto stanovisku sa hovorí najmä o týchto otázkach:






  — | ustanovenia o oznamovaní narušenia bezpečnosti, |
| --- | --- | --- |

8.

Toto druhé stanovisko sa sústreďuje na niekoľko zásadných otázok a neopakuje všetky argumenty uvedené v prvom stanovisku EDPS, ktoré ostávajú naďalej platné. V tomto stanovisku sa hovorí najmä o týchto otázkach:

—

ustanovenia o oznamovaní narušenia bezpečnosti,

| — | rozsah pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí na súkromné a verejne dostupné súkromné siete, |
| --- | --- |

—

rozsah pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí na súkromné a verejne dostupné súkromné siete,

| — | spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely, |
| --- | --- |

—

spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely,

| — | možnosť právnických osôb podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia smernice o elektronickom súkromí. |
| --- | --- |

—

možnosť právnických osôb podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia smernice o elektronickom súkromí.

| 9. | V stanovisku sa pri riešení uvedených otázok analyzuje spoločná pozícia Rady a porovnáva sa s prvým čítaním Parlamentu a zmeneným a doplneným návrhom Komisie. Stanovisko obsahuje odporúčania zamerané na racionalizáciu ustanovení smernice o elektronickom súkromí a zabezpečenie toho, aby smernica naďalej primeraným spôsobom chránila súkromie a osobné údaje jednotlivcov. |
| --- | --- |

9.

V stanovisku sa pri riešení uvedených otázok analyzuje spoločná pozícia Rady a porovnáva sa s prvým čítaním Parlamentu a zmeneným a doplneným návrhom Komisie. Stanovisko obsahuje odporúčania zamerané na racionalizáciu ustanovení smernice o elektronickom súkromí a zabezpečenie toho, aby smernica naďalej primeraným spôsobom chránila súkromie a osobné údaje jednotlivcov.

II.   USTANOVENIA O OZNAMOVANÍ NARUŠENIA BEZPEČNOSTI

| 10. | EDPS podporuje prijatie mechanizmu oznamovania narušenia bezpečnosti, v rámci ktorého sa orgánom a jednotlivcom bude oznamovať, ak príde k ohrozeniu ich údajov (9). Oznámenia o narušení bezpečnosti môžu pomôcť jednotlivcom pri prijímaní krokov potrebných na zmiernenie možných škôd spôsobených ohrozením. Povinnosť posielať oznámenia o narušeniach bezpečnosti bude navyše nabádať spoločnosti k tomu, aby zvyšovali bezpečnosť údajov a svoju zodpovednosť za osobné údaje, ktoré im boli zverené. |
| --- | --- |

10.

EDPS podporuje prijatie mechanizmu oznamovania narušenia bezpečnosti, v rámci ktorého sa orgánom a jednotlivcom bude oznamovať, ak príde k ohrozeniu ich údajov (9). Oznámenia o narušení bezpečnosti môžu pomôcť jednotlivcom pri prijímaní krokov potrebných na zmiernenie možných škôd spôsobených ohrozením. Povinnosť posielať oznámenia o narušeniach bezpečnosti bude navyše nabádať spoločnosti k tomu, aby zvyšovali bezpečnosť údajov a svoju zodpovednosť za osobné údaje, ktoré im boli zverené.

| 11. | Zmenený a doplnený návrh Komisie, prvé čítanie Parlamentu a spoločná pozícia Rady predstavujú tri rôzne prístupy k zvažovanému oznamovaniu narušenia bezpečnosti. Každý z nich má kladné stránky. EDPS sa však domnieva, že každý z nich možno vylepšiť a navrhuje, aby sa pred zvážením záverečných krokov smerujúcich k prijatiu mechanizmu oznamovania narušenia bezpečnosti zobrali do úvahy odporúčania uvedené nižšie. |
| --- | --- |

11.

Zmenený a doplnený návrh Komisie, prvé čítanie Parlamentu a spoločná pozícia Rady predstavujú tri rôzne prístupy k zvažovanému oznamovaniu narušenia bezpečnosti. Každý z nich má kladné stránky. EDPS sa však domnieva, že každý z nich možno vylepšiť a navrhuje, aby sa pred zvážením záverečných krokov smerujúcich k prijatiu mechanizmu oznamovania narušenia bezpečnosti zobrali do úvahy odporúčania uvedené nižšie.

| 12. | Pri analýze týchto troch mechanizmov oznamovania narušenia bezpečnosti je potrebné zvážiť päť kritických bodov: i) vymedzenie narušenia bezpečnosti; ii) subjekty, na ktoré sa vzťahuje oznamovacia povinnosť (ďalej len „povinné subjekty“); iii) norma, na základe ktorej vzniká oznamovacia povinnosť; iv) určenie subjektu zodpovedného za stanovenie skutočnosti, či narušenie bezpečnosti porušením normy alebo nie a v) príjemcovia oznámenia. |
| --- | --- |

12.

Pri analýze týchto troch mechanizmov oznamovania narušenia bezpečnosti je potrebné zvážiť päť kritických bodov: i) vymedzenie narušenia bezpečnosti; ii) subjekty, na ktoré sa vzťahuje oznamovacia povinnosť (ďalej len „povinné subjekty“); iii) norma, na základe ktorej vzniká oznamovacia povinnosť; iv) určenie subjektu zodpovedného za stanovenie skutočnosti, či narušenie bezpečnosti porušením normy alebo nie a v) príjemcovia oznámenia.

Prehľad prístupu Komisie, Rady a EP

| 13. | Európsky parlament, Komisia a Rada zvolil v súvislosti s oznamovaním narušenia bezpečnosti odlišné prístupy. V prvom čítaní EP sa pôvodný mechanizmus oznamovania narušenia bezpečnosti ustanovený v návrhu Komisie pozmenil (10). V rámci prístupu EP sa oznamovacia povinnosť vzťahuje nielen na poskytovateľov verejne prístupných služieb elektronickej komunikácie, ale aj na poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti (ďalej len „PVSEK“ a „PSIS“). V rámci tohto prístupu by sa navyše všetky prípady porušenia ochrany osobných údajov oznamovali národnému regulačnému orgánu alebo príslušným orgánom (ďalej spolu len „orgány“). Ak by orgány určili, že narušenie je závažné, žiadali by od PVSEK a PSIS, aby narušenie bezodkladne oznámili dotknutej osobe. V prípade narušení, ktoré predstavujú bezprostredné a priame nebezpečenstvo, by ich PVSEK a PSIS oznamovali jednotlivcom predtým, než ich oznámia orgánom a nečakali by na regulačné rozhodnutie. Na subjekty, ktoré sú schopné preukázať, že „uplatňujú vhodné technické ochranné opatrenia“, ktoré zabezpečia nečitateľnosť údajov pre kohokoľvek, kto nie je oprávnený k nim pristupovať, sa vzťahuje výnimka z povinnosti oznamovať narušenia spotrebiteľom. |
| --- | --- |

13.

Európsky parlament, Komisia a Rada zvolil v súvislosti s oznamovaním narušenia bezpečnosti odlišné prístupy. V prvom čítaní EP sa pôvodný mechanizmus oznamovania narušenia bezpečnosti ustanovený v návrhu Komisie pozmenil (10). V rámci prístupu EP sa oznamovacia povinnosť vzťahuje nielen na poskytovateľov verejne prístupných služieb elektronickej komunikácie, ale aj na poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti (ďalej len „PVSEK“ a „PSIS“). V rámci tohto prístupu by sa navyše všetky prípady porušenia ochrany osobných údajov oznamovali národnému regulačnému orgánu alebo príslušným orgánom (ďalej spolu len „orgány“). Ak by orgány určili, že narušenie je závažné, žiadali by od PVSEK a PSIS, aby narušenie bezodkladne oznámili dotknutej osobe. V prípade narušení, ktoré predstavujú bezprostredné a priame nebezpečenstvo, by ich PVSEK a PSIS oznamovali jednotlivcom predtým, než ich oznámia orgánom a nečakali by na regulačné rozhodnutie. Na subjekty, ktoré sú schopné preukázať, že „uplatňujú vhodné technické ochranné opatrenia“, ktoré zabezpečia nečitateľnosť údajov pre kohokoľvek, kto nie je oprávnený k nim pristupovať, sa vzťahuje výnimka z povinnosti oznamovať narušenia spotrebiteľom.

| 14. | V rámci prístupu Rady sa narušenia musia tiež oznamovať účastníkom i orgánom, avšak len v prípadoch, keď narušenie považuje za vážne riziko pre súkromie účastníka (t. j. krádež totožnosti alebo podvod s osobnými údajmi, fyzická ujma, závažné poníženie alebo poškodenie dobrého mena) povinný subjekt. |
| --- | --- |

14.

V rámci prístupu Rady sa narušenia musia tiež oznamovať účastníkom i orgánom, avšak len v prípadoch, keď narušenie považuje za vážne riziko pre súkromie účastníka (t. j. krádež totožnosti alebo podvod s osobnými údajmi, fyzická ujma, závažné poníženie alebo poškodenie dobrého mena) povinný subjekt.

| 15. | V zmenenom a doplnenom návrhu Komisie sa ponechala povinnosť oznamovať všetky narušenia orgánom, ktorú ustanovil EP. Na rozdiel od prístupu EP však zmenený a doplnený návrh obsahuje výnimku z oznamovacej povinnosti týkajúcej sa dotknutých jednotlivcov, ak PVSEK pred príslušným orgánom preukáže, že i) v dôsledku narušenia bezpečnosti s „dostatočnou pravdepodobnosťou“ nevznikne žiadna škoda (napr. hospodárska, sociálna alebo krádež totožnosti) alebo, že ii) na údaje dotknuté narušením bezpečnosti sa použili „vhodné technické ochranné opatrenia“. V súvislosti s jednotlivými oznámeniami sa teda v rámci prístupu Komisie používa analýza škôd. |
| --- | --- |

15.

V zmenenom a doplnenom návrhu Komisie sa ponechala povinnosť oznamovať všetky narušenia orgánom, ktorú ustanovil EP. Na rozdiel od prístupu EP však zmenený a doplnený návrh obsahuje výnimku z oznamovacej povinnosti týkajúcej sa dotknutých jednotlivcov, ak PVSEK pred príslušným orgánom preukáže, že i) v dôsledku narušenia bezpečnosti s „dostatočnou pravdepodobnosťou“ nevznikne žiadna škoda (napr. hospodárska, sociálna alebo krádež totožnosti) alebo, že ii) na údaje dotknuté narušením bezpečnosti sa použili „vhodné technické ochranné opatrenia“. V súvislosti s jednotlivými oznámeniami sa teda v rámci prístupu Komisie používa analýza škôd.

| 16. | Je dôležité všimnúť si, že v rámci prístupu EP (11) a Komisie sú v konečnom dôsledku za rozhodnutie o závažnosti narušenia bezpečnosti alebo pravdepodobnosti, s akou môže spôsobiť škody, zodpovedné orgány. V rámci prístupu Rady sa rozhodnutie ponecháva na povinných subjektoch. |
| --- | --- |

16.

Je dôležité všimnúť si, že v rámci prístupu EP (11) a Komisie sú v konečnom dôsledku za rozhodnutie o závažnosti narušenia bezpečnosti alebo pravdepodobnosti, s akou môže spôsobiť škody, zodpovedné orgány. V rámci prístupu Rady sa rozhodnutie ponecháva na povinných subjektoch.

| 17. | Prístup Rady i Komisie sa týka len PVSEK a netýka sa, ako v prípade EP, PSIS. |
| --- | --- |

17.

Prístup Rady i Komisie sa týka len PVSEK a netýka sa, ako v prípade EP, PSIS.

Vymedzenie narušenia bezpečnosti

| 18. | EDPS s potešením konštatuje, že všetky tri legislatívne návrhy obsahujú rovnaké vymedzenie narušenia bezpečnosti: „porušenie bezpečnosti, ktoré má za následok náhodné, ako aj nezákonné zničenie, stratu, zmenu alebo nedovolené zverejnenie osobných údajov, ktoré sa prenášajú, ukladajú alebo inak spracúvajú [...] ako aj umožnenie prístupu k takýmto údajom“ (12). |
| --- | --- |

18.

EDPS s potešením konštatuje, že všetky tri legislatívne návrhy obsahujú rovnaké vymedzenie narušenia bezpečnosti: „porušenie bezpečnosti, ktoré má za následok náhodné, ako aj nezákonné zničenie, stratu, zmenu alebo nedovolené zverejnenie osobných údajov, ktoré sa prenášajú, ukladajú alebo inak spracúvajú [...] ako aj umožnenie prístupu k takýmto údajom“ (12).

| 19. | Ako sa uvádza nižšie, toto vymedzenie je vítané, pretože je dostatočne široké na to, aby obsiahlo väčšinu relevantných situácií, v ktorých by mohlo byť potrebné oznamovať prípady narušenia bezpečnosti. |
| --- | --- |

19.

Ako sa uvádza nižšie, toto vymedzenie je vítané, pretože je dostatočne široké na to, aby obsiahlo väčšinu relevantných situácií, v ktorých by mohlo byť potrebné oznamovať prípady narušenia bezpečnosti.

| 20. | Po prvé, vymedzenie zahŕňa prípady, keď tretia strana nedovolene pristúpi k údajom, ako napríklad v prípade napadnutia servera, ktorý obsahuje osobné údaje, a získania takýchto údajov. |
| --- | --- |

20.

Po prvé, vymedzenie zahŕňa prípady, keď tretia strana nedovolene pristúpi k údajom, ako napríklad v prípade napadnutia servera, ktorý obsahuje osobné údaje, a získania takýchto údajov.

| 21. | Po druhé, toto vymedzenie by zahŕňalo aj situácie, keď došlo k strate alebo zverejneniu osobných údajov, zatiaľ čo nedovolený prístup sa ešte len musí preukázať. Zahŕňalo by to situácie, keď príde k strate osobných údajov (uložených napr. na nosiči CD-ROM, USB disku alebo iných prenosných zariadeniach) alebo ich zverejneniu oprávnenými používateľmi (údaje o zamestnancoch, ktoré sa nechcene a dočasne sprístupnili prostredníctvom internetu). Pretože často nebudú k dispozícii dôkazy o tom, že k takýmto údajom môže prípadne nemôže v budúcnosti pristupovať tretia strana alebo že ich môže alebo nemôže používať, zdá sa byť vhodné, aby sa takéto prípady začlenili do rozsahu pôsobnosti vymedzenia. EDPS preto odporúča zachovanie tohto vymedzenia. EDPS takisto odporúča, aby sa do článku 2 smernice o elektronickom súkromí začlenilo vymedzenie narušenia bezpečnosti, pretože by sa tým dosiahla väčšia konzistentnosť celkovej štruktúry smernice a zabezpečila by sa lepšia zrozumiteľnosť. |
| --- | --- |

21.

Po druhé, toto vymedzenie by zahŕňalo aj situácie, keď došlo k strate alebo zverejneniu osobných údajov, zatiaľ čo nedovolený prístup sa ešte len musí preukázať. Zahŕňalo by to situácie, keď príde k strate osobných údajov (uložených napr. na nosiči CD-ROM, USB disku alebo iných prenosných zariadeniach) alebo ich zverejneniu oprávnenými používateľmi (údaje o zamestnancoch, ktoré sa nechcene a dočasne sprístupnili prostredníctvom internetu). Pretože často nebudú k dispozícii dôkazy o tom, že k takýmto údajom môže prípadne nemôže v budúcnosti pristupovať tretia strana alebo že ich môže alebo nemôže používať, zdá sa byť vhodné, aby sa takéto prípady začlenili do rozsahu pôsobnosti vymedzenia. EDPS preto odporúča zachovanie tohto vymedzenia. EDPS takisto odporúča, aby sa do článku 2 smernice o elektronickom súkromí začlenilo vymedzenie narušenia bezpečnosti, pretože by sa tým dosiahla väčšia konzistentnosť celkovej štruktúry smernice a zabezpečila by sa lepšia zrozumiteľnosť.

Subjekty, na ktoré by sa mala vzťahovať oznamovacia povinnosť

| 22. | V rámci návrhu EP majú oznamovaciu povinnosť PVSEK aj PSIS. V rámci mechanizmov, ktoré navrhujú Rada a Komisia, však majú povinnosť informovať jednotlivcov o narušeniach bezpečnosti, ktoré majú za následok ohrozenie osobných údajov, iba PVSEK, ako napríklad telekomunikačné spoločnosti a poskytovatelia prístupu k internetu. Ostatné odvetvia, ako napríklad on-line banky, on-line maloobchodní predajcovia, on-line poskytovatelia zdravotnej starostlivosti a iné nie sú touto povinnosťou viazané. Z dôvodov uvedených nižšie sa EDPS domnieva, že z hľadiska verejného poriadku je kritické zabezpečiť, aby sa požiadavka na oznamovanie vzťahovala aj na služby informačnej spoločnosti, medzi ktoré patria aj on-line podniky, on-line banky, on-line poskytovatelia zdravotnej starostlivosti atď. |
| --- | --- |

22.

V rámci návrhu EP majú oznamovaciu povinnosť PVSEK aj PSIS. V rámci mechanizmov, ktoré navrhujú Rada a Komisia, však majú povinnosť informovať jednotlivcov o narušeniach bezpečnosti, ktoré majú za následok ohrozenie osobných údajov, iba PVSEK, ako napríklad telekomunikačné spoločnosti a poskytovatelia prístupu k internetu. Ostatné odvetvia, ako napríklad on-line banky, on-line maloobchodní predajcovia, on-line poskytovatelia zdravotnej starostlivosti a iné nie sú touto povinnosťou viazané. Z dôvodov uvedených nižšie sa EDPS domnieva, že z hľadiska verejného poriadku je kritické zabezpečiť, aby sa požiadavka na oznamovanie vzťahovala aj na služby informačnej spoločnosti, medzi ktoré patria aj on-line podniky, on-line banky, on-line poskytovatelia zdravotnej starostlivosti atď.

| 23. | Po prvé, EDPS poznamenáva, že hoci v prípade telekomunikačných spoločností ide určite o subjekty, ktoré sú cieľom pokusov o tie druhy narušenia bezpečnosti, ktoré si vyžadujú splnenie oznamovacej povinnosti, to isté platí aj pre iné druhy spoločností/poskytovateľov. Pravdepodobnosť, že sa on-line maloobchodní predajcovia, on-line banky, alebo on-line lekárne stanú terčom pokusov o narušenie bezpečnosti, je rovnaká ako v prípade telekomunikačných spoločností, ak nie väčšia. Po zvážení rizikovosti sa preto nemožno prikloniť na stranu obmedzenia rozsahu pôsobnosti povinnosti oznamovať narušenia bezpečnosti na PVSEK. Potrebu širšieho prístupu dosvedčujú skúsenosti iných krajín. Napríklad v Spojených štátoch takmer všetky štáty (v súčasnosti viac ako 40) prijali zákony o oznamovaní narušení bezpečnosti, ktoré majú širší rozsah uplatniteľnosti a vzťahujú sa nielen na PVSEK, ale na všetky subjekty, ktoré majú v držbe požadované osobné údaje. |
| --- | --- |

23.

Po prvé, EDPS poznamenáva, že hoci v prípade telekomunikačných spoločností ide určite o subjekty, ktoré sú cieľom pokusov o tie druhy narušenia bezpečnosti, ktoré si vyžadujú splnenie oznamovacej povinnosti, to isté platí aj pre iné druhy spoločností/poskytovateľov. Pravdepodobnosť, že sa on-line maloobchodní predajcovia, on-line banky, alebo on-line lekárne stanú terčom pokusov o narušenie bezpečnosti, je rovnaká ako v prípade telekomunikačných spoločností, ak nie väčšia. Po zvážení rizikovosti sa preto nemožno prikloniť na stranu obmedzenia rozsahu pôsobnosti povinnosti oznamovať narušenia bezpečnosti na PVSEK. Potrebu širšieho prístupu dosvedčujú skúsenosti iných krajín. Napríklad v Spojených štátoch takmer všetky štáty (v súčasnosti viac ako 40) prijali zákony o oznamovaní narušení bezpečnosti, ktoré majú širší rozsah uplatniteľnosti a vzťahujú sa nielen na PVSEK, ale na všetky subjekty, ktoré majú v držbe požadované osobné údaje.

| 24. | Po druhé, i keď porušenie ochrany tých druhov osobných údajov, ktoré pravidelne spracúvajú PVSEK, jednoznačne môže mať vplyv na súkromie jednotlivca, to isté platí, ak nie v ešte väčšej miere, pre tie druhy osobných informácií, ktoré spracúvajú PSIS. Je isté, že banky a iné finančné inštitúcie môžu mať v držbe veľmi dôverné informácie (napr. údaje o bankovom účte), ktorých zverejnenie by mohlo umožniť ich využitie na krádež totožnosti. Zverejnenie veľmi citlivých informácií súvisiacich so zdravotným stavom zo strany on-line zdravotníckych služieb by takisto mohlo spôsobiť jednotlivcom obzvlášť veľké škody. Preto si aj takéto druhy osobných údajov, ktoré môžu byť ohrozené, vyžadujú širšie uplatňovanie povinnosti oznamovať narušenia bezpečnosti, zahŕňajúce aspoň PSIS. |
| --- | --- |

24.

