# Uradni list L 103/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 103 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6618. april 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 103

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6618. april 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/823 z dne 13. aprila 2023 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2011/16/EU v zvezi z ocenjevanjem in ugotavljanjem enakovrednosti informacij v sporazumu med pristojnimi organi države članice in jurisdikcijo zunaj Unije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/824 z dne 14. aprila 2023 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  ) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/825 z dne 17. aprila 2023 o razširitvi protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1408 na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne | 12 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/826 z dne 17. aprila 2023 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 1275/2008 in (ES) št. 107/2009 (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/823 z dne 13. aprila 2023 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2011/16/EU v zvezi z ocenjevanjem in ugotavljanjem enakovrednosti informacij v sporazumu med pristojnimi organi države članice in jurisdikcijo zunaj Unije

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/824 z dne 14. aprila 2023 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  )

1

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/825 z dne 17. aprila 2023 o razširitvi protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1408 na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne

12

*

Uredba Komisije (EU) 2023/826 z dne 17. aprila 2023 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 1275/2008 in (ES) št. 107/2009 (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/823

z dne 13. aprila 2023

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive Sveta 2011/16/EU v zvezi z ocenjevanjem in ugotavljanjem enakovrednosti informacij v sporazumu med pristojnimi organi države članice in jurisdikcijo zunaj Unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (1) ter zlasti člena 8ac(7), prvi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2011/16/EU je bila spremenjena z Direktivo Sveta (EU) 2021/514 (2), da bi se izboljšale določbe, ki se nanašajo na vse oblike izmenjav informacij in upravnega sodelovanja, in sicer z določitvijo obvezne avtomatične izmenjave podatkov, ki jih sporočajo operaterji platform. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2011/16/EU je bila spremenjena z Direktivo Sveta (EU) 2021/514 (2), da bi se izboljšale določbe, ki se nanašajo na vse oblike izmenjav informacij in upravnega sodelovanja, in sicer z določitvijo obvezne avtomatične izmenjave podatkov, ki jih sporočajo operaterji platform.

| (2) | Glede na naravo in prilagodljivost digitalnih platform se obveznost poročanja razširi na tiste operaterje platform, kot so opredeljeni v Prilogi V, oddelek IA, točka 4(b), Direktive 2011/16/EU, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji, vendar niso niti rezidenti za davčne namene niti ustanovljeni ali upravljani, niti nimajo stalne poslovne enote v državi članici (v nadaljnjem besedilu: operaterji tujih platform). To zagotavlja enake konkurenčne pogoje za vse operaterje digitalnih platform ne glede na njihov sedež in preprečuje nelojalno konkurenco v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Glede na naravo in prilagodljivost digitalnih platform se obveznost poročanja razširi na tiste operaterje platform, kot so opredeljeni v Prilogi V, oddelek IA, točka 4(b), Direktive 2011/16/EU, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v Uniji, vendar niso niti rezidenti za davčne namene niti ustanovljeni ali upravljani, niti nimajo stalne poslovne enote v državi članici (v nadaljnjem besedilu: operaterji tujih platform). To zagotavlja enake konkurenčne pogoje za vse operaterje digitalnih platform ne glede na njihov sedež in preprečuje nelojalno konkurenco v Uniji.

| (3) | Direktiva 2011/16/EU določa ukrepe, ki so namenjeni zmanjšanju upravnega bremena za operaterje tujih platform in davčne organe držav članic, kadar obstajajo ustrezne ureditve, ki zagotavljajo izmenjavo enakovrednih informacij med jurisdikcijo zunaj Unije in državo članico. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2011/16/EU določa ukrepe, ki so namenjeni zmanjšanju upravnega bremena za operaterje tujih platform in davčne organe držav članic, kadar obstajajo ustrezne ureditve, ki zagotavljajo izmenjavo enakovrednih informacij med jurisdikcijo zunaj Unije in državo članico.

| (4) | Člen 8ac(7), prvi pododstavek, Direktive 2011/16/EU določa, da Komisija na podlagi obrazloženega zaprosila države članice ali na lastno pobudo ugotovi, ali so informacije, ki jih preko avtomatične izmenjave prejme država članica, enakovredne informacijam iz oddelka III, odstavek B, Priloge V k navedeni direktivi. Člen 8ac(7) določa tudi, da se ta isti postopek uporablja za določitev, da informacije niso več enakovredne. |
| --- | --- |

(4)

Člen 8ac(7), prvi pododstavek, Direktive 2011/16/EU določa, da Komisija na podlagi obrazloženega zaprosila države članice ali na lastno pobudo ugotovi, ali so informacije, ki jih preko avtomatične izmenjave prejme država članica, enakovredne informacijam iz oddelka III, odstavek B, Priloge V k navedeni direktivi. Člen 8ac(7) določa tudi, da se ta isti postopek uporablja za določitev, da informacije niso več enakovredne.

| (5) | Ta uredba določa merila za oceno in določitev obsega, v katerem nacionalna zakonodaja jurisdikcije zunaj Unije in sporazum med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije zagotavljata, da se informacije, ki jih avtomatično prejme ta država članica, nanašajo na dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/16/EU, in so enakovredne informacijam, ki se zahtevajo v skladu s pravili glede poročanja iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba določa merila za oceno in določitev obsega, v katerem nacionalna zakonodaja jurisdikcije zunaj Unije in sporazum med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije zagotavljata, da se informacije, ki jih avtomatično prejme ta država članica, nanašajo na dejavnosti, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/16/EU, in so enakovredne informacijam, ki se zahtevajo v skladu s pravili glede poročanja iz navedene direktive.

| (6) | Na mednarodni ravni je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) 3. julija 2020 objavila vzorčna pravila za poročanje operaterjev platform v zvezi s prodajalci v delilnem gospodarstvu in gospodarstvu priložnostnih del (3) (v nadaljnjem besedilu: vzorčna pravila), 22. junija 2021 pa še neobvezni modul, ki razširja vzorčna pravila na prodajo blaga in najem prevoznih sredstev (4) (v nadaljnjem besedilu: neobvezni modul). Vzorčna pravila in neobvezni modul niso minimalni standard, zato jih lahko jurisdikcije izvajajo na različen način. Zato mora Komisija za vsak primer posebej oceniti nacionalno zakonodajo jurisdikcije zunaj Unije, s katero se prenašajo vzorčna pravila in neobvezni modul, da bi ugotovila, v kolikšni meri so dejavnosti, za katere se uporabljajo pravila glede poročanja iz navedene nacionalne zakonodaje, in informacije, ki se zahtevajo v skladu s temi pravili, enakovredne dejavnostim, za katere se uporablja Direktiva 2011/16/EU, in enakovredne informacijam, ki se zahtevajo v skladu z navedeno direktivo. Prav tako bi moralo biti še naprej mogoče določiti enakovrednost, kadar je to primerno, v zvezi z dvostranskim instrumentom ali vzpostavljenim odnosom izmenjave informacij s posamezno jurisdikcijo zunaj Unije in njeno nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(6)

Na mednarodni ravni je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) 3. julija 2020 objavila vzorčna pravila za poročanje operaterjev platform v zvezi s prodajalci v delilnem gospodarstvu in gospodarstvu priložnostnih del (3) (v nadaljnjem besedilu: vzorčna pravila), 22. junija 2021 pa še neobvezni modul, ki razširja vzorčna pravila na prodajo blaga in najem prevoznih sredstev (4) (v nadaljnjem besedilu: neobvezni modul). Vzorčna pravila in neobvezni modul niso minimalni standard, zato jih lahko jurisdikcije izvajajo na različen način. Zato mora Komisija za vsak primer posebej oceniti nacionalno zakonodajo jurisdikcije zunaj Unije, s katero se prenašajo vzorčna pravila in neobvezni modul, da bi ugotovila, v kolikšni meri so dejavnosti, za katere se uporabljajo pravila glede poročanja iz navedene nacionalne zakonodaje, in informacije, ki se zahtevajo v skladu s temi pravili, enakovredne dejavnostim, za katere se uporablja Direktiva 2011/16/EU, in enakovredne informacijam, ki se zahtevajo v skladu z navedeno direktivo. Prav tako bi moralo biti še naprej mogoče določiti enakovrednost, kadar je to primerno, v zvezi z dvostranskim instrumentom ali vzpostavljenim odnosom izmenjave informacij s posamezno jurisdikcijo zunaj Unije in njeno nacionalno zakonodajo.

| (7) | Pri ocenjevanju in ugotavljanju take enakovrednosti bi bilo treba uporabiti pristop, ki zagotavlja, da države članice prejmejo potrebne informacije, in hkrati preprečuje pretirano breme za operaterje platform, ki so zadevne informacije že sporočili v jurisdikciji zunaj Unije. Zato bi morala Komisija oceno izvesti v skladu z ustreznimi merili, kot so opredeljena v členu 8ac(7), in ob ustreznem upoštevanju možnosti izvzetij, ki jih omogočajo vzorčna pravila in neobvezni modul. |
| --- | --- |

(7)

Pri ocenjevanju in ugotavljanju take enakovrednosti bi bilo treba uporabiti pristop, ki zagotavlja, da države članice prejmejo potrebne informacije, in hkrati preprečuje pretirano breme za operaterje platform, ki so zadevne informacije že sporočili v jurisdikciji zunaj Unije. Zato bi morala Komisija oceno izvesti v skladu z ustreznimi merili, kot so opredeljena v členu 8ac(7), in ob ustreznem upoštevanju možnosti izvzetij, ki jih omogočajo vzorčna pravila in neobvezni modul.

| (8) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o ukrepih iz Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov o ukrepih iz Uredbe.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za upravno sodelovanje pri obdavčevanju – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za upravno sodelovanje pri obdavčevanju –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Merila za ocenjevanje in ugotavljanje enakovrednosti

Komisija uporabi merila iz členov 2 do 7 te uredbe pri ugotavljanju, ali so informacije, ki jih je treba avtomatično izmenjati na podlagi sporazuma med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, v smislu pododstavka A(7) oddelka I Priloge V k Direktivi 2011/16/EU, enakovredne tistim iz odstavka B oddelka III Priloge V k navedeni direktivi.

Člen 2

Poročevalski operater platforme

1.   Komisija oceni opredelitve v zvezi s poročevalskim operaterjem platforme iz nacionalne zakonodaje jurisdikcije zunaj Unije in v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, da ugotovi njihovo enakovrednost z opredelitvami iz oddelka I, pododstavki A(1) do A(4), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

2.   Kadar jurisdikcija zunaj Unije za poročevalskega operaterja platforme ne šteje operaterja platforme, ki omogoča izvajanje zadevnih dejavnosti, za katere je v prejšnjem koledarskem letu skupno nadomestilo na ravni platforme znašalo manj kot 1 milijon EUR ali je bilo nižje od zneska, ki je približno enakovreden 1 milijonu EUR v lokalni valuti navedene jurisdikcije, se ugotavljanje enakovrednosti uporablja samo za poročevalske operaterje platforme, kot so opredeljeni v nacionalni zakonodaji zadevne jurisdikcije zunaj Unije.

Člen 3

Prodajalci, o katerih se poroča

Komisija oceni opredelitve v zvezi s prodajalci, o katerih se poroča, iz nacionalne zakonodaje jurisdikcije zunaj Unije in v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, da ugotovi njihovo enakovrednost z opredelitvami iz oddelka I, pododstavki B(1) do B(4) ter C(1) in C(2), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

Člen 4

Zadevna dejavnost

1.   Komisija oceni opredelitve zadevne dejavnosti iz nacionalne zakonodaje jurisdikcije zunaj Unije in v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, da ugotovi njihovo enakovrednost z opredelitvami iz oddelka I, pododstavki A(8), A(10), A(11) in C(9), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

2.   Kadar jurisdikcija zunaj Unije v svoje nacionalno pravo kot zadevno dejavnost ne vključi ene ali več zadevnih dejavnosti, kot so opredeljene v oddelku I, pododstavek A(8), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU, se ugotavljanje enakovrednost uporablja samo za informacije v zvezi z zadevno dejavnostjo, kot je opredeljena v nacionalni zakonodaji te jurisdikcije zunaj Unije.

Člen 5

Postopki dolžne skrbnosti

Komisija oceni postopke dolžne skrbnosti iz nacionalne zakonodaje jurisdikcije zunaj Unije in v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, da ugotovi njihovo enakovrednost s postopki dolžne skrbnosti iz oddelka II Priloge V k Direktivi 2011/16/EU ter opredelitvami iz oddelka I, pododstavki C(3) do C(7), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

Člen 6

Zahteve glede poročanja

Komisija oceni zahteve glede poročanja iz nacionalne zakonodaje jurisdikcije zunaj Unije in v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, da ugotovi njihovo enakovrednost z zahtevami glede poročanja iz oddelka III, pododstavki A(1), A(2), A(5), A(6) in A(7) ter odstavek B, Priloge V k Direktivi 2011/16/EU ter opredelitvami iz oddelka I, pododstavki C(3) do C(8), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

Člen 7

Učinkovito izvajanje

Komisija oceni pravila in upravne postopke iz nacionalne zakonodaje jurisdikcije zunaj Unije in v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in jurisdikcije zunaj Unije, da zagotovi učinkovito izvajanje postopkov dolžne skrbnosti in zahtev glede poročanja ter skladnost z njimi ter da ugotovi njihovo enakovrednost z določbami iz oddelka IV, odstavki A do D, Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

Člen 8

Ugotavljanje enakovrednosti

Kadar so merila, navedena v členu 1 in ocenjena v skladu s členi 2 do 7, izpolnjena, se informacije, ki jih je treba avtomatično izmenjati v skladu s sporazumom med pristojnimi organi države članice in zadevne jurisdikcije zunaj Unije, štejejo za enakovredne. To ugotavljanje enakovrednosti se uporablja za isti sporazum pristojnega organa, sklenjen med zadevno jurisdikcijo zunaj Unije in katero koli drugo državo članico.

Brez poseganja v člen 2(2) se je poročevalski operater platforme, kot je opredeljen v oddelku I, pododstavek A(4), točka (b), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU, ki se ne šteje za poročevalskega operaterja platforme v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne jurisdikcije zunaj Unije, dolžan registrirati in poročati informacije v eni sami državi članici v skladu s členom 8ac(4) in oddelkom IV, pododstavek F(1), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

Brez poseganja v člen 4(2) se je poročevalski operater platforme, kot je opredeljen v oddelku I, pododstavek A(4), točka (b), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU, ki omogoča izvajanje katere koli zadevne dejavnosti, ki se ne šteje za zadevno dejavnost v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne jurisdikcije zunaj Unije, dolžan registrirati in poročati informacije o prodajalcih, o katerih se poroča, v zvezi s tako zadevno dejavnostjo, v eni sami državi članici v skladu s členom 8ac(4) in oddelkom IV, pododstavek F(1), Priloge V k Direktivi 2011/16/EU.

Člen 9

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

1

(2)  
  UL L 104, 25.3.2021, str. 1.

2

(3)  OECD (3. julij 2020). Vzorčna pravila za poročanje operaterjev platform v zvezi s prodajalci v delilnem gospodarstvu in gospodarstvu priložnostnih del.

3

(4)  OECD (22. junij 2021).Vzorčna pravila za poročanje za digitalne platforme: okvir za mednarodno izmenjavo in neobvezni modul za prodajo blaga.

4

(5)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

5

---

| 18.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/824

z dne 14. aprila 2023

o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Združeno kraljestvo in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 230(1) ter člena 232(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo.

| (2) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih morajo pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov izpolnjevati za vstop v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih morajo pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov izpolnjevati za vstop v Unijo.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo.

| (4) | Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo.

| (5) | Kanada je obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provinci Quebec, ki je bil 27. marca 2023 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Kanada je obvestila Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v provinci Quebec, ki je bil 27. marca 2023 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (6) | Poleg tega so Združene države Amerike obvestile Komisijo o štirih izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v zveznih državah Kolorado (1) in New York (3) v Združenih državah Amerike, ki so bili med 22. marcem 2023 in 5. aprilom 2023 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega so Združene države Amerike obvestile Komisijo o štirih izbruhih visokopatogene aviarne influence pri perutnini v zveznih državah Kolorado (1) in New York (3) v Združenih državah Amerike, ki so bili med 22. marcem 2023 in 5. aprilom 2023 potrjeni z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (7) | Po teh nedavnih izbruhih visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Kanade in Združenih držav Amerike okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrska območja pod nadzorom in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni. |
| --- | --- |

(7)

Po teh nedavnih izbruhih visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Kanade in Združenih držav Amerike okrog prizadetih obratov vzpostavili 10-kilometrska območja pod nadzorom in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni.

| (8) | Kanada in Združene države Amerike so Komisiji predložile informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine in zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade in Združenih držav Amerike zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo. |
| --- | --- |

(8)

Kanada in Združene države Amerike so Komisiji predložile informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki so jih sprejele za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Komisija je ocenila navedene informacije. Na podlagi navedene ocene in za varovanje zdravstvenega statusa živali v Uniji ne bi smel biti več dovoljen vstop pošiljk perutnine in zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z območij z omejitvami, ki so jih vzpostavili veterinarski organi Kanade in Združenih držav Amerike zaradi nedavnih izbruhov visokopatogene aviarne influence, v Unijo.

| (9) | Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z devetimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v grofijah Essex (6), Lincolnshire (1), Norfolk (1) in West Midlands (1) v Angliji v Združenem kraljestvu, ki so bili potrjeni med 6. septembrom 2022 in 11. novembrom 2022. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z devetimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v grofijah Essex (6), Lincolnshire (1), Norfolk (1) in West Midlands (1) v Angliji v Združenem kraljestvu, ki so bili potrjeni med 6. septembrom 2022 in 11. novembrom 2022.

| (10) | Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in ugotovila, da so bili izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino odpravljeni in da ni več tveganja, povezanega z vstopom v Unijo perutninskega blaga z območij v Združenem kraljestvu, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen po navedenih izbruhih. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je ocenila informacije, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, in ugotovila, da so bili izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino odpravljeni in da ni več tveganja, povezanega z vstopom v Unijo perutninskega blaga z območij v Združenem kraljestvu, s katerih je bil vstop perutninskega blaga v Unijo začasno ustavljen po navedenih izbruhih.

| (11) | Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

(11)

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike.

| (12) | Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Združenem kraljestvu in Združenih državah Amerike ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1).