Po druhé, i keď porušenie ochrany tých druhov osobných údajov, ktoré pravidelne spracúvajú PVSEK, jednoznačne môže mať vplyv na súkromie jednotlivca, to isté platí, ak nie v ešte väčšej miere, pre tie druhy osobných informácií, ktoré spracúvajú PSIS. Je isté, že banky a iné finančné inštitúcie môžu mať v držbe veľmi dôverné informácie (napr. údaje o bankovom účte), ktorých zverejnenie by mohlo umožniť ich využitie na krádež totožnosti. Zverejnenie veľmi citlivých informácií súvisiacich so zdravotným stavom zo strany on-line zdravotníckych služieb by takisto mohlo spôsobiť jednotlivcom obzvlášť veľké škody. Preto si aj takéto druhy osobných údajov, ktoré môžu byť ohrozené, vyžadujú širšie uplatňovanie povinnosti oznamovať narušenia bezpečnosti, zahŕňajúce aspoň PSIS.

| 25. | Voči rozšíreniu rozsahu pôsobnosti príslušného článku, t. j. voči rozsahu subjektov, ktorých sa oznamovacia povinnosť má týkať, boli vznesené isté pripomienky právneho charakteru. Ako prekážka uplatňovania oznamovacej povinnosti aj na PSIS sa poukazovalo najmä na skutočnosť, že celkový rozsah pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí sa týka len PVSEK. |
| --- | --- |

25.

Voči rozšíreniu rozsahu pôsobnosti príslušného článku, t. j. voči rozsahu subjektov, ktorých sa oznamovacia povinnosť má týkať, boli vznesené isté pripomienky právneho charakteru. Ako prekážka uplatňovania oznamovacej povinnosti aj na PSIS sa poukazovalo najmä na skutočnosť, že celkový rozsah pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí sa týka len PVSEK.

| 26. | EDPS by v tomto kontexte chcel pripomenúť, že: i) začleneniu iných subjektov než PVSEK do rozsahu pôsobnosti niektorých ustanovení smernice nebráni žiadna právna prekážka. Zákonodarca Spoločenstva má v tomto ohľade voľnú ruku. ii) v súčasnej smernici o elektronickom súkromí existujú precedensy uplatňovania na subjekty iné ako PVSEK. |
| --- | --- |

26.

EDPS by v tomto kontexte chcel pripomenúť, že: i) začleneniu iných subjektov než PVSEK do rozsahu pôsobnosti niektorých ustanovení smernice nebráni žiadna právna prekážka. Zákonodarca Spoločenstva má v tomto ohľade voľnú ruku. ii) v súčasnej smernici o elektronickom súkromí existujú precedensy uplatňovania na subjekty iné ako PVSEK.

| 27. | Napríklad článok 13 sa nevzťahuje len na PVSEK, ale na všetky spoločnosti, ktoré zasielajú nevyžiadané správy, a vyžaduje na ich zasielanie predchádzajúci súhlas. Článok 5 ods. 3 smernice o elektronickom súkromí, ktorý okrem iného zakazuje ukladanie informácií ako sú cookies na koncovom zariadení používateľa, je navyše záväzný nielen pre PVSEK, ale pre každého, kto sa usiluje ukladať informácie na koncové zariadenia jednotlivcov, alebo získať prístup k informáciám uloženým na takýchto zariadeniach. Komisia okrem toho v súčasnom legislatívnom procese dokonca navrhuje, aby sa pôsobnosť článku 5 ods. 3 rozšírila z šírenia podobných technológií (cookies/spyware) prostredníctvom elektronických komunikačných systémov aj na všetky ostatné možné metódy (šírenie prostredníctvom sťahovania z internetu alebo externých médií na ukladanie údajov, ako je napr. CD-ROM, USB kľúč, mechaniky bez pohyblivých médií atď.). Všetky tieto prvky sú vítané a mali by sa ponechať, predstavujú však tiež relevantné precedensy pre diskusiu o rozsahu pôsobnosti. |
| --- | --- |

27.

Napríklad článok 13 sa nevzťahuje len na PVSEK, ale na všetky spoločnosti, ktoré zasielajú nevyžiadané správy, a vyžaduje na ich zasielanie predchádzajúci súhlas. Článok 5 ods. 3 smernice o elektronickom súkromí, ktorý okrem iného zakazuje ukladanie informácií ako sú cookies na koncovom zariadení používateľa, je navyše záväzný nielen pre PVSEK, ale pre každého, kto sa usiluje ukladať informácie na koncové zariadenia jednotlivcov, alebo získať prístup k informáciám uloženým na takýchto zariadeniach. Komisia okrem toho v súčasnom legislatívnom procese dokonca navrhuje, aby sa pôsobnosť článku 5 ods. 3 rozšírila z šírenia podobných technológií (cookies/spyware) prostredníctvom elektronických komunikačných systémov aj na všetky ostatné možné metódy (šírenie prostredníctvom sťahovania z internetu alebo externých médií na ukladanie údajov, ako je napr. CD-ROM, USB kľúč, mechaniky bez pohyblivých médií atď.). Všetky tieto prvky sú vítané a mali by sa ponechať, predstavujú však tiež relevantné precedensy pre diskusiu o rozsahu pôsobnosti.

| 28. | Okrem toho Komisia a EP a pravdepodobne aj Rada navrhujú v súčasnom legislatívnom procese nový článok 6 ods. 6a, ktorý sa vzťahuje na iné subjekty ako PVSEK a o ktorom sa pojednáva nižšie. |
| --- | --- |

28.

Okrem toho Komisia a EP a pravdepodobne aj Rada navrhujú v súčasnom legislatívnom procese nový článok 6 ods. 6a, ktorý sa vzťahuje na iné subjekty ako PVSEK a o ktorom sa pojednáva nižšie.

| 29. | Nakoniec, prihliadajúc na celkové pozitíva vyplývajúce z povinnosti oznamovať narušenia bezpečnosti, je veľmi pravdepodobné, že občania budú očakávať tieto výhody nielen v prípade ohrozenia ich údajov zo strany PVSEK, ale aj zo strany PSIS. Očakávania občanov nemusia byť naplnené napríklad, ak sa im neoznámi, že ich on-line banka stratí stratila údaje o ich účte. |
| --- | --- |

29.

Nakoniec, prihliadajúc na celkové pozitíva vyplývajúce z povinnosti oznamovať narušenia bezpečnosti, je veľmi pravdepodobné, že občania budú očakávať tieto výhody nielen v prípade ohrozenia ich údajov zo strany PVSEK, ale aj zo strany PSIS. Očakávania občanov nemusia byť naplnené napríklad, ak sa im neoznámi, že ich on-line banka stratí stratila údaje o ich účte.

| 30. | Záverom EDPS je presvedčenie, že úplné výhody oznamovania narušení bezpečnosti sa dosiahnu, iba ak rozsah pôsobnosti bude ako povinné subjekty zahŕňať PVSEK aj PSIS. |
| --- | --- |

30.

Záverom EDPS je presvedčenie, že úplné výhody oznamovania narušení bezpečnosti sa dosiahnu, iba ak rozsah pôsobnosti bude ako povinné subjekty zahŕňať PVSEK aj PSIS.

Norma, na základe ktorej vzniká oznamovacia povinnosť

| 31. | Pokiaľ ide o podnet, na základe ktorého vzniká oznamovacia povinnosť, a ako sa podrobnejšie uvádza nižšie, ESDP sa domnieva, že norma uvedená v zmenenom a doplnenom návrhu slovami „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ je najvhodnejšou spomedzi troch navrhovaných noriem. Je však potrebné zabezpečiť, aby „poškodenie“ bol vymedzené dostatočne široko a vzťahovalo sa na všetky relevantné prípady negatívneho vplyvu na súkromie alebo iné legitímne záujmy jednotlivcov. Inak by bolo vhodnejšie vytvoriť novú normu, podľa ktorej by oznamovacia povinnosť vznikla „ak je dostatočne pravdepodobné, že narušenie bude mať na jednotlivcov negatívny vplyv“. |
| --- | --- |

31.

Pokiaľ ide o podnet, na základe ktorého vzniká oznamovacia povinnosť, a ako sa podrobnejšie uvádza nižšie, ESDP sa domnieva, že norma uvedená v zmenenom a doplnenom návrhu slovami „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ je najvhodnejšou spomedzi troch navrhovaných noriem. Je však potrebné zabezpečiť, aby „poškodenie“ bol vymedzené dostatočne široko a vzťahovalo sa na všetky relevantné prípady negatívneho vplyvu na súkromie alebo iné legitímne záujmy jednotlivcov. Inak by bolo vhodnejšie vytvoriť novú normu, podľa ktorej by oznamovacia povinnosť vznikla „ak je dostatočne pravdepodobné, že narušenie bude mať na jednotlivcov negatívny vplyv“.

| 32. | Ako sa načrtlo v predchádzajúcom oddiele, podmienky, za ktorých sa musí jednotlivcom poslať oznámenie (ďalej len „podmienky vzniku oznamovacej povinnosti“ alebo „norma“) sú v prístupoch EP, Komisie a Rady odlišné. Je zrejmé, že množstvo oznamov, ktoré budú jednotlivci dostávať, bude závisieť najmä od nastavenia podmienok vzniku oznamovacej povinnosti alebo normy. |
| --- | --- |

32.

Ako sa načrtlo v predchádzajúcom oddiele, podmienky, za ktorých sa musí jednotlivcom poslať oznámenie (ďalej len „podmienky vzniku oznamovacej povinnosti“ alebo „norma“) sú v prístupoch EP, Komisie a Rady odlišné. Je zrejmé, že množstvo oznamov, ktoré budú jednotlivci dostávať, bude závisieť najmä od nastavenia podmienok vzniku oznamovacej povinnosti alebo normy.

| 33. | V rámci mechanizmov Rady a Komisie sa musí oznámenie poslať, ak narušenie predstavuje „vážne riziko pre súkromie účastníka“ (Rada) a ak „je dostatočne pravdepodobné, že v dôsledku narušenia dôjde k poškodeniu záujmov spotrebiteľov“ (Komisia). V rámci mechanizmu EP je podmienkou vzniku oznamovacej povinnosti „závažnosť narušenia“ (t. j. oznámenie jednotlivcom sa vyžaduje, ak sa narušenie posúdi ako „závažné“). Oznámenie nie je v prípade nižšej dôležitosti narušenia potrebné (13). |
| --- | --- |

33.

V rámci mechanizmov Rady a Komisie sa musí oznámenie poslať, ak narušenie predstavuje „vážne riziko pre súkromie účastníka“ (Rada) a ak „je dostatočne pravdepodobné, že v dôsledku narušenia dôjde k poškodeniu záujmov spotrebiteľov“ (Komisia). V rámci mechanizmu EP je podmienkou vzniku oznamovacej povinnosti „závažnosť narušenia“ (t. j. oznámenie jednotlivcom sa vyžaduje, ak sa narušenie posúdi ako „závažné“). Oznámenie nie je v prípade nižšej dôležitosti narušenia potrebné (13).

| 34. | EDPS rozumie, že ak došlo k ohrozeniu osobných údajov, možno argumentovať, že jednotlivci, ktorým dotknuté údaje patria, majú nárok byť za každých okolností oboznámení o tom, že takýto prípad nastal. Nie je však vôbec na škodu zvážiť, či ide o vhodné riešenie vzhľadom na iné záujmy a okolnosti. |
| --- | --- |

34.

EDPS rozumie, že ak došlo k ohrozeniu osobných údajov, možno argumentovať, že jednotlivci, ktorým dotknuté údaje patria, majú nárok byť za každých okolností oboznámení o tom, že takýto prípad nastal. Nie je však vôbec na škodu zvážiť, či ide o vhodné riešenie vzhľadom na iné záujmy a okolnosti.

| 35. | Jedným z argumentov je, že povinnosť posielať oznámenia pri každom ohrození osobných údajov, inými slovami bez akýchkoľvek obmedzení, môže viesť k nadmernému zasielaniu takýchto oznamov a „únave“ z nich, čo by mohlo otupiť citlivosť ich vnímania. Ako sa uvádza nižšie, EDPS na tento argument starostlivo prihliada; zároveň však chce zdôrazniť svoje obavy súvisiace s tým, že nadmerné zasielanie oznamov môže byť ukazovateľom rozsiahleho zlyhania bezpečnostných postupov súvisiacich s informáciami. |
| --- | --- |

35.

Jedným z argumentov je, že povinnosť posielať oznámenia pri každom ohrození osobných údajov, inými slovami bez akýchkoľvek obmedzení, môže viesť k nadmernému zasielaniu takýchto oznamov a „únave“ z nich, čo by mohlo otupiť citlivosť ich vnímania. Ako sa uvádza nižšie, EDPS na tento argument starostlivo prihliada; zároveň však chce zdôrazniť svoje obavy súvisiace s tým, že nadmerné zasielanie oznamov môže byť ukazovateľom rozsiahleho zlyhania bezpečnostných postupov súvisiacich s informáciami.

| 36. | Ako bolo uvedené, EDPS vníma potenciálne negatívne dôsledky nadmerného zasielania oznamov a chcel by pomôcť zabezpečiť, aby sa prijatím právneho rámca pre oznamovanie narušení bezpečnosti takýmto dôsledkom predišlo. Ak by jednotlivci dostávali oznámenia o narušení bezpečnosti často, dokonca aj v situáciách bez negatívnych následkov, škôd alebo núdze, mohol by sa podkopať jeden z kľúčových cieľov zasielania oznamov, pretože jednotlivci by možno tieto oznamy paradoxne ignorovali v prípadoch, keď by skutočne mali prijať opatrenia na svoju ochranu. Vyváženosť je teda pri zasielaní zmysluplných oznámení dôležitá, pretože keby jednotlivci na oznámenia nereagovali, účinnosť oznamovacieho mechanizmu by sa radikálne znížila. |
| --- | --- |

36.

Ako bolo uvedené, EDPS vníma potenciálne negatívne dôsledky nadmerného zasielania oznamov a chcel by pomôcť zabezpečiť, aby sa prijatím právneho rámca pre oznamovanie narušení bezpečnosti takýmto dôsledkom predišlo. Ak by jednotlivci dostávali oznámenia o narušení bezpečnosti často, dokonca aj v situáciách bez negatívnych následkov, škôd alebo núdze, mohol by sa podkopať jeden z kľúčových cieľov zasielania oznamov, pretože jednotlivci by možno tieto oznamy paradoxne ignorovali v prípadoch, keď by skutočne mali prijať opatrenia na svoju ochranu. Vyváženosť je teda pri zasielaní zmysluplných oznámení dôležitá, pretože keby jednotlivci na oznámenia nereagovali, účinnosť oznamovacieho mechanizmu by sa radikálne znížila.

| 37. | Pri prijímaní vhodnej normy, ktorá nespôsobí nadmerné zasielanie oznamov, sa okrem zváženia podmienok vzniku oznamovacej povinnosti musia zohľadniť aj ostatné faktory, najmä vymedzenie narušenia bezpečnosti a informácie, na ktoré sa má oznamovacia povinnosť vzťahovať. EDPS v tomto ohľade poznamenáva, že v rámci uvedených troch navrhovaných prístupov môže byť vzhľadom na široké vymedzenie narušenia bezpečnosti uvedené vyššie objem oznámení vysoký. Obavy súvisiace s nadmerným zasielaním oznámení prehlbuje skutočnosť, že vymedzenie narušenia bezpečnosti sa vzťahuje na všetky druhy osobných údajov. Napriek tomu, že v porovnaní s prístupmi uplatňovanými napr. v USA, kde sa požiadavky sústreďujú na citlivosť informácií, považuje EDPS uvedený prístup (neobmedzovanie osobných údajov podliehajúcich oznamovacej povinnosti podľa ich druhu) za správny, ide o a faktor, ktorý je nutné zohľadniť. |
| --- | --- |

37.

Pri prijímaní vhodnej normy, ktorá nespôsobí nadmerné zasielanie oznamov, sa okrem zváženia podmienok vzniku oznamovacej povinnosti musia zohľadniť aj ostatné faktory, najmä vymedzenie narušenia bezpečnosti a informácie, na ktoré sa má oznamovacia povinnosť vzťahovať. EDPS v tomto ohľade poznamenáva, že v rámci uvedených troch navrhovaných prístupov môže byť vzhľadom na široké vymedzenie narušenia bezpečnosti uvedené vyššie objem oznámení vysoký. Obavy súvisiace s nadmerným zasielaním oznámení prehlbuje skutočnosť, že vymedzenie narušenia bezpečnosti sa vzťahuje na všetky druhy osobných údajov. Napriek tomu, že v porovnaní s prístupmi uplatňovanými napr. v USA, kde sa požiadavky sústreďujú na citlivosť informácií, považuje EDPS uvedený prístup (neobmedzovanie osobných údajov podliehajúcich oznamovacej povinnosti podľa ich druhu) za správny, ide o a faktor, ktorý je nutné zohľadniť.

| 38. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti a prihliadajúc na rozdielne premenné zvážené spoločne, EDPS považuje za vhodné, aby sa zaviedla norma alebo prah, pod ktorým nebudú oznamy povinné. |
| --- | --- |

38.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti a prihliadajúc na rozdielne premenné zvážené spoločne, EDPS považuje za vhodné, aby sa zaviedla norma alebo prah, pod ktorým nebudú oznamy povinné.

| 39. | Zdá sa, že obe navrhované normy, teda narušenie, ktoré je „vážnym rizikom pre súkromie“ alebo ktoré predstavuje „dostatočnú pravdepodobnosť poškodenia“, v sebe zahŕňajú napríklad poškodenie spoločenského postavenia alebo dobrého mena a hospodársku škodu. Takéto normy by sa napríklad zaoberali prípadmi, keď boli jednotlivci vystavení krádeži totožnosti prostredníctvom zverejnenia neverejných identifikačných údajov, ako je napr. číslo pasu, alebo zverejneniu informácií o ich súkromnom živote. EDPS tento prístup víta. Je presvedčený, že výhody oznámení o narušeniach bezpečnosti by sa nevyužili úplne, ak by sa oznámenia vzťahovali výhradne na narušenia, ktoré spôsobili hospodárske škody. |
| --- | --- |

39.

Zdá sa, že obe navrhované normy, teda narušenie, ktoré je „vážnym rizikom pre súkromie“ alebo ktoré predstavuje „dostatočnú pravdepodobnosť poškodenia“, v sebe zahŕňajú napríklad poškodenie spoločenského postavenia alebo dobrého mena a hospodársku škodu. Takéto normy by sa napríklad zaoberali prípadmi, keď boli jednotlivci vystavení krádeži totožnosti prostredníctvom zverejnenia neverejných identifikačných údajov, ako je napr. číslo pasu, alebo zverejneniu informácií o ich súkromnom živote. EDPS tento prístup víta. Je presvedčený, že výhody oznámení o narušeniach bezpečnosti by sa nevyužili úplne, ak by sa oznámenia vzťahovali výhradne na narušenia, ktoré spôsobili hospodárske škody.

| 40. | Z uvedených dvoch noriem uprednostňuje EDPS normu Komisie vyjadrenú spojením „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“, pretože by jednotlivcom zabezpečila vhodnejšiu úroveň ochrany. Narušenia sa s oveľa väčšou pravdepodobnosťou určia za narušenia, ktoré je potrebné oznámiť, ak z nich vyplýva „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ súkromia jednotlivcov, než keď predstavujú „vážne riziko“ takéhoto poškodenia. Ak by sa do vymedzenia začlenili iba narušenia, ktoré predstavujú vážne riziko pre súkromie jednotlivcov, počet narušení, ktoré by sa museli oznámiť, by sa značne znížil. Takýmto vymedzením by sa PVSEK a PSIS umožnila neprimeraná voľnosť pri rozhodovaní o tom, či je potrebné zaslať oznámenie, pretože by pre nich bolo omnoho jednoduchšie zdôvodniť svoje rozhodnutie tým, že neexistuje „vážne riziko“ poškodenia, než tým, že neexistuje „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“. I keď je jednoznačne potrebné predchádzať nadmernému zasielaniu oznamov, jazýček váh je nutné posunúť v prospech ochrany súkromia jednotlivcov, ktorí by mali byť chránení minimálne vtedy, keď ich narušenie s dostatočnou pravdepodobnosťou môže poškodiť. Spojenie „dostatočná pravdepodobnosť“ bude okrem toho v praxi vhodnejšie pre povinné subjekty i príslušné orgány, pretože si vyžaduje objektívne posúdenie daného prípadu a jeho relevantného kontextu. |
| --- | --- |

40.