3

---

PRILOGA

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita:

| (1) | Priloga V se spremeni:






  (a) | oddelek B dela 1 se spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CAN-2.177 doda naslednja vrstica za območje CAN-2.178:











  „CA

  Kanada | CA-2.178 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 27.3.2023“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga V se spremeni:

(a)

oddelek B dela 1 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CAN-2.177 doda naslednja vrstica za območje CAN-2.178:

„CA

Kanada

CA-2.178

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

27.3.2023“

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.141 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.141 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.141 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.141

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

6.9.2022

29.3.2023“

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.166 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.166 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.166 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.166

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

7.10.2022

29.3.2023“

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.169 in GB-2.170 nadomestita z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.169 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.170 | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.169 in GB-2.170 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.169

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

8.10.2022

29.3.2023

GB-2.170

N, P1

7.10.2022

29.3.2023“

| (v) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.182 in GB-2.183 nadomestita z naslednjim:












  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.182 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.183 | N, P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023“ |

(v)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.182 in GB-2.183 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.182

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

9.10.2022

29.3.2023

GB-2.183

N, P1

13.10.2022

29.3.2023“

| (vi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.220 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.220 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(vi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.220 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.220

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

26.10.2022

28.3.2023“

| (vii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.236 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.236 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(vii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.236 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.236

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

2.11.2022

30.3.2023“

| (viii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.253 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.253 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(viii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.253 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.253

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

11.11.2022

29.3.2023“

| (ix) | pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.446 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.447 do US-2.450:











  „US

  Združene države Amerike | US-2.447 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 28.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| US-2.448 | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.449 | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.450 | N, P1 | | 5.4.2023“ | |

(ix)

pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.446 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.447 do US-2.450:

„US

Združene države Amerike

US-2.447

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

28.3.2023

US-2.448

N, P1

22.3.2023

US-2.449

N, P1

22.3.2023

US-2.450

N, P1

5.4.2023“

| (b) | del 2 se spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.177 doda naslednji opis območja CA-2.178:







  „Kanada | CA-2.178 | Southern Quebec - Latitude 45.36, Longitude -72.93
  The municipalities involved are:
  3 km PZ: Ange-Gardien and Saint-Césaire.
  10 km SZ: Ange-Gardien, Brigham, Farnham, Saint-Alphonse, Saint-Alphonse-deGranby, Saint-Césaire, Sainte-Brigide-d’Iberville, and Saint-Paul-d’Abbotsford.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

del 2 se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za opisom območja CA-2.177 doda naslednji opis območja CA-2.178:

„Kanada

CA-2.178

Southern Quebec - Latitude 45.36, Longitude -72.93

The municipalities involved are:

3 km PZ: Ange-Gardien and Saint-Césaire.

10 km SZ: Ange-Gardien, Brigham, Farnham, Saint-Alphonse, Saint-Alphonse-deGranby, Saint-Césaire, Sainte-Brigide-d’Iberville, and Saint-Paul-d’Abbotsford.“

| (ii) | pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.446 dodajo naslednji opisi območij US-2.447 do US-2.450:







  „Združene države Amerike | US-2.447 | State of Colorado
  Yuma 01
  Yuma County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 102.6021809°W 40.0556963°N) |
| --- | --- | --- | --- |
| US-2.448 | State of New York
  Tompkins 01
  Tompkins County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.4228309°W 42.5338498°N) |
| US-2.449 | State of New York
  Queens 02
  Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.8110491°W 40.7686723°N) |
| US-2.450 | State of New York
  Queens 03
  Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.7654921°W 40.7913911°N)“ |

(ii)

pri vnosu za Združene države Amerike se za opisom območja US-2.446 dodajo naslednji opisi območij US-2.447 do US-2.450:

„Združene države Amerike

US-2.447

State of Colorado

Yuma 01

Yuma County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 102.6021809°W 40.0556963°N)

US-2.448

State of New York

Tompkins 01

Tompkins County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 76.4228309°W 42.5338498°N)

US-2.449

State of New York

Queens 02

Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.8110491°W 40.7686723°N)

US-2.450

State of New York

Queens 03

Queens County: A circular zone of a 10 km radius starting with North point (GPS coordinates: 73.7654921°W 40.7913911°N)“

| (2) | oddelek B dela 1 Priloge XIV se spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.177 doda naslednja vrstica za območje CA-2.178:











  „CA

  Kanada | CA-2.178 | POU, RAT | N, P1 | | 27.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 27.3.2023“ | |

(2)

oddelek B dela 1 Priloge XIV se spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se za vrstico za območje CA-2.177 doda naslednja vrstica za območje CA-2.178:

„CA

Kanada

CA-2.178

POU, RAT

N, P1

27.3.2023

GBM

P1

27.3.2023“

| (ii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.141 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.141 | POU, RAT | N, P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 6.9.2022 | 29.3.2023“ |

(ii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.141 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.141

POU, RAT

N, P1

6.9.2022

29.3.2023

GBM

P1

6.9.2022

29.3.2023“

| (iii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.166 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.166 | POU, RAT | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |

(iii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.166 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.166

POU, RAT

N, P1

7.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

7.10.2022

29.3.2023“

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.169 in GB-2.170 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.169 | POU, RAT | N, P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 8.10.2022 | 29.3.2023 |
| GB-2.170 | POU, RAT | N, P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023 |
| GBM | P1 | | 7.10.2022 | 29.3.2023“ |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.169 in GB-2.170 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.169

POU, RAT

N, P1

8.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

8.10.2022

29.3.2023

GB-2.170

POU, RAT

N, P1

7.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

7.10.2022

29.3.2023“

| (v) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.182 in GB-2.183 nadomestita z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.182 | POU, RAT | N, P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 9.10.2022 | 29.3.2023 |
| GB-2.183 | POU, RAT | N, P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023 |
| GBM | P1 | | 13.10.2022 | 29.3.2023“ |

(v)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstici za območji GB-2.182 in GB-2.183 nadomestita z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.182

POU, RAT

N, P1

9.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

9.10.2022

29.3.2023

GB-2.183

POU, RAT

N, P1

13.10.2022

29.3.2023

GBM

P1

13.10.2022

29.3.2023“

| (vi) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.220 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.220 | POU, RAT | N, P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 26.10.2022 | 28.3.2023“ |

(vi)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.220 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.220

POU, RAT

N, P1

26.10.2022

28.3.2023

GBM

P1

26.10.2022

28.3.2023“

| (vii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.236 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.236 | POU, RAT | N, P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 2.11.2022 | 30.3.2023“ |

(vii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.236 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.236

POU, RAT

N, P1

2.11.2022

30.3.2023

GBM

P1

2.11.2022

30.3.2023“

| (viii) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.253 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.253 | POU, RAT | N, P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 11.11.2022 | 29.3.2023“ |

(viii)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.253 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.253

POU, RAT

N, P1

11.11.2022

29.3.2023

GBM

P1

11.11.2022

29.3.2023“

| (ix) | pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.446 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.447 do US-2.450:











  „US

  Združene države Amerike | US-2.447 | POU, RAT | N, P1 | | 28.3.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 28.3.2023 | |
| US-2.448 | POU, RAT | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| GBM | P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.449 | POU, RAT | N, P1 | | 22.3.2023 | |
| GBM | P1 | | 22.3.2023 | |
| US-2.450 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2023 | |
| GBM | P1 | | 5.4.2023“. | |

(ix)

pri vnosu za Združene države Amerike se za vrstico za območje US-2.446 dodajo naslednje vrstice za območja US-2.447 do US-2.450:

„US

Združene države Amerike

US-2.447

POU, RAT

N, P1

28.3.2023

GBM

P1

28.3.2023

US-2.448

POU, RAT

N, P1

22.3.2023

GBM

P1

22.3.2023

US-2.449

POU, RAT

N, P1

22.3.2023

GBM

P1

22.3.2023

US-2.450

POU, RAT

N, P1

5.4.2023

GBM

P1

5.4.2023“.

---

| 18.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/825

z dne 17. aprila 2023

o razširitvi protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1408 na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Obstoječi ukrepi

Obstoječi ukrepi

| (1) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je oktobra 2020 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1408 (2) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSHR) s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana. Veljavne protidampinške dajatve znašajo med 9,2 % in 19 % za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK ter med 4,1 % in 7,5 % za uvoz izdelkov s poreklom iz Tajvana ter so bile določene na 17,3 % za uvoz izdelkov s poreklom iz Indonezije. Preiskava, na podlagi katere so bile uvedene te dajatve (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava), se je začela avgusta 2019 (3). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je oktobra 2020 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1408 (2) uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla (v nadaljnjem besedilu: SSHR) s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajvana. Veljavne protidampinške dajatve znašajo med 9,2 % in 19 % za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK ter med 4,1 % in 7,5 % za uvoz izdelkov s poreklom iz Tajvana ter so bile določene na 17,3 % za uvoz izdelkov s poreklom iz Indonezije. Preiskava, na podlagi katere so bile uvedene te dajatve (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava), se je začela avgusta 2019 (3).

2

3

1.2   Zahtevek

Zahtevek

| (2) | Komisija je 17. junija 2022 v skladu s členoma 13(3) in 14(5) osnovne uredbe prejela zahtevek za preiskavo morebitnega izogibanja veljavnim protidampinškim ukrepom in uvedbo registracije uvoza SSHR, poslanih iz Republike Turčije (v nadaljnjem besedilu: Turčija), ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 17. junija 2022 v skladu s členoma 13(3) in 14(5) osnovne uredbe prejela zahtevek za preiskavo morebitnega izogibanja veljavnim protidampinškim ukrepom in uvedbo registracije uvoza SSHR, poslanih iz Republike Turčije (v nadaljnjem besedilu: Turčija), ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne.

| (3) | Zahtevek je vložilo Evropsko jeklarsko združenje Eurofer (v nadaljnjem besedilu: vložnik). |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek je vložilo Evropsko jeklarsko združenje Eurofer (v nadaljnjem besedilu: vložnik).

| (4) | Zahtevek je vseboval zadostne dokaze o spremembi vzorca trgovanja, kar zadeva izvoz iz Indonezije in Turčije v Unijo, do katere je prišlo po uvedbi ukrepov za SSHR. Iz podatkov v zahtevku je bila razvidna znatna sprememba vzorca trgovanja, vključno z znatnim povečanjem izvoza plošč iz nerjavnega jekla, glavne surovine za proizvodnjo SSHR, iz Indonezije v Turčijo in znatnim povečanjem izvoza SSHR iz Turčije v Unijo. Zdelo se je, da je bila ta sprememba posledica pošiljanja SSHR iz Turčije v Unijo, potem ko so bili sestavljeni ali dokončani v Turčiji. Iz dokazov je bilo razvidno, da so se take dejavnosti sestavljanja ali končne izdelave začele v času začetka protidampinške preiskave, zaradi katere so bile uvedene veljavne dajatve, in da za zadevno prakso ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe dajatve. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je vseboval zadostne dokaze o spremembi vzorca trgovanja, kar zadeva izvoz iz Indonezije in Turčije v Unijo, do katere je prišlo po uvedbi ukrepov za SSHR. Iz podatkov v zahtevku je bila razvidna znatna sprememba vzorca trgovanja, vključno z znatnim povečanjem izvoza plošč iz nerjavnega jekla, glavne surovine za proizvodnjo SSHR, iz Indonezije v Turčijo in znatnim povečanjem izvoza SSHR iz Turčije v Unijo. Zdelo se je, da je bila ta sprememba posledica pošiljanja SSHR iz Turčije v Unijo, potem ko so bili sestavljeni ali dokončani v Turčiji. Iz dokazov je bilo razvidno, da so se take dejavnosti sestavljanja ali končne izdelave začele v času začetka protidampinške preiskave, zaradi katere so bile uvedene veljavne dajatve, in da za zadevno prakso ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe dajatve.

| (5) | Poleg tega je zahtevek vseboval zadostne dokaze, da so plošče iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije predstavljale več kot 60 % skupne vrednosti delov SSHR in da je bila dodana vrednost, za katero se je povečala vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, nižja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je zahtevek vseboval zadostne dokaze, da so plošče iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije predstavljale več kot 60 % skupne vrednosti delov SSHR in da je bila dodana vrednost, za katero se je povečala vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, nižja od 25 % proizvodnih stroškov.

| (6) | Zahtevek je poleg tega vseboval zadostne dokaze, da so praksa, postopek ali dejavnost oslabili popravljalne učinke veljavnih protidampinških dajatev v smislu količin in cen. Zdelo se je, da so bile na trg Unije uvožene znatne količine SSHR. Poleg tega je bilo predloženih dovolj dokazov, ki kažejo, da so se SSHR uvažali po škodljivih cenah. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevek je poleg tega vseboval zadostne dokaze, da so praksa, postopek ali dejavnost oslabili popravljalne učinke veljavnih protidampinških dajatev v smislu količin in cen. Zdelo se je, da so bile na trg Unije uvožene znatne količine SSHR. Poleg tega je bilo predloženih dovolj dokazov, ki kažejo, da so se SSHR uvažali po škodljivih cenah.

| (7) | Zahtevek je vseboval tudi zadostne dokaze, da so se SSHR uvažali po dampinških cenah glede na normalno vrednost, ki je bila predhodno ugotovljena. |
| --- | --- |

(7)

Zahtevek je vseboval tudi zadostne dokaze, da so se SSHR uvažali po dampinških cenah glede na normalno vrednost, ki je bila predhodno ugotovljena.

1.3   Zadevni izdelek in izdelek v preiskavi

Zadevni izdelek in izdelek v preiskavi

| (8) | Izdelek, ki ga zadeva morebitno izogibanje, so ploščati valjani izdelki iz nerjavnega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z razrezanimi izdelki in ozkimi trakovi), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, razen izdelkov, ki niso v kolobarjih, širine 600 mm ali več in debeline več kot 10 mm, na datum začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) 2020/1408 uvrščeni pod oznake HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 in 7220 12 ter s poreklom iz Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Za ta izdelek se uporabljajo trenutno veljavni ukrepi. |
| --- | --- |

(8)

Izdelek, ki ga zadeva morebitno izogibanje, so ploščati valjani izdelki iz nerjavnega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z razrezanimi izdelki in ozkimi trakovi), vroče valjani, brez nadaljnje obdelave, razen izdelkov, ki niso v kolobarjih, širine 600 mm ali več in debeline več kot 10 mm, na datum začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) 2020/1408 uvrščeni pod oznake HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 in 7220 12 ter s poreklom iz Indonezije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Za ta izdelek se uporabljajo trenutno veljavni ukrepi.

| (9) | Izdelek v preiskavi je enak izdelku, opredeljenem v prejšnji uvodni izjavi, ki se trenutno uvršča pod oznake HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 in 7220 12, le da je poslan iz Turčije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne (oznake TARIC 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 in 7220120010) (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi). |
| --- | --- |

(9)

Izdelek v preiskavi je enak izdelku, opredeljenem v prejšnji uvodni izjavi, ki se trenutno uvršča pod oznake HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 in 7220 12, le da je poslan iz Turčije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne (oznake TARIC 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 in 7220120010) (v nadaljnjem besedilu: izdelek v preiskavi).

| (10) | Preiskava je pokazala, da imajo SSHR, izvoženi iz Indonezije v Unijo, in SSHR, poslani iz Turčije, ne glede na to, ali gre za izdelke s poreklom iz Turčije ali ne, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter so namenjeni enakim uporabam, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava je pokazala, da imajo SSHR, izvoženi iz Indonezije v Unijo, in SSHR, poslani iz Turčije, ne glede na to, ali gre za izdelke s poreklom iz Turčije ali ne, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter so namenjeni enakim uporabam, zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

| (11) | Po razkritju je družba Marcegaglia Specialties S.P.A. (v nadaljnjem besedilu: Marcegaglia), evropski uvoznik in uporabnik SSHR, trdila, da so bili vsi njeni SSHR, uvoženi iz Turčije in izdelani iz indonezijskih plošč, vroče valjani črni kolobarji iz nerjavnega jekla, za katere v Uniji skoraj ni prostega trga. Družba je v okviru zadevnega izdelka razlikovala med vroče valjanimi belimi in črnimi kolobarji iz nerjavnega jekla. Vroče valjane črne kolobarje iz nerjavnega jekla je treba pred nadaljnjo predelavo dekapirati in žariti, kar omejuje njihovo uporabo izključno na valjarne za ponovno valjanje. Družba Marcegaglia je trdila, da je edina neodvisna, nevertikalno integrirana valjarna za ponovno valjanje v Uniji. Ker je bil izdelek, uvožen iz Turčije, omejen na vroče valjane črne kolobarje iz nerjavnega jekla, ni konkuriral vroče valjanim belim kolobarjem iz nerjavnega jekla, ki so jih izdelovali in prodajali proizvajalci Unije na prostem trgu. |
| --- | --- |

(11)

Po razkritju je družba Marcegaglia Specialties S.P.A. (v nadaljnjem besedilu: Marcegaglia), evropski uvoznik in uporabnik SSHR, trdila, da so bili vsi njeni SSHR, uvoženi iz Turčije in izdelani iz indonezijskih plošč, vroče valjani črni kolobarji iz nerjavnega jekla, za katere v Uniji skoraj ni prostega trga. Družba je v okviru zadevnega izdelka razlikovala med vroče valjanimi belimi in črnimi kolobarji iz nerjavnega jekla. Vroče valjane črne kolobarje iz nerjavnega jekla je treba pred nadaljnjo predelavo dekapirati in žariti, kar omejuje njihovo uporabo izključno na valjarne za ponovno valjanje. Družba Marcegaglia je trdila, da je edina neodvisna, nevertikalno integrirana valjarna za ponovno valjanje v Uniji. Ker je bil izdelek, uvožen iz Turčije, omejen na vroče valjane črne kolobarje iz nerjavnega jekla, ni konkuriral vroče valjanim belim kolobarjem iz nerjavnega jekla, ki so jih izdelovali in prodajali proizvajalci Unije na prostem trgu.

| (12) | Komisija je opozorila, da je bil namen te preiskave ugotoviti, ali je prišlo do izogibanja. V okviru te preiskave ni bilo pravne podlage za pregled obsega izdelka, na katerega se nanašajo ukrepi. Obseg izdelka je bil določen v prvotni preiskavi in v opredelitev izdelka so bili vključeni vsi vroče valjani kolobarji iz nerjavnega jekla. Natančneje, v prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo črni in beli kolobarji enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, so zamenljivi in spadajo v obseg izdelka (4). Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je opozorila, da je bil namen te preiskave ugotoviti, ali je prišlo do izogibanja. V okviru te preiskave ni bilo pravne podlage za pregled obsega izdelka, na katerega se nanašajo ukrepi. Obseg izdelka je bil določen v prvotni preiskavi in v opredelitev izdelka so bili vključeni vsi vroče valjani kolobarji iz nerjavnega jekla. Natančneje, v prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo črni in beli kolobarji enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, so zamenljivi in spadajo v obseg izdelka (4). Trditev je bila zato zavrnjena.

4

| (13) | Po razkritju sta družba Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (v nadaljnjem besedilu: Çolakoğlu ), turški proizvajalec izvoznik, in vlada Republike Turčije trdila, da bi morala Komisija razširiti obseg preiskave in vanj vključiti predelavo indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v SSHR v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Po razkritju sta družba Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (v nadaljnjem besedilu: Çolakoğlu ), turški proizvajalec izvoznik, in vlada Republike Turčije trdila, da bi morala Komisija razširiti obseg preiskave in vanj vključiti predelavo indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v SSHR v Uniji.

| (14) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, je Komisija opozorila, da ta praksa sicer ni bila zajeta v tej preiskavi, vendar se je seznanila s trditvijo in bo nadalje preučila, ali bi morala zaradi te prakse, če bi bila potrjena, sprejeti nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(14)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 31, je Komisija opozorila, da ta praksa sicer ni bila zajeta v tej preiskavi, vendar se je seznanila s trditvijo in bo nadalje preučila, ali bi morala zaradi te prakse, če bi bila potrjena, sprejeti nadaljnje ukrepe.