Z uvedených dvoch noriem uprednostňuje EDPS normu Komisie vyjadrenú spojením „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“, pretože by jednotlivcom zabezpečila vhodnejšiu úroveň ochrany. Narušenia sa s oveľa väčšou pravdepodobnosťou určia za narušenia, ktoré je potrebné oznámiť, ak z nich vyplýva „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ súkromia jednotlivcov, než keď predstavujú „vážne riziko“ takéhoto poškodenia. Ak by sa do vymedzenia začlenili iba narušenia, ktoré predstavujú vážne riziko pre súkromie jednotlivcov, počet narušení, ktoré by sa museli oznámiť, by sa značne znížil. Takýmto vymedzením by sa PVSEK a PSIS umožnila neprimeraná voľnosť pri rozhodovaní o tom, či je potrebné zaslať oznámenie, pretože by pre nich bolo omnoho jednoduchšie zdôvodniť svoje rozhodnutie tým, že neexistuje „vážne riziko“ poškodenia, než tým, že neexistuje „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“. I keď je jednoznačne potrebné predchádzať nadmernému zasielaniu oznamov, jazýček váh je nutné posunúť v prospech ochrany súkromia jednotlivcov, ktorí by mali byť chránení minimálne vtedy, keď ich narušenie s dostatočnou pravdepodobnosťou môže poškodiť. Spojenie „dostatočná pravdepodobnosť“ bude okrem toho v praxi vhodnejšie pre povinné subjekty i príslušné orgány, pretože si vyžaduje objektívne posúdenie daného prípadu a jeho relevantného kontextu.

| 41. | Narušenia osobných údajov môžu navyše spôsobiť škodu, ktorú ťažko kvantifikovať a ktorá môže byť rozličnej povahy. Zverejnenie rovnakého druhu údajov môže dokonca v závislosti od konkrétnych okolností spôsobiť značnú škodu jednému jednotlivcovi a menšiu škodu inému. Norma, ktorou by sa vyžadovalo, aby bola škoda materiálna, značná alebo závažná, by nebola vhodná. Napríklad prístupom Rady, v rámci ktorého sa vyžaduje, aby narušenie vážne ovplyvnilo niekoho súkromie, by sa nezabezpečila dostatočná ochrana jednotlivcov, pretože takáto norma si vyžaduje, aby bol vplyv na súkromie „vážny“ Tým sa tiež otvára priestor pre subjektívne posudzovanie. |
| --- | --- |

41.

Narušenia osobných údajov môžu navyše spôsobiť škodu, ktorú ťažko kvantifikovať a ktorá môže byť rozličnej povahy. Zverejnenie rovnakého druhu údajov môže dokonca v závislosti od konkrétnych okolností spôsobiť značnú škodu jednému jednotlivcovi a menšiu škodu inému. Norma, ktorou by sa vyžadovalo, aby bola škoda materiálna, značná alebo závažná, by nebola vhodná. Napríklad prístupom Rady, v rámci ktorého sa vyžaduje, aby narušenie vážne ovplyvnilo niekoho súkromie, by sa nezabezpečila dostatočná ochrana jednotlivcov, pretože takáto norma si vyžaduje, aby bol vplyv na súkromie „vážny“ Tým sa tiež otvára priestor pre subjektívne posudzovanie.

| 42. | I keď spojenie „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ sa zdá byť, ako sa uvádza vyššie, vhodnou normou pre oznamy o narušeniach bezpečnosti, EDPS je naďalej znepokojený tým, že nemusí zahŕňať všetky situácie, v ktorých by sa oznámenie jednotlivcom malo poslať, t. j. všetky situácie, keď nastáva dostatočná pravdepodobnosť negatívnych vplyvov na súkromie alebo iné legitímne záujmu jednotlivcov. Z týchto dôvodov by sa mohla zvážiť norma, podľa ktorej by oznámenie bolo povinné, „ak je dostatočne pravdepodobné, že narušenie bude mať na jednotlivcov negatívny vplyv“. |
| --- | --- |

42.

I keď spojenie „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ sa zdá byť, ako sa uvádza vyššie, vhodnou normou pre oznamy o narušeniach bezpečnosti, EDPS je naďalej znepokojený tým, že nemusí zahŕňať všetky situácie, v ktorých by sa oznámenie jednotlivcom malo poslať, t. j. všetky situácie, keď nastáva dostatočná pravdepodobnosť negatívnych vplyvov na súkromie alebo iné legitímne záujmu jednotlivcov. Z týchto dôvodov by sa mohla zvážiť norma, podľa ktorej by oznámenie bolo povinné, „ak je dostatočne pravdepodobné, že narušenie bude mať na jednotlivcov negatívny vplyv“.

| 43. | Ďalšou výhodou takejto alternatívnej normy je jej súlad s legislatívou EÚ v oblasti ochrany údajov. V smernici o ochrane údajov sa často odkazuje na nepriaznivý vplyv na práva a slobody dotknutých osôb. Napríklad v článku 18 a odôvodnení 49, ktoré hovoria o povinnosti oznamovať operácie spracúvania údajov orgánom členských štátov na ochranu údajov, umožňujú členským štátom povoliť výnimku z tejto povinnosti v prípadoch, kedy spracúvanie „nebude nepriaznivo vplývať na práva a slobodu údajových subjektov“. Podobné znenie sa použilo v článku 16 ods. 6 spoločnej pozície, aby sa právnickým osobám umožnila dávať návrhy na začatie konania proti šíriteľom spamu. |
| --- | --- |

43.

Ďalšou výhodou takejto alternatívnej normy je jej súlad s legislatívou EÚ v oblasti ochrany údajov. V smernici o ochrane údajov sa často odkazuje na nepriaznivý vplyv na práva a slobody dotknutých osôb. Napríklad v článku 18 a odôvodnení 49, ktoré hovoria o povinnosti oznamovať operácie spracúvania údajov orgánom členských štátov na ochranu údajov, umožňujú členským štátom povoliť výnimku z tejto povinnosti v prípadoch, kedy spracúvanie „nebude nepriaznivo vplývať na práva a slobodu údajových subjektov“. Podobné znenie sa použilo v článku 16 ods. 6 spoločnej pozície, aby sa právnickým osobám umožnila dávať návrhy na začatie konania proti šíriteľom spamu.

| 44. | Ak zoberieme uvedené skutočnosti do úvahy, dá sa navyše očakávať, že povinné subjekty a najmä orgány príslušné na presadzovanie legislatívy v oblasti ochrany údajov budú s uvedenou normou oboznámené vo väčšej miere, čím sa uľahčí ich posudzovanie toho, či dané narušenie napĺňa normu. |
| --- | --- |

44.

Ak zoberieme uvedené skutočnosti do úvahy, dá sa navyše očakávať, že povinné subjekty a najmä orgány príslušné na presadzovanie legislatívy v oblasti ochrany údajov budú s uvedenou normou oboznámené vo väčšej miere, čím sa uľahčí ich posudzovanie toho, či dané narušenie napĺňa normu.

Subjekt, ktorý má určiť, či narušenie bezpečnosti napĺňa normu

| 45. | V rámci prístupu EP (okrem prípadov bezprostredného nebezpečenstva) a podľa zmeneného a doplneného návrhu Komisie budú za určovanie toho, či narušenie bezpečnosti napĺňa normu, na základe ktorej vzniká povinnosť poslať oznam dotknutému jednotlivcovi, zodpovedať za členské štáty. |
| --- | --- |

45.

V rámci prístupu EP (okrem prípadov bezprostredného nebezpečenstva) a podľa zmeneného a doplneného návrhu Komisie budú za určovanie toho, či narušenie bezpečnosti napĺňa normu, na základe ktorej vzniká povinnosť poslať oznam dotknutému jednotlivcovi, zodpovedať za členské štáty.

| 46. | EDPS sa domnieva, že účasť orgánov je pri určovaní skutočnosti, či bola norma naplnená, dôležitá, pretože je do istej miery zárukou správneho uplatňovania práva. Takýto systém môže zabrániť spoločnostiam, aby neprimerane posudzovali narušenia ako bezpečné/nedôležité a vyhýbať sa tak oznamovaniu v prípadoch, keď je v skutočnosti potrebné. |
| --- | --- |

46.

EDPS sa domnieva, že účasť orgánov je pri určovaní skutočnosti, či bola norma naplnená, dôležitá, pretože je do istej miery zárukou správneho uplatňovania práva. Takýto systém môže zabrániť spoločnostiam, aby neprimerane posudzovali narušenia ako bezpečné/nedôležité a vyhýbať sa tak oznamovaniu v prípadoch, keď je v skutočnosti potrebné.

| 47. | Na druhej strane sa EDPS obáva, že systém, v rámci ktorého posudzovanie povinne vykonávajú orgány, môže byť nepraktický a náročný na uplatňovanie, alebo sa môže v praxi ukázať ako kontraproduktívny. Môže tak dokonca spôsobiť oslabenie záruk ochrany údajov jednotlivcov. |
| --- | --- |

47.

Na druhej strane sa EDPS obáva, že systém, v rámci ktorého posudzovanie povinne vykonávajú orgány, môže byť nepraktický a náročný na uplatňovanie, alebo sa môže v praxi ukázať ako kontraproduktívny. Môže tak dokonca spôsobiť oslabenie záruk ochrany údajov jednotlivcov.

| 48. | V rámci takéhoto prístupu je pravdepodobné, že orgány na ochranu údajov budú zaplavené oznamami o narušeniach bezpečnosti a možno budú čeliť pri ich posudzovaní vážnym ťažkostiam. Je dôležité pamätať na to, že ak majú orgány posúdiť, či narušenie napĺňa normu, musia mať k dispozícii dostatočné interné informácie, často zložitej technickej povahy, ktoré budú musieť veľmi rýchlo spracúvať. Prihliadajúc na zložitosť posudzovania a skutočnosť, že niektoré orgány majú obmedzené zdroje, EDPS sa obáva, že pre orgány bude veľmi zložité vyhovieť tejto povinnosti a že by to mohlo odlákať zdroje od ostatných dôležitých priorít. Takýto systém by navyše mohol dostať orgány pod neprimeraný tlak; ak sa napríklad rozhodnú, že narušenie nie je závažné, a jednotlivci budú napriek tomu poškodení, orgány by mohli byť brané na zodpovednosť. |
| --- | --- |

48.

V rámci takéhoto prístupu je pravdepodobné, že orgány na ochranu údajov budú zaplavené oznamami o narušeniach bezpečnosti a možno budú čeliť pri ich posudzovaní vážnym ťažkostiam. Je dôležité pamätať na to, že ak majú orgány posúdiť, či narušenie napĺňa normu, musia mať k dispozícii dostatočné interné informácie, často zložitej technickej povahy, ktoré budú musieť veľmi rýchlo spracúvať. Prihliadajúc na zložitosť posudzovania a skutočnosť, že niektoré orgány majú obmedzené zdroje, EDPS sa obáva, že pre orgány bude veľmi zložité vyhovieť tejto povinnosti a že by to mohlo odlákať zdroje od ostatných dôležitých priorít. Takýto systém by navyše mohol dostať orgány pod neprimeraný tlak; ak sa napríklad rozhodnú, že narušenie nie je závažné, a jednotlivci budú napriek tomu poškodení, orgány by mohli byť brané na zodpovednosť.

| 49. | Uvedené ťažkosti sa ešte viac prehĺbia, ak sa zohľadní, že pri minimalizácii rizík vyplývajúcich z narušení bezpečnosti zohráva kľúčovú úlohu čas. Pokiaľ orgány nie sú schopné vypracovať posudok vo veľmi krátkych lehotách, dodatočný čas, ktorý na to potrebujú, môže zväčšiť škodu, ktorú utrpia dotknutí jednotlivci. Takýto dodatočný krok, ktorý má zabezpečiť väčšiu ochranu jednotlivcov, preto môže paradoxne poskytovať nižšiu úroveň ochrany, ako systémy založené na priamom oznamovaní. |
| --- | --- |

49.

Uvedené ťažkosti sa ešte viac prehĺbia, ak sa zohľadní, že pri minimalizácii rizík vyplývajúcich z narušení bezpečnosti zohráva kľúčovú úlohu čas. Pokiaľ orgány nie sú schopné vypracovať posudok vo veľmi krátkych lehotách, dodatočný čas, ktorý na to potrebujú, môže zväčšiť škodu, ktorú utrpia dotknutí jednotlivci. Takýto dodatočný krok, ktorý má zabezpečiť väčšiu ochranu jednotlivcov, preto môže paradoxne poskytovať nižšiu úroveň ochrany, ako systémy založené na priamom oznamovaní.

| 50. | EDPS sa preto nazdáva, že by bolo vhodnejšie zriadiť systém, v rámci ktorého by posudky o tom, či narušenie bezpečnosti napĺňa normu, vypracúvali povinné subjekty, ako navrhuje Rada. |
| --- | --- |

50.

EDPS sa preto nazdáva, že by bolo vhodnejšie zriadiť systém, v rámci ktorého by posudky o tom, či narušenie bezpečnosti napĺňa normu, vypracúvali povinné subjekty, ako navrhuje Rada.

| 51. | Aby sa však predchádzalo riziku možného zneužívania, napríklad ak by subjekty odmietali oznamy posielať aj v situáciách, kedy je zrejmé, že tak majú urobiť, je nesmierne dôležité, aby sa ustanovili isté záruky ochrany údajov opísané nižšie. |
| --- | --- |

51.

Aby sa však predchádzalo riziku možného zneužívania, napríklad ak by subjekty odmietali oznamy posielať aj v situáciách, kedy je zrejmé, že tak majú urobiť, je nesmierne dôležité, aby sa ustanovili isté záruky ochrany údajov opísané nižšie.

| 52. | Po prvé, povinnosť príslušných subjektov určiť, či musia poslať oznam, musí byť samozrejme sprevádzaná ďalšou povinnosťou oznamovať orgánom všetky narušenia, ktoré naplnili normu. Povinné subjekty by mali byť v takýchto prípadoch povinné informovať orgány o danom narušení a dôvodoch, na základe ktorých rozhodli o oznámení, ako aj o obsahu všetkých poslaných oznamov. |
| --- | --- |

52.

Po prvé, povinnosť príslušných subjektov určiť, či musia poslať oznam, musí byť samozrejme sprevádzaná ďalšou povinnosťou oznamovať orgánom všetky narušenia, ktoré naplnili normu. Povinné subjekty by mali byť v takýchto prípadoch povinné informovať orgány o danom narušení a dôvodoch, na základe ktorých rozhodli o oznámení, ako aj o obsahu všetkých poslaných oznamov.

| 53. | Po druhé, orgánom sa musí zveriť úloha skutočných dozorcov. Pri vykonávaní tejto úlohy sa musí orgánom umožniť (nesmie to však byť povinnosť) vyšetriť okolnosti daného narušenia a žiadať, aby boli prijaté vhodné nápravné opatrenia (14). Malo by ísť nielen o posielanie oznamov jednotlivcom (ak sa ešte neuskutočnilo), ale aj o schopnosť uložiť povinnosť prijať opatrenia na predchádzanie ďalším narušeniam. Orgánom by sa v tomto ohľade mali poskytnúť účinné právomoci a zdroje a potrebná voľnosť pri rozhodovaní, kedy zareagovať na oznámenie o narušení bezpečnosti. Inými slovami, orgánom by sa takto umožnilo selektívne správanie a účasť na vyšetrovaní napr. veľkých, naozaj škodlivých prípadov narušenia bezpečnosti a overovaní a presadzovaní dodržiavania zákonných požiadaviek. |
| --- | --- |

53.

Po druhé, orgánom sa musí zveriť úloha skutočných dozorcov. Pri vykonávaní tejto úlohy sa musí orgánom umožniť (nesmie to však byť povinnosť) vyšetriť okolnosti daného narušenia a žiadať, aby boli prijaté vhodné nápravné opatrenia (14). Malo by ísť nielen o posielanie oznamov jednotlivcom (ak sa ešte neuskutočnilo), ale aj o schopnosť uložiť povinnosť prijať opatrenia na predchádzanie ďalším narušeniam. Orgánom by sa v tomto ohľade mali poskytnúť účinné právomoci a zdroje a potrebná voľnosť pri rozhodovaní, kedy zareagovať na oznámenie o narušení bezpečnosti. Inými slovami, orgánom by sa takto umožnilo selektívne správanie a účasť na vyšetrovaní napr. veľkých, naozaj škodlivých prípadov narušenia bezpečnosti a overovaní a presadzovaní dodržiavania zákonných požiadaviek.

| 54. | Aby bolo možné dosiahnuť uvedený cieľ, EDPS odporúča, aby sa okrem právomocí uznaných na základe smernice o elektronickom súkromí, ako napr. v článku 15a ods. 3 a smernice o ochrane údajov doplnil tento text: „Ak dotknutému účastníkovi alebo jednotlivcovi zatiaľ nebol oznam poslaný, príslušný národný orgán môže po zvážení povahy narušenia prikázať PVSEK alebo PSIS, aby oznam poslal.“ |
| --- | --- |

54.

Aby bolo možné dosiahnuť uvedený cieľ, EDPS odporúča, aby sa okrem právomocí uznaných na základe smernice o elektronickom súkromí, ako napr. v článku 15a ods. 3 a smernice o ochrane údajov doplnil tento text: „Ak dotknutému účastníkovi alebo jednotlivcovi zatiaľ nebol oznam poslaný, príslušný národný orgán môže po zvážení povahy narušenia prikázať PVSEK alebo PSIS, aby oznam poslal.“

| 55. | EDPS navyše EP a Rade odporúča, aby potvrdili návrh EP (pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 122, článok 4 ods. 1a), ktorý subjektom ukladá povinnosť, aby pre ich systémy a osobné údaje, ktoré zamýšľajú spracúvať, vypracovali posudok rizikovosti. Subjekty na základe tejto povinnosti vypracujú na mieru šité a presné vymedzenie bezpečnostných opatrení, ktoré sa prijmú v ich prípade a ktoré by mali mať orgány k dispozícii. Ak nastane narušenie bezpečnosti, táto povinnosť pomôže povinným subjektom a v konečnom dôsledku aj orgánom plniacim dozornú úlohu určiť, či ohrozenie daných informácií môže mať na jednotlivcov negatívny vplyv alebo im spôsobiť škodu. |
| --- | --- |

55.

EDPS navyše EP a Rade odporúča, aby potvrdili návrh EP (pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 122, článok 4 ods. 1a), ktorý subjektom ukladá povinnosť, aby pre ich systémy a osobné údaje, ktoré zamýšľajú spracúvať, vypracovali posudok rizikovosti. Subjekty na základe tejto povinnosti vypracujú na mieru šité a presné vymedzenie bezpečnostných opatrení, ktoré sa prijmú v ich prípade a ktoré by mali mať orgány k dispozícii. Ak nastane narušenie bezpečnosti, táto povinnosť pomôže povinným subjektom a v konečnom dôsledku aj orgánom plniacim dozornú úlohu určiť, či ohrozenie daných informácií môže mať na jednotlivcov negatívny vplyv alebo im spôsobiť škodu.

| 56. | Po tretie, povinnosť subjektov určovať, či musia poslať jednotlivcovi oznámenie, musí sprevádzať povinnosť udržiavať podrobné a komplexné záznamy na účely auditu, ktoré budú obsahovať popis všetkých narušení, ktoré sa vyskytli, ako aj oznamov, ktoré sa kvôli nim zaslali, a všetky opatrenia, ktoré sa prijali, aby sa narušeniam v budúcnosti predchádzalo. Tieto záznamy na účely auditu musia mať orgány k dispozícii na preskúmanie a potenciálne vyšetrovanie. To im umožní vykonávať ich dozornú úlohu. Dalo by sa to dosiahnuť prijatím napríklad takéhoto textu: „PVSEK a PSIS vedú a uchovávajú komplexné záznamy o všetkých narušeniach bezpečnosti, ktoré sa vyskytli, relevantné technické informácie, ktoré s nimi súvisia, ako aj záznamy o prijatých nápravných opatreniach. Záznamy musia obsahovať aj odkaz na všetky oznámenia vydané pre dotknutých účastníkov alebo jednotlivcov a príslušné národné orgány vrátane ich dátumu a obsahu. Záznamy sa predkladajú príslušným národným orgánom základe ich žiadosti.“ |
| --- | --- |

56.

Po tretie, povinnosť subjektov určovať, či musia poslať jednotlivcovi oznámenie, musí sprevádzať povinnosť udržiavať podrobné a komplexné záznamy na účely auditu, ktoré budú obsahovať popis všetkých narušení, ktoré sa vyskytli, ako aj oznamov, ktoré sa kvôli nim zaslali, a všetky opatrenia, ktoré sa prijali, aby sa narušeniam v budúcnosti predchádzalo. Tieto záznamy na účely auditu musia mať orgány k dispozícii na preskúmanie a potenciálne vyšetrovanie. To im umožní vykonávať ich dozornú úlohu. Dalo by sa to dosiahnuť prijatím napríklad takéhoto textu: „PVSEK a PSIS vedú a uchovávajú komplexné záznamy o všetkých narušeniach bezpečnosti, ktoré sa vyskytli, relevantné technické informácie, ktoré s nimi súvisia, ako aj záznamy o prijatých nápravných opatreniach. Záznamy musia obsahovať aj odkaz na všetky oznámenia vydané pre dotknutých účastníkov alebo jednotlivcov a príslušné národné orgány vrátane ich dátumu a obsahu. Záznamy sa predkladajú príslušným národným orgánom základe ich žiadosti.“

| 57. | Samozrejme, aby bolo možné zabezpečiť konzistentnosť pri vykonávaní tejto normy, ako aj ďalších dôležitých aspektov rámca pre narušenia bezpečnosti, ako je napr. formát a postupy pre oznamovanie, bolo by vhodné, keby Komisia po porade s EDPS, pracovnou skupinou článku 29 a príslušnými zainteresovanými stranami prijala technické vykonávacie opatrenia. |
| --- | --- |

57.