1.4   Začetek preiskave

Začetek preiskave

| (15) | Potem ko je Komisija obvestila države članice in ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe, je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1310 (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku preiskave) začela preiskavo in za uvoz SSHR, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Turčije ali ne, uvedla registracijo. |
| --- | --- |

(15)

Potem ko je Komisija obvestila države članice in ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek preiskave v skladu s členom 13(3) osnovne uredbe, je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1310 (5) (v nadaljnjem besedilu: uredba o začetku preiskave) začela preiskavo in za uvoz SSHR, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Turčije ali ne, uvedla registracijo.

5

1.5   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (16) | Družba Çolakoğlu je trdila, da začetek preiskave ni bil upravičen zaradi nezadostnih dokazov in da bi bilo treba preiskavo zato zaključiti. |
| --- | --- |

(16)

Družba Çolakoğlu je trdila, da začetek preiskave ni bil upravičen zaradi nezadostnih dokazov in da bi bilo treba preiskavo zato zaključiti.

| (17) | Trdila je, da se vzorec trgovanja ni spremenil, saj zaradi neobstoja zmanjšanja uvoza SSHR iz Indonezije povečanje uvoza SSHR iz Turčije, ki ne bi mogel nadomestiti uvoza iz Indonezije, samo po sebi ni dokazovalo obstoja spremembe vzorca trgovanja. |
| --- | --- |

(17)

Trdila je, da se vzorec trgovanja ni spremenil, saj zaradi neobstoja zmanjšanja uvoza SSHR iz Indonezije povečanje uvoza SSHR iz Turčije, ki ne bi mogel nadomestiti uvoza iz Indonezije, samo po sebi ni dokazovalo obstoja spremembe vzorca trgovanja.

| (18) | Trdila je tudi, da praksa, postopek ali dejavnost, ki je potekala v Turčiji, ni spadala v nobeno od kategorij iz člena 13(1), četrti pododstavek, osnovne uredbe. Zlasti ni bilo pozitivnih dokazov, da so se SSHR s poreklom iz Indonezije pošiljali prek Turčije v Unijo, niti dokazov o reorganizaciji prodajnih vzorcev in poti. Poleg tega prakse, postopka ali dejavnosti ni bilo mogoče opredeliti kot rahlo spremembo, saj je izdelek v preiskavi izdelek nižje v proizvodni verigi in se kot tak razlikuje od svojih vhodnih materialov, ali kot dejavnost sestavljanja, zlasti ker izdelek v preiskavi in plošče iz nerjavnega jekla niso uvrščeni pod iste tarifne številke. |
| --- | --- |

(18)

Trdila je tudi, da praksa, postopek ali dejavnost, ki je potekala v Turčiji, ni spadala v nobeno od kategorij iz člena 13(1), četrti pododstavek, osnovne uredbe. Zlasti ni bilo pozitivnih dokazov, da so se SSHR s poreklom iz Indonezije pošiljali prek Turčije v Unijo, niti dokazov o reorganizaciji prodajnih vzorcev in poti. Poleg tega prakse, postopka ali dejavnosti ni bilo mogoče opredeliti kot rahlo spremembo, saj je izdelek v preiskavi izdelek nižje v proizvodni verigi in se kot tak razlikuje od svojih vhodnih materialov, ali kot dejavnost sestavljanja, zlasti ker izdelek v preiskavi in plošče iz nerjavnega jekla niso uvrščeni pod iste tarifne številke.

| (19) | Družba Çolakoğlu je trdila, da so bile naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo nerjavnega jekla gospodarsko upravičene glede na povpraševanje po izdelkih iz nerjavnega jekla v Turčiji. |
| --- | --- |

(19)

Družba Çolakoğlu je trdila, da so bile naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo nerjavnega jekla gospodarsko upravičene glede na povpraševanje po izdelkih iz nerjavnega jekla v Turčiji.

| (20) | Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da škode ni bilo in da popravljalni učinki niso bili oslabljeni, saj (i) turški uvoz z enoodstotnim tržnim deležem ni bil tako znaten, da bi oslabil popravljalni učinek dajatve, in (ii) če bi bili popravljalni učinki dajatve oslabljeni, to ne bi bila posledica uvoza SSHR iz Turčije, temveč uvoza SSHR iz Indonezije, ki se je nadaljeval po uvedbi ukrepov, in SSHR, ki so jih proizvajalci Unije predelovali iz jeklenih plošč, uvoženih iz Indonezije. |
| --- | --- |

(20)

Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da škode ni bilo in da popravljalni učinki niso bili oslabljeni, saj (i) turški uvoz z enoodstotnim tržnim deležem ni bil tako znaten, da bi oslabil popravljalni učinek dajatve, in (ii) če bi bili popravljalni učinki dajatve oslabljeni, to ne bi bila posledica uvoza SSHR iz Turčije, temveč uvoza SSHR iz Indonezije, ki se je nadaljeval po uvedbi ukrepov, in SSHR, ki so jih proizvajalci Unije predelovali iz jeklenih plošč, uvoženih iz Indonezije.

| (21) | Poleg tega je družba Çolakoğlu trdila, da bi bila razširitev ukrepov na Turčijo v nasprotju z interesom Unije, saj bi to povzročilo nadaljnje zvišanje cen, kar bi na koncu negativno vplivalo na končne uporabnike in potrošnike. |
| --- | --- |

(21)

Poleg tega je družba Çolakoğlu trdila, da bi bila razširitev ukrepov na Turčijo v nasprotju z interesom Unije, saj bi to povzročilo nadaljnje zvišanje cen, kar bi na koncu negativno vplivalo na končne uporabnike in potrošnike.

| (22) | Nazadnje je družba Çolakoğlu trdila, da so proizvajalci Unije izvajali enake dejavnosti, tj. predelavo indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v SSHR v Uniji, katerih obseg je bil celo večji od obsega dejavnosti, ki so se izvajale v Turčiji. Zato je zahtevala zaključek preiskave ali razširitev obsega preiskave, da bi se vključila predelava indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v SSHR v Uniji. |
| --- | --- |

(22)

Nazadnje je družba Çolakoğlu trdila, da so proizvajalci Unije izvajali enake dejavnosti, tj. predelavo indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v SSHR v Uniji, katerih obseg je bil celo večji od obsega dejavnosti, ki so se izvajale v Turčiji. Zato je zahtevala zaključek preiskave ali razširitev obsega preiskave, da bi se vključila predelava indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v SSHR v Uniji.

| (23) | Podobne pripombe sta predložili tudi družba Marcegaglia in vlada Republike Turčije. |
| --- | --- |

(23)

Podobne pripombe sta predložili tudi družba Marcegaglia in vlada Republike Turčije.

| (24) | Poleg tega je družba Marcegaglia trdila, da je uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije za nadaljnjo predelavo v Turčiji gospodarsko upravičena dejavnost, katere cilj je diverzifikacija virov dobave. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega je družba Marcegaglia trdila, da je uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije za nadaljnjo predelavo v Turčiji gospodarsko upravičena dejavnost, katere cilj je diverzifikacija virov dobave.

| (25) | Komisija je menila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze, da se je po začetku prvotne preiskave in uvedbi ukrepov spremenil vzorec trgovanja z izvozom iz Indonezije in Turčije v Unijo. Zlasti so bili v zahtevku navedeni podatki, ki kažejo na spremembo vzorca trgovanja, ki je vključevala znatno povečanje izvoza plošč iz nerjavnega jekla, glavne surovine za proizvodnjo SSHR, iz Indonezije v Turčijo in znatno povečanje izvoza SSHR iz Turčije v Unijo. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je menila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze, da se je po začetku prvotne preiskave in uvedbi ukrepov spremenil vzorec trgovanja z izvozom iz Indonezije in Turčije v Unijo. Zlasti so bili v zahtevku navedeni podatki, ki kažejo na spremembo vzorca trgovanja, ki je vključevala znatno povečanje izvoza plošč iz nerjavnega jekla, glavne surovine za proizvodnjo SSHR, iz Indonezije v Turčijo in znatno povečanje izvoza SSHR iz Turčije v Unijo.

| (26) | V zvezi s prakso, postopkom ali dejavnostjo, ki poteka v Turčiji, je Komisija menila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze o obstoju dejavnosti sestavljanja/končne izdelave v Turčiji, ki je ena od praks, izrecno navedenih v členu 13(2) osnovne uredbe, in da so te dejavnosti temeljile na uporabi plošč iz nerjavnega jekla, glavnega vhodnega materiala, iz Indonezije. Tarifna uvrstitev izdelka v preiskavi in njegovih glavnih vhodnih materialov ali njena sprememba ni pomembna za presojo tega, ali dejavnost sestavljanja/končne izdelave pomeni izogibanje. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s prakso, postopkom ali dejavnostjo, ki poteka v Turčiji, je Komisija menila, da je zahtevek vseboval zadostne dokaze o obstoju dejavnosti sestavljanja/končne izdelave v Turčiji, ki je ena od praks, izrecno navedenih v členu 13(2) osnovne uredbe, in da so te dejavnosti temeljile na uporabi plošč iz nerjavnega jekla, glavnega vhodnega materiala, iz Indonezije. Tarifna uvrstitev izdelka v preiskavi in njegovih glavnih vhodnih materialov ali njena sprememba ni pomembna za presojo tega, ali dejavnost sestavljanja/končne izdelave pomeni izogibanje.

| (27) | V zahtevku so bili poleg tega predloženi zadostni dokazi za to, da za dejavnost razen uvedbe dajatev očitno ni bilo gospodarske upravičenosti, zlasti ker se je zaradi dejavnosti povečala zapletenost stroškov logističnih dejavnosti in pristojbin za storitve. Trditve družb Çolakoğlu in Marcegaglia so bile med preiskavo dodatno preučene in so obravnavane v oddelku 2.4 spodaj. |
| --- | --- |

(27)

V zahtevku so bili poleg tega predloženi zadostni dokazi za to, da za dejavnost razen uvedbe dajatev očitno ni bilo gospodarske upravičenosti, zlasti ker se je zaradi dejavnosti povečala zapletenost stroškov logističnih dejavnosti in pristojbin za storitve. Trditve družb Çolakoğlu in Marcegaglia so bile med preiskavo dodatno preučene in so obravnavane v oddelku 2.4 spodaj.

| (28) | Komisija je menila, da je zahtevek vseboval tudi zadostne dokaze, da so te prakse oslabile popravljalne učinke obstoječih protidampinških ukrepov za SSHR v smislu količine in cen. Zahtevek je zlasti zagotovil zadostne dokaze, da so se SSHR uvažali po cenah, ki so bile nižje od neškodljive cene, določene v prvotni preiskavi. Te trditve, vključno z argumenti v zvezi z deležem turškega uvoza, so bile med preiskavo podrobneje preučene. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je menila, da je zahtevek vseboval tudi zadostne dokaze, da so te prakse oslabile popravljalne učinke obstoječih protidampinških ukrepov za SSHR v smislu količine in cen. Zahtevek je zlasti zagotovil zadostne dokaze, da so se SSHR uvažali po cenah, ki so bile nižje od neškodljive cene, določene v prvotni preiskavi. Te trditve, vključno z argumenti v zvezi z deležem turškega uvoza, so bile med preiskavo podrobneje preučene.

| (29) | V zvezi s trditvami o interesu Unije je Komisija opozorila, da interes Unije ni razlog za začetek preiskave v skladu s členom 13 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi s trditvami o interesu Unije je Komisija opozorila, da interes Unije ni razlog za začetek preiskave v skladu s členom 13 osnovne uredbe.

| (30) | Glede na zgoraj navedeno je Komisija zavrnila trditve, da zahtevek ni vseboval zadostnih dokazov, ki bi upravičevali začetek preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Glede na zgoraj navedeno je Komisija zavrnila trditve, da zahtevek ni vseboval zadostnih dokazov, ki bi upravičevali začetek preiskave.

| (31) | V zvezi s pripombami družbe Çolakoğlu, da bi se lahko indonezijske plošče, uvožene v Unijo, predelale v SSHR v Uniji, je Komisija opozorila, da ta praksa ne spada v obseg te preiskave. Z uredbo o začetku preiskave je bila namreč preiskava omejena na uvoz SSHR iz Turčije v Unijo in dejavnosti predelave, ki potekajo v Turčiji. Vendar se je Komisija seznanila s trditvijo družbe Çolakoğlu in bo podrobneje preučila, ali bi lahko bil uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Unijo element ločene prakse izogibanja. Komisija je začela spremljati uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Unijo, ki se je po podatkih Eurostata oktobra 2022 ustavil. |
| --- | --- |

(31)

V zvezi s pripombami družbe Çolakoğlu, da bi se lahko indonezijske plošče, uvožene v Unijo, predelale v SSHR v Uniji, je Komisija opozorila, da ta praksa ne spada v obseg te preiskave. Z uredbo o začetku preiskave je bila namreč preiskava omejena na uvoz SSHR iz Turčije v Unijo in dejavnosti predelave, ki potekajo v Turčiji. Vendar se je Komisija seznanila s trditvijo družbe Çolakoğlu in bo podrobneje preučila, ali bi lahko bil uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Unijo element ločene prakse izogibanja. Komisija je začela spremljati uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Unijo, ki se je po podatkih Eurostata oktobra 2022 ustavil.

1.6   Pravica do obrambe

Pravica do obrambe

| (32) | Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da je Komisija kršila njeno pravico do obrambe v skladu s členom 6(7) osnovne uredbe in členom 296 PDEU ter pravico do dobrega upravljanja v skladu s členom 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker ni upoštevala številnih argumentov, predloženih med preiskavo. Zlasti je menila, da je bila kršena njena pravica do dobrega upravljanja, ker Komisija ni razširila obsega preiskave na plošče iz nerjavnega jekla iz Indonezije, uvožene neposredno v Unijo. |
| --- | --- |

(32)

Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da je Komisija kršila njeno pravico do obrambe v skladu s členom 6(7) osnovne uredbe in členom 296 PDEU ter pravico do dobrega upravljanja v skladu s členom 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker ni upoštevala številnih argumentov, predloženih med preiskavo. Zlasti je menila, da je bila kršena njena pravica do dobrega upravljanja, ker Komisija ni razširila obsega preiskave na plošče iz nerjavnega jekla iz Indonezije, uvožene neposredno v Unijo.

| (33) | Komisija je opozorila, da je 30. januarja 2023 zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na katerih so temeljili njeni sklepi. Vse strani so imele na voljo 15 dni za predložitev pripomb. Vsi argumenti družbe Çolakoğlu in drugih zainteresiranih strani so bili upoštevani, vendar to ne pomeni, da bi bilo treba v dokumentu o razkritju izrecno obravnavati vsak predloženi argument (6). Komisija mora svoje ugotovitve in sklepe ustrezno utemeljiti in podrobno pojasniti, kar je storila v dokumentu o razkritju. Po razkritju je družba Çolakoğlu predložila pripombe in ji je bilo odobreno zaslišanje. Komisija je ustrezno preučila vse predložene pripombe, kot je navedeno v nadaljevanju. V zvezi z uvozom indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v Unijo je Komisija opozorila, da je v razkritju, ki se odraža v uvodni izjavi 31 zgoraj, ustrezno pojasnila razloge, zakaj ta domnevna praksa ne spada v obseg te preiskave. Poleg tega Komisija v nasprotju s trditvami družbe Çolakoğlu ni uveljavljala nobene diskrecijske pravice, saj ji je uredba o začetku preiskave dovoljevala le preiskavo drugih možnih praks izogibanja, ki so potekale zunaj Unije, zlasti v Turčiji. Zato je menila, da je bila pravica družbe Çolakoğlu do obrambe v celoti spoštovana, in je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je opozorila, da je 30. januarja 2023 zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na katerih so temeljili njeni sklepi. Vse strani so imele na voljo 15 dni za predložitev pripomb. Vsi argumenti družbe Çolakoğlu in drugih zainteresiranih strani so bili upoštevani, vendar to ne pomeni, da bi bilo treba v dokumentu o razkritju izrecno obravnavati vsak predloženi argument (6). Komisija mora svoje ugotovitve in sklepe ustrezno utemeljiti in podrobno pojasniti, kar je storila v dokumentu o razkritju. Po razkritju je družba Çolakoğlu predložila pripombe in ji je bilo odobreno zaslišanje. Komisija je ustrezno preučila vse predložene pripombe, kot je navedeno v nadaljevanju. V zvezi z uvozom indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla v Unijo je Komisija opozorila, da je v razkritju, ki se odraža v uvodni izjavi 31 zgoraj, ustrezno pojasnila razloge, zakaj ta domnevna praksa ne spada v obseg te preiskave. Poleg tega Komisija v nasprotju s trditvami družbe Çolakoğlu ni uveljavljala nobene diskrecijske pravice, saj ji je uredba o začetku preiskave dovoljevala le preiskavo drugih možnih praks izogibanja, ki so potekale zunaj Unije, zlasti v Turčiji. Zato je menila, da je bila pravica družbe Çolakoğlu do obrambe v celoti spoštovana, in je trditev zavrnila.

6

1.7   Obdobje preiskave in obdobje poročanja

Obdobje preiskave in obdobje poročanja

| (34) | Obdobje preiskave je trajalo od 1. januarja 2018 do 30. junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Za obdobje preiskave so bili zbrani podatki, med drugim z namenom preiskave domnevne spremembe vzorca trgovanja po uvedbi ukrepov za zadevni izdelek ter preiskave obstoja prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe dajatve. Podrobnejši podatki so bili zbrani za obdobje od 1. julija 2021 do 30. junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: obdobje poročanja), da bi se preučilo, ali je uvoz oslabil popravljalni učinek veljavnih ukrepov v smislu cen in/ali količin ter ali je obstajal damping. |
| --- | --- |

(34)

Obdobje preiskave je trajalo od 1. januarja 2018 do 30. junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave). Za obdobje preiskave so bili zbrani podatki, med drugim z namenom preiskave domnevne spremembe vzorca trgovanja po uvedbi ukrepov za zadevni izdelek ter preiskave obstoja prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe dajatve. Podrobnejši podatki so bili zbrani za obdobje od 1. julija 2021 do 30. junija 2022 (v nadaljnjem besedilu: obdobje poročanja), da bi se preučilo, ali je uvoz oslabil popravljalni učinek veljavnih ukrepov v smislu cen in/ali količin ter ali je obstajal damping.

1.8   Preiskava

Preiskava

| (35) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila indonezijske in turške organe, znane proizvajalce izvoznike v navedenih državah, industrijo Unije in predsednika Pridružitvenega sveta EU-Turčija. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila indonezijske in turške organe, znane proizvajalce izvoznike v navedenih državah, industrijo Unije in predsednika Pridružitvenega sveta EU-Turčija.

| (36) | Poleg tega je misijo Turčije pri Evropski uniji pozvala, naj ji posreduje imena in naslove proizvajalcev izvoznikov in/ali reprezentativnih združenj, ki bi jih lahko zanimalo sodelovanje v preiskavi, poleg turških proizvajalcev izvoznikov, ki jih je v zahtevku navedel vložnik. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je misijo Turčije pri Evropski uniji pozvala, naj ji posreduje imena in naslove proizvajalcev izvoznikov in/ali reprezentativnih združenj, ki bi jih lahko zanimalo sodelovanje v preiskavi, poleg turških proizvajalcev izvoznikov, ki jih je v zahtevku navedel vložnik.

| (37) | Obrazci zahtevkov za izvzetje za proizvajalce/izvoznike v Turčiji ter vprašalniki za proizvajalce/izvoznike v Indoneziji in uvoznike v Uniji so bili na voljo na spletnem mestu GD za trgovino. |
| --- | --- |

(37)

Obrazci zahtevkov za izvzetje za proizvajalce/izvoznike v Turčiji ter vprašalniki za proizvajalce/izvoznike v Indoneziji in uvoznike v Uniji so bili na voljo na spletnem mestu GD za trgovino.

| (38) | Obrazce zahtevkov za izvzetje je predložilo pet družb s sedežem v Turčiji. To so bile:






  — | Saritas Celik San.ve tic. A.S. (v nadaljnjem besedilu: Saritas), |
| --- | --- | --- |

(38)

Obrazce zahtevkov za izvzetje je predložilo pet družb s sedežem v Turčiji. To so bile:

—

Saritas Celik San.ve tic. A.S. (v nadaljnjem besedilu: Saritas),

| — | Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S. (v nadaljnjem besedilu: UCAS), |
| --- | --- |

—

Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S. (v nadaljnjem besedilu: UCAS),

| — | AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S. (v nadaljnjem besedilu: AST), |
| --- | --- |

—

AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S. (v nadaljnjem besedilu: AST),

| — | Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk (v nadaljnjem besedilu: Poyraz), |
| --- | --- |

—

Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk (v nadaljnjem besedilu: Poyraz),

| — | Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (v nadaljnjem besedilu: Çolakoğlu). |
| --- | --- |

—

Çolakoğlu Metalurji A.Ş. (v nadaljnjem besedilu: Çolakoğlu).

| (39) | Poleg tega je uvoznik in uporabnik Unije, družba Marcegaglia, predložil izpolnjen vprašalnik. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega je uvoznik in uporabnik Unije, družba Marcegaglia, predložil izpolnjen vprašalnik.

| (40) | Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku, določenem v uredbi o začetku preiskave, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vse strani so bile obveščene, da se lahko v primeru nepredložitve vseh ustreznih informacij ali v primeru predložitve nepopolnih, napačnih ali zavajajočih informacij uporabi člen 18 osnovne uredbe in oblikujejo ugotovitve na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(40)

Zainteresirane strani so imele možnost, da v roku, določenem v uredbi o začetku preiskave, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Vse strani so bile obveščene, da se lahko v primeru nepredložitve vseh ustreznih informacij ali v primeru predložitve nepopolnih, napačnih ali zavajajočih informacij uporabi člen 18 osnovne uredbe in oblikujejo ugotovitve na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (41) | Zaslišanje družbe Marcegaglia je potekalo 4. oktobra 2022. |
| --- | --- |

(41)

Zaslišanje družbe Marcegaglia je potekalo 4. oktobra 2022.

| (42) | Po razkritju 30. januarja 2023 je 8. februarja 2023 potekalo zaslišanje družbe Marcegaglia, 10. februarja 2023 pa družbe Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(42)

Po razkritju 30. januarja 2023 je 8. februarja 2023 potekalo zaslišanje družbe Marcegaglia, 10. februarja 2023 pa družbe Çolakoğlu.

2.   REZULTATI PREISKAVE

REZULTATI PREISKAVE

2.1   Splošni premisleki

Splošni premisleki

| (43) | V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe je treba za oceno morebitnega izogibanja preučiti naslednje elemente:






  — | ali se je vzorec trgovanja med Indonezijo, Turčijo in Unijo spremenil, |
| --- | --- | --- |

(43)

V skladu s členom 13(1) osnovne uredbe je treba za oceno morebitnega izogibanja preučiti naslednje elemente:

—

ali se je vzorec trgovanja med Indonezijo, Turčijo in Unijo spremenil,

| — | ali je do te spremembe prišlo zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe veljavnih protidampinških ukrepov, |
| --- | --- |

—

ali je do te spremembe prišlo zaradi prakse, postopka ali dejavnosti, za katero ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe veljavnih protidampinških ukrepov,

| — | ali obstajajo dokazi o škodi oziroma ali so bili popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov oslabljeni v smislu cen in/ali količin izdelka v preiskavi ter |
| --- | --- |

—

ali obstajajo dokazi o škodi oziroma ali so bili popravljalni učinki veljavnih protidampinških ukrepov oslabljeni v smislu cen in/ali količin izdelka v preiskavi ter

| — | ali obstajajo dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno ugotovljenimi za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

—

ali obstajajo dokazi o dampingu v zvezi z normalnimi vrednostmi, predhodno ugotovljenimi za zadevni izdelek.

| (44) | V zahtevku je bilo navedeno, da se zadevni izdelek pošilja iz Turčije v Unijo po tem, ko je bil sestavljen/dokončan v Turčiji. V zvezi s tem je Komisija preučila zlasti, ali so bila izpolnjena merila iz člena 13(2) osnovne uredbe, in sicer:






  — | ali se je dejavnost sestavljanja/končne izdelave začela ali znatno okrepila po tem ali pa neposredno pred tem, ko se je začela protidampinška preiskava, in ali zadevni deli prihajajo iz države, ki je predmet teh ukrepov, in |
| --- | --- | --- |

(44)

V zahtevku je bilo navedeno, da se zadevni izdelek pošilja iz Turčije v Unijo po tem, ko je bil sestavljen/dokončan v Turčiji. V zvezi s tem je Komisija preučila zlasti, ali so bila izpolnjena merila iz člena 13(2) osnovne uredbe, in sicer:

—

ali se je dejavnost sestavljanja/končne izdelave začela ali znatno okrepila po tem ali pa neposredno pred tem, ko se je začela protidampinška preiskava, in ali zadevni deli prihajajo iz države, ki je predmet teh ukrepov, in

| — | ali deli predstavljajo 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka ter ali je dodana vrednost, za katero se poveča vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, višja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

—

ali deli predstavljajo 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka ter ali je dodana vrednost, za katero se poveča vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, višja od 25 % proizvodnih stroškov.

2.2   Sodelovanje in status proizvajalcev izvoznikov

Sodelovanje in status proizvajalcev izvoznikov

| (45) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 38, je pet družb s sedežem v Turčiji zaprosilo za izvzetje iz ukrepov v primeru njihove razširitve na Turčijo. |
| --- | --- |

(45)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 38, je pet družb s sedežem v Turčiji zaprosilo za izvzetje iz ukrepov v primeru njihove razširitve na Turčijo.

| (46) | Tri od njih, tj. Saritas, UCAS in AST, se niso štele za proizvajalce izvoznike. Komisija je po preučitvi informacij, ki so bile predložene v njihovih zahtevkih, ugotovila, da so družbe sicer vključene v nakup in nadaljnjo prodajo izdelka v preiskavi, vendar ga ne proizvajajo ali izdelujejo. Izdelek v preiskavi je bil kupljen od drugih subjektov, ki so bili dejanski proizvajalci. Zato teh družb ni bilo mogoče uvrstiti med proizvajalce. Člen 13(4) osnovne uredbe določa, da lahko za izvzetje iz razširitve protidampinških dajatev zaprosijo samo proizvajalci. To se odraža v uvodni izjavi 27 uredbe o začetku preiskave, ki izrecno določa, da se izvzetja lahko odobrijo samo proizvajalcem izdelka v preiskavi v Turčiji. Ker je bilo ugotovljeno, da te družbe niso proizvajalci, niso bile upravičene do zahtevka za izvzetje. |
| --- | --- |

(46)

Tri od njih, tj. Saritas, UCAS in AST, se niso štele za proizvajalce izvoznike. Komisija je po preučitvi informacij, ki so bile predložene v njihovih zahtevkih, ugotovila, da so družbe sicer vključene v nakup in nadaljnjo prodajo izdelka v preiskavi, vendar ga ne proizvajajo ali izdelujejo. Izdelek v preiskavi je bil kupljen od drugih subjektov, ki so bili dejanski proizvajalci. Zato teh družb ni bilo mogoče uvrstiti med proizvajalce. Člen 13(4) osnovne uredbe določa, da lahko za izvzetje iz razširitve protidampinških dajatev zaprosijo samo proizvajalci. To se odraža v uvodni izjavi 27 uredbe o začetku preiskave, ki izrecno določa, da se izvzetja lahko odobrijo samo proizvajalcem izdelka v preiskavi v Turčiji. Ker je bilo ugotovljeno, da te družbe niso proizvajalci, niso bile upravičene do zahtevka za izvzetje.

| (47) | V zvezi z družbo Poyraz je Komisija prejela zelo pomanjkljiv odgovor, saj veliki deli vprašalnika za zahtevek za izvzetje sploh niso bili izpolnjeni ali so bili nepopolni. Po pozivu k dopolnitvi je družba predložila odgovor, v katerem so bile potrebne informacije še vedno zelo pomanjkljive ali pa jih ni bilo. Zato je Komisija družbo obvestila, da namerava pri ugotavljanju, ali je ta družba proizvajalec v smislu člena 13(4) osnovne uredbe, uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Družba je v svojem odgovoru pojasnila, zakaj ni zagotovila popolnejših informacij, in pozvala Komisijo, naj zbere več podatkov v njenih prostorih. Družba ni predložila nobenih dodatnih informacij, s katerimi bi popravila ali dopolnila pomanjkljive dele izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi z družbo Poyraz je Komisija prejela zelo pomanjkljiv odgovor, saj veliki deli vprašalnika za zahtevek za izvzetje sploh niso bili izpolnjeni ali so bili nepopolni. Po pozivu k dopolnitvi je družba predložila odgovor, v katerem so bile potrebne informacije še vedno zelo pomanjkljive ali pa jih ni bilo. Zato je Komisija družbo obvestila, da namerava pri ugotavljanju, ali je ta družba proizvajalec v smislu člena 13(4) osnovne uredbe, uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. Družba je v svojem odgovoru pojasnila, zakaj ni zagotovila popolnejših informacij, in pozvala Komisijo, naj zbere več podatkov v njenih prostorih. Družba ni predložila nobenih dodatnih informacij, s katerimi bi popravila ali dopolnila pomanjkljive dele izpolnjenega vprašalnika.

| (48) | Čeprav je bil izpolnjen vprašalnik nepopoln, je potrdil, da je družba Poyraz kupovala vroče valjane kolobarje iz nerjavnega jekla večinoma v Indoneziji in jih nato delno preprodajala (po možnosti razrezane in dimenzionirane) na trgu Unije. Čeprav družba Komisiji ni mogla predložiti morebitnih stroškov preoblikovanja ali podrobnega seznama prodaje v Unijo, je iz izpolnjenega vprašalnika jasno razvidno, da je kupovala in preprodajala zadevni izdelek. Zato družbe Poyraz ni bilo mogoče šteti za proizvajalca v smislu člena 13(4) osnovne uredbe in ni bila upravičena do izvzetja. Zahtevek za izvzetje je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(48)

Čeprav je bil izpolnjen vprašalnik nepopoln, je potrdil, da je družba Poyraz kupovala vroče valjane kolobarje iz nerjavnega jekla večinoma v Indoneziji in jih nato delno preprodajala (po možnosti razrezane in dimenzionirane) na trgu Unije. Čeprav družba Komisiji ni mogla predložiti morebitnih stroškov preoblikovanja ali podrobnega seznama prodaje v Unijo, je iz izpolnjenega vprašalnika jasno razvidno, da je kupovala in preprodajala zadevni izdelek. Zato družbe Poyraz ni bilo mogoče šteti za proizvajalca v smislu člena 13(4) osnovne uredbe in ni bila upravičena do izvzetja. Zahtevek za izvzetje je bil zato zavrnjen.

| (49) | Družba Çolakoğlu je sodelovala med celotno preiskavo ter predložila obrazec zahtevka za izvzetje in odgovore na pozive k dopolnitvi, ki so ji bili poslani. Zato je bila splošna raven sodelovanja turških proizvajalcev izvoznikov razmeroma visoka, saj je obseg izvoza SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo predstavljal [88 % do 93 %] celotnega obsega turškega uvoza v obdobju poročanja, navedenega v Eurostatovih statističnih podatkih o uvozu. |
| --- | --- |

(49)

Družba Çolakoğlu je sodelovala med celotno preiskavo ter predložila obrazec zahtevka za izvzetje in odgovore na pozive k dopolnitvi, ki so ji bili poslani. Zato je bila splošna raven sodelovanja turških proizvajalcev izvoznikov razmeroma visoka, saj je obseg izvoza SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo predstavljal [88 % do 93 %] celotnega obsega turškega uvoza v obdobju poročanja, navedenega v Eurostatovih statističnih podatkih o uvozu.

| (50) | Komisija je v prostorih družbe Çolakoğlu opravila preveritveni obisk v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Družba Çolakoğlu je skoraj ves svoj glavni vhodni material (plošče iz nerjavnega jekla) uvozila iz Indonezije. |
| --- | --- |

(50)

Komisija je v prostorih družbe Çolakoğlu opravila preveritveni obisk v skladu s členom 16 osnovne uredbe. Družba Çolakoğlu je skoraj ves svoj glavni vhodni material (plošče iz nerjavnega jekla) uvozila iz Indonezije.

| (51) | Uvoznik in uporabnik Unije, družba Marcegaglia, je prav tako sodelovala in predložila informacije v zvezi z nakupom indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla, nadaljnjo predelavo v Turčiji in uvozom SSHR v Unijo. Družba Marcegaglia je zahtevala, naj se obravnava kot proizvajalec izvoznik. Svojo zahtevo je utemeljila z naravo svojih dejavnosti, saj je kupovala plošče iz Indonezije, ki so bile nato vroče valjane na podlagi sporazuma o poslih oplemenitenja z družbo Çolakoğlu v Turčiji, pozneje pa je kolobarje (SSHR) uvozila v Unijo. Zato je bila družba Marcegaglia lastnica surovin (plošč) in končnega izdelka (SSHR) med celotnim postopkom, kar je potrdila tudi preiskava. Ker pa so dejanske proizvodne/predelovalne dejavnosti potekale v prostorih družbe Çolakoğlu (7) v Turčiji, je Komisija sklenila, da družbe Marcegaglia ni bilo mogoče šteti za proizvajalca izvoznika, ki lahko zahteva izvzetje. |
| --- | --- |

(51)

Uvoznik in uporabnik Unije, družba Marcegaglia, je prav tako sodelovala in predložila informacije v zvezi z nakupom indonezijskih plošč iz nerjavnega jekla, nadaljnjo predelavo v Turčiji in uvozom SSHR v Unijo. Družba Marcegaglia je zahtevala, naj se obravnava kot proizvajalec izvoznik. Svojo zahtevo je utemeljila z naravo svojih dejavnosti, saj je kupovala plošče iz Indonezije, ki so bile nato vroče valjane na podlagi sporazuma o poslih oplemenitenja z družbo Çolakoğlu v Turčiji, pozneje pa je kolobarje (SSHR) uvozila v Unijo. Zato je bila družba Marcegaglia lastnica surovin (plošč) in končnega izdelka (SSHR) med celotnim postopkom, kar je potrdila tudi preiskava. Ker pa so dejanske proizvodne/predelovalne dejavnosti potekale v prostorih družbe Çolakoğlu (7) v Turčiji, je Komisija sklenila, da družbe Marcegaglia ni bilo mogoče šteti za proizvajalca izvoznika, ki lahko zahteva izvzetje.

7

2.3   Sprememba vzorca trgovanja

Sprememba vzorca trgovanja

2.3.1   Uvoz SSHR

Uvoz SSHR

| (52) | V spodnji preglednici 1 je prikazano gibanje uvoza SSHR iz Indonezije in Turčije v obdobju preiskave.

  Preglednica 1


  Uvoz SSHR v Unijo v obdobju preiskave (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Obdobje poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | 44 647 | 81 041 | 3 695 | 105 784 | 128 191 |
| Indeks (izhodišče = 2018) | 100 | 182 | 8 | 237 | 287 |
| | | | | | |
| Turčija | 1 611 | 2 137 | 21 500 | 33 236 | 50 015 |
| Indeks (izhodišče = 2018) | 100 | 133 | 1 335 | 2 064 | 3 106 |
| Vir: Eurostat. |

(52)

V spodnji preglednici 1 je prikazano gibanje uvoza SSHR iz Indonezije in Turčije v obdobju preiskave.

Preglednica 1

Preglednica 1

Uvoz SSHR v Unijo v obdobju preiskave (v tonah)

Uvoz SSHR v Unijo v obdobju preiskave (v tonah)

2018

2019

2020

2021

Obdobje poročanja

Indonezija

44 647

81 041

3 695

105 784

128 191

Indeks (izhodišče = 2018)

Indeks (izhodišče = 2018)

100

100

182

182

8

8

237

237

287

287

Turčija

1 611

2 137

21 500

33 236

50 015

Indeks (izhodišče = 2018)

Indeks (izhodišče = 2018)

100

100

133

133

1 335

1 335

2 064

2 064

3 106

3 106

Vir: Eurostat.