Samozrejme, aby bolo možné zabezpečiť konzistentnosť pri vykonávaní tejto normy, ako aj ďalších dôležitých aspektov rámca pre narušenia bezpečnosti, ako je napr. formát a postupy pre oznamovanie, bolo by vhodné, keby Komisia po porade s EDPS, pracovnou skupinou článku 29 a príslušnými zainteresovanými stranami prijala technické vykonávacie opatrenia.

Príjemcovia oznámení

| 58. | Pokiaľ ide o príjemcov oznámení, EDPS uprednostňuje terminológiu EP a Komisie pre terminológiou Rady. EP nahradil slovo „účastníci“ slovom „užívatelia“. Komisia používa „účastníkov“ a „príslušných jednotlivcov“. Znením použitým EP i Komisiou by sa medzi príjemcov oznámení začlenili nielen súčasní účastníci, ale aj bývalí účastníci a tretie strany, ako napríklad užívatelia, ktorí sú vo vzťahu s niektorými povinnými subjektami bez toho, aby boli ich účastníkmi. EDPS tento prístup víta a vyzýva EP a Komisiu, aby ho zachovali. |
| --- | --- |

58.

Pokiaľ ide o príjemcov oznámení, EDPS uprednostňuje terminológiu EP a Komisie pre terminológiou Rady. EP nahradil slovo „účastníci“ slovom „užívatelia“. Komisia používa „účastníkov“ a „príslušných jednotlivcov“. Znením použitým EP i Komisiou by sa medzi príjemcov oznámení začlenili nielen súčasní účastníci, ale aj bývalí účastníci a tretie strany, ako napríklad užívatelia, ktorí sú vo vzťahu s niektorými povinnými subjektami bez toho, aby boli ich účastníkmi. EDPS tento prístup víta a vyzýva EP a Komisiu, aby ho zachovali.

| 59. | EDPS však upozorňuje na niekoľko terminologických nezrovnalostí v návrhu EP z prvého čítania, ktoré by sa mali napraviť. Napríklad slovo „účastníci“ sa vo väčšine prípadov nahradilo slovom „užívatelia“, ale v niektorých prípadoch slovom „spotrebitelia“. Terminológia by sa mala zjednotiť. |
| --- | --- |

59.

EDPS však upozorňuje na niekoľko terminologických nezrovnalostí v návrhu EP z prvého čítania, ktoré by sa mali napraviť. Napríklad slovo „účastníci“ sa vo väčšine prípadov nahradilo slovom „užívatelia“, ale v niektorých prípadoch slovom „spotrebitelia“. Terminológia by sa mala zjednotiť.

III.   ROZSAH PÔSOBNOSTI SMERNICE O ELEKTRONICKOM SÚKROMÍ: VEREJNÉ A SÚKROMNÉ SIETE

| 60. | V článku 3 ods. 1 platnej smernice o elektronickom súkromí sa ustanovujú subjekty, ktorých sa smernica predovšetkým týka, t. j. tie, ktoré spracúvajú údaje „v súvislosti s“ poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie vo verejných sieťach (PVSEK) (15). Príklady činnosti PVSEK zahŕňajú poskytovanie prístupu k internetu, prenos informácií prostredníctvom elektronických sietí, mobilné a telefónne prepojenia atď. |
| --- | --- |

60.

V článku 3 ods. 1 platnej smernice o elektronickom súkromí sa ustanovujú subjekty, ktorých sa smernica predovšetkým týka, t. j. tie, ktoré spracúvajú údaje „v súvislosti s“ poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie vo verejných sieťach (PVSEK) (15). Príklady činnosti PVSEK zahŕňajú poskytovanie prístupu k internetu, prenos informácií prostredníctvom elektronických sietí, mobilné a telefónne prepojenia atď.

| 61. | EP prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 121, ktorým sa mení článok 3 pôvodného návrhu Komisie, v rámci ktorého sa mal rozsah pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí rozšíriť tak, aby zahŕňal „spracovávanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb vo verejných a súkromných komunikačných sieťach a verejne dostupných súkromných sieťach v Spoločenstve [...]“ (článok 3 ods. 1 smernice o elektronickom súkromí). Rada a Komisia však nanešťastie nemohli tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh akceptovať a preto ho nezapracovali do spoločnej pozície ani zmeneného a doplneného návrhu. |
| --- | --- |

61.

EP prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 121, ktorým sa mení článok 3 pôvodného návrhu Komisie, v rámci ktorého sa mal rozsah pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí rozšíriť tak, aby zahŕňal „spracovávanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb vo verejných a súkromných komunikačných sieťach a verejne dostupných súkromných sieťach v Spoločenstve [...]“ (článok 3 ods. 1 smernice o elektronickom súkromí). Rada a Komisia však nanešťastie nemohli tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh akceptovať a preto ho nezapracovali do spoločnej pozície ani zmeneného a doplneného návrhu.

Uplatňovanie smernice o elektronickom súkromí na verejne dostupné súkromné siete

| 62. | Z dôvodov uvedených nižšie a s cieľom napomôcť konsenzu nabáda EDPS na zachovanie podstaty pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 121. EDPS navyše navrhuje začlenenie zmeny a doplnenia, ktorými by sa presnejšie vymedzili druhy služieb, ktoré by patrili do rozšíreného rozsahu pôsobnosti. |
| --- | --- |

62.

Z dôvodov uvedených nižšie a s cieľom napomôcť konsenzu nabáda EDPS na zachovanie podstaty pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 121. EDPS navyše navrhuje začlenenie zmeny a doplnenia, ktorými by sa presnejšie vymedzili druhy služieb, ktoré by patrili do rozšíreného rozsahu pôsobnosti.

| 63. | Súkromné siete sa často používajú na poskytovanie služieb elektronickej komunikácie, ako je napr. internet, nevymedzenému počtu ľudí, ktorý môže byť vysoký. Ide napríklad o prístup k internetu v internetových kaviarňach, ako aj o prístupové body Wi-Fi, ktoré sú k dispozícii v hoteloch , reštauráciách, na letiskách, vo vlakoch a iných zariadeniach prístupných verejnosti, kde sa takéto služby často poskytujú ako doplnok k iným službám (nápoje, ubytovanie atď.). |
| --- | --- |

63.

Súkromné siete sa často používajú na poskytovanie služieb elektronickej komunikácie, ako je napr. internet, nevymedzenému počtu ľudí, ktorý môže byť vysoký. Ide napríklad o prístup k internetu v internetových kaviarňach, ako aj o prístupové body Wi-Fi, ktoré sú k dispozícii v hoteloch , reštauráciách, na letiskách, vo vlakoch a iných zariadeniach prístupných verejnosti, kde sa takéto služby často poskytujú ako doplnok k iným službám (nápoje, ubytovanie atď.).

| 64. | Vo všetkých uvedených príkladoch sa nejaká komunikačná služba, napr. internet, sprístupňuje verejnosti nie cez verejnú sieť, ale cez sieť, ktorú možno považovať za súkromnú, t. j. za súkromne prevádzkovanú sieť. Navyše, i keď v uvedenom príklade sa komunikačné služby poskytujú verejnosti, keďže sieť je súkromná a nie verejná, na poskytovanie takýchto služieb sa údajne smernica o elektronickom súkromí nevzťahuje vôbec, alebo len čiastočne (16). Základné práva jednotlivcov, ktoré garantuje smernica o elektronickom súkromí, nie sú preto v takýchto prípadoch chránené a užívatelia, ktorí využívajú služby prístupu k internetu prostredníctvom súkromných verejných telekomunikačných prostriedkov, sa v porovnaní s užívateľmi, ktorí využívajú tie isté služby prostredníctvom verejných telekomunikačných prostriedkov, ocitajú v nerovnakej právnej situácii. Táto situácia vzniká napriek tomu, že súkromie jednotlivcov a osobné údaje existujú vo všetkých takýchto prípadoch v rovnakej miere, ako keď sa na poskytnutie služby použijú verejné siete. V súhrne sa zdá, že rozdielne zaobchádzanie s komunikačnými službami poskytovanými prostredníctvom súkromných sietí a službami poskytovanými prostredníctvom verejných sietí na základe danej smernice nemá opodstatnenie. |
| --- | --- |

64.

Vo všetkých uvedených príkladoch sa nejaká komunikačná služba, napr. internet, sprístupňuje verejnosti nie cez verejnú sieť, ale cez sieť, ktorú možno považovať za súkromnú, t. j. za súkromne prevádzkovanú sieť. Navyše, i keď v uvedenom príklade sa komunikačné služby poskytujú verejnosti, keďže sieť je súkromná a nie verejná, na poskytovanie takýchto služieb sa údajne smernica o elektronickom súkromí nevzťahuje vôbec, alebo len čiastočne (16). Základné práva jednotlivcov, ktoré garantuje smernica o elektronickom súkromí, nie sú preto v takýchto prípadoch chránené a užívatelia, ktorí využívajú služby prístupu k internetu prostredníctvom súkromných verejných telekomunikačných prostriedkov, sa v porovnaní s užívateľmi, ktorí využívajú tie isté služby prostredníctvom verejných telekomunikačných prostriedkov, ocitajú v nerovnakej právnej situácii. Táto situácia vzniká napriek tomu, že súkromie jednotlivcov a osobné údaje existujú vo všetkých takýchto prípadoch v rovnakej miere, ako keď sa na poskytnutie služby použijú verejné siete. V súhrne sa zdá, že rozdielne zaobchádzanie s komunikačnými službami poskytovanými prostredníctvom súkromných sietí a službami poskytovanými prostredníctvom verejných sietí na základe danej smernice nemá opodstatnenie.

| 65. | EDPS by preto podporil zmenu a doplnenie, ako napr. pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP č. 121, na základe ktorého by sa smernica o elektronickom súkromí vzťahovala aj na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie v súkromných komunikačných sieťach. |
| --- | --- |

65.

EDPS by preto podporil zmenu a doplnenie, ako napr. pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP č. 121, na základe ktorého by sa smernica o elektronickom súkromí vzťahovala aj na spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie v súkromných komunikačných sieťach.

| 66. | EDPS však uznáva, že takéto ustanovenie by mohlo mať nepredvídateľné a možno aj nezamýšľané dôsledky. Dokonca aj púhy odkaz na súkromné siete by bolo možné vykladať ako odkaz na situácie, na ktoré sa podľa zámerov táto smernica nemá vzťahovať. Mohlo by sa napríklad tvrdiť, že doslovný alebo prísny výklad takéhoto ustanovenia by do rozsahu pôsobnosti smernice zahrnul aj majiteľov domácností vybavených Wi-Fi sieťami (17), ktoré umožňujú pripojenie sa každému v ich dosahu (zvyčajne v danej domácnosti), a to napriek tomu, že to nie je zámerom pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 121. Aby sa takémuto dôsledku zabránilo, EDPS navrhuje zmenu znenia pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 121, ktorou by sa do rozsahu pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí začlenilo „spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie vo verejných komunikačných sieťach alebo súkromných komunikačných sieťach, ku ktorým má prístup verejnosť, v Spoločenstve, ...“. |
| --- | --- |

66.

EDPS však uznáva, že takéto ustanovenie by mohlo mať nepredvídateľné a možno aj nezamýšľané dôsledky. Dokonca aj púhy odkaz na súkromné siete by bolo možné vykladať ako odkaz na situácie, na ktoré sa podľa zámerov táto smernica nemá vzťahovať. Mohlo by sa napríklad tvrdiť, že doslovný alebo prísny výklad takéhoto ustanovenia by do rozsahu pôsobnosti smernice zahrnul aj majiteľov domácností vybavených Wi-Fi sieťami (17), ktoré umožňujú pripojenie sa každému v ich dosahu (zvyčajne v danej domácnosti), a to napriek tomu, že to nie je zámerom pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 121. Aby sa takémuto dôsledku zabránilo, EDPS navrhuje zmenu znenia pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 121, ktorou by sa do rozsahu pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí začlenilo „spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie vo verejných komunikačných sieťach alebo súkromných komunikačných sieťach, ku ktorým má prístup verejnosť, v Spoločenstve, ...“.

| 67. | Pomohlo by to vyjasniť, že smernica o elektronickom súkromí by sa vzťahovala len na súkromé siete, ku ktorým má prístup verejnosť. Tým, že sa ustanovenia smernice o elektronickom súkromí budú vzťahovať výhradne na súkromné siete, ku ktorým má prístup verejnosť (a nie na všetky súkromné siete), ustanoví sa obmedzenie, na základe ktorého sa smernica bude vzťahovať len na komunikačné služby poskytované prostredníctvom súkromných sietí, ktoré sa úmyselne sprístupnia verejnosti. Takáto formulácia tiež zdôrazní skutočnosť, že dostupnosť súkromnej siete pre širokú verejnosť je kľúčovým faktorom pri určovaní toho, či sa na danú situáciu vzťahuje smernica (navyše k ustanoveniu o verejne dostupných komunikačných službách). Inými slovami, nezávisle na tom, či je sieť verejná alebo súkromná, ak sa úmyselne sprístupní verejnosti s cieľom poskytovať verejnú komunikačnú službu, ako napríklad pripojenie k internetu, dokonca aj ak je takáto služba doplnkom k inej službe (napr. ubytovanie v hoteli), na takýto druh služby/siete by sa smernica o elektronickom súkromí vzťahovala. |
| --- | --- |

67.

Pomohlo by to vyjasniť, že smernica o elektronickom súkromí by sa vzťahovala len na súkromé siete, ku ktorým má prístup verejnosť. Tým, že sa ustanovenia smernice o elektronickom súkromí budú vzťahovať výhradne na súkromné siete, ku ktorým má prístup verejnosť (a nie na všetky súkromné siete), ustanoví sa obmedzenie, na základe ktorého sa smernica bude vzťahovať len na komunikačné služby poskytované prostredníctvom súkromných sietí, ktoré sa úmyselne sprístupnia verejnosti. Takáto formulácia tiež zdôrazní skutočnosť, že dostupnosť súkromnej siete pre širokú verejnosť je kľúčovým faktorom pri určovaní toho, či sa na danú situáciu vzťahuje smernica (navyše k ustanoveniu o verejne dostupných komunikačných službách). Inými slovami, nezávisle na tom, či je sieť verejná alebo súkromná, ak sa úmyselne sprístupní verejnosti s cieľom poskytovať verejnú komunikačnú službu, ako napríklad pripojenie k internetu, dokonca aj ak je takáto služba doplnkom k inej službe (napr. ubytovanie v hoteli), na takýto druh služby/siete by sa smernica o elektronickom súkromí vzťahovala.

| 68. | EDPS poznamenáva, že uvedený prístup, v rámci ktorého by sa ustanovenia smernice o elektronickom súkromí vzťahovali na verejne dostupné súkromné siete, zodpovedá prístupom, ktoré zaujalo niekoľko členských štátov, v ktorých už orgány uznali, že takéto druhy služieb, ako aj služby poskytované v čisto súkromných sieťach, spadajú do rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa smernica o elektronickom súkromí vykonáva (18). |
| --- | --- |

68.

EDPS poznamenáva, že uvedený prístup, v rámci ktorého by sa ustanovenia smernice o elektronickom súkromí vzťahovali na verejne dostupné súkromné siete, zodpovedá prístupom, ktoré zaujalo niekoľko členských štátov, v ktorých už orgány uznali, že takéto druhy služieb, ako aj služby poskytované v čisto súkromných sieťach, spadajú do rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa smernica o elektronickom súkromí vykonáva (18).

| 69. | Aby sa posilnila právna istota vo vzťahu k subjektom, na ktoré sa bude vzťahovať nový rozsah pôsobnosti, do smernice o elektronickom súkromí by sa mohla začleniť zmena a doplnenie na vymedzenie „verejne dostupných súkromných sietí“, ktorá by mohla znieť takto: „verejne dostupná súkromná sieť je súkromne prevádzkovaná sieť, ku ktorej má široká verejnosť po odsúhlasení podmienok súvisiacich s jej používaním bežne neobmedzený prístup za poplatok alebo v rámci iných služieb alebo ponúk.“ |
| --- | --- |

69.

Aby sa posilnila právna istota vo vzťahu k subjektom, na ktoré sa bude vzťahovať nový rozsah pôsobnosti, do smernice o elektronickom súkromí by sa mohla začleniť zmena a doplnenie na vymedzenie „verejne dostupných súkromných sietí“, ktorá by mohla znieť takto: „verejne dostupná súkromná sieť je súkromne prevádzkovaná sieť, ku ktorej má široká verejnosť po odsúhlasení podmienok súvisiacich s jej používaním bežne neobmedzený prístup za poplatok alebo v rámci iných služieb alebo ponúk.“

| 70. | V praxi by takýto prístup znamenal, rozsah pôsobnosti smernice by sa vzťahoval aj na súkromné siete v hoteloch a iných zriadeniach, ktoré poskytujú prístup k internetu širokej verejnosti. Naopak, na poskytovanie komunikačných služieb v čisto súkromných sieťach, kde sa služba poskytuje obmedzenej skupine identifikovateľných jednotlivcov, by sa smernica nevzťahovala. Nevzťahovala by sa teda napríklad na virtuálne súkromné siete a domácnosti spotrebiteľov so sieťami Wi-Fi. Rovnako by sa nevzťahovala na čisto podnikové siete. |
| --- | --- |

70.

V praxi by takýto prístup znamenal, rozsah pôsobnosti smernice by sa vzťahoval aj na súkromné siete v hoteloch a iných zriadeniach, ktoré poskytujú prístup k internetu širokej verejnosti. Naopak, na poskytovanie komunikačných služieb v čisto súkromných sieťach, kde sa služba poskytuje obmedzenej skupine identifikovateľných jednotlivcov, by sa smernica nevzťahovala. Nevzťahovala by sa teda napríklad na virtuálne súkromné siete a domácnosti spotrebiteľov so sieťami Wi-Fi. Rovnako by sa nevzťahovala na čisto podnikové siete.

Súkromné siete, na ktoré by sa uplatňovala smernica o elektronickom súkromí

| 71. | Vylúčenie súkromných sietí ako takých, ako sa uvádza vyššie, by sa malo považovať za prechodné opatrenie, o ktorom by sa malo v budúcnosti rokovať. Vzhľadom na vplyv vylúčenia čisto súkromných sietí ako takých na oblasť ochrany súkromia na jednej strane a na skutočnosť, že súkromné siete používa veľké množstvo ľudí, ktorí zvyčajne pristupujú k internetu cez podnikové siete na druhej strane, je možné, že túto otázku bude potrebné v budúcnosti ešte zvážiť. Z tohto dôvodu a s cieľom podporiť diskusie o tejto otázke EDPS odporúča, aby sa do smernice o elektronickom súkromí začlenilo odôvodnenie, podľa ktorého by Komisia uskutočnila verejnú diskusiu o uplatňovaní smernice o elektronickom súkromí na všetky súkromné siete, pričom do nej prispeje EDPS, orgány na ochranu údajov a ďalšie relevantné zainteresované strany. Okrem toho by sa v odôvodnení mohlo uviesť, že Komisia by mala na základe verejnej diskusie vypracovať vhodný návrh na rozšírenie alebo obmedzenie druhov subjektov, na ktoré by sa mala smernica o elektronickom súkromí vzťahovať. |
| --- | --- |

71.

Vylúčenie súkromných sietí ako takých, ako sa uvádza vyššie, by sa malo považovať za prechodné opatrenie, o ktorom by sa malo v budúcnosti rokovať. Vzhľadom na vplyv vylúčenia čisto súkromných sietí ako takých na oblasť ochrany súkromia na jednej strane a na skutočnosť, že súkromné siete používa veľké množstvo ľudí, ktorí zvyčajne pristupujú k internetu cez podnikové siete na druhej strane, je možné, že túto otázku bude potrebné v budúcnosti ešte zvážiť. Z tohto dôvodu a s cieľom podporiť diskusie o tejto otázke EDPS odporúča, aby sa do smernice o elektronickom súkromí začlenilo odôvodnenie, podľa ktorého by Komisia uskutočnila verejnú diskusiu o uplatňovaní smernice o elektronickom súkromí na všetky súkromné siete, pričom do nej prispeje EDPS, orgány na ochranu údajov a ďalšie relevantné zainteresované strany. Okrem toho by sa v odôvodnení mohlo uviesť, že Komisia by mala na základe verejnej diskusie vypracovať vhodný návrh na rozšírenie alebo obmedzenie druhov subjektov, na ktoré by sa mala smernica o elektronickom súkromí vzťahovať.

| 72. | Okrem uvedených skutočností by sa články smernice o elektronickom súkromí mali zmeniť a doplniť tak, aby sa vo všetkých príslušných ustanoveniach výslovne odkazovalo okrem verejných sietí aj na verejne dostupné súkromné siete. |
| --- | --- |

72.