Vir:

| (53) | Iz preglednice 1 je razvidno, da se je obseg uvoza SSHR iz Turčije v Unijo povečal s 1 611 ton leta 2018 na 50 015 ton v obdobju poročanja. Obseg uvoza se je najbolj povečal med letoma 2019 in 2020, in sicer za več kot desetkrat, z 2 137 ton leta 2019 na 21 500 ton leta 2020. To povečanje je časovno sovpadalo z začetkom prvotne preiskave avgusta 2019 in uvedbo dokončnih ukrepov oktobra 2020. Od leta 2020 se je obseg uvoza iz Turčije še naprej močno povečeval in v obdobju poročanja dosegel 50 015 ton. Na splošno se je obseg uvoza iz Turčije v obdobju preiskave povečal za več kot 30-krat. |
| --- | --- |

(53)

Iz preglednice 1 je razvidno, da se je obseg uvoza SSHR iz Turčije v Unijo povečal s 1 611 ton leta 2018 na 50 015 ton v obdobju poročanja. Obseg uvoza se je najbolj povečal med letoma 2019 in 2020, in sicer za več kot desetkrat, z 2 137 ton leta 2019 na 21 500 ton leta 2020. To povečanje je časovno sovpadalo z začetkom prvotne preiskave avgusta 2019 in uvedbo dokončnih ukrepov oktobra 2020. Od leta 2020 se je obseg uvoza iz Turčije še naprej močno povečeval in v obdobju poročanja dosegel 50 015 ton. Na splošno se je obseg uvoza iz Turčije v obdobju preiskave povečal za več kot 30-krat.

| (54) | Hkrati se je obseg uvoza SSHR iz Indonezije povečal s 44 647 ton leta 2018 na 128 191 ton v obdobju poročanja. Obseg uvoza se je od leta 2018 do leta 2019 povečal za 82 %. Med letoma 2018 in 2020 se je med prvotno preiskavo obseg uvoza SSHR iz Indonezije znatno zmanjšal. Leta 2020 se je obseg uvoza zmanjšal na manj kot dvajsetino obsega iz leta 2019. Od leta 2021 do obdobja poročanja se je obseg uvoza SSHR iz Indonezije okrepil in se je v primerjavi z ravnmi iz leta 2019 spet začel povečevati (za več kot 50 %). Na splošno se je obseg uvoza SSHR iz Indonezije v Unijo v obdobju preiskave skoraj potrojil, vendar je bilo to povečanje v relativnem smislu veliko manjše od povečanja uvoza iz Turčije. |
| --- | --- |

(54)

Hkrati se je obseg uvoza SSHR iz Indonezije povečal s 44 647 ton leta 2018 na 128 191 ton v obdobju poročanja. Obseg uvoza se je od leta 2018 do leta 2019 povečal za 82 %. Med letoma 2018 in 2020 se je med prvotno preiskavo obseg uvoza SSHR iz Indonezije znatno zmanjšal. Leta 2020 se je obseg uvoza zmanjšal na manj kot dvajsetino obsega iz leta 2019. Od leta 2021 do obdobja poročanja se je obseg uvoza SSHR iz Indonezije okrepil in se je v primerjavi z ravnmi iz leta 2019 spet začel povečevati (za več kot 50 %). Na splošno se je obseg uvoza SSHR iz Indonezije v Unijo v obdobju preiskave skoraj potrojil, vendar je bilo to povečanje v relativnem smislu veliko manjše od povečanja uvoza iz Turčije.

2.3.2   Obseg izvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo

Obseg izvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo

| (55) | V spodnji preglednici 2 je prikazano gibanje obsega uvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo na podlagi turških statističnih podatkov o uvozu iz podatkovne zbirke GTA (8).

  Preglednica 2


  Uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo v obdobju preiskave (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Obdobje poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonezija | 0 | 6 368 | 14 172 | 60 684 | 40 513 |
| Indeks (izhodišče = 2019) | 0 | 100 | 223 | 953 | 636 |
| Vir: GTA. |

(55)

V spodnji preglednici 2 je prikazano gibanje obsega uvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo na podlagi turških statističnih podatkov o uvozu iz podatkovne zbirke GTA (8).

8

Preglednica 2

Preglednica 2

Uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo v obdobju preiskave (v tonah)

Uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo v obdobju preiskave (v tonah)

2018

2019

2020

2021

Obdobje poročanja

Indonezija

0

6 368

14 172

60 684

40 513

Indeks (izhodišče = 2019)

Indeks (izhodišče = 2019)

0

0

100

100

223

223

953

953

636

636

Vir: GTA.

Vir:

| (56) | Glavni vhodni material za proizvodnjo SSHR so plošče iz nerjavnega jekla. Ta vhodni material se nato nadalje predela, tj. vroče valja, da se proizvedejo SSHR. Dokazi, ki so bili na voljo Komisiji, so pokazali, da so bili SSHR, izvoženi v Unijo iz Turčije, proizvedeni predvsem iz plošč iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(56)

Glavni vhodni material za proizvodnjo SSHR so plošče iz nerjavnega jekla. Ta vhodni material se nato nadalje predela, tj. vroče valja, da se proizvedejo SSHR. Dokazi, ki so bili na voljo Komisiji, so pokazali, da so bili SSHR, izvoženi v Unijo iz Turčije, proizvedeni predvsem iz plošč iz nerjavnega jekla.

| (57) | Iz preglednice 2 je razvidno, da se je uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo znatno povečal, in sicer z nič ton leta 2018 na 40 513 ton v obdobju poročanja. Uvoz iz Indonezije je v obdobju od leta 2019 do obdobja poročanja vsako leto predstavljal približno 99,9 % celotnega obsega uvoza plošč iz nerjavnega jekla v Turčijo. Poleg tega je znatno povečanje uvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo tudi časovno sovpadalo z začetkom dobave družbe Çolakoğlu njeni stranki iz Unije (družbi Marcegaglia) od leta 2019 naprej, zaradi česar se je povečala poraba plošč iz nerjavnega jekla v Turčiji za proizvodnjo SSHR. Poleg tega je Komisija ugotovila, da so vse plošče iz nerjavnega jekla, uvožene iz Indonezije v Turčijo, prispele v prostore družbe Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(57)

Iz preglednice 2 je razvidno, da se je uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo znatno povečal, in sicer z nič ton leta 2018 na 40 513 ton v obdobju poročanja. Uvoz iz Indonezije je v obdobju od leta 2019 do obdobja poročanja vsako leto predstavljal približno 99,9 % celotnega obsega uvoza plošč iz nerjavnega jekla v Turčijo. Poleg tega je znatno povečanje uvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo tudi časovno sovpadalo z začetkom dobave družbe Çolakoğlu njeni stranki iz Unije (družbi Marcegaglia) od leta 2019 naprej, zaradi česar se je povečala poraba plošč iz nerjavnega jekla v Turčiji za proizvodnjo SSHR. Poleg tega je Komisija ugotovila, da so vse plošče iz nerjavnega jekla, uvožene iz Indonezije v Turčijo, prispele v prostore družbe Çolakoğlu.

| (58) | Znatno povečanje obsega uvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo je kazalo na povečano povpraševanje po takih vhodnih materialih v Turčiji, kar je bilo mogoče v veliki meri pojasniti s povečanjem proizvodnje SSHR v Turčiji in izvoza SSHR iz Turčije v obdobju poročanja. To so potrjevale tudi informacije, ki jih je predložila družba Çolakoğlu. |
| --- | --- |

(58)

Znatno povečanje obsega uvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo je kazalo na povečano povpraševanje po takih vhodnih materialih v Turčiji, kar je bilo mogoče v veliki meri pojasniti s povečanjem proizvodnje SSHR v Turčiji in izvoza SSHR iz Turčije v obdobju poročanja. To so potrjevale tudi informacije, ki jih je predložila družba Çolakoğlu.

| (59) | Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da se vzorec trgovanja ni spremenil, saj se je indonezijski uvoz povečal, uvoz indonezijskih SSHR pa ni bil nadomeščen z uvozom turških SSHR. Trdila je tudi, da je Komisija zaradi neobstoja nadomestitve uvoza odstopala od svoje običajne prakse pri ugotavljanju, ali obstaja sprememba vzorca trgovanja. |
| --- | --- |

(59)

Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da se vzorec trgovanja ni spremenil, saj se je indonezijski uvoz povečal, uvoz indonezijskih SSHR pa ni bil nadomeščen z uvozom turških SSHR. Trdila je tudi, da je Komisija zaradi neobstoja nadomestitve uvoza odstopala od svoje običajne prakse pri ugotavljanju, ali obstaja sprememba vzorca trgovanja.

| (60) | Komisija je opozorila, da člen 13 osnovne uredbe ne zahteva popolne nadomestitve uvoza iz države, za katero veljajo ukrepi, z uvozom iz drugih virov, da bi se ugotovila sprememba v vzorcu trgovanja. Prav tako sklep Komisije o spremembi vzorca trgovanja ni odstopal od običajne prakse Komisije, saj je bila v nekaterih prejšnjih zadevah prav tako ugotovljena sprememba vzorca trgovanja kljub povečanju uvoza iz države, za katero so veljali protidampinški ukrepi (9). |
| --- | --- |

(60)

Komisija je opozorila, da člen 13 osnovne uredbe ne zahteva popolne nadomestitve uvoza iz države, za katero veljajo ukrepi, z uvozom iz drugih virov, da bi se ugotovila sprememba v vzorcu trgovanja. Prav tako sklep Komisije o spremembi vzorca trgovanja ni odstopal od običajne prakse Komisije, saj je bila v nekaterih prejšnjih zadevah prav tako ugotovljena sprememba vzorca trgovanja kljub povečanju uvoza iz države, za katero so veljali protidampinški ukrepi (9).

9

2.3.3   Sklep glede spremembe vzorca trgovanja

Sklep glede spremembe vzorca trgovanja

| (61) | Čeprav uvoz SSHR iz Turčije ni nadomestil uvoza iz Indonezije, ki se je prav tako povečal, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so bile velike količine plošč iz nerjavnega jekla, uvoženih iz Indonezije, nadalje predelane v SSHR v Turčiji in nato izvožene v Unijo. Povečanje izvoza SSHR iz Turčije v Unijo, ki je razvidno iz preglednice 1, je skupaj z znatnim povečanjem izvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo v obdobju preiskave, kot je razvidno iz preglednice 2, pomenilo spremembo vzorca trgovanja med Indonezijo, Turčijo in Unijo v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Čeprav uvoz SSHR iz Turčije ni nadomestil uvoza iz Indonezije, ki se je prav tako povečal, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so bile velike količine plošč iz nerjavnega jekla, uvoženih iz Indonezije, nadalje predelane v SSHR v Turčiji in nato izvožene v Unijo. Povečanje izvoza SSHR iz Turčije v Unijo, ki je razvidno iz preglednice 1, je skupaj z znatnim povečanjem izvoza plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo v obdobju preiskave, kot je razvidno iz preglednice 2, pomenilo spremembo vzorca trgovanja med Indonezijo, Turčijo in Unijo v smislu člena 13(1) osnovne uredbe.

2.4   Praksa, postopek ali dejavnost, za katero ni zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe protidampinške dajatve

Praksa, postopek ali dejavnost, za katero ni zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe protidampinške dajatve

| (62) | Preiskava je razkrila obstoj sporazuma o poslih oplemenitenja med družbama Marcegaglia in Çolakoğlu, v skladu s katerim je družba Marcegaglia kupovala plošče iz nerjavnega jekla iz Indonezije in jih pošiljala v Turčijo, kjer jih je družba Çolakoğlu nadalje predelala v SSHR, da jih je nato družba Marcegaglia uvozila v Unijo. Ta sporazum o poslih oplemenitenja je bil sklenjen konec leta 2018, pred začetkom prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(62)

Preiskava je razkrila obstoj sporazuma o poslih oplemenitenja med družbama Marcegaglia in Çolakoğlu, v skladu s katerim je družba Marcegaglia kupovala plošče iz nerjavnega jekla iz Indonezije in jih pošiljala v Turčijo, kjer jih je družba Çolakoğlu nadalje predelala v SSHR, da jih je nato družba Marcegaglia uvozila v Unijo. Ta sporazum o poslih oplemenitenja je bil sklenjen konec leta 2018, pred začetkom prvotne preiskave.

| (63) | V preglednici 3 je prikazano gibanje izvoza SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo, ki je spadal pod sporazum o poslih oplemenitenja z družbo Marcegaglia.

  Preglednica 3


  Izvoz SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | Obdobje poročanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo | 0 | 5 –10 | 10 000 –15 000 | 25 000 –30 000 | 40 000 –50 000 |
| Vir: preverjeni podatki, ki sta jih predložili družbi. |

(63)

V preglednici 3 je prikazano gibanje izvoza SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo, ki je spadal pod sporazum o poslih oplemenitenja z družbo Marcegaglia.

Preglednica 3

Preglednica 3

Izvoz SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo (v tonah)

Izvoz SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo (v tonah)

2018

2019

2020

2021

Obdobje poročanja

Izvoz SSHR družbe Çolakoğlu v Unijo

0

5 –10

10 000 –15 000

25 000 –30 000

40 000 –50 000

Vir: preverjeni podatki, ki sta jih predložili družbi.

Vir

| (64) | Iz preglednice 3 je razvidno, da se je izvoz družbe Çolakoğlu znatno povečal, in sicer z nič ton leta 2018 na več kot 40 000 ton v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

(64)

Iz preglednice 3 je razvidno, da se je izvoz družbe Çolakoğlu znatno povečal, in sicer z nič ton leta 2018 na več kot 40 000 ton v obdobju poročanja.

| (65) | Preiskava je tudi razkrila, da je bil skoraj ves izvoz družbe Çolakoğlu v Unijo opravljen na podlagi sporazuma o poslih oplemenitenja z družbo Marcegaglia. Podobno je družba Çolakoğlu skoraj vse plošče, uvožene v Turčijo iz Indonezije, nadalje predelala v SSHR na podlagi sporazuma o poslih oplemenitenja, sklenjenega med obema družbama. |
| --- | --- |

(65)

Preiskava je tudi razkrila, da je bil skoraj ves izvoz družbe Çolakoğlu v Unijo opravljen na podlagi sporazuma o poslih oplemenitenja z družbo Marcegaglia. Podobno je družba Çolakoğlu skoraj vse plošče, uvožene v Turčijo iz Indonezije, nadalje predelala v SSHR na podlagi sporazuma o poslih oplemenitenja, sklenjenega med obema družbama.

| (66) | Čeprav bi lahko obstajali drugi razlogi za vzpostavitev sheme kot veljavni ukrepi, tj. zagotovitev zanesljivosti oskrbe za družbo Marcegaglia in oskrba trga nerjavnega jekla v Turčiji, drugi elementi jasno kažejo na povezavo z uvedbo dajatev:






  — | sporazum o poslih oplemenitenja, čeprav je bil sklenjen pred začetkom prvotne preiskave, ni bil v celoti udejanjen pred začetkom prvotne preiskave, |
| --- | --- | --- |

(66)

Čeprav bi lahko obstajali drugi razlogi za vzpostavitev sheme kot veljavni ukrepi, tj. zagotovitev zanesljivosti oskrbe za družbo Marcegaglia in oskrba trga nerjavnega jekla v Turčiji, drugi elementi jasno kažejo na povezavo z uvedbo dajatev:

—

sporazum o poslih oplemenitenja, čeprav je bil sklenjen pred začetkom prvotne preiskave, ni bil v celoti udejanjen pred začetkom prvotne preiskave,

| — | praksa v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja se je precej povečala šele po začetku prvotne preiskave in bistveno povečala po uvedbi dokončnih ukrepov. |
| --- | --- |

—

praksa v okviru sporazuma o poslih oplemenitenja se je precej povečala šele po začetku prvotne preiskave in bistveno povečala po uvedbi dokončnih ukrepov.

| (67) | Komisija je opozorila, da je bil sporazum o poslih oplemenitenja sklenjen z namenom oskrbe trga Unije in ne turškega domačega trga. Družba Çolakoğlu je namreč na turškem domačem trgu prodala manj kot 2 % SSHR, proizvedenih iz plošč, uvoženih iz Indonezije. |
| --- | --- |

(67)

Komisija je opozorila, da je bil sporazum o poslih oplemenitenja sklenjen z namenom oskrbe trga Unije in ne turškega domačega trga. Družba Çolakoğlu je namreč na turškem domačem trgu prodala manj kot 2 % SSHR, proizvedenih iz plošč, uvoženih iz Indonezije.

| (68) | Komisija je analizirala tudi trditev družbe Marcegaglia, da je bil sporazum o poslih oplemenitenja sklenjen za zagotovitev zanesljivosti oskrbe, ker se je povpraševanje znatno povečalo in ga industrija Unije ni mogla zadovoljiti. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so se v Turčiji dejavnosti sestavljanja/končne izdelave začele izvajati v večjem obsegu šele po začetku prvotne preiskave zoper Indonezijo. Sporazum se ni nanašal le na zagotavljanje dobave iz Turčije, ampak je bil glede na posle oplemenitenja posebej osredotočen na to, da je ta dobava temeljila na ploščah iz nerjavnega jekla iz Indonezije – države, za katero so veljali ukrepi. Poleg tega je bil indonezijski proizvajalec plošč iz nerjavnega jekla tudi dobavitelj SSHR. Običajno se proizvajalec ne pomakne eno stopnjo višje v vrednostni verigi svojega vertikalno integriranega dobavitelja zaradi zanesljivosti oskrbe. Razen seveda, če so grožnja, ki se obravnava, morebitni ukrepi, ki vplivajo na nižjo stopnjo v zadevni vrednostni verigi – v tem primeru protidampinška dajatev na uvoz SSHR iz Indonezije. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je analizirala tudi trditev družbe Marcegaglia, da je bil sporazum o poslih oplemenitenja sklenjen za zagotovitev zanesljivosti oskrbe, ker se je povpraševanje znatno povečalo in ga industrija Unije ni mogla zadovoljiti. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so se v Turčiji dejavnosti sestavljanja/končne izdelave začele izvajati v večjem obsegu šele po začetku prvotne preiskave zoper Indonezijo. Sporazum se ni nanašal le na zagotavljanje dobave iz Turčije, ampak je bil glede na posle oplemenitenja posebej osredotočen na to, da je ta dobava temeljila na ploščah iz nerjavnega jekla iz Indonezije – države, za katero so veljali ukrepi. Poleg tega je bil indonezijski proizvajalec plošč iz nerjavnega jekla tudi dobavitelj SSHR. Običajno se proizvajalec ne pomakne eno stopnjo višje v vrednostni verigi svojega vertikalno integriranega dobavitelja zaradi zanesljivosti oskrbe. Razen seveda, če so grožnja, ki se obravnava, morebitni ukrepi, ki vplivajo na nižjo stopnjo v zadevni vrednostni verigi – v tem primeru protidampinška dajatev na uvoz SSHR iz Indonezije.

| (69) | Po razkritju sta družbi Marcegaglia in Çolakoğlu trdili, da njun poslovni odnos ni bil odvisen od obstoja protidampinške dajatve na uvoz SSHR iz Indonezije. Obe sta trdili, da je bil sporazum o poslih oplemenitenja med njima sklenjen pred začetkom prvotne preiskave in da sta imeli dolgoleten poslovni odnos, ki se je začel pred več kot desetimi leti. Njun sporazum o poslih oplemenitenja je bil del širšega sporazuma, v skladu s katerim je družba Çolakoğlu predelovala izdelke iz nerjavnega jekla in izdelke iz ogljikovega jekla. |
| --- | --- |

(69)

Po razkritju sta družbi Marcegaglia in Çolakoğlu trdili, da njun poslovni odnos ni bil odvisen od obstoja protidampinške dajatve na uvoz SSHR iz Indonezije. Obe sta trdili, da je bil sporazum o poslih oplemenitenja med njima sklenjen pred začetkom prvotne preiskave in da sta imeli dolgoleten poslovni odnos, ki se je začel pred več kot desetimi leti. Njun sporazum o poslih oplemenitenja je bil del širšega sporazuma, v skladu s katerim je družba Çolakoğlu predelovala izdelke iz nerjavnega jekla in izdelke iz ogljikovega jekla.

| (70) | Komisija je opozorila, da se praksa, ki je predmet te preiskave, tj. predelava plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v SSHR v Turčiji, ki so se nato izvažali v Unijo, ni v celoti udejanjila pred začetkom prvotne preiskave, čeprav sta družbi Marcegaglia in Çolakoğlu poslovno sodelovali več kot deset let in je bil njun sporazum o poslih oplemenitenja domnevno del širšega sporazuma, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 66 zgoraj. Praksa se je povečala po začetku prvotne preiskave in še dodatno po uvedbi dokončnih ukrepov. Povedano drugače, začetek zadevne prakse je kljub dolgotrajnemu odnosu časovno sovpadal z začetkom prvotne preiskave in poznejšo uvedbo ukrepov ter se ni udejanjil kadar koli prej. Zato je Komisija to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je opozorila, da se praksa, ki je predmet te preiskave, tj. predelava plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v SSHR v Turčiji, ki so se nato izvažali v Unijo, ni v celoti udejanjila pred začetkom prvotne preiskave, čeprav sta družbi Marcegaglia in Çolakoğlu poslovno sodelovali več kot deset let in je bil njun sporazum o poslih oplemenitenja domnevno del širšega sporazuma, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 66 zgoraj. Praksa se je povečala po začetku prvotne preiskave in še dodatno po uvedbi dokončnih ukrepov. Povedano drugače, začetek zadevne prakse je kljub dolgotrajnemu odnosu časovno sovpadal z začetkom prvotne preiskave in poznejšo uvedbo ukrepov ter se ni udejanjil kadar koli prej. Zato je Komisija to trditev zavrnila.

| (71) | Družba Çolakoğlu je trdila, da je obstajala gospodarska upravičenost, povezana z obstojem povpraševanja po turških SSHR v EU in Turčiji. To povpraševanje bi upravičilo naložbe, ki so bile izvedene pred začetkom prvotne preiskave za razvoj proizvodnje SSHR v Turčiji. |
| --- | --- |

(71)

Družba Çolakoğlu je trdila, da je obstajala gospodarska upravičenost, povezana z obstojem povpraševanja po turških SSHR v EU in Turčiji. To povpraševanje bi upravičilo naložbe, ki so bile izvedene pred začetkom prvotne preiskave za razvoj proizvodnje SSHR v Turčiji.

| (72) | Komisija je na začetku opozorila, da praksa, za katero je bilo ugotovljeno, da pomeni izogibanje veljavnim protidampinškim dajatvam, ni bila sama proizvodnja SSHR v Turčiji. Praksa, za katero je bilo ugotovljeno, da pomeni izogibanje, je bila uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo, njihovo valjanje v SSHR in prodaja na trgu Unije. Zato je bilo vprašanje, ali so bile naložbe v razvoj zmogljivosti gospodarsko upravičene, z vidika ugotovitev Komisije o izogibanju nepomembno. Poleg tega je Komisija opozorila, da je družba Çolakoğlu sicer razvila zmogljivosti za proizvodnjo lastnih plošč iz nerjavnega jekla v Turčiji, vendar je bila ta proizvodnja zelo omejena. Kot je navedeno v uvodni izjavi 91 spodaj, so namreč plošče turškega porekla v obdobju poročanja predstavljale manj kot 0,5 % plošč, ki jih je družba Çolakoğlu uporabila za proizvodnjo SSHR, izvoženih v Unijo. Zato ne glede na to, ali so bili tudi drugi razlogi za naložbe družbe Çolakoğlu v obrate za proizvodnjo nerjavnega jekla, ki niso bili izogibanje ukrepom, zadevne naložbe niso bile uporabljene za dobavo SSHR, proizvedenih iz plošč turškega porekla, v Unijo, saj je skoraj ves izvoz družbe Çolakoğlu v obdobju poročanja temeljil na SSHR, proizvedenih iz indonezijskih plošč. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je na začetku opozorila, da praksa, za katero je bilo ugotovljeno, da pomeni izogibanje veljavnim protidampinškim dajatvam, ni bila sama proizvodnja SSHR v Turčiji. Praksa, za katero je bilo ugotovljeno, da pomeni izogibanje, je bila uvoz plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije v Turčijo, njihovo valjanje v SSHR in prodaja na trgu Unije. Zato je bilo vprašanje, ali so bile naložbe v razvoj zmogljivosti gospodarsko upravičene, z vidika ugotovitev Komisije o izogibanju nepomembno. Poleg tega je Komisija opozorila, da je družba Çolakoğlu sicer razvila zmogljivosti za proizvodnjo lastnih plošč iz nerjavnega jekla v Turčiji, vendar je bila ta proizvodnja zelo omejena. Kot je navedeno v uvodni izjavi 91 spodaj, so namreč plošče turškega porekla v obdobju poročanja predstavljale manj kot 0,5 % plošč, ki jih je družba Çolakoğlu uporabila za proizvodnjo SSHR, izvoženih v Unijo. Zato ne glede na to, ali so bili tudi drugi razlogi za naložbe družbe Çolakoğlu v obrate za proizvodnjo nerjavnega jekla, ki niso bili izogibanje ukrepom, zadevne naložbe niso bile uporabljene za dobavo SSHR, proizvedenih iz plošč turškega porekla, v Unijo, saj je skoraj ves izvoz družbe Çolakoğlu v obdobju poročanja temeljil na SSHR, proizvedenih iz indonezijskih plošč. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (73) | Po razkritju je družba Marcegaglia trdila, da je obstajala gospodarska upravičenost glede na njen poslovni model, ki je temeljil, prvič, na diverzifikaciji virov dobave in, drugič, na potrebi po prožnosti za odzivanje na razpoložljivost SSHR na trgu glede na nihanja povpraševanja po izdelkih nižje v proizvodni verigi. Dejstvo, da je bila razpoložljivost črnih SSHR na trgu Unije omejena, vključno z uvozom iz tretjih držav, naj bi upravičevalo strategijo družbe Marcegaglia, torej nakup plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije za predelavo v črne SSHR na podlagi sporazumov o poslih oplemenitenja. Poleg tega je družba Marcegaglia trdila, da Komisija ni obravnavala dejstva, da ima Indonezija največjo zmogljivost za proizvodnjo plošč iz nerjavnega jekla na svetu in da je v nasprotju z drugimi državami pripravljena dobavljati plošče take kakovosti in v takih količinah, kot jih potrebuje družba Marcegaglia. Druge države naj bi se bodisi osredotočale na SSHR bodisi v njih obstaja veliko povpraševanje po SSHR za izdelke nižje v proizvodni verigi. |
| --- | --- |

(73)

Po razkritju je družba Marcegaglia trdila, da je obstajala gospodarska upravičenost glede na njen poslovni model, ki je temeljil, prvič, na diverzifikaciji virov dobave in, drugič, na potrebi po prožnosti za odzivanje na razpoložljivost SSHR na trgu glede na nihanja povpraševanja po izdelkih nižje v proizvodni verigi. Dejstvo, da je bila razpoložljivost črnih SSHR na trgu Unije omejena, vključno z uvozom iz tretjih držav, naj bi upravičevalo strategijo družbe Marcegaglia, torej nakup plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije za predelavo v črne SSHR na podlagi sporazumov o poslih oplemenitenja. Poleg tega je družba Marcegaglia trdila, da Komisija ni obravnavala dejstva, da ima Indonezija največjo zmogljivost za proizvodnjo plošč iz nerjavnega jekla na svetu in da je v nasprotju z drugimi državami pripravljena dobavljati plošče take kakovosti in v takih količinah, kot jih potrebuje družba Marcegaglia. Druge države naj bi se bodisi osredotočale na SSHR bodisi v njih obstaja veliko povpraševanje po SSHR za izdelke nižje v proizvodni verigi.

| (74) | Komisija je ob upoštevanju zgoraj opisanega poslovnega modela ugotovila, da zaradi te trditve argumenti iz uvodnih izjav 66 do 68 niso neveljavni. Poleg tega so bili indonezijski SSHR na trgu Unije na voljo po plačilu protidampinških dajatev, kar se je pokazalo s povečanjem uvoza iz Indonezije. Prav tako ni bilo dokazov, da bi domnevna nihanja razpoložljivosti izdelkov nižje v proizvodni verigi vplivala le na razpoložljivost SSHR, ne pa tudi na njihov neposredni vhodni material višje v proizvodni verigi, tj. plošče iz nerjavnega jekla, zaradi česar bi bilo indonezijskih plošč veliko, indonezijskih SSHR pa malo. Poleg tega trditev, da vse druge države, razen Indonezije, družbi Marcegaglia niso mogle ali hotele dobavljati zadostnih količin kakovostnih plošč, ni bila podprta z nobenim dokazom. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(74)

Komisija je ob upoštevanju zgoraj opisanega poslovnega modela ugotovila, da zaradi te trditve argumenti iz uvodnih izjav 66 do 68 niso neveljavni. Poleg tega so bili indonezijski SSHR na trgu Unije na voljo po plačilu protidampinških dajatev, kar se je pokazalo s povečanjem uvoza iz Indonezije. Prav tako ni bilo dokazov, da bi domnevna nihanja razpoložljivosti izdelkov nižje v proizvodni verigi vplivala le na razpoložljivost SSHR, ne pa tudi na njihov neposredni vhodni material višje v proizvodni verigi, tj. plošče iz nerjavnega jekla, zaradi česar bi bilo indonezijskih plošč veliko, indonezijskih SSHR pa malo. Poleg tega trditev, da vse druge države, razen Indonezije, družbi Marcegaglia niso mogle ali hotele dobavljati zadostnih količin kakovostnih plošč, ni bila podprta z nobenim dokazom. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (75) | Po razkritju je družba Marcegaglia trdila, da je bila gospodarska upravičenost sporazuma o poslih oplemenitenja, sklenjenega z družbo Çolakoğlu, potrjena z nedavnimi znatnimi naložbami družbe Marcegaglia. Januarja 2023 je družba Marcegaglia kupila jeklarno v Združenem kraljestvu. Družba Marcegaglia je trdila, da je bil ta nakup obrata za proizvodnjo plošč iz nerjavnega jekla posledica potrebe po zagotovitvi zanesljivega in stabilnega lastnega vira dobave SSHR. Ker pa kupljena jeklarna proizvaja plošče iz nerjavnega jekla, vendar nima naprav za vroče valjanje, je družba Marcegaglia trdila, da bo v prihodnosti za predelavo plošč iz nerjavnega jekla, proizvedenih v Združenem kraljestvu, v SSHR potrebovala partnerstvo z drugim obratom bodisi v Uniji bodisi zunaj nje. V zvezi s tem se je družba Çolakoğlu izkazala za zanesljivega in učinkovitega partnerja, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudi za predelavo plošč, proizvedenih v Združenem kraljestvu, v SSHR. Poleg tega je družba Marcegaglia poudarila, da v prihodnosti ni mogoče pričakovati nadaljnjega uvoza plošč SSHR iz Indonezije, saj bo kmalu lahko zadovoljila svoje povpraševanje po ploščah iz nerjavnega jekla s proizvodnjo plošč v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(75)

Po razkritju je družba Marcegaglia trdila, da je bila gospodarska upravičenost sporazuma o poslih oplemenitenja, sklenjenega z družbo Çolakoğlu, potrjena z nedavnimi znatnimi naložbami družbe Marcegaglia. Januarja 2023 je družba Marcegaglia kupila jeklarno v Združenem kraljestvu. Družba Marcegaglia je trdila, da je bil ta nakup obrata za proizvodnjo plošč iz nerjavnega jekla posledica potrebe po zagotovitvi zanesljivega in stabilnega lastnega vira dobave SSHR. Ker pa kupljena jeklarna proizvaja plošče iz nerjavnega jekla, vendar nima naprav za vroče valjanje, je družba Marcegaglia trdila, da bo v prihodnosti za predelavo plošč iz nerjavnega jekla, proizvedenih v Združenem kraljestvu, v SSHR potrebovala partnerstvo z drugim obratom bodisi v Uniji bodisi zunaj nje. V zvezi s tem se je družba Çolakoğlu izkazala za zanesljivega in učinkovitega partnerja, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudi za predelavo plošč, proizvedenih v Združenem kraljestvu, v SSHR. Poleg tega je družba Marcegaglia poudarila, da v prihodnosti ni mogoče pričakovati nadaljnjega uvoza plošč SSHR iz Indonezije, saj bo kmalu lahko zadovoljila svoje povpraševanje po ploščah iz nerjavnega jekla s proizvodnjo plošč v Združenem kraljestvu.

| (76) | Komisija je menila, da bi ta nedavni razvoj lahko v bližnji prihodnosti povzročil spremembo virov dobave plošč iz nerjavnega jekla. Vendar je bil ta nakup opravljen januarja 2023, tj. po obdobju poročanja, in ni vključeval nobenega jamstva glede tega, ali in kdaj se bo uveljavljena praksa izogibanja končala. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je menila, da bi ta nedavni razvoj lahko v bližnji prihodnosti povzročil spremembo virov dobave plošč iz nerjavnega jekla. Vendar je bil ta nakup opravljen januarja 2023, tj. po obdobju poročanja, in ni vključeval nobenega jamstva glede tega, ali in kdaj se bo uveljavljena praksa izogibanja končala.

| (77) | V zvezi z domnevno prihodnjo spremembo okoliščin je Komisija opozorila, da lahko po enem letu od podaljšanja ukrepov katera koli od družb Marcegaglia ali Çolakoğlu zahteva pregled ukrepa proti izogibanju na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, če bi bila sprememba trajne narave. Taka sprememba bi namreč lahko bila povezana z nakupom plošč iz nerjavnega jekla, proizvedenih v Združenem kraljestvu, ki bi nadomestil nakup plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije, če se lahko dokaže, da bi bila taka sprememba trajna. |
| --- | --- |

(77)

V zvezi z domnevno prihodnjo spremembo okoliščin je Komisija opozorila, da lahko po enem letu od podaljšanja ukrepov katera koli od družb Marcegaglia ali Çolakoğlu zahteva pregled ukrepa proti izogibanju na podlagi člena 11(3) osnovne uredbe, če bi bila sprememba trajne narave. Taka sprememba bi namreč lahko bila povezana z nakupom plošč iz nerjavnega jekla, proizvedenih v Združenem kraljestvu, ki bi nadomestil nakup plošč iz nerjavnega jekla iz Indonezije, če se lahko dokaže, da bi bila taka sprememba trajna.

| (78) | Glede na vse te elemente je Komisija sklenila, da za dejavnost končne izdelave družbe Çolakoğlu ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe dajatve. Do spremembe vzorca trgovanja je prišlo, ker se je dejavnost začela izvajati in se je nato znatno okrepila po začetku prvotne preiskave. |
| --- | --- |

(78)

Glede na vse te elemente je Komisija sklenila, da za dejavnost končne izdelave družbe Çolakoğlu ni bilo zadostnega vzroka ali gospodarske upravičenosti, razen uvedbe dajatve. Do spremembe vzorca trgovanja je prišlo, ker se je dejavnost začela izvajati in se je nato znatno okrepila po začetku prvotne preiskave.

2.5   Začetek ali znatna okrepitev dejavnosti

Začetek ali znatna okrepitev dejavnosti

| (79) | V skladu s členom 13(2), točka (a), osnovne uredbe se mora dejavnost sestavljanja ali končne izdelave začeti ali znatno okrepiti po tem ali pa neposredno pred tem, ko se je začela protidampinška preiskava, zadevni deli pa morajo večinoma prihajati iz držav, ki so predmet protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(79)

V skladu s členom 13(2), točka (a), osnovne uredbe se mora dejavnost sestavljanja ali končne izdelave začeti ali znatno okrepiti po tem ali pa neposredno pred tem, ko se je začela protidampinška preiskava, zadevni deli pa morajo večinoma prihajati iz držav, ki so predmet protidampinških ukrepov.

| (80) | Kot je opisano v oddelku 2.4 zgoraj, je družba Çolakoğlu v obdobju preiskave znatno povečala svoj izvoz, skoraj ves kupljeni glavni vhodni material, tj. plošče iz nerjavnega jekla, pa je bil uvožen iz Indonezije. |
| --- | --- |

(80)

Kot je opisano v oddelku 2.4 zgoraj, je družba Çolakoğlu v obdobju preiskave znatno povečala svoj izvoz, skoraj ves kupljeni glavni vhodni material, tj. plošče iz nerjavnega jekla, pa je bil uvožen iz Indonezije.

| (81) | Zato je Komisija sklenila, da so se dejavnosti sestavljanja oziroma končne izdelave znatno okrepile po začetku prvotne preiskave, kot zahteva člen 13(2), točka (a), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(81)

Zato je Komisija sklenila, da so se dejavnosti sestavljanja oziroma končne izdelave znatno okrepile po začetku prvotne preiskave, kot zahteva člen 13(2), točka (a), osnovne uredbe.

2.6   Vrednost delov in dodana vrednost

Vrednost delov in dodana vrednost

| (82) | V členu 13(2), točka (b), osnovne uredbe je v zvezi z dejavnostmi sestavljanja ali končne izdelave določeno, da je pogoj za ugotovitev izogibanja to, da vrednost delov iz držav, ki so predmet ukrepov, predstavlja 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka ter da je dodana vrednost, za katero se poveča vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, nižja od 25 % proizvodnih stroškov. |
| --- | --- |

(82)

V členu 13(2), točka (b), osnovne uredbe je v zvezi z dejavnostmi sestavljanja ali končne izdelave določeno, da je pogoj za ugotovitev izogibanja to, da vrednost delov iz držav, ki so predmet ukrepov, predstavlja 60 % ali več celotne vrednosti delov sestavljenega izdelka ter da je dodana vrednost, za katero se poveča vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, nižja od 25 % proizvodnih stroškov.

| (83) | Po razkritju je družba Çolakoğlu ponovila svojo trditev, da praksa, postopek ali dejavnost ne spada pod člen 13(1) in (2) osnovne uredbe, ker je izdelek v preiskavi, tj. SSHR, drugačen izdelek kot njegov vhodni material, tj. plošče iz nerjavnega jekla. Plošče se uvrščajo pod druge tarifne številke kot SSHR, saj so dejavnosti predelave obsežne in SSHR zagotavljajo nepreferencialno turško poreklo. Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da so pravila o poreklu sicer urejena na ravni STO, vendar na ravni STO ni bil dosežen noben dogovor o izogibanju. Zato bi odločitev o razširitvi obstoječih ukrepov na uvoz SSHR iz Turčije oslabila položaj Unije kot vodilne zagovornice globalnega trgovinskega zbliževanja. Poleg tega se je družba Çolakoğlu sklicevala na zadevo v zvezi z jeklenimi žičnatimi vrvmi in kabli (Indija) (10), v kateri je Komisija zavzela stališče, da so pravila o nepreferencialnem poreklu pomembna pri določanju, ali se protidampinške dajatve uporabljajo ali ne. |
| --- | --- |

(83)

Po razkritju je družba Çolakoğlu ponovila svojo trditev, da praksa, postopek ali dejavnost ne spada pod člen 13(1) in (2) osnovne uredbe, ker je izdelek v preiskavi, tj. SSHR, drugačen izdelek kot njegov vhodni material, tj. plošče iz nerjavnega jekla. Plošče se uvrščajo pod druge tarifne številke kot SSHR, saj so dejavnosti predelave obsežne in SSHR zagotavljajo nepreferencialno turško poreklo. Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da so pravila o poreklu sicer urejena na ravni STO, vendar na ravni STO ni bil dosežen noben dogovor o izogibanju. Zato bi odločitev o razširitvi obstoječih ukrepov na uvoz SSHR iz Turčije oslabila položaj Unije kot vodilne zagovornice globalnega trgovinskega zbliževanja. Poleg tega se je družba Çolakoğlu sklicevala na zadevo v zvezi z jeklenimi žičnatimi vrvmi in kabli (Indija) (10), v kateri je Komisija zavzela stališče, da so pravila o nepreferencialnem poreklu pomembna pri določanju, ali se protidampinške dajatve uporabljajo ali ne.