Okrem uvedených skutočností by sa články smernice o elektronickom súkromí mali zmeniť a doplniť tak, aby sa vo všetkých príslušných ustanoveniach výslovne odkazovalo okrem verejných sietí aj na verejne dostupné súkromné siete.

IV.   SPRACÚVANIE PREVÁDZKOVÝCH DÁT NA BEZPEČNOSTNÉ ÚČELY

| 73. | Počas legislatívneho procesu súvisiaceho s preskúmaním smernice o elektronickom súkromí spoločnosti, ktoré poskytujú bezpečnostné služby, presadzovali, že je potrebné, aby sa do smernice o elektronickom súkromí začlenilo ustanovenie, ktorým sa legitimizuje zhromažďovanie údajov, aby bolo možné zaručiť účinnú on-line bezpečnosť. |
| --- | --- |

73.

Počas legislatívneho procesu súvisiaceho s preskúmaním smernice o elektronickom súkromí spoločnosti, ktoré poskytujú bezpečnostné služby, presadzovali, že je potrebné, aby sa do smernice o elektronickom súkromí začlenilo ustanovenie, ktorým sa legitimizuje zhromažďovanie údajov, aby bolo možné zaručiť účinnú on-line bezpečnosť.

| 74. | EP preto vložil do smernice pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181, ktorým sa vytvoril nový článok 6 ods. 6a, ktorým by sa výslovne povolilo spracúvanie prevádzkových údajov na bezpečnostné účely. „Bez toho, aby tým bolo dotknuté dodržiavanie ustanovení okrem článku 7 smernice 95/45/ES a článku 5 tejto smernice, prevádzkové údaje sa môžu spracovávať z oprávneného záujmu kontrolóra údajov na účely uplatnenia technických opatrení na zaistenie bezpečnosti siete a informácií, ako je vymedzené v článku 4 písm. c) nariadenia (ES) 1 č. 460/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 10. marca 2004, ktorým sa vytvorila Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií, ďalej na účely verejnej elektronickej komunikačnej služby, verejnej alebo súkromnej elektronickej komunikačnej siete, služieb informačnej spoločnosti alebo súvisiacich terminálov a elektronických komunikačných zariadení s výnimkou prípadov, keď takéto záujmy prevýšia záujmy základných práv a slobôd dotknutej osoby. Takéto spracovávanie je obmedzené len na tie skutočnosti, ktoré sú absolútne nevyhnutné na účely uvedenej bezpečnostnej činnosti.“ |
| --- | --- |

74.

EP preto vložil do smernice pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181, ktorým sa vytvoril nový článok 6 ods. 6a, ktorým by sa výslovne povolilo spracúvanie prevádzkových údajov na bezpečnostné účely. „Bez toho, aby tým bolo dotknuté dodržiavanie ustanovení okrem článku 7 smernice 95/45/ES a článku 5 tejto smernice, prevádzkové údaje sa môžu spracovávať z oprávneného záujmu kontrolóra údajov na účely uplatnenia technických opatrení na zaistenie bezpečnosti siete a informácií, ako je vymedzené v článku 4 písm. c) nariadenia (ES) 1 č. 460/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 10. marca 2004, ktorým sa vytvorila Európska agentúra pre bezpečnosť sietí a informácií, ďalej na účely verejnej elektronickej komunikačnej služby, verejnej alebo súkromnej elektronickej komunikačnej siete, služieb informačnej spoločnosti alebo súvisiacich terminálov a elektronických komunikačných zariadení s výnimkou prípadov, keď takéto záujmy prevýšia záujmy základných práv a slobôd dotknutej osoby. Takéto spracovávanie je obmedzené len na tie skutočnosti, ktoré sú absolútne nevyhnutné na účely uvedenej bezpečnostnej činnosti.“

| 75. | V zmenenom a doplnenom návrhu Komisie sa tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh v zásade akceptoval, odstránila sa však kľúčová klauzula v znení „Bez toho, aby tým bolo dotknuté [...] ... tejto smernice“, ktorá mala zabezpečiť, aby sa ostatné ustanovenia smernice dodržiavali. Rada prijala preformulované znenie, ktorým sa dôležité ochrany a vyváženie záujmov zabudované do pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 181 ešte viac oslabili: „Prevádzkové dáta sa môžu spracúvať v rozsahu nevyhnutne potrebnom na zabezpečenie [...] siete a zaistenie informačnej bezpečnosti, ako sa vymedzuje v článku 4 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 z 10. marca 2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií.“ |
| --- | --- |

75.

V zmenenom a doplnenom návrhu Komisie sa tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh v zásade akceptoval, odstránila sa však kľúčová klauzula v znení „Bez toho, aby tým bolo dotknuté [...] ... tejto smernice“, ktorá mala zabezpečiť, aby sa ostatné ustanovenia smernice dodržiavali. Rada prijala preformulované znenie, ktorým sa dôležité ochrany a vyváženie záujmov zabudované do pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 181 ešte viac oslabili: „Prevádzkové dáta sa môžu spracúvať v rozsahu nevyhnutne potrebnom na zabezpečenie [...] siete a zaistenie informačnej bezpečnosti, ako sa vymedzuje v článku 4 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 z 10. marca 2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií.“

| 76. | Ako sa vysvetľuje nižšie, článok 6 ods. 6a nie je potrebný a môže sa zneužívať, najmä ak sa prijme v podobe, ktorá nebude obsahovať dôležité záruky, klauzuly o dodržiavaní ostatných ustanovení smernice a vyváženie záujmov. EDPS preto odporúča, aby sa tento článok neprijal, alebo aby aspoň každý takýto článok obsahoval rovnaké druhy záruk, ako pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181, ktorý prijal EP. |
| --- | --- |

76.

Ako sa vysvetľuje nižšie, článok 6 ods. 6a nie je potrebný a môže sa zneužívať, najmä ak sa prijme v podobe, ktorá nebude obsahovať dôležité záruky, klauzuly o dodržiavaní ostatných ustanovení smernice a vyváženie záujmov. EDPS preto odporúča, aby sa tento článok neprijal, alebo aby aspoň každý takýto článok obsahoval rovnaké druhy záruk, ako pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181, ktorý prijal EP.

Právne dôvody pre spracúvanie prevádzkových dát vzťahujúce sa na elektronické komunikačné služby a iných kontrolórov podľa platných právnych predpisov na ochranu údajov

| 77. | Rozsah, v ktorom môžu poskytovatelia verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie legálne spracúvať prevádzkové dáta, je upravený v článku 6 smernice o elektronickom súkromí, v ktorom sa obmedzuje spracúvanie prevádzkových dát na zopár účelov, ako napr. fakturácia, platby za spojenie a marketing. Spracúvanie je podmienené osobitnými podmienkami, ako napríklad súhlas jednotlivcov v prípade marketingu. Iní kontrolóri, ako napr. poskytovatelia služieb informačnej spoločnosti môžu okrem toho spracúvať prevádzkové dáta podľa článku 7 smernice o ochrane údajov, ktorá ustanovuje, že kontrolóri môžu osobné údaje spracúvať, ak je to v súlade s aspoň jedným z vymenovaných právnych základov, ktoré sa nazývajú aj právnymi dôvodmi. |
| --- | --- |

77.

Rozsah, v ktorom môžu poskytovatelia verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie legálne spracúvať prevádzkové dáta, je upravený v článku 6 smernice o elektronickom súkromí, v ktorom sa obmedzuje spracúvanie prevádzkových dát na zopár účelov, ako napr. fakturácia, platby za spojenie a marketing. Spracúvanie je podmienené osobitnými podmienkami, ako napríklad súhlas jednotlivcov v prípade marketingu. Iní kontrolóri, ako napr. poskytovatelia služieb informačnej spoločnosti môžu okrem toho spracúvať prevádzkové dáta podľa článku 7 smernice o ochrane údajov, ktorá ustanovuje, že kontrolóri môžu osobné údaje spracúvať, ak je to v súlade s aspoň jedným z vymenovaných právnych základov, ktoré sa nazývajú aj právnymi dôvodmi.

| 78. | Príkladom jedného takéhoto právneho základu je článok 7 písm. a) smernice o ochrane údajov, podľa ktorého sa vyžaduje súhlas dotknutej osoby. Ak napríklad on-line obchodník chce spracovať prevádzkové dáta na účely zasielania reklamných alebo marketingových materiálov, musí získať súhlas daného jednotlivca. Ďalším právnym základom uvedeným v článku 7 sa v niektorých príkladoch povoľuje spracúvanie prevádzkových údajov na bezpečnostné účely, napríklad bezpečnostnými spoločnosťami, ktoré ponúkajú bezpečnostné služby. Základom je v tomto prípade písmeno f) článku, v ktorom sa ustanovuje, že kontrolóri môžu spracúvať osobné údaje, ak je to „nevyhnutné pre účely legitímnych záujmov, ktoré plní kontrolór, alebo tretia strana alebo strany, ktorým sú údaje odhalené, s výnimkou, ak takéto záujmy sú prevýšené záujmami týkajúcimi sa základných práv a slobôd osoby pracujúcej s údajmi ...“ Smernica o ochrane údajov neobsahuje konkrétne prípady, v ktorých by spracúvanie osobných údajov túto požiadavku spĺňalo. Rozhodnutia prijímajú kontrolóri od prípadu k prípadu, často po dohode s vnútroštátnymi orgánmi na ochranu údajov alebo inými orgánmi. |
| --- | --- |

78.

Príkladom jedného takéhoto právneho základu je článok 7 písm. a) smernice o ochrane údajov, podľa ktorého sa vyžaduje súhlas dotknutej osoby. Ak napríklad on-line obchodník chce spracovať prevádzkové dáta na účely zasielania reklamných alebo marketingových materiálov, musí získať súhlas daného jednotlivca. Ďalším právnym základom uvedeným v článku 7 sa v niektorých príkladoch povoľuje spracúvanie prevádzkových údajov na bezpečnostné účely, napríklad bezpečnostnými spoločnosťami, ktoré ponúkajú bezpečnostné služby. Základom je v tomto prípade písmeno f) článku, v ktorom sa ustanovuje, že kontrolóri môžu spracúvať osobné údaje, ak je to „nevyhnutné pre účely legitímnych záujmov, ktoré plní kontrolór, alebo tretia strana alebo strany, ktorým sú údaje odhalené, s výnimkou, ak takéto záujmy sú prevýšené záujmami týkajúcimi sa základných práv a slobôd osoby pracujúcej s údajmi ...“ Smernica o ochrane údajov neobsahuje konkrétne prípady, v ktorých by spracúvanie osobných údajov túto požiadavku spĺňalo. Rozhodnutia prijímajú kontrolóri od prípadu k prípadu, často po dohode s vnútroštátnymi orgánmi na ochranu údajov alebo inými orgánmi.

| 79. | Vzájomné vzťahy medzi článkom 7 smernice o ochrane údajov a navrhovaným článkom 6 ods. 6a smernice o elektronickom súkromí by sa mali zvážiť. Navrhovaný článok 6 ods. 6a je skonkrétnením okolností, za ktorých možno splniť požiadavku uvedené v uvedenom článku 7 písm. f). Článok 6 ods. 6a, tým, že povoľuje spracúvanie prevádzkových dát na účely zaistenia bezpečnosti siete a informácií, umožňuje toto spracúvanie na účely legitímnych záujmov, ktoré plní kontrolór. |
| --- | --- |

79.

Vzájomné vzťahy medzi článkom 7 smernice o ochrane údajov a navrhovaným článkom 6 ods. 6a smernice o elektronickom súkromí by sa mali zvážiť. Navrhovaný článok 6 ods. 6a je skonkrétnením okolností, za ktorých možno splniť požiadavku uvedené v uvedenom článku 7 písm. f). Článok 6 ods. 6a, tým, že povoľuje spracúvanie prevádzkových dát na účely zaistenia bezpečnosti siete a informácií, umožňuje toto spracúvanie na účely legitímnych záujmov, ktoré plní kontrolór.

| 80. | Ako sa vysvetľuje nižšie, EDPS sa nazdáva, že článok 6 ods. 6a nie je potrebný, ani prospešný. Z právneho hľadiska je v podstate zbytočné, aby sa ustanovovalo, či konkrétny druh spracovania údajov, v tomto prípade spracúvanie údajov na bezpečnostné účely, spĺňa požiadavky článku 7 písm. f) smernice o ochrane osobných údajov alebo nie, pričom ak nie, na základe článku 7 psím. a) by bol potrebný súhlas dotknutého jednotlivca. Ako sa uvádza vyššie, takéto posúdenie v praxi uskutočňujú zvyčajne kontrolóri, t. j. spoločnosti, po porade s orgánmi na ochranu údajov, pričom v prípade potreby ho uskutočňujú súdy. EDPS sa vo všeobecnosti domnieva, že v konkrétnych prípadoch bude legitímne spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely vykonávané bez toho, aby sa ohrozili základné práva a slobody jednotlivcov, pravdepodobne spĺňať požiadavky článku 7 písm. f) smernice o ochrane osobných údajov, a bude ho preto možné vykonávať. Navyše, v smerniciach o ochrane údajov a o elektronickom súkromí neexistuje žiaden precedens pre vyčlenenie niektorých druhov spracúvania údajov, ktoré by spĺňali požiadavky článku 7 písm. f), ani pre ustanovenie osobitného zaobchádzania s takýmito druhmi spracúvania, pričom potreba takejto výnimky sa nikdy ani nepreukázala. Ako sa uvádza vyššie, zdá sa, že takýto druh činnosti by za mnohých okolností súčasnému zneniu bez problémov vyhovoval Právne ustanovenie, ktorým by sa potvrdilo takéto posudzovanie, preto v zásade nie je potrebné. |
| --- | --- |

80.

Ako sa vysvetľuje nižšie, EDPS sa nazdáva, že článok 6 ods. 6a nie je potrebný, ani prospešný. Z právneho hľadiska je v podstate zbytočné, aby sa ustanovovalo, či konkrétny druh spracovania údajov, v tomto prípade spracúvanie údajov na bezpečnostné účely, spĺňa požiadavky článku 7 písm. f) smernice o ochrane osobných údajov alebo nie, pričom ak nie, na základe článku 7 psím. a) by bol potrebný súhlas dotknutého jednotlivca. Ako sa uvádza vyššie, takéto posúdenie v praxi uskutočňujú zvyčajne kontrolóri, t. j. spoločnosti, po porade s orgánmi na ochranu údajov, pričom v prípade potreby ho uskutočňujú súdy. EDPS sa vo všeobecnosti domnieva, že v konkrétnych prípadoch bude legitímne spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely vykonávané bez toho, aby sa ohrozili základné práva a slobody jednotlivcov, pravdepodobne spĺňať požiadavky článku 7 písm. f) smernice o ochrane osobných údajov, a bude ho preto možné vykonávať. Navyše, v smerniciach o ochrane údajov a o elektronickom súkromí neexistuje žiaden precedens pre vyčlenenie niektorých druhov spracúvania údajov, ktoré by spĺňali požiadavky článku 7 písm. f), ani pre ustanovenie osobitného zaobchádzania s takýmito druhmi spracúvania, pričom potreba takejto výnimky sa nikdy ani nepreukázala. Ako sa uvádza vyššie, zdá sa, že takýto druh činnosti by za mnohých okolností súčasnému zneniu bez problémov vyhovoval Právne ustanovenie, ktorým by sa potvrdilo takéto posudzovanie, preto v zásade nie je potrebné.

Verzie článku 6 ods. 6a podľa EP, Rady a Komisie

| 81. | Ako sa uvádza vyššie, i keď je pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181, ako ho prijal EP, nepotrebný, jeho znenie v istej miere zohľadňuje zásady ochrany súkromia a údajov stelesnené v právnych predpisoch na ochranu údajov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom EP č. 181 by sa mohla otázka ochrany údajov a súkromia ďalej upraviť napríklad prostredníctvom vloženia spojenia „v osobitných prípadoch“, čím by sa zabezpečilo selektívne uplatňovanie uvedeného článku, alebo začlenením konkrétneho ochranného obdobia. |
| --- | --- |

81.

Ako sa uvádza vyššie, i keď je pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181, ako ho prijal EP, nepotrebný, jeho znenie v istej miere zohľadňuje zásady ochrany súkromia a údajov stelesnené v právnych predpisoch na ochranu údajov. Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom EP č. 181 by sa mohla otázka ochrany údajov a súkromia ďalej upraviť napríklad prostredníctvom vloženia spojenia „v osobitných prípadoch“, čím by sa zabezpečilo selektívne uplatňovanie uvedeného článku, alebo začlenením konkrétneho ochranného obdobia.

| 82. | Pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP č. 181 obsahuje niekoľko pozitívnych prvkov. Potvrdzuje, že spracúvanie musí byť v súlade so všetkými ostatnými zásadami ochrany údajov uplatniteľnými na spracúvanie osobných údajov („Bez toho, aby tým bolo dotknuté dodržiavanie ustanovení smernice 95/45/ES a [...] tejto smernice“). Navyše, i keď návrh č. 181 umožňuje spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely, vytvára rovnováhu medzi záujmami subjektu, ktorý spracúva prevádzkové dáta, a záujmami jednotlivcov, ktorých údaje sa spracúvajú, pretože takéto spracúvanie je možné, len ak záujmy jednotlivcov v oblasti základných práv a slobôd nie sú nadradené záujmom takéhoto subjektu („s výnimkou prípadov, keď takéto záujmy prevýšia záujmy základných práv a slobôd dotknutej osoby“). Táto požiadavka má zásadný charakter, pretože sa ňou môže povoliť spracúvanie prevádzkových dát v osobitných prípadoch; nepovoľuje však subjektom, aby prevádzková dáta spracúvali hromadne. |
| --- | --- |

82.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh EP č. 181 obsahuje niekoľko pozitívnych prvkov. Potvrdzuje, že spracúvanie musí byť v súlade so všetkými ostatnými zásadami ochrany údajov uplatniteľnými na spracúvanie osobných údajov („Bez toho, aby tým bolo dotknuté dodržiavanie ustanovení smernice 95/45/ES a [...] tejto smernice“). Navyše, i keď návrh č. 181 umožňuje spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely, vytvára rovnováhu medzi záujmami subjektu, ktorý spracúva prevádzkové dáta, a záujmami jednotlivcov, ktorých údaje sa spracúvajú, pretože takéto spracúvanie je možné, len ak záujmy jednotlivcov v oblasti základných práv a slobôd nie sú nadradené záujmom takéhoto subjektu („s výnimkou prípadov, keď takéto záujmy prevýšia záujmy základných práv a slobôd dotknutej osoby“). Táto požiadavka má zásadný charakter, pretože sa ňou môže povoliť spracúvanie prevádzkových dát v osobitných prípadoch; nepovoľuje však subjektom, aby prevádzková dáta spracúvali hromadne.

| 83. | Preformulované znenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu, ktoré vypracovala Rada, obsahuje prvky, ktoré si zasluhujú uznanie, ako napríklad zachovanie spojenia „nevyhnutne potrebnom“, ktorým sa zdôrazňuje obmedzený rozsah pôsobnosti uvedeného článku. Verzia Rady však neobsahuje záruky ochrany súkromia a údajov uvedené vyššie. Hoci ustanovenia na ochranu údajov v zásade platia nezávisle od osobitných odkazov v jednotlivých prípadoch, verziu článku 6 ods. 6a Rady možno vykladať ako ustanovenie, ktoré ponecháva úplne voľnú ruku pri rozhodovaní o všetkých prípadoch spracúvania prevádzkových údajov bez akýchkoľvek záruk ochrany súkromia alebo údajov. Možno preto argumentovať, že prevádzkové dáta možno zhromažďovať, uchovávať a ďalej používať bez toho, aby bolo nutné dodržiavať zásady ochrany údajov a osobitné povinnosti, ktoré sa inak vzťahujú na zodpovedné subjekty, ako je napríklad zásada kvality alebo povinnosť spravodlivého a zákonného spracúvania, ako aj povinnosť zachovávať dôvernosť a bezpečnosť údajov. Navyše, pretože v danom článku sa neodkazuje na platné zásady ochrany údajov, ktorými sa stanovujú časové obmedzenia uchovávania údajov, ani na konkrétne lehoty, verziu Rady možno vykladať ako ustanovenie, ktoré umožňuje zhromažďovanie a spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely počas nešpecifikovaného časového obdobia. |
| --- | --- |

83.

Preformulované znenie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu, ktoré vypracovala Rada, obsahuje prvky, ktoré si zasluhujú uznanie, ako napríklad zachovanie spojenia „nevyhnutne potrebnom“, ktorým sa zdôrazňuje obmedzený rozsah pôsobnosti uvedeného článku. Verzia Rady však neobsahuje záruky ochrany súkromia a údajov uvedené vyššie. Hoci ustanovenia na ochranu údajov v zásade platia nezávisle od osobitných odkazov v jednotlivých prípadoch, verziu článku 6 ods. 6a Rady možno vykladať ako ustanovenie, ktoré ponecháva úplne voľnú ruku pri rozhodovaní o všetkých prípadoch spracúvania prevádzkových údajov bez akýchkoľvek záruk ochrany súkromia alebo údajov. Možno preto argumentovať, že prevádzkové dáta možno zhromažďovať, uchovávať a ďalej používať bez toho, aby bolo nutné dodržiavať zásady ochrany údajov a osobitné povinnosti, ktoré sa inak vzťahujú na zodpovedné subjekty, ako je napríklad zásada kvality alebo povinnosť spravodlivého a zákonného spracúvania, ako aj povinnosť zachovávať dôvernosť a bezpečnosť údajov. Navyše, pretože v danom článku sa neodkazuje na platné zásady ochrany údajov, ktorými sa stanovujú časové obmedzenia uchovávania údajov, ani na konkrétne lehoty, verziu Rady možno vykladať ako ustanovenie, ktoré umožňuje zhromažďovanie a spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely počas nešpecifikovaného časového obdobia.

| 84. | Rada okrem toho oslabila ochranu súkromia v niektorých častiach textu, pretože použila formulácie, ktoré môžu byť vykladané voľnejšie. Napríklad sa odstránil odkaz na „oprávnený záujem kontrolóra“, čo vyvoláva pochybnosti o druhu subjektov, ktoré by mohli túto výnimku využívať. Je mimoriadne dôležité, aby sa predišlo tomu, aby tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh mohol využívať ľubovoľný používateľ alebo právny subjekt. |
| --- | --- |

84.

Rada okrem toho oslabila ochranu súkromia v niektorých častiach textu, pretože použila formulácie, ktoré môžu byť vykladané voľnejšie. Napríklad sa odstránil odkaz na „oprávnený záujem kontrolóra“, čo vyvoláva pochybnosti o druhu subjektov, ktoré by mohli túto výnimku využívať. Je mimoriadne dôležité, aby sa predišlo tomu, aby tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh mohol využívať ľubovoľný používateľ alebo právny subjekt.

| 85. | Nedávne skúsenosti v EP a Rade ukazujú, že rozsah, v ktorom možno legálne spracúvať údaje na bezpečnostné účely, aj podmienky takéhoto spracúvania, je ťažko vymedziť zákonom. Žiaden už platný alebo v budúcnosti prijatý článok pravdepodobne neodstráni zjavné riziko príliš voľného uplatňovania výnimky z dôvodov, ktoré nesúvisia výlučne s bezpečnosťou, alebo subjektami, ktoré by túto výnimku využívať nemali. To neznamená, že inak by takéto spracúvaniu nebolo možné. Skutočnosť, či by ho bolo možné vykonať a v akom rozsahu, však možno lepšie posúdiť na úrovni vykonávania. Subjekty, ktoré chcú takéto spracúvanie vykonávať, by o jeho rozsahu a podmienkach mali rokovať s orgánmi na ochranu údajov a možno aj s pracovnou skupinou článku 29. Alternatívne by sa do smernice o elektronickom súkromí mohol začleniť článok, ktorým by sa umožnilo spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely po výslovnom povolení orgánov na ochranu údajov. |
| --- | --- |

85.

Nedávne skúsenosti v EP a Rade ukazujú, že rozsah, v ktorom možno legálne spracúvať údaje na bezpečnostné účely, aj podmienky takéhoto spracúvania, je ťažko vymedziť zákonom. Žiaden už platný alebo v budúcnosti prijatý článok pravdepodobne neodstráni zjavné riziko príliš voľného uplatňovania výnimky z dôvodov, ktoré nesúvisia výlučne s bezpečnosťou, alebo subjektami, ktoré by túto výnimku využívať nemali. To neznamená, že inak by takéto spracúvaniu nebolo možné. Skutočnosť, či by ho bolo možné vykonať a v akom rozsahu, však možno lepšie posúdiť na úrovni vykonávania. Subjekty, ktoré chcú takéto spracúvanie vykonávať, by o jeho rozsahu a podmienkach mali rokovať s orgánmi na ochranu údajov a možno aj s pracovnou skupinou článku 29. Alternatívne by sa do smernice o elektronickom súkromí mohol začleniť článok, ktorým by sa umožnilo spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely po výslovnom povolení orgánov na ochranu údajov.

| 86. | Vzhľadom na to, že riziká, ktoré článok 6 ods. 6 predstavuje z hľadiska základného práva na ochranu údajov a súkromia jednotlivcov, ako aj na skutočnosť, že podľa tohto stanoviska nie je článok z právneho hľadiska potrebný, EDPS dospel k záveru, že najlepším výsledkom by bolo úplné vypustenie navrhovaného článku 6 ods. 6a. |
| --- | --- |

86.

Vzhľadom na to, že riziká, ktoré článok 6 ods. 6 predstavuje z hľadiska základného práva na ochranu údajov a súkromia jednotlivcov, ako aj na skutočnosť, že podľa tohto stanoviska nie je článok z právneho hľadiska potrebný, EDPS dospel k záveru, že najlepším výsledkom by bolo úplné vypustenie navrhovaného článku 6 ods. 6a.

| 87. | Ak by sa napriek odporúčaniu EDPS prijalo akékoľvek uznesenie v zmysle ktorejkoľvek zo súčasných verzií článku 6 ods. 6a, v každom prípade by malo obsahovať záruky ochrany údajov uvedené vyššie. Tiež by sa malo riadne integrovať do súčasnej štruktúry článku 6, najlepšie ako nový odsek 2a. |
| --- | --- |

87.

Ak by sa napriek odporúčaniu EDPS prijalo akékoľvek uznesenie v zmysle ktorejkoľvek zo súčasných verzií článku 6 ods. 6a, v každom prípade by malo obsahovať záruky ochrany údajov uvedené vyššie. Tiež by sa malo riadne integrovať do súčasnej štruktúry článku 6, najlepšie ako nový odsek 2a.

V.   MOŽNOSŤ PRÁVNICKÝCH OSÔB PODÁVAŤ NÁVRHY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI PORUŠENIA SMERNICE O ELEKTRONICKOM SÚKROMÍ

| 88. | EP prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 133, ktorý dáva poskytovateľom pripojenia na internet a iným právnym subjektom, ako sú napr. spotrebiteľské združenia, možnosť podávať návrhy na začatie konanie vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí (19). Žiaľ, Komisia ani Rada ho neakceptovali. EDPS považuje uvedený návrh za veľmi kladný a odporúča jeho ponechanie. |
| --- | --- |

88.

EP prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 133, ktorý dáva poskytovateľom pripojenia na internet a iným právnym subjektom, ako sú napr. spotrebiteľské združenia, možnosť podávať návrhy na začatie konanie vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí (19). Žiaľ, Komisia ani Rada ho neakceptovali. EDPS považuje uvedený návrh za veľmi kladný a odporúča jeho ponechanie.

| 89. | Pri chápaní dôležitosti tohto návrhu je potrebné si uvedomiť, že v oblasti súkromia a ochrany údajov škoda, ktorá sa spôsobila jednotlivcovi, posudzovaná od prípadu k prípadu, zvyčajne sama osebe nepostačuje na to, aby daná jednotlivec podal návrh na začatie konania. Jednotlivci zvyčajne nechodia sami na súd pretože sa im doručuje spam, alebo pretože boli neoprávnene začlenení do zoznamu príjemcov. Uvedený návrh by umožňoval spotrebiteľským združeniam a odborom zastupujúcim záujmy spotrebiteľov na kolektívnej úrovni podávať návrhy na začatie konania v ich mene. Podpora širšieho dodržiavania ustanovení smernice o elektronickom súkromí by sa pravdepodobne dala dosiahnuť väčšou rozmanitosťou mechanizmov presadzovania, ktoré sú teda v záujme ich účinného uplatňovania. |
| --- | --- |

89.

Pri chápaní dôležitosti tohto návrhu je potrebné si uvedomiť, že v oblasti súkromia a ochrany údajov škoda, ktorá sa spôsobila jednotlivcovi, posudzovaná od prípadu k prípadu, zvyčajne sama osebe nepostačuje na to, aby daná jednotlivec podal návrh na začatie konania. Jednotlivci zvyčajne nechodia sami na súd pretože sa im doručuje spam, alebo pretože boli neoprávnene začlenení do zoznamu príjemcov. Uvedený návrh by umožňoval spotrebiteľským združeniam a odborom zastupujúcim záujmy spotrebiteľov na kolektívnej úrovni podávať návrhy na začatie konania v ich mene. Podpora širšieho dodržiavania ustanovení smernice o elektronickom súkromí by sa pravdepodobne dala dosiahnuť väčšou rozmanitosťou mechanizmov presadzovania, ktoré sú teda v záujme ich účinného uplatňovania.

| 90. | V právnych rámcoch niektorých členských štátov existujú právne precedensy, ktorými sa už ustanovila možnosť kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, aby sa spotrebiteľom alebo záujmovým skupinám umožnilo nárokovať si odškodnenie od subjektu, ktorý škodu spôsobil. |
| --- | --- |

90.

V právnych rámcoch niektorých členských štátov existujú právne precedensy, ktorými sa už ustanovila možnosť kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu, aby sa spotrebiteľom alebo záujmovým skupinám umožnilo nárokovať si odškodnenie od subjektu, ktorý škodu spôsobil.

| 91. | Zákony o hospodárskej súťaži (20) niektorých členských štátov okrem toho ustanovujú právo spotrebiteľov a záujmových skupín (navyše k dotknutému konkurenčnému subjektu) podať návrh na začatie konania proti subjektu, ktorý zákon porušil. Opodstatnením pre takýto prístup je skutočnosť, že spoločnosti porušujúce zákony o hospodárskej súťaži z takéhoto porušovania pravdepodobne profitujú, pretože spotrebitelia, ktorých škody sú marginálne, vo všeobecnosti s podaním žaloby váhajú. Takéto opodstatnenie možno primerane uplatňovať aj v oblasti ochrany údajov a súkromia. |
| --- | --- |

91.

Zákony o hospodárskej súťaži (20) niektorých členských štátov okrem toho ustanovujú právo spotrebiteľov a záujmových skupín (navyše k dotknutému konkurenčnému subjektu) podať návrh na začatie konania proti subjektu, ktorý zákon porušil. Opodstatnením pre takýto prístup je skutočnosť, že spoločnosti porušujúce zákony o hospodárskej súťaži z takéhoto porušovania pravdepodobne profitujú, pretože spotrebitelia, ktorých škody sú marginálne, vo všeobecnosti s podaním žaloby váhajú. Takéto opodstatnenie možno primerane uplatňovať aj v oblasti ochrany údajov a súkromia.

| 92. | Čo je dôležitejšie, ako sa uvádza vyššie, oprávnenie právnych subjektov, ako sú napr. spotrebiteľské združenia, na podávanie žalôb, podporuje postavenie spotrebiteľov a dodržiavanie právnych predpisov na ochranu údajov vo všeobecnej rovine. Ak budú spoločnosti, ktoré porušujú zákon, čeliť väčšiemu riziku súdnych sporov, pravdepodobne budú viac investovať do súladu s právnymi predpismi na ochranu údajov, čím sa v dlhodobom horizonte zvýši ochrana súkromia a spotrebiteľov. EDPS na základe všetkých uvedených príčin vyzýva EP a Radu, aby prijali ustanovenie, ktorým sa právnym subjektom umožní podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí. |
| --- | --- |

92.

Čo je dôležitejšie, ako sa uvádza vyššie, oprávnenie právnych subjektov, ako sú napr. spotrebiteľské združenia, na podávanie žalôb, podporuje postavenie spotrebiteľov a dodržiavanie právnych predpisov na ochranu údajov vo všeobecnej rovine. Ak budú spoločnosti, ktoré porušujú zákon, čeliť väčšiemu riziku súdnych sporov, pravdepodobne budú viac investovať do súladu s právnymi predpismi na ochranu údajov, čím sa v dlhodobom horizonte zvýši ochrana súkromia a spotrebiteľov. EDPS na základe všetkých uvedených príčin vyzýva EP a Radu, aby prijali ustanovenie, ktorým sa právnym subjektom umožní podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí.

VI.   ZÁVER

| 93. | Spoločná pozícia Rady, prvé čítanie EP a zmenený a doplnený návrh Komisie obsahujú – v rozličnej miere – kladné prvky, ktoré by slúžili na posilnenie ochrany súkromia a osobných údajov jednotlivcov. |
| --- | --- |

93.

Spoločná pozícia Rady, prvé čítanie EP a zmenený a doplnený návrh Komisie obsahujú – v rozličnej miere – kladné prvky, ktoré by slúžili na posilnenie ochrany súkromia a osobných údajov jednotlivcov.

| 94. | EDPS sa však domnieva, že priestor na zlepšenie existuje, najmä pokiaľ ide o spoločnú pozíciu Rady, v ktorej sa žiaľ neponechali niektoré z pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov EP, ktorých cieľom je pomôcť zabezpečiť primeranú úroveň ochrany súkromia a osobných údajov jednotlivcov. EDPS nalieha na EP a Radu, aby obnovili záruky súkromia navrhnuté v prvom čítaní EP. |
| --- | --- |

94.

EDPS sa však domnieva, že priestor na zlepšenie existuje, najmä pokiaľ ide o spoločnú pozíciu Rady, v ktorej sa žiaľ neponechali niektoré z pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov EP, ktorých cieľom je pomôcť zabezpečiť primeranú úroveň ochrany súkromia a osobných údajov jednotlivcov. EDPS nalieha na EP a Radu, aby obnovili záruky súkromia navrhnuté v prvom čítaní EP.

| 95. | EDSP sa okrem toho domnieva, že by bolo vhodné, aby sa niektoré ustanovenia smernice zracionalizovali. Obzvlášť to platí pre ustanovenia o narušení bezpečnosti, pretože EDPS sa nazdáva, že výhody vyplývajúce z oznamov o narušeniach bezpečnosti sa zúročia v plnej miere, ak bude právny rámec vhodne „nastavený“ od samotného začiatku. EDPS sa nakoniec domnieva, že formulácie niektorých ustanovení smernice by bolo vhodné zlepšiť a vyjasniť. |
| --- | --- |

95.

EDSP sa okrem toho domnieva, že by bolo vhodné, aby sa niektoré ustanovenia smernice zracionalizovali. Obzvlášť to platí pre ustanovenia o narušení bezpečnosti, pretože EDPS sa nazdáva, že výhody vyplývajúce z oznamov o narušeniach bezpečnosti sa zúročia v plnej miere, ak bude právny rámec vhodne „nastavený“ od samotného začiatku. EDPS sa nakoniec domnieva, že formulácie niektorých ustanovení smernice by bolo vhodné zlepšiť a vyjasniť.

| 96. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti EDPS nalieha na EP a Radu, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie a vyjasnenie niektorých ustanovení smernice o elektronickom súkromí a súčasne obnovili pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP prijaté v prvom čítaní, ktorých cieľom je zabezpečiť primeranú úroveň ochrany súkromia a osobných údajov. V bodoch 97, 98, 99 a 100 sa preto sumarizujú otázky, ktoré je potrebné riešiť, a predkladajú sa v nich odporúčania a návrhy znenia. EDPS vyzýva všetky zúčastnené strany, aby tieto odporúčania a návrhy v procese smerujúcom k záverečnému prijatiu smernice o elektronickom súkromí zohľadnili. |
| --- | --- |

96.

Vzhľadom na uvedené skutočnosti EDPS nalieha na EP a Radu, aby zintenzívnili úsilie o zlepšenie a vyjasnenie niektorých ustanovení smernice o elektronickom súkromí a súčasne obnovili pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP prijaté v prvom čítaní, ktorých cieľom je zabezpečiť primeranú úroveň ochrany súkromia a osobných údajov. V bodoch 97, 98, 99 a 100 sa preto sumarizujú otázky, ktoré je potrebné riešiť, a predkladajú sa v nich odporúčania a návrhy znenia. EDPS vyzýva všetky zúčastnené strany, aby tieto odporúčania a návrhy v procese smerujúcom k záverečnému prijatiu smernice o elektronickom súkromí zohľadnili.

Narušenia bezpečnosti

| 97. | Európsky parlament, Komisia a Rada zaujali k oznamovaniu narušenia bezpečnosti odlišné postoje. Rozdiely medzi týmito troma modelmi sa týkajú okrem iného povinných subjektov, noriem alebo podmienok vzniku oznamovacej povinnosti, dotknutých osôb s právom byť informovaný atď. EP a Rada musia vyvinúť čo najväčšie úsilie o to, aby vypracovali solídny právny rámec pre inštitúciu narušenia bezpečnosti. Preto by mali:






  — | Zachovať vymedzenie narušenia bezpečnosti uvedené v zneniach EP, Rady a Komisie, pretože je dostatočne široké na to, aby obsiahlo väčšinu relevantných situácií, v ktorých by mohlo byť potrebné oznamovať prípady narušenia bezpečnosti. |
| --- | --- | --- |

97.

Európsky parlament, Komisia a Rada zaujali k oznamovaniu narušenia bezpečnosti odlišné postoje. Rozdiely medzi týmito troma modelmi sa týkajú okrem iného povinných subjektov, noriem alebo podmienok vzniku oznamovacej povinnosti, dotknutých osôb s právom byť informovaný atď. EP a Rada musia vyvinúť čo najväčšie úsilie o to, aby vypracovali solídny právny rámec pre inštitúciu narušenia bezpečnosti. Preto by mali:

—

Zachovať vymedzenie narušenia bezpečnosti uvedené v zneniach EP, Rady a Komisie, pretože je dostatočne široké na to, aby obsiahlo väčšinu relevantných situácií, v ktorých by mohlo byť potrebné oznamovať prípady narušenia bezpečnosti.

| — | Pokiaľ ide o subjekty, na ktoré sa má vzťahovať navrhovaná oznamovacia povinnosť, začleniť poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti. Pravdepodobnosť, že sa on-line maloobchodní predajcovia, on-line banky, alebo on-line lekárne stanú terčom pokusov o narušenie bezpečnosti, je rovnaká ako v prípade telekomunikačných spoločností, ak nie väčšia. Občania budú očakávať nielen to, že im narušenia bezpečnosti budú oznamovať poskytovatelia pripojenia na internet, ale najmä, že im ich budú oznamovať ich on-line banky a on-line lekárne. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o subjekty, na ktoré sa má vzťahovať navrhovaná oznamovacia povinnosť, začleniť poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti. Pravdepodobnosť, že sa on-line maloobchodní predajcovia, on-line banky, alebo on-line lekárne stanú terčom pokusov o narušenie bezpečnosti, je rovnaká ako v prípade telekomunikačných spoločností, ak nie väčšia. Občania budú očakávať nielen to, že im narušenia bezpečnosti budú oznamovať poskytovatelia pripojenia na internet, ale najmä, že im ich budú oznamovať ich on-line banky a on-line lekárne.

| — | Pokiaľ ide o podmienku vzniku oznamovacej povinnosti, spojenie „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ uvedené v zmenenom a doplnenom návrhu je vhodnou normou, ktorá zabezpečuje funkčnosť mechanizmu. Je však potrebné zabezpečiť, aby „poškodenie“ bol vymedzené dostatočne široko a vzťahovalo sa na všetky relevantné prípady negatívneho vplyvu na súkromie alebo iné legitímne záujmy jednotlivcov. Inak by bolo vhodnejšie vytvoriť novú normu, podľa ktorej by oznamovacia povinnosť vznikla „ak je dostatočne pravdepodobné, že narušenie bude mať na jednotlivcov negatívny vplyv“. Prístupom Rady, v rámci ktorého sa vyžaduje, aby narušenie vážne ovplyvnilo niekoho súkromie, by sa nezabezpečila dostatočná ochrana jednotlivcov, pretože takáto norma si vyžaduje, aby bol vplyv na súkromie „vážny“ Tým sa tiež otvára priestor pre subjektívne posudzovanie. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o podmienku vzniku oznamovacej povinnosti, spojenie „dostatočná pravdepodobnosť poškodenia“ uvedené v zmenenom a doplnenom návrhu je vhodnou normou, ktorá zabezpečuje funkčnosť mechanizmu. Je však potrebné zabezpečiť, aby „poškodenie“ bol vymedzené dostatočne široko a vzťahovalo sa na všetky relevantné prípady negatívneho vplyvu na súkromie alebo iné legitímne záujmy jednotlivcov. Inak by bolo vhodnejšie vytvoriť novú normu, podľa ktorej by oznamovacia povinnosť vznikla „ak je dostatočne pravdepodobné, že narušenie bude mať na jednotlivcov negatívny vplyv“. Prístupom Rady, v rámci ktorého sa vyžaduje, aby narušenie vážne ovplyvnilo niekoho súkromie, by sa nezabezpečila dostatočná ochrana jednotlivcov, pretože takáto norma si vyžaduje, aby bol vplyv na súkromie „vážny“ Tým sa tiež otvára priestor pre subjektívne posudzovanie.