10

| (84) | Komisija je menila, da tarifna uvrstitev ter poreklo izdelka v preiskavi in njegovih glavnih vhodnih materialov ali njuna sprememba nista pomembna za presojo tega, ali dejavnost sestavljanja/končne izdelave pomeni izogibanje. Pravna podlaga za preiskavo proti izogibanju je člen 13 osnovne uredbe in ne carinska zakonodaja v zvezi s poreklom. Sodišče Evropske unije je namreč odločilo, da je edini namen uredbe o razširitvi protidampinške dajatve zagotoviti učinkovitost te dajatve in preprečiti izogibanje tej dajatvi (11). Komisija je zato za oceno morebitnega izogibanja, kot je opisano v uvodni izjavi 82, preučila, ali so izpolnjena merila iz člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe. Zlasti je preučila, ali deli predstavljajo 60 % ali več skupne vrednosti delov sestavljenega izdelka in ali je bila dodana vrednost, za katero se je povečala vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, višja od 25 % proizvodnih stroškov. Čeprav so članice STO izrecno priznale problem izogibanja protidampinškim ukrepom (12), na ravni STO ni enotnih pravil o izogibanju, s katerimi bi bila pravila Unije v zvezi s tem nezdružljiva. Nazadnje, sklep Komisije, na katerega se je sklicevala družba Çolakoğlu, se ne nanaša na uporabo člena 13 kot takega, temveč pobiranje protidampinških dajatev v primeru neizpolnjevanja pogojev zaveze. Poleg tega je bilo v sodni praksi pojasnjeno, da uporaba predloga „iz“ namesto „s poreklom iz“ v členu 13 osnovne uredbe pomeni, da „se je zakonodajalec Unije namerno odločil, da odstopi od pravil o poreklu carinskega prava, in da ima zato pojem ‚izvor‘ [...] avtonomen in drugačen pomen od pomena pojma ‚poreklo‘ v smislu carinskega prava“ (13). Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je menila, da tarifna uvrstitev ter poreklo izdelka v preiskavi in njegovih glavnih vhodnih materialov ali njuna sprememba nista pomembna za presojo tega, ali dejavnost sestavljanja/končne izdelave pomeni izogibanje. Pravna podlaga za preiskavo proti izogibanju je člen 13 osnovne uredbe in ne carinska zakonodaja v zvezi s poreklom. Sodišče Evropske unije je namreč odločilo, da je edini namen uredbe o razširitvi protidampinške dajatve zagotoviti učinkovitost te dajatve in preprečiti izogibanje tej dajatvi (11). Komisija je zato za oceno morebitnega izogibanja, kot je opisano v uvodni izjavi 82, preučila, ali so izpolnjena merila iz člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe. Zlasti je preučila, ali deli predstavljajo 60 % ali več skupne vrednosti delov sestavljenega izdelka in ali je bila dodana vrednost, za katero se je povečala vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, višja od 25 % proizvodnih stroškov. Čeprav so članice STO izrecno priznale problem izogibanja protidampinškim ukrepom (12), na ravni STO ni enotnih pravil o izogibanju, s katerimi bi bila pravila Unije v zvezi s tem nezdružljiva. Nazadnje, sklep Komisije, na katerega se je sklicevala družba Çolakoğlu, se ne nanaša na uporabo člena 13 kot takega, temveč pobiranje protidampinških dajatev v primeru neizpolnjevanja pogojev zaveze. Poleg tega je bilo v sodni praksi pojasnjeno, da uporaba predloga „iz“ namesto „s poreklom iz“ v členu 13 osnovne uredbe pomeni, da „se je zakonodajalec Unije namerno odločil, da odstopi od pravil o poreklu carinskega prava, in da ima zato pojem ‚izvor‘ [...] avtonomen in drugačen pomen od pomena pojma ‚poreklo‘ v smislu carinskega prava“ (13). Trditev je bila zato zavrnjena.

11

12

13

2.6.1   Vrednost delov

Vrednost delov

| (85) | Glavni vhodni material za proizvodnjo SSHR so plošče iz nerjavnega jekla. Skoraj 100 % plošč iz nerjavnega jekla, ki jih je predelala družba Çolakoğlu, je bilo uvoženih iz Indonezije. S postopkom vročega valjanja, ki je bila dejavnost končne izdelave, ki se je izvajala v Turčiji, so bile te plošče iz nerjavnega jekla nadalje predelane v SSHR. Glede na predložene in preverjene informacije družbe Çolakoğlu so plošče iz nerjavnega jekla predstavljale skoraj 100 % skupne vrednosti delov sestavljenega/dokončanega izdelka v smislu člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Glavni vhodni material za proizvodnjo SSHR so plošče iz nerjavnega jekla. Skoraj 100 % plošč iz nerjavnega jekla, ki jih je predelala družba Çolakoğlu, je bilo uvoženih iz Indonezije. S postopkom vročega valjanja, ki je bila dejavnost končne izdelave, ki se je izvajala v Turčiji, so bile te plošče iz nerjavnega jekla nadalje predelane v SSHR. Glede na predložene in preverjene informacije družbe Çolakoğlu so plošče iz nerjavnega jekla predstavljale skoraj 100 % skupne vrednosti delov sestavljenega/dokončanega izdelka v smislu člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe.

| (86) | Po razkritju je družba Çolakoğlu ponovila svojo trditev, da proizvodnja SSHR iz plošč iz nerjavnega jekla ne pomeni „sestavljanja delov s postopkom sestavljanja“ v smislu člena 13(2) osnovne uredbe, saj se pri proizvodnji SSHR uporablja samo en del. Trdila je tudi, da je treba sklicevanje na dejavnosti „končne izdelave“ v členu 13(2) osnovne uredbe razumeti v smislu dodane vrednosti po zaključku sestavljanja. Zato in glede na to, da dejavnosti, ki jih je izvajala družba Çolakoğlu, ni bilo mogoče opredeliti kot dejavnost sestavljanja, pogoji iz člena 13(2), točki (a) in (b), osnovne uredbe po mnenju družbe Çolakoğlu niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(86)

Po razkritju je družba Çolakoğlu ponovila svojo trditev, da proizvodnja SSHR iz plošč iz nerjavnega jekla ne pomeni „sestavljanja delov s postopkom sestavljanja“ v smislu člena 13(2) osnovne uredbe, saj se pri proizvodnji SSHR uporablja samo en del. Trdila je tudi, da je treba sklicevanje na dejavnosti „končne izdelave“ v členu 13(2) osnovne uredbe razumeti v smislu dodane vrednosti po zaključku sestavljanja. Zato in glede na to, da dejavnosti, ki jih je izvajala družba Çolakoğlu, ni bilo mogoče opredeliti kot dejavnost sestavljanja, pogoji iz člena 13(2), točki (a) in (b), osnovne uredbe po mnenju družbe Çolakoğlu niso bili izpolnjeni.

| (87) | Komisija je te trditve zavrnila. Praksa, opisana v uvodni izjavi 82, se je štela za dejavnost končne izdelave, ki je zajeta s pojmom dejavnosti sestavljanja v skladu s členom 13(2) osnovne uredbe, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 44. Obravnavani so bili tudi drugi elementi, kot je pojasnjeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je te trditve zavrnila. Praksa, opisana v uvodni izjavi 82, se je štela za dejavnost končne izdelave, ki je zajeta s pojmom dejavnosti sestavljanja v skladu s členom 13(2) osnovne uredbe, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 44. Obravnavani so bili tudi drugi elementi, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.

| (88) | Osnovna uredba ne opredeljuje izrazov „dejavnost sestavljanja“ ali „dejavnost končne izdelave“. Vendar način ubeseditve člena 13(2) osnovne uredbe daje prednost razlagi, da pojem „dejavnost sestavljanja“ v skladu s členom 13(2), točka (b), izrecno zajema tudi „dejavnost končne izdelave“. Iz tega sledi, da „dejavnost sestavljanja“ v smislu člena 13(2) ne zajema le dejavnosti, ki vključujejo sestavljanje delov sestavljenega izdelka, ampak lahko vključuje tudi nadaljnjo predelavo, tj. dokončanje izdelka. |
| --- | --- |

(88)

Osnovna uredba ne opredeljuje izrazov „dejavnost sestavljanja“ ali „dejavnost končne izdelave“. Vendar način ubeseditve člena 13(2) osnovne uredbe daje prednost razlagi, da pojem „dejavnost sestavljanja“ v skladu s členom 13(2), točka (b), izrecno zajema tudi „dejavnost končne izdelave“. Iz tega sledi, da „dejavnost sestavljanja“ v smislu člena 13(2) ne zajema le dejavnosti, ki vključujejo sestavljanje delov sestavljenega izdelka, ampak lahko vključuje tudi nadaljnjo predelavo, tj. dokončanje izdelka.

| (89) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 84, je namen preiskav, izvedenih v skladu s členom 13 osnovne uredbe, zagotoviti učinkovitost protidampinških dajatev in preprečiti izogibanje tem dajatvam. Zato je namen člena 13(2) osnovne uredbe zajeti prakse, postopke ali dejavnosti, pri katerih se uporabljajo pretežno deli iz države, za katero veljajo ukrepi, in pri katerih se ti deli sestavijo ali dokončajo, tako da se jim doda omejena vrednost. |
| --- | --- |

(89)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 84, je namen preiskav, izvedenih v skladu s členom 13 osnovne uredbe, zagotoviti učinkovitost protidampinških dajatev in preprečiti izogibanje tem dajatvam. Zato je namen člena 13(2) osnovne uredbe zajeti prakse, postopke ali dejavnosti, pri katerih se uporabljajo pretežno deli iz države, za katero veljajo ukrepi, in pri katerih se ti deli sestavijo ali dokončajo, tako da se jim doda omejena vrednost.

| (90) | Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da SSHR, proizvedeni iz plošč turškega porekla, niso spadali v obseg preiskave. Zato bi se morala razširitev ukrepov nanašati samo na SSHR, proizvedene iz indonezijskih plošč, in ne na SSHR, proizvedene iz plošč turškega porekla. Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da bi lahko poreklo preverili nacionalni carinski organi, saj obstaja izvedljiv in praktičen način za preverjanje turškega porekla. Natančneje, pridobitev potrdila EUR.1, s katerim se odobri preferencialno poreklo, bi morala zagotavljati zadostna jamstva, da so bili SSHR, na katere se potrdilo nanaša, predelani iz plošč turškega porekla. |
| --- | --- |

(90)

Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da SSHR, proizvedeni iz plošč turškega porekla, niso spadali v obseg preiskave. Zato bi se morala razširitev ukrepov nanašati samo na SSHR, proizvedene iz indonezijskih plošč, in ne na SSHR, proizvedene iz plošč turškega porekla. Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da bi lahko poreklo preverili nacionalni carinski organi, saj obstaja izvedljiv in praktičen način za preverjanje turškega porekla. Natančneje, pridobitev potrdila EUR.1, s katerim se odobri preferencialno poreklo, bi morala zagotavljati zadostna jamstva, da so bili SSHR, na katere se potrdilo nanaša, predelani iz plošč turškega porekla.

| (91) | Člen 13(1) osnovne uredbe določa razširitev dajatev na uvoz podobnega izdelka iz tretjih držav, če so izpolnjeni pogoji. V skladu s členom 13(4) se lahko proizvajalcem zadevnega izdelka, za katere je bilo ugotovljeno, da niso bili vpleteni v izogibanje, odobri izvzetje iz razširitve ukrepov. Komisija je morala pri analizi upoštevati vso prodajo izdelka v preiskavi zadevnega proizvajalca izvoznika v Unijo, vključno s prodajo izdelka, proizvedenega iz plošč turškega porekla, in ne le prodajo izdelka, proizvedenega iz indonezijskih plošč. V zvezi s tem je preiskava potrdila, da je družba Çolakoğlu v Unijo izvažala SSHR, proizvedene pretežno iz indonezijskih plošč. Natančneje, preiskava je pokazala, da je bilo v obdobju poročanja od [40 000–50 000] ton SSHR, ki jih je družba Çolakoğlu izvozila v Unijo, le [20–200] ton SSHR, proizvedenih s ploščami turškega porekla, kar predstavlja največ 0,5 % delov. Skladno s tem so deli, tj. plošče iz nerjavnega jekla, uvoženi iz Indonezije, v obdobju poročanja predstavljali več kot 99,5 % vseh delov, uporabljenih v celotni proizvodnji SSHR. Zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(91)

Člen 13(1) osnovne uredbe določa razširitev dajatev na uvoz podobnega izdelka iz tretjih držav, če so izpolnjeni pogoji. V skladu s členom 13(4) se lahko proizvajalcem zadevnega izdelka, za katere je bilo ugotovljeno, da niso bili vpleteni v izogibanje, odobri izvzetje iz razširitve ukrepov. Komisija je morala pri analizi upoštevati vso prodajo izdelka v preiskavi zadevnega proizvajalca izvoznika v Unijo, vključno s prodajo izdelka, proizvedenega iz plošč turškega porekla, in ne le prodajo izdelka, proizvedenega iz indonezijskih plošč. V zvezi s tem je preiskava potrdila, da je družba Çolakoğlu v Unijo izvažala SSHR, proizvedene pretežno iz indonezijskih plošč. Natančneje, preiskava je pokazala, da je bilo v obdobju poročanja od [40 000–50 000] ton SSHR, ki jih je družba Çolakoğlu izvozila v Unijo, le [20–200] ton SSHR, proizvedenih s ploščami turškega porekla, kar predstavlja največ 0,5 % delov. Skladno s tem so deli, tj. plošče iz nerjavnega jekla, uvoženi iz Indonezije, v obdobju poročanja predstavljali več kot 99,5 % vseh delov, uporabljenih v celotni proizvodnji SSHR. Zato je bila trditev zavrnjena.

| (92) | Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da je bila kršena njena pravica do obrambe, zlasti iz člena 6(7) osnovne uredbe in člena 296 PDEU, ker se je njen prvotni zahtevek za izvzetje nanašal ne le na SSHR, proizvedene z indonezijskimi ploščami, ampak ločeno tudi na SSHR, proizvedene s ploščami turškega porekla. Po mnenju družbe Çolakoğlu ta element v razkritju ni bil obravnavan. |
| --- | --- |

(92)

Po razkritju je družba Çolakoğlu trdila, da je bila kršena njena pravica do obrambe, zlasti iz člena 6(7) osnovne uredbe in člena 296 PDEU, ker se je njen prvotni zahtevek za izvzetje nanašal ne le na SSHR, proizvedene z indonezijskimi ploščami, ampak ločeno tudi na SSHR, proizvedene s ploščami turškega porekla. Po mnenju družbe Çolakoğlu ta element v razkritju ni bil obravnavan.

| (93) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 85 zgoraj, se razširitev v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe nanaša na uvoz podobnega izdelka iz tretjih držav, na podlagi člena 13(4) pa se lahko izvzetje odobri „proizvajalcem [...], za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje“. Komisija je v dokumentu o razkritju navedla, da je pri oceni merila glede 60-odstotnega deleža upoštevala vse plošče, ki jih je predelala družba Çolakoğlu, in da je bilo skoraj 100 % plošč iz nerjavnega jekla, ki jih je predelala, uvoženih iz Indonezije. Tako so navedene plošče predstavljale skoraj 100 % skupne vrednosti delov sestavljenega/dokončanega izdelka v smislu člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe. Na podlagi te ocene je bilo ugotovljeno, da je bila družba Çolakoğlu vpletena v izogibanje v smislu člena 13(4) osnovne uredbe, zato ji ni bilo mogoče odobriti izvzetja v skladu s to določbo. Poleg tega je Komisija po razkritju iz uvodne izjave 91 zgoraj potrdila, da je bilo treba SSHR, proizvedene iz plošč turškega porekla, upoštevati pri njeni analizi in jih ni bilo mogoče izključiti iz obsega preiskave. Zato je menila, da je bila pravica družbe Çolakoğlu do obrambe v celoti spoštovana, in je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(93)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 85 zgoraj, se razširitev v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe nanaša na uvoz podobnega izdelka iz tretjih držav, na podlagi člena 13(4) pa se lahko izvzetje odobri „proizvajalcem [...], za katere se ugotovi, da niso vpleteni v izogibanje“. Komisija je v dokumentu o razkritju navedla, da je pri oceni merila glede 60-odstotnega deleža upoštevala vse plošče, ki jih je predelala družba Çolakoğlu, in da je bilo skoraj 100 % plošč iz nerjavnega jekla, ki jih je predelala, uvoženih iz Indonezije. Tako so navedene plošče predstavljale skoraj 100 % skupne vrednosti delov sestavljenega/dokončanega izdelka v smislu člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe. Na podlagi te ocene je bilo ugotovljeno, da je bila družba Çolakoğlu vpletena v izogibanje v smislu člena 13(4) osnovne uredbe, zato ji ni bilo mogoče odobriti izvzetja v skladu s to določbo. Poleg tega je Komisija po razkritju iz uvodne izjave 91 zgoraj potrdila, da je bilo treba SSHR, proizvedene iz plošč turškega porekla, upoštevati pri njeni analizi in jih ni bilo mogoče izključiti iz obsega preiskave. Zato je menila, da je bila pravica družbe Çolakoğlu do obrambe v celoti spoštovana, in je trditev zavrnila.

| (94) | Komisija je zato sklenila, da je merilo glede 60-odstotnega deleža iz člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe izpolnjeno. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je zato sklenila, da je merilo glede 60-odstotnega deleža iz člena 13(2), točka (b), osnovne uredbe izpolnjeno.

2.6.2   Dodana vrednost

Dodana vrednost

| (95) | Ugotovljena povprečna dodana vrednost v obdobju poročanja je bila nižja od 5 %, kar je precej pod pragom 25 %, določenim v členu 13(2), točka (b), osnovne uredbe. Komisija je zato sklenila, da je bila dodana vrednost, za katero se je povečala vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, nižja od 25 % proizvodnih stroškov, kot določa člen 13(2), točka (b), osnovne uredbe, da se te dejavnosti lahko štejejo za izogibanje. |
| --- | --- |

(95)

Ugotovljena povprečna dodana vrednost v obdobju poročanja je bila nižja od 5 %, kar je precej pod pragom 25 %, določenim v členu 13(2), točka (b), osnovne uredbe. Komisija je zato sklenila, da je bila dodana vrednost, za katero se je povečala vrednost delov, vnesenih med dejavnostjo sestavljanja ali končne izdelave, nižja od 25 % proizvodnih stroškov, kot določa člen 13(2), točka (b), osnovne uredbe, da se te dejavnosti lahko štejejo za izogibanje.