| — | I keď má zaangažovanie orgánov do rozhodovania o tom, či má povinný podnik daným jednotlivcom oznámenie poslať, pozitívne dôsledky, môže byť jeho uplatňovanie nepraktické a zložité a môže odlákať zdroje od ostatných dôležitých priorít. Ak by orgány neboli schopné reagovať extrémne rýchlo, EDSP sa obáva, že takýto systém by dokonca mohol ochranu jednotlivcov zmenšiť a dostať orgány pod neprimeraný tlak. EDPS teda z celkového hľadiska odporúča zriadenie systému, v rámci ktorého by skutočnosť, či je potrebné poslať oznámenie, posudzovali povinné subjekty. |
| --- | --- |

—

I keď má zaangažovanie orgánov do rozhodovania o tom, či má povinný podnik daným jednotlivcom oznámenie poslať, pozitívne dôsledky, môže byť jeho uplatňovanie nepraktické a zložité a môže odlákať zdroje od ostatných dôležitých priorít. Ak by orgány neboli schopné reagovať extrémne rýchlo, EDSP sa obáva, že takýto systém by dokonca mohol ochranu jednotlivcov zmenšiť a dostať orgány pod neprimeraný tlak. EDPS teda z celkového hľadiska odporúča zriadenie systému, v rámci ktorého by skutočnosť, či je potrebné poslať oznámenie, posudzovali povinné subjekty.

| — | S cieľom umožniť orgánom vykonávať dozor na posudkami povinných subjektov týkajúcich sa skutočnosti, či je potrebné poslať oznámenie, zaviesť tieto záruky:






  — | zabezpečiť, aby takéto subjekty povinne oznamovali orgánom všetky prípady narušenia bezpečnosti, ktoré napĺňajú príslušnú normu. |
| --- | --- | --- |

—

S cieľom umožniť orgánom vykonávať dozor na posudkami povinných subjektov týkajúcich sa skutočnosti, či je potrebné poslať oznámenie, zaviesť tieto záruky:

—

zabezpečiť, aby takéto subjekty povinne oznamovali orgánom všetky prípady narušenia bezpečnosti, ktoré napĺňajú príslušnú normu.

| — | ustanoviť dozornú úlohu orgánov, ktorá im umožní konať v záujme efektívnosti selektívne. Použiť s týmto cieľom tento text: „Ak dotknutému účastníkovi alebo jednotlivcovi zatiaľ nebol oznam poslaný, príslušný národný orgán môže po zvážení povahy narušenia prikázať PVSEK alebo PSIS, aby oznam poslal.“ |
| --- | --- |

—

ustanoviť dozornú úlohu orgánov, ktorá im umožní konať v záujme efektívnosti selektívne. Použiť s týmto cieľom tento text: „Ak dotknutému účastníkovi alebo jednotlivcovi zatiaľ nebol oznam poslaný, príslušný národný orgán môže po zvážení povahy narušenia prikázať PVSEK alebo PSIS, aby oznam poslal.“

| — | prijať nové ustanovenie, ktorým sa od subjektov bude vyžadovať, aby udržiavali podrobné a komplexné záznamy na účely auditu. Dalo by sa to dosiahnuť prijatím napríklad takéhoto textu: „PVSEK a PSIS vedú a uchovávajú komplexné záznamy o všetkých narušeniach bezpečnosti, ktoré sa vyskytli, relevantné technické informácie, ktoré s nimi súvisia, ako aj záznamy o prijatých nápravných opatreniach. Záznamy musia obsahovať aj odkaz na všetky oznámenia vydané pre dotknutých účastníkov alebo jednotlivcov a príslušné národné orgány vrátane ich dátumu a obsahu. Záznamy sa na základe žiadosti predkladajú príslušnému orgánu.“ |
| --- | --- |

—

prijať nové ustanovenie, ktorým sa od subjektov bude vyžadovať, aby udržiavali podrobné a komplexné záznamy na účely auditu. Dalo by sa to dosiahnuť prijatím napríklad takéhoto textu: „PVSEK a PSIS vedú a uchovávajú komplexné záznamy o všetkých narušeniach bezpečnosti, ktoré sa vyskytli, relevantné technické informácie, ktoré s nimi súvisia, ako aj záznamy o prijatých nápravných opatreniach. Záznamy musia obsahovať aj odkaz na všetky oznámenia vydané pre dotknutých účastníkov alebo jednotlivcov a príslušné národné orgány vrátane ich dátumu a obsahu. Záznamy sa na základe žiadosti predkladajú príslušnému orgánu.“

| — | Aby sa zabezpečila jednotnosť pri vykonávaní rámca pre narušenia bezpečnosti, umožniť Komisii prijímať, po porade s EDPS, pracovnou skupinou článku 29 a inými relevantnými zainteresovanými stranami, technické vykonávacie opatrenia. |
| --- | --- |

—

Aby sa zabezpečila jednotnosť pri vykonávaní rámca pre narušenia bezpečnosti, umožniť Komisii prijímať, po porade s EDPS, pracovnou skupinou článku 29 a inými relevantnými zainteresovanými stranami, technické vykonávacie opatrenia.

| — | Pokiaľ ide o jednotlivcov, ktorým sa majú poslať oznámenia, použiť termíny Komisie alebo EP, teda „príslušní jednotlivci“ alebo „postihnutí užívatelia“, pretože zahŕňajú všetkých jednotlivcov, ktorých osobné údaje boli ohrozené. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o jednotlivcov, ktorým sa majú poslať oznámenia, použiť termíny Komisie alebo EP, teda „príslušní jednotlivci“ alebo „postihnutí užívatelia“, pretože zahŕňajú všetkých jednotlivcov, ktorých osobné údaje boli ohrozené.

Verejne dostupné súkromné siete

| 98. | Komunikačné služby sa verejnosti často ponúkajú nie cez verejné, ale cez súkromne prevádzkované siete (napr. prístupové body Wi-Fi, ktoré sú k dispozícii v hoteloch alebo na letiskách), na ktoré sa údajne smernica nevzťahuje. EP prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 121 (článok 3), ktorým rozsah pôsobnosti smernice rozšíril na verejné a súkromné komunikačné siete, ako aj na verejne dostupné súkromné siete. EP a Rada by v tejto súvislosti mohli:






  — | Zachovať podstatu pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 121, ale zmeniť jeho znenie tak, aby sa do rozsahu pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí začlenilo „spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie vo verejných komunikačných sieťach alebo súkromných komunikačných sieťach, ku ktorým má prístup verejnosť, v Spoločenstve“. Čisto súkromne prevádzkované siete (na rozdiel od súkromných komunikačných sietí, ku ktorým má prístup verejnosť) by do rozsahu pôsobnosti výslovne nespadali. |
| --- | --- | --- |

98.

Komunikačné služby sa verejnosti často ponúkajú nie cez verejné, ale cez súkromne prevádzkované siete (napr. prístupové body Wi-Fi, ktoré sú k dispozícii v hoteloch alebo na letiskách), na ktoré sa údajne smernica nevzťahuje. EP prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 121 (článok 3), ktorým rozsah pôsobnosti smernice rozšíril na verejné a súkromné komunikačné siete, ako aj na verejne dostupné súkromné siete. EP a Rada by v tejto súvislosti mohli:

—

Zachovať podstatu pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 121, ale zmeniť jeho znenie tak, aby sa do rozsahu pôsobnosti smernice o elektronickom súkromí začlenilo „spracúvanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných služieb elektronickej komunikácie vo verejných komunikačných sieťach alebo súkromných komunikačných sieťach, ku ktorým má prístup verejnosť, v Spoločenstve“. Čisto súkromne prevádzkované siete (na rozdiel od súkromných komunikačných sietí, ku ktorým má prístup verejnosť) by do rozsahu pôsobnosti výslovne nespadali.

| — | zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť všetky príslušné ustanovenia tak, aby sa v nich výslovne odkazovalo okrem verejných sietí aj na verejne dostupné súkromné siete. |
| --- | --- |

—

zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť všetky príslušné ustanovenia tak, aby sa v nich výslovne odkazovalo okrem verejných sietí aj na verejne dostupné súkromné siete.

| — | doplniť vymedzenie v znení: „verejne dostupná súkromná sieť je súkromne prevádzkovaná sieť, ku ktorej má široká verejnosť po odsúhlasení podmienok súvisiacich s jej používaním bežne neobmedzený prístup za poplatok alebo v rámci iných služieb alebo ponúk.“ Zvýši sa tým právna istota vo vzťahu k subjektom, na ktoré sa bude vzťahovať nový rozsah pôsobnosti. |
| --- | --- |

—

doplniť vymedzenie v znení: „verejne dostupná súkromná sieť je súkromne prevádzkovaná sieť, ku ktorej má široká verejnosť po odsúhlasení podmienok súvisiacich s jej používaním bežne neobmedzený prístup za poplatok alebo v rámci iných služieb alebo ponúk.“ Zvýši sa tým právna istota vo vzťahu k subjektom, na ktoré sa bude vzťahovať nový rozsah pôsobnosti.

| — | prijať nové odôvodnenie, podľa ktorého by Komisia uskutočnila verejnú diskusiu o uplatňovaní smernice o elektronickom súkromí na všetky súkromné siete, pričom do nej prispeje EDPS, pracovná skupina článku 29 ďalšie relevantné zainteresované strany. EP a Rada by tiež mali uviesť, že Komisia by mala na základe verejnej diskusie vypracovať vhodný návrh na rozšírenie alebo obmedzenie druhov subjektov, na ktoré by sa mala smernica o elektronickom súkromí vzťahovať. |
| --- | --- |

—

prijať nové odôvodnenie, podľa ktorého by Komisia uskutočnila verejnú diskusiu o uplatňovaní smernice o elektronickom súkromí na všetky súkromné siete, pričom do nej prispeje EDPS, pracovná skupina článku 29 ďalšie relevantné zainteresované strany. EP a Rada by tiež mali uviesť, že Komisia by mala na základe verejnej diskusie vypracovať vhodný návrh na rozšírenie alebo obmedzenie druhov subjektov, na ktoré by sa mala smernica o elektronickom súkromí vzťahovať.

Spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely

| 99. | EP prijal v prvom čítaní pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181 (článok 6 ods. 6a), ktorým povoľuje spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely. Rada v spoločnej pozícii prijala nové znenie, ktorým sa niektoré záruky ochrany súkromia oslabili EDPS preto v tomto ohľade odporúča, aby EP a Rada:






  — | zamietli tento článok, pretože nie je potrebný a v prípade jeho zneužitia by mohol ohroziť ochranu údajov a súkromia jednotlivcov. |
| --- | --- | --- |

99.

EP prijal v prvom čítaní pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 181 (článok 6 ods. 6a), ktorým povoľuje spracúvanie prevádzkových dát na bezpečnostné účely. Rada v spoločnej pozícii prijala nové znenie, ktorým sa niektoré záruky ochrany súkromia oslabili EDPS preto v tomto ohľade odporúča, aby EP a Rada:

—

zamietli tento článok, pretože nie je potrebný a v prípade jeho zneužitia by mohol ohroziť ochranu údajov a súkromia jednotlivcov.

| — | Alternatívne, ak sa má nejaký variant súčasného znenia článku 6 ods. 6a predsa len prijať, EP a Rada by doňho mali včleniť záruky ochrany údajov uvedené v tomto stanovisku (podobné zárukám uvedeným v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu EP). |
| --- | --- |

—

Alternatívne, ak sa má nejaký variant súčasného znenia článku 6 ods. 6a predsa len prijať, EP a Rada by doňho mali včleniť záruky ochrany údajov uvedené v tomto stanovisku (podobné zárukám uvedeným v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu EP).

Podávanie návrhov na začatie konania vo veci porušenia smernice o elektronickom súkromí

| 100. | Parlament prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 133 (článok 13 ods. 6), ktorý dáva právnym subjektom možnosť podávať návrhy na začatie konanie vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí. Rada ho nanešťastie nezachovala. Rada a EP by mali:






  — | potvrdiť ustanovenie, ktoré dáva právnym subjektom, ako sú napr. spotrebiteľské združenia a odbory, právo podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí (nielen vo veci porušenia ustanovení o spame, čo je prístup, ktorý sa zaujal v spoločnej pozícii a zmenenom a doplnenom návrhu). Väčšou rozmanitosťou mechanizmov presadzovania sa podporí širšie dodržiavanie a účinné uplatňovanie ustanovení smernice o elektronickom súkromí ako celku. |
| --- | --- | --- |

100.

Parlament prijal pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 133 (článok 13 ods. 6), ktorý dáva právnym subjektom možnosť podávať návrhy na začatie konanie vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí. Rada ho nanešťastie nezachovala. Rada a EP by mali:

—

potvrdiť ustanovenie, ktoré dáva právnym subjektom, ako sú napr. spotrebiteľské združenia a odbory, právo podávať návrhy na začatie konania vo veci porušenia ktoréhokoľvek z ustanovení smernice o elektronickom súkromí (nielen vo veci porušenia ustanovení o spame, čo je prístup, ktorý sa zaujal v spoločnej pozícii a zmenenom a doplnenom návrhu). Väčšou rozmanitosťou mechanizmov presadzovania sa podporí širšie dodržiavanie a účinné uplatňovanie ustanovení smernice o elektronickom súkromí ako celku.

Výzvy

| 101. | EP a Rada musia vo všetkých uvedených otázkach čeliť výzve, ktorá pozostáva vo vypracovaní noriem a ustanovení, ktoré sú súčasne použiteľné v praxi, funkčné a ktoré rešpektujú práva na súkromie a ochranu údajov jednotlivcov. EDPS dúfa, že zúčastnené strany vyvinú maximálne úsilie o vyriešenie týchto výziev a že toto stanovisko k tomu prispeje. |
| --- | --- |

101.

EP a Rada musia vo všetkých uvedených otázkach čeliť výzve, ktorá pozostáva vo vypracovaní noriem a ustanovení, ktoré sú súčasne použiteľné v praxi, funkčné a ktoré rešpektujú práva na súkromie a ochranu údajov jednotlivcov. EDPS dúfa, že zúčastnené strany vyvinú maximálne úsilie o vyriešenie týchto výziev a že toto stanovisko k tomu prispeje.

V Bruseli 9. januára 2009

Peter HUSTINX

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Preskúmavanie smernice o elektronickom súkromí je súčasťou širšieho procesu preskúmavania, ktorý bol zameraný na vytvorenie telekomunikačného orgánu EÚ, preskúmanie smerníc 2002/21/ES, 2002/19/ES, 2002/20/ES, 2002/22/ES a 2002/58/ES, ako aj na preskúmanie nariadenia (ES) č. 2006/2004 (ďalej spolu len „preskúmanie telekomunikačného balíka“).

1

(2)  Stanovisko z 10. apríla 2008 návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa okrem iných právnych predpisov mení a dopĺňa smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách), Ú. v. EÚ C, 181, 18.7.2008, s. 1.

2

(3)  Smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (smernica univerzálnej služby), Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

3

(4)  Pripomienky EDPS k vybraným otázkam, ktoré vyplynuli zo správy Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa o preskúmaní smernice 2002/22/ES (univerzálna smernica) a smernice 2002/58/ES (elektronické súkromie), 2. september 2008. Dostupné na webovej stránke: www.edps.europa.eu

4

(5)  Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 24. septembra 2008 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí, smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa (COM(2007) 698 – C6-0420/2007 – 2007/248(COD).

5

(6)  Zmenený a doplnený návrh smernica európskeho Parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/22/ES o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí, smernica 2002/58/ES týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií a nariadenie (ES) č. 2006/2004 o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa, Brusel, 6.11.2008, KOM(2008) 723 v konečnom znení.

6

(7)  K dispozícii na webovej stránke Rady.

7

(8)  Stanovisko 2/2008 o preskúmaní smernice 2002/58/ES o súkromí a elektronických komunikáciách (smernica o elektronickom súkromí), k dispozícii na webovej stránke pracovnej skupiny článku 29.

8

(9)  V stanovisku sa výrazom „ohroziť“ odkazuje na akékoľvek porušenie ochrany osobných údajov, ktoré nastalo v dôsledku ich náhodného alebo nezákonného zničenia, straty, pozmenenia, nepovoleného zverejnenia alebo ich sprístupnenia pri prenose, uchovávaní alebo spracúvaní iným spôsobom.

9

(10)  Ide najmä o pozmeňujúce a doplňujúce návrhy EP č. 187, 124 až 127, ako aj 27, 21 a 32.

10

(11)  S výnimkou narušení, ktoré predstavujú bezprostredné a priame nebezpečenstvo, kedy musia povinné subjekty najprv informovať spotrebiteľov.

11

(12)  Článok 2 písm. i) spoločnej pozície a zmeneného a doplneného návrhu a článok 3.3. prvého čítania EP.

12

(13)  K výnimke z tohto pravidla pozri poznámku pod čiarou č. 11.

13

(14)  V článku 15a ods. 3 sa tieto dozorné právomoci uznávajú, pretože sa v ňom ustanovuje, že „členské štáty zabezpečia, aby príslušné vnútroštátne orgány a prípadne iné vnútroštátne orgány mali všetky vyšetrovacie právomoci a zdroje nevyhnutné na monitorovanie a vynucovanie vnútroštátnych predpisov prijatých podľa tejto smernice vrátane možnosti získavať všetky relevantné informácie.“

14

(15)  „Táto smernica sa vzťahuje na spracovávanie osobných údajov v súvislosti s poskytovaním verejne dostupných elektronických komunikačných služieb vo verejných komunikačných sieťach.“

15

(16)  Argumentovať možno naopak i tak, že keďže sa komunikačná služba poskytuje verejnosti, na poskytovanie takýchto služieb sa platný právny rámec vzťahuje, aj keď je sieť súkromná. Napríklad vo Francúzsku sa zamestnávatelia, ktorí svojim zamestnancom poskytujú prístup k internetu, považujú v tomto ohľade za rovnocenných s komerčnými poskytovateľmi internetu. Tento výklad nie je všeobecne akceptovaný.

16

(17)  Zvyčajne ide o miestne siete (LAN).

17

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 16.

18

(19)  Článok 13 ods. 6 prvého čítania EP.

19

(20)  Pozri napr. § 8 UWG – nemecký zákon o nekalej hospodárskej súťaži.

20

---

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/42

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu smernice Rady, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby surovej ropy a/alebo ropných výrobkov

2009/C 128/05

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 286,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej článok 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov, a najmä na jeho článok 41 (2),

so zreteľom na žiadosť o stanovisko v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001, ktorá bola európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov (EDPS – European Data Protection Supervisor) zaslaná 14. novembra 2008,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia 13. novembra 2008 prijala návrh smernice Rady, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby surovej ropy a/alebo ropných výrobkov (ďalej len „návrh“) (3). |
| --- | --- |

1.

Komisia 13. novembra 2008 prijala návrh smernice Rady, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby surovej ropy a/alebo ropných výrobkov (ďalej len „návrh“) (3).

| 2. | Cieľom tejto smernice je zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti dodávok ropy v Spoločenstve prostredníctvom spoľahlivých a transparentných mechanizmov založených na solidarite medzi členskými štátmi, udržiavať minimálnu úroveň zásob ropy alebo ropných výrobkov a zaviesť postupy nevyhnutné na vyriešenie stavu vážnej ropnej núdze. |
| --- | --- |

2.

Cieľom tejto smernice je zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti dodávok ropy v Spoločenstve prostredníctvom spoľahlivých a transparentných mechanizmov založených na solidarite medzi členskými štátmi, udržiavať minimálnu úroveň zásob ropy alebo ropných výrobkov a zaviesť postupy nevyhnutné na vyriešenie stavu vážnej ropnej núdze.

| 3. | Komisia 14. novembra 2008 zaslala návrh EDPS na konzultáciu v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. EDPS víta skutočnosť, že sa s ním o tejto otázke konzultuje a berie na vedomie, že sa odkaz na konzultáciu s ním uvádza v preambule návrhu v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

3.

Komisia 14. novembra 2008 zaslala návrh EDPS na konzultáciu v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. EDPS víta skutočnosť, že sa s ním o tejto otázke konzultuje a berie na vedomie, že sa odkaz na konzultáciu s ním uvádza v preambule návrhu v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 45/2001.

| 4. | Komisia pred prijatím návrhu neformálne konzultovala s EDPS o konkrétnom článku návrhu legislatívneho zámeru (súčasnom článku 19). EDPS uvítal neformálnu konzultáciu, keďže tak dostal príležitosť vyjadriť svoje pripomienky skôr, ako Komisia návrh prijala. |
| --- | --- |

4.

Komisia pred prijatím návrhu neformálne konzultovala s EDPS o konkrétnom článku návrhu legislatívneho zámeru (súčasnom článku 19). EDPS uvítal neformálnu konzultáciu, keďže tak dostal príležitosť vyjadriť svoje pripomienky skôr, ako Komisia návrh prijala.

II.   ANALÝZA NÁVRHU

Všeobecná analýza

| 5. | Tento prípad slúži ako dobrý príklad toho, že je potrebné neustále si uvedomovať pravidlá ochrany údajov. V situácii, ktorá sa týka členských štátov a ich povinnosti udržiavať pohotovostné zásoby ropy, ktoré prevažne vlastnia právnické osoby, nie je spracúvanie osobných údajov veľmi zrejmé a hoci sa ako také nepredpokladá, môže k nemu dôjsť. Pravdepodobnosť spracúvania osobných údajov by sa mala zvažovať v každom prípade a mali by sa prijímať zodpovedajúce opatrenia. |
| --- | --- |

5.

Tento prípad slúži ako dobrý príklad toho, že je potrebné neustále si uvedomovať pravidlá ochrany údajov. V situácii, ktorá sa týka členských štátov a ich povinnosti udržiavať pohotovostné zásoby ropy, ktoré prevažne vlastnia právnické osoby, nie je spracúvanie osobných údajov veľmi zrejmé a hoci sa ako také nepredpokladá, môže k nemu dôjsť. Pravdepodobnosť spracúvania osobných údajov by sa mala zvažovať v každom prípade a mali by sa prijímať zodpovedajúce opatrenia.

| 6. | V súčasnosti sa v smernici uvádzajú v podstate dve činnosti, ktoré by mohli zahŕňať spracúvanie osobných údajov. Prvou je zber informácií o zásobách ropy členskými štátmi a následné zaslanie týchto informácií Komisii. Druhá činnosť súvisí s právomocou Komisie uskutočňovať kontroly v členských štátoch. Medzi zozberanými informáciami o zásobách ropy by mohli byť aj osobné údaje, ako napríklad mená a kontaktné údaje riaditeľov spoločností. Tento zber, ako aj následné zasielanie Komisii by predstavovalo spracúvanie osobných údajov a v závislosti od toho, kto údaje spracováva, by viedlo k uplatniteľnosti buď vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonávajú ustanovenia smernice 95/46/ES, alebo nariadenia (ES) č. 45/2001. Ku zberu a z toho vyplývajúcemu spracúvaniu osobných údajov by mohlo dôjsť aj v dôsledku udelenia právomoci Komisii uskutočňovať kontroly núdzových zásob v členských štátoch, ktorej súčasťou je všeobecná právomoc zbierať údaje. |
| --- | --- |

6.

V súčasnosti sa v smernici uvádzajú v podstate dve činnosti, ktoré by mohli zahŕňať spracúvanie osobných údajov. Prvou je zber informácií o zásobách ropy členskými štátmi a následné zaslanie týchto informácií Komisii. Druhá činnosť súvisí s právomocou Komisie uskutočňovať kontroly v členských štátoch. Medzi zozberanými informáciami o zásobách ropy by mohli byť aj osobné údaje, ako napríklad mená a kontaktné údaje riaditeľov spoločností. Tento zber, ako aj následné zasielanie Komisii by predstavovalo spracúvanie osobných údajov a v závislosti od toho, kto údaje spracováva, by viedlo k uplatniteľnosti buď vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonávajú ustanovenia smernice 95/46/ES, alebo nariadenia (ES) č. 45/2001. Ku zberu a z toho vyplývajúcemu spracúvaniu osobných údajov by mohlo dôjsť aj v dôsledku udelenia právomoci Komisii uskutočňovať kontroly núdzových zásob v členských štátoch, ktorej súčasťou je všeobecná právomoc zbierať údaje.

| 7. | EDPS počas neformálnej konzultácie, ktorá sa týkala výlučne ustanovenia o vyšetrovacej právomoci Komisie, poradil Komisii, aby stanovila, či k spracúvaniu osobných údajov v rámci vyšetrovania Komisiou bude dochádzať len mimovoľne alebo pravidelne a či sa bude uskutočňovať na účely vyšetrovania. Vzhľadom na výsledok takéhoto posúdenia boli navrhnuté dva prístupy. |
| --- | --- |

7.

EDPS počas neformálnej konzultácie, ktorá sa týkala výlučne ustanovenia o vyšetrovacej právomoci Komisie, poradil Komisii, aby stanovila, či k spracúvaniu osobných údajov v rámci vyšetrovania Komisiou bude dochádzať len mimovoľne alebo pravidelne a či sa bude uskutočňovať na účely vyšetrovania. Vzhľadom na výsledok takéhoto posúdenia boli navrhnuté dva prístupy.

| 8. | V prípade, že sa so spracúvaním osobných údajov nepočíta, v dôsledku čoho by k nemu malo dochádzať čisto náhodou, EDPS odporúča, aby sa po prvé jednoznačne vylúčilo spracúvanie osobných údajov na účely vyšetrovania Komisiou a po druhé uviedlo, že žiadne z osobných údajov, s ktorými Komisia príde počas vyšetrovania do styku, sa nebudú zbierať, ani zohľadňovať a že v prípade náhodného zberu sa bezodkladne zničia. EDPS ďalej odporúča, aby sa vo všeobecnej záložnej doložke ustanovilo, že touto smernicou nie sú dotknuté pravidlá ochrany údajov ustanovené v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

8.

V prípade, že sa so spracúvaním osobných údajov nepočíta, v dôsledku čoho by k nemu malo dochádzať čisto náhodou, EDPS odporúča, aby sa po prvé jednoznačne vylúčilo spracúvanie osobných údajov na účely vyšetrovania Komisiou a po druhé uviedlo, že žiadne z osobných údajov, s ktorými Komisia príde počas vyšetrovania do styku, sa nebudú zbierať, ani zohľadňovať a že v prípade náhodného zberu sa bezodkladne zničia. EDPS ďalej odporúča, aby sa vo všeobecnej záložnej doložke ustanovilo, že touto smernicou nie sú dotknuté pravidlá ochrany údajov ustanovené v smernici 95/46/ES a nariadení (ES) č. 45/2001.

| 9. | Na druhej strane v prípade, že k spracúvaniu údajov má v kontexte vyšetrovania Komisiou pravidelne dochádzať, EDPS odporúča Komisii, aby do smernice vložila text, ktorý bude odrážať výsledok príslušného hodnotenia ochrany údajov. Mal by obsahovať tieto prvky: I) samotný účel spracúvania údajov, II) nevyhnutnosť spracúvania údajov na dosiahnutie tohto účelu a III) primeranosť spracúvania údajov. |
| --- | --- |

9.

Na druhej strane v prípade, že k spracúvaniu údajov má v kontexte vyšetrovania Komisiou pravidelne dochádzať, EDPS odporúča Komisii, aby do smernice vložila text, ktorý bude odrážať výsledok príslušného hodnotenia ochrany údajov. Mal by obsahovať tieto prvky: I) samotný účel spracúvania údajov, II) nevyhnutnosť spracúvania údajov na dosiahnutie tohto účelu a III) primeranosť spracúvania údajov.

| 10. | Hoci sa neformálne odporúčanie EDPS týka len právomoci Komisie viesť vyšetrovanie, jeho pripomienky sa rovnako vzťahujú aj na zvyšné hlavné prvky činnosti, ktorá je opísaná v návrhu smernice, konkrétne na zber informácií a ich zasielanie Komisii členskými štátmi. |
| --- | --- |

10.

Hoci sa neformálne odporúčanie EDPS týka len právomoci Komisie viesť vyšetrovanie, jeho pripomienky sa rovnako vzťahujú aj na zvyšné hlavné prvky činnosti, ktorá je opísaná v návrhu smernice, konkrétne na zber informácií a ich zasielanie Komisii členskými štátmi.

| 11. | Z konečného návrhu smernice je zrejmý záver Komisie, a to že na účely smernice sa nepredpokladá žiadne spracúvanie osobných údajov. EDPS s radosťou konštatuje, že návrh v plnej miere odráža prvý z prístupov, ktoré navrhol. |
| --- | --- |

11.

Z konečného návrhu smernice je zrejmý záver Komisie, a to že na účely smernice sa nepredpokladá žiadne spracúvanie osobných údajov. EDPS s radosťou konštatuje, že návrh v plnej miere odráža prvý z prístupov, ktoré navrhol.

| 12. | EDPS preto vyjadruje podporu spôsobu, ktorým Komisia v navrhovanej smernici zabezpečila dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. Vo zvyšnej časti tohto stanoviska je uvedených len niekoľko podrobných odporúčaní. |
| --- | --- |

12.

EDPS preto vyjadruje podporu spôsobu, ktorým Komisia v navrhovanej smernici zabezpečila dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. Vo zvyšnej časti tohto stanoviska je uvedených len niekoľko podrobných odporúčaní.

Pripomienky ku konkrétnym prvkom

| 13. | Článok 15 navrhovanej smernice sa týka povinnosti členských štátov predkladať Komisii týždenný štatistický výkaz o úrovni obchodných zásob, ktoré skladujú na svojom území. Tieto informácie zväčša obsahujú niekoľko osobných údajov. Mohli by však obsahovať informácie o fyzických osobách, ktoré vlastnia zásoby ropy alebo ktoré pracujú pre právnickú osobu, ktorá vlastní zásoby. S cieľom zabrániť členským štátom, aby Komisii poskytovali takéto informácie, sa v článku 15 ods. 1 uvádza, že ak tak členské štáty urobia, „neuvádzajú mená vlastníkov predmetných zásob“. Je potrebné pamätať na to, že odstránením mena sa nie vždy získa údaj, ktorý by sa nedal spätne priradiť fyzickej osobe, napriek tomu sa však javí, že v súčasnej situácii (štatistické výkazy o úrovni zásob ropy) bude táto dodatočná veta postačovať na to, aby sa zabezpečilo, že sa Komisii nebudú zasielať žiadne osobné údaje. |
| --- | --- |

13.

Článok 15 navrhovanej smernice sa týka povinnosti členských štátov predkladať Komisii týždenný štatistický výkaz o úrovni obchodných zásob, ktoré skladujú na svojom území. Tieto informácie zväčša obsahujú niekoľko osobných údajov. Mohli by však obsahovať informácie o fyzických osobách, ktoré vlastnia zásoby ropy alebo ktoré pracujú pre právnickú osobu, ktorá vlastní zásoby. S cieľom zabrániť členským štátom, aby Komisii poskytovali takéto informácie, sa v článku 15 ods. 1 uvádza, že ak tak členské štáty urobia, „neuvádzajú mená vlastníkov predmetných zásob“. Je potrebné pamätať na to, že odstránením mena sa nie vždy získa údaj, ktorý by sa nedal spätne priradiť fyzickej osobe, napriek tomu sa však javí, že v súčasnej situácii (štatistické výkazy o úrovni zásob ropy) bude táto dodatočná veta postačovať na to, aby sa zabezpečilo, že sa Komisii nebudú zasielať žiadne osobné údaje.

| 14. | Právomoc Komisie viesť vyšetrovanie je ustanovená v článku 19 navrhovanej smernice. Z článku je zrejmé, že Komisia zaujala prvý prístup tak, ako je vysvetlený v bode 8 tohto stanoviska. V článku sa uvádza, že spracúvanie osobných údajov nesmie byť súčasťou kontrol, ktoré uskutočňuje Komisia. A aj keby Komisia s takýmito údajmi prišla do styku, nesmú sa brať do úvahy a v prípade náhodného zberu sa musia zničiť. Na účely zosúladenia znenia návrhu so znením, ktoré sa používa v právnych predpisoch týkajúcich sa ochrany údajov, a aby sa zabránilo nedorozumeniu, EDPS odporúča, aby sa slovo „zhromažďovanie“ v odseku 2 prvej vete nahradilo slovom „spracúvanie“. |
| --- | --- |

14.

Právomoc Komisie viesť vyšetrovanie je ustanovená v článku 19 navrhovanej smernice. Z článku je zrejmé, že Komisia zaujala prvý prístup tak, ako je vysvetlený v bode 8 tohto stanoviska. V článku sa uvádza, že spracúvanie osobných údajov nesmie byť súčasťou kontrol, ktoré uskutočňuje Komisia. A aj keby Komisia s takýmito údajmi prišla do styku, nesmú sa brať do úvahy a v prípade náhodného zberu sa musia zničiť. Na účely zosúladenia znenia návrhu so znením, ktoré sa používa v právnych predpisoch týkajúcich sa ochrany údajov, a aby sa zabránilo nedorozumeniu, EDPS odporúča, aby sa slovo „zhromažďovanie“ v odseku 2 prvej vete nahradilo slovom „spracúvanie“.

| 15. | EDPS s uspokojením konštatuje, že návrh obsahuje aj všeobecnú záložnú doložku o príslušných právnych predpisoch týkajúcich sa ochrany údajov. Článok 20 členským štátom, Komisii a iným inštitúciám a orgánom Spoločenstva zreteľne pripomína ich povinnosti vyplývajúce zo smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001. V doložke sú zdôraznené práva, ktoré majú dotknuté osoby na základe týchto pravidiel, ako napríklad právo namietať proti spracúvaniu ich údajov, právo prístupu k svojim údajom a právo na opravu svojich údajov v prípade nepresností. V súvislosti s umiestnením tohto ustanovenia v návrhu by však bola vhodná jedná pripomienka. Vzhľadom na jeho všeobecnú povahu sa nevzťahuje výlučne na právomoc Komisie viesť vyšetrovanie. EDPS preto odporúča, aby sa tento článok presunul do prvej časti smernice, napríklad za článok 2. |
| --- | --- |

15.

EDPS s uspokojením konštatuje, že návrh obsahuje aj všeobecnú záložnú doložku o príslušných právnych predpisoch týkajúcich sa ochrany údajov. Článok 20 členským štátom, Komisii a iným inštitúciám a orgánom Spoločenstva zreteľne pripomína ich povinnosti vyplývajúce zo smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001. V doložke sú zdôraznené práva, ktoré majú dotknuté osoby na základe týchto pravidiel, ako napríklad právo namietať proti spracúvaniu ich údajov, právo prístupu k svojim údajom a právo na opravu svojich údajov v prípade nepresností. V súvislosti s umiestnením tohto ustanovenia v návrhu by však bola vhodná jedná pripomienka. Vzhľadom na jeho všeobecnú povahu sa nevzťahuje výlučne na právomoc Komisie viesť vyšetrovanie. EDPS preto odporúča, aby sa tento článok presunul do prvej časti smernice, napríklad za článok 2.

| 16. | Na smernicu 95/46/ES a nariadenie (ES) č. 45/2001 sa odkazuje aj v odôvodnení 25. Účel tohto odôvodnenia však nie je veľmi jasný, keďže len vymenúva právne predpisy, ktoré sa týkajú ochrany údajov, ale nestanovuje nič viac. V odôvodnení by sa malo jednoznačne stanoviť, že ustanoveniami smernice nie sú uvedené právne predpisy dotknuté. Okrem toho z poslednej vety odôvodnenia vyplýva, že podľa právnych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov sa od kontrolórov výslovne žiada, aby bezodkladne zničili náhodne zozbierané údaje. Hoci táto povinnosť môže z uvedených pravidiel vyplynúť, tieto právne predpisy ju neobsahujú. V oblasti ochrany údajov platí všeobecná zásada, že osobné údaje sa uchovávajú, len pokiaľ je to potrebné na účely, na ktoré boli zozbierané, alebo sa ďalej spracovávajú. Ak sa prvá časť odôvodnenia upraví v práve navrhovanom zmysle, posledná veta bude nadbytočná. EDPS preto navrhuje, aby sa posledná veta v odôvodnení 25 vypustila. |
| --- | --- |

16.

Na smernicu 95/46/ES a nariadenie (ES) č. 45/2001 sa odkazuje aj v odôvodnení 25. Účel tohto odôvodnenia však nie je veľmi jasný, keďže len vymenúva právne predpisy, ktoré sa týkajú ochrany údajov, ale nestanovuje nič viac. V odôvodnení by sa malo jednoznačne stanoviť, že ustanoveniami smernice nie sú uvedené právne predpisy dotknuté. Okrem toho z poslednej vety odôvodnenia vyplýva, že podľa právnych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov sa od kontrolórov výslovne žiada, aby bezodkladne zničili náhodne zozbierané údaje. Hoci táto povinnosť môže z uvedených pravidiel vyplynúť, tieto právne predpisy ju neobsahujú. V oblasti ochrany údajov platí všeobecná zásada, že osobné údaje sa uchovávajú, len pokiaľ je to potrebné na účely, na ktoré boli zozbierané, alebo sa ďalej spracovávajú. Ak sa prvá časť odôvodnenia upraví v práve navrhovanom zmysle, posledná veta bude nadbytočná. EDPS preto navrhuje, aby sa posledná veta v odôvodnení 25 vypustila.

III.   ZÁVER

| 17. | EDPS chce vyjadriť podporu spôsobu, ktorým Komisia v navrhovanej smernici zabezpečila dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. |
| --- | --- |

17.

EDPS chce vyjadriť podporu spôsobu, ktorým Komisia v navrhovanej smernici zabezpečila dodržiavanie pravidiel ochrany údajov.

| 18. | EDPS konkrétne navrhuje, aby:






  — | sa slovo „zhromažďovanie“ v článku 19 ods. 2 prvej vete nahradilo slovom „spracúvanie“, |
| --- | --- | --- |

18.

EDPS konkrétne navrhuje, aby:

—

sa slovo „zhromažďovanie“ v článku 19 ods. 2 prvej vete nahradilo slovom „spracúvanie“,

| — | sa článok 20, ako všeobecné ustanovenie o ochrane údajov, presunul do prvej časti smernice, konkrétne priamo za článok 2, |
| --- | --- |

—

sa článok 20, ako všeobecné ustanovenie o ochrane údajov, presunul do prvej časti smernice, konkrétne priamo za článok 2,

| — | sa do odôvodnenia 25 doplnilo, že ustanoveniami smernice nie sú dotknuté ustanovenia smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 15/2001, |
| --- | --- |

—

sa do odôvodnenia 25 doplnilo, že ustanoveniami smernice nie sú dotknuté ustanovenia smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 15/2001,

| — | sa vypustila posledná veta odôvodnenia 25. |
| --- | --- |

—

sa vypustila posledná veta odôvodnenia 25.

V Bruseli 3. februára 2009

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  KOM(2008) 775 v konečnom znení.

3

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/45

---

Výmenný kurz eura (1)

5. júna 2009

2009/C 128/06

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,4177 |
| JPY | Japonský jen | 137,48 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4472 |
| GBP | Britská libra | 0,87920 |
| SEK | Švédska koruna | 10,9250 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5191 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,9700 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,003 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 289,10 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7094 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,5420 |
| RON | Rumunský lei | 4,2185 |
| TRY | Turecká líra | 2,1834 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,7606 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5657 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,9887 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,2263 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0530 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 768,65 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,4189 |
| CNY | Čínsky juan | 9,6871 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,3550 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 078,75 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,9556 |
| PHP | Filipínske peso | 67,016 |
| RUB | Ruský rubeľ | 43,5789 |
| THB | Thajský baht | 48,464 |
| BRL | Brazílsky real | 2,7345 |
| MXN | Mexické peso | 18,7066 |
| INR | Indická rupia | 66,7910 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,4177

JPY

Japonský jen

137,48

DKK

Dánska koruna

7,4472

GBP

Britská libra

0,87920

SEK

Švédska koruna

10,9250

CHF

Švajčiarsky frank

1,5191

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,9700

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,003

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

289,10

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7094

PLN

Poľský zlotý

4,5420

RON

Rumunský lei

4,2185

TRY

Turecká líra

2,1834

AUD

Austrálsky dolár

1,7606

CAD

Kanadský dolár

1,5657

HKD

Hongkongský dolár

10,9887

NZD

Novozélandský dolár

2,2263

SGD

Singapurský dolár

2,0530

KRW

Juhokórejský won

1 768,65

ZAR

Juhoafrický rand

11,4189

CNY

Čínsky juan

9,6871

HRK

Chorvátska kuna

7,3550

IDR

Indonézska rupia

14 078,75

MYR

Malajzijský ringgit

4,9556

PHP

Filipínske peso

67,016

RUB

Ruský rubeľ

43,5789

THB

Thajský baht

48,464

BRL

Brazílsky real

2,7345

MXN

Mexické peso

18,7066

INR

Indická rupia

66,7910

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

Korigendá

| 6.6.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 128/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 128/46

---

Korigendum k úrokovej miere použitej Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách

(
  Úradný vestník Európskej únie C 124 zo 4. júna 2009
  )

2009/C 128/07

Na strane 1 a na obálke:

namiesto:

„1,00 % dňa 4. júna 2009“,

má byť:

„1,00 % dňa 1. júna 2009“.

---