2.7   Oslabitev popravljalnega učinka protidampinške dajatve

Oslabitev popravljalnega učinka protidampinške dajatve

| (96) | Komisija je v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe preverila, ali je uvoz izdelka v preiskavi oslabil popravljalne učinke trenutno veljavnih ukrepov v smislu količin in cen. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe preverila, ali je uvoz izdelka v preiskavi oslabil popravljalne učinke trenutno veljavnih ukrepov v smislu količin in cen.

| (97) | Glede na predložene in preverjene podatke družb Çolakoğlu in Marcegaglia je družba Çolakoğlu v obdobju poročanja izvozila 40 000–50 000 ton. Hkrati je vložnik ocenil, da je potrošnja Unije na prostem trgu v obdobju poročanja znašala približno 1 200 000 ton. Zato je tržni delež uvoza iz Turčije v obdobju poročanja predstavljal približno 4 % potrošnje Unije na prostem trgu in več kot 3 % potrošnje Unije na prostem trgu, ugotovljene v obdobju prvotne preiskave. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ima družba Çolakoğlu v svojem obratu za vroče valjanje precejšnje proste zmogljivosti, zato bi lahko v prihodnosti znatno povečala obseg izvoza. |
| --- | --- |

(97)

Glede na predložene in preverjene podatke družb Çolakoğlu in Marcegaglia je družba Çolakoğlu v obdobju poročanja izvozila 40 000–50 000 ton. Hkrati je vložnik ocenil, da je potrošnja Unije na prostem trgu v obdobju poročanja znašala približno 1 200 000 ton. Zato je tržni delež uvoza iz Turčije v obdobju poročanja predstavljal približno 4 % potrošnje Unije na prostem trgu in več kot 3 % potrošnje Unije na prostem trgu, ugotovljene v obdobju prvotne preiskave. Poleg tega je Komisija ugotovila, da ima družba Çolakoğlu v svojem obratu za vroče valjanje precejšnje proste zmogljivosti, zato bi lahko v prihodnosti znatno povečala obseg izvoza.

| (98) | Kar zadeva cene, je Komisija povprečno neškodljivo ceno, kot je bila ugotovljena v prvotni preiskavi, primerjala s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami CIF, določenimi na podlagi statističnih podatkov Eurostata in ustrezno prilagojenimi z vključitvijo stroškov po carinjenju. Komisija je uporabila statistične podatke Eurostata, saj so transakcije med družbama Çolakoğlu in Marcegaglia temeljile na sporazumu o poslih oplemenitenja, torej so predstavljale pristojbino za storitve in niso odražale tržne cene. Ta primerjava cen je pokazala, da je uvoz družbe Çolakoğlu nelojalno znižal cene Unije za več kot 13 %. |
| --- | --- |

(98)

Kar zadeva cene, je Komisija povprečno neškodljivo ceno, kot je bila ugotovljena v prvotni preiskavi, primerjala s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami CIF, določenimi na podlagi statističnih podatkov Eurostata in ustrezno prilagojenimi z vključitvijo stroškov po carinjenju. Komisija je uporabila statistične podatke Eurostata, saj so transakcije med družbama Çolakoğlu in Marcegaglia temeljile na sporazumu o poslih oplemenitenja, torej so predstavljale pristojbino za storitve in niso odražale tržne cene. Ta primerjava cen je pokazala, da je uvoz družbe Çolakoğlu nelojalno znižal cene Unije za več kot 13 %.

| (99) | Po razkritju so družbi Marcegaglia in Çolakoğlu ter vlada Republike Turčije trdile, da glede na povečanje indonezijskega uvoza obstoječi ukrepi za indonezijski uvoz nimajo nobenega popravljalnega učinka, ki bi ga lahko potencialno oslabil uvoz iz Turčije, ki je bil v absolutnem smislu znatno manjši. |
| --- | --- |

(99)

Po razkritju so družbi Marcegaglia in Çolakoğlu ter vlada Republike Turčije trdile, da glede na povečanje indonezijskega uvoza obstoječi ukrepi za indonezijski uvoz nimajo nobenega popravljalnega učinka, ki bi ga lahko potencialno oslabil uvoz iz Turčije, ki je bil v absolutnem smislu znatno manjši.

| (100) | Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da če bi kateri koli uvoz oslabil popravljalne učinke, to ne bi bil turški uvoz SSHR, temveč uvoz plošč, ki se domnevno predelujejo v SSHR v Uniji, zaradi njegovega znatno večjega obsega. |
| --- | --- |

(100)

Družba Çolakoğlu je tudi trdila, da če bi kateri koli uvoz oslabil popravljalne učinke, to ne bi bil turški uvoz SSHR, temveč uvoz plošč, ki se domnevno predelujejo v SSHR v Uniji, zaradi njegovega znatno večjega obsega.

| (101) | Komisija je opozorila, da čeprav je bil uvoz plošč iz Indonezije v Unijo dejansko večji od obsega uvoza SSHR iz Turčije, to ne spremeni ugotovitev preiskave, da je uvoz SSHR iz Turčije oslabil popravljalne učinke ukrepov, saj je ta uvoz predstavljal več kot 4 % celotne potrošnje Unije v obdobju poročanja in je za več kot 13 % nelojalno znižal cene Unije. Poleg tega nadaljevanje uvoza indonezijskih SSHR ni pomenilo, da so bili prvotni ukrepi neučinkoviti. Namen ukrepov namreč ni bil odpraviti uvoz, temveč izenačiti konkurenčne pogoje. Uvoz indonezijskih SSHR v Unijo se je nadaljeval in celo povečal, vendar zanj velja dajatev, katere namen je odpraviti učinke škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je opozorila, da čeprav je bil uvoz plošč iz Indonezije v Unijo dejansko večji od obsega uvoza SSHR iz Turčije, to ne spremeni ugotovitev preiskave, da je uvoz SSHR iz Turčije oslabil popravljalne učinke ukrepov, saj je ta uvoz predstavljal več kot 4 % celotne potrošnje Unije v obdobju poročanja in je za več kot 13 % nelojalno znižal cene Unije. Poleg tega nadaljevanje uvoza indonezijskih SSHR ni pomenilo, da so bili prvotni ukrepi neučinkoviti. Namen ukrepov namreč ni bil odpraviti uvoz, temveč izenačiti konkurenčne pogoje. Uvoz indonezijskih SSHR v Unijo se je nadaljeval in celo povečal, vendar zanj velja dajatev, katere namen je odpraviti učinke škodljivega dampinga.

| (102) | V zvezi z uvozom indonezijskih plošč v Unijo je Komisija opozorila, da je vprašanje, ali obstajajo drugi dejavniki, ki bi lahko oslabili popravljalni učinek ukrepov, nepomembno za ugotovitve v obravnavanem primeru. Poleg tega člen 13(1) osnovne uredbe od Komisije ne zahteva, da analizira morebitne druge dejavnike, ki bi lahko dodatno oslabili popravljalne učinke dajatve. |
| --- | --- |

(102)

V zvezi z uvozom indonezijskih plošč v Unijo je Komisija opozorila, da je vprašanje, ali obstajajo drugi dejavniki, ki bi lahko oslabili popravljalni učinek ukrepov, nepomembno za ugotovitve v obravnavanem primeru. Poleg tega člen 13(1) osnovne uredbe od Komisije ne zahteva, da analizira morebitne druge dejavnike, ki bi lahko dodatno oslabili popravljalne učinke dajatve.

| (103) | Po razkritju je družba Marcegaglia trdila, da uvoz črnih SSHR iz Turčije zaradi njihovega omejenega trga ni oslabil popravljalnih učinkov veljavnih ukrepov proti uvozu indonezijskih SSHR. |
| --- | --- |

(103)

Po razkritju je družba Marcegaglia trdila, da uvoz črnih SSHR iz Turčije zaradi njihovega omejenega trga ni oslabil popravljalnih učinkov veljavnih ukrepov proti uvozu indonezijskih SSHR.

| (104) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je Komisija ugotovila, da je bilo v prvotni preiskavi sklenjeno, da imajo črni in beli kolobarji enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, si medsebojno konkurirajo in spadajo v obseg izdelka. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(104)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, je Komisija ugotovila, da je bilo v prvotni preiskavi sklenjeno, da imajo črni in beli kolobarji enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti, si medsebojno konkurirajo in spadajo v obseg izdelka. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (105) | Glede na zgornje premisleke je Komisija sklenila, da je uvoz iz Turčije, ki je predmet te preiskave, oslabil veljavne ukrepe v smislu količin in cen. |
| --- | --- |

(105)

Glede na zgornje premisleke je Komisija sklenila, da je uvoz iz Turčije, ki je predmet te preiskave, oslabil veljavne ukrepe v smislu količin in cen.

2.8   Dokazi o dampingu

Dokazi o dampingu

| (106) | Komisija je v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe preučila tudi, ali so obstajali dokazi o dampingu glede na normalne vrednosti, ki so bile predhodno ugotovljene za podobni izdelek. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe preučila tudi, ali so obstajali dokazi o dampingu glede na normalne vrednosti, ki so bile predhodno ugotovljene za podobni izdelek.

| (107) | V ta namen je Komisija primerjala povprečne izvozne cene iz Turčije, ki so temeljile na statističnih podatkih Eurostata, z normalnimi vrednostmi, ugotovljenimi med prvotno preiskavo, prilagojenimi za zvišanje cen vroče valjanih kolobarjev iz nerjavnega jekla v Indoneziji, kot je bilo navedeno v javnih podatkovnih zbirkah (14). Primerjava normalnih vrednosti in izvoznih cen je pokazala, da so se SSHR v obdobju poročanja izvažali po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(107)

V ta namen je Komisija primerjala povprečne izvozne cene iz Turčije, ki so temeljile na statističnih podatkih Eurostata, z normalnimi vrednostmi, ugotovljenimi med prvotno preiskavo, prilagojenimi za zvišanje cen vroče valjanih kolobarjev iz nerjavnega jekla v Indoneziji, kot je bilo navedeno v javnih podatkovnih zbirkah (14). Primerjava normalnih vrednosti in izvoznih cen je pokazala, da so se SSHR v obdobju poročanja izvažali po dampinških cenah.

14

3.   UKREPI

UKREPI

| (108) | Komisija je na podlagi zgornjih ugotovitev sklenila, da je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz SSHR s poreklom iz Indonezije, predmet izogibanja z uvozom izdelka v preiskavi, ki ga je družba Çolakoğlu pošiljala iz Turčije. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je na podlagi zgornjih ugotovitev sklenila, da je bila protidampinška dajatev, uvedena na uvoz SSHR s poreklom iz Indonezije, predmet izogibanja z uvozom izdelka v preiskavi, ki ga je družba Çolakoğlu pošiljala iz Turčije.

| (109) | Glede na to, da je bila raven sodelovanja visoka, saj je obseg izvoza, ki ga je sporočila družba Çolakoğlu, predstavljal [88 % do 93 %] celotnega obsega uvoza iz Turčije v Unijo v obdobju poročanja, in da noben drug turški proizvajalec v smislu člena 13(4) osnovne uredbe ni zaprosil za izvzetje, je Komisija sklenila, da so ugotovitve o izogibanju v zvezi z družbo Çolakoğlu reprezentativne za ves uvoz iz Turčije. |
| --- | --- |

(109)

Glede na to, da je bila raven sodelovanja visoka, saj je obseg izvoza, ki ga je sporočila družba Çolakoğlu, predstavljal [88 % do 93 %] celotnega obsega uvoza iz Turčije v Unijo v obdobju poročanja, in da noben drug turški proizvajalec v smislu člena 13(4) osnovne uredbe ni zaprosil za izvzetje, je Komisija sklenila, da so ugotovitve o izogibanju v zvezi z družbo Çolakoğlu reprezentativne za ves uvoz iz Turčije.

| (110) | Zato bi bilo treba v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe veljavne protidampinške ukrepe za uvoz SSHR s poreklom iz Indonezije razširiti na uvoz izdelka v preiskavi. |
| --- | --- |

(110)

Zato bi bilo treba v skladu s členom 13(1) osnovne uredbe veljavne protidampinške ukrepe za uvoz SSHR s poreklom iz Indonezije razširiti na uvoz izdelka v preiskavi.

| (111) | V skladu s členom 13(1), drugi odstavek, osnovne uredbe bi moral biti ukrep, ki ga je treba razširiti, tisti, ki je določen v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) 2020/1408 za „vse druge družbe“, tj. dokončna protidampinška dajatev v višini 17,3 %, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom carine. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 13(1), drugi odstavek, osnovne uredbe bi moral biti ukrep, ki ga je treba razširiti, tisti, ki je določen v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) 2020/1408 za „vse druge družbe“, tj. dokončna protidampinška dajatev v višini 17,3 %, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom carine.

| (112) | V skladu s členom 13(3) osnovne uredbe, ki določa, da bi se moral kakršen koli razširjen ukrep uporabljati za uvoz, za katerega je pri vstopu v Unijo veljala registracija, uvedena z uredbo o začetku preiskave, je treba za ta registrirani uvoz izdelka v preiskavi zaračunati dajatve. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s členom 13(3) osnovne uredbe, ki določa, da bi se moral kakršen koli razširjen ukrep uporabljati za uvoz, za katerega je pri vstopu v Unijo veljala registracija, uvedena z uredbo o začetku preiskave, je treba za ta registrirani uvoz izdelka v preiskavi zaračunati dajatve.

4.   ZAHTEVEK ZA IZVZETJE

ZAHTEVEK ZA IZVZETJE

| (113) | Kot je navedeno zgoraj, je bilo za družbo Çolakoğlu ugotovljeno, da je bila udeležena pri praksah izogibanja. Zato tej družbi ni bilo mogoče odobriti izvzetja v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Kot je navedeno zgoraj, je bilo za družbo Çolakoğlu ugotovljeno, da je bila udeležena pri praksah izogibanja. Zato tej družbi ni bilo mogoče odobriti izvzetja v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe.

| (114) | Kot je navedeno v oddelku 2.2 zgoraj, se družbe Saritas, UCAS in AST niso štele za proizvajalce izvoznike in zato niso bile upravičene do vložitve zahtevka za izvzetje. Podobno Komisija zaradi pomanjkljivega odgovora ni mogla ugotoviti, ali je bila družba Poyraz dejanski proizvajalec in tako upravičena do izvzetja. |
| --- | --- |

(114)

Kot je navedeno v oddelku 2.2 zgoraj, se družbe Saritas, UCAS in AST niso štele za proizvajalce izvoznike in zato niso bile upravičene do vložitve zahtevka za izvzetje. Podobno Komisija zaradi pomanjkljivega odgovora ni mogla ugotoviti, ali je bila družba Poyraz dejanski proizvajalec in tako upravičena do izvzetja.

| (115) | Glede na zgoraj navedeno nobena od družb ne bi smela biti izvzeta iz razširitve ukrepov. |
| --- | --- |

(115)

Glede na zgoraj navedeno nobena od družb ne bi smela biti izvzeta iz razširitve ukrepov.

5.   RAZKRITJE

RAZKRITJE

| (116) | Komisija je 30. januarja 2023 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na katerih temeljijo navedeni sklepi, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe. Družbi Çolakoğlu in Marcegaglia ter vlada Republike Turčije so predložile pripombe, ki so bile ustrezno preučene. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je 30. januarja 2023 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na katerih temeljijo navedeni sklepi, ter jih pozvala, naj predložijo pripombe. Družbi Çolakoğlu in Marcegaglia ter vlada Republike Turčije so predložile pripombe, ki so bile ustrezno preučene.

| (117) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(117)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1408 na uvoz ploščatih valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z razrezanimi izdelki in ozkimi trakovi), vroče valjanih, brez nadaljnje obdelave, razen izdelkov, ki niso v kolobarjih, širine 600 mm ali več in debeline več kot 10 mm, s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana, se razširi na uvoz ploščatih valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, v kolobarjih ali ne (vključno z razrezanimi izdelki in ozkimi trakovi), vroče valjanih, brez nadaljnje obdelave, razen izdelkov, ki niso v kolobarjih, širine 600 mm ali več in debeline več kot 10 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 in 7220 12, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne (oznake TARIC 7219110010, 7219121010, 7219129010, 7219131010, 7219139010, 7219141010, 7219149010, 7219221010, 7219229010, 7219230010, 7219240010, 7220110010 in 7220120010).

2.   Razširjena dajatev je protidampinška dajatev v višini 17,3 %, ki se uporablja za „vse druge družbe“ v Indoneziji (dodatna oznaka TARIC C999).

3.   Dajatev, razširjena z odstavkoma 1 in 2 tega člena, se pobere za uvoz, registriran v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2022/1310.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Carinskim organom se odredi, da prekinejo registracijo uvoza, ki je bila določena v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) 2022/1310, ki se razveljavi.

Člen 3

Zahtevki za izvzetje, ki so jih vložile družbe Saritas Celik San.ve tic. A.S., Üças Paslanmaz Çelik iç ve tic. A.S., AST Turkey Metal Sanayi ve tic. A.S., Poyraz Paslanmaz Sanayi ve diş ticaret Limited Sirk in Çolakoğlu Metalurji A.Ş., se zavrnejo.

Člen 4

1.   Zahtevki za izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 1, se predložijo v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Evropske unije, podpiše pa jih oseba, pooblaščena za zastopanje subjekta, ki je zaprosil za izvzetje. Zahtevek je treba poslati na naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G Office: |
| CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G Office:

CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   Komisija lahko v skladu s členom 13(4) Uredbe (EU) 2016/1036 odobri izvzetje iz dajatve, razširjene s členom 1 te uredbe, za uvoz družb, ki se ne izogibajo protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1408.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1408 z dne 6. oktobra 2020 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 325, 7.10.2020, str. 26).

2

(3)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Tajvana in Indonezije (UL C 269 I, 12.8.2019, str. 1).

3

(4)  Glej uvodne izjave 44 do 46 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/508 z dne 7. aprila 2020 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, Ljudske republike Kitajske in Tajvana (UL L 110, 8.4.2020, str. 3), potrjene v uvodnih izjavah 20 do 28 in 31 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1408.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/1310 z dne 26. julija 2022 o začetku preiskave glede morebitnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/1408 na uvoz nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indonezije, z uvozom nekaterih vroče valjanih plošč in kolobarjev iz nerjavnega jekla, poslanih iz Turčije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Turčije ali ne, ter o registraciji takega uvoza (UL L 198, 27.7.2022, str. 8).

5

(6)  V zvezi s tem glej sodbo Sodišča z dne 5. maja 2021, Acron/Komisija, T-45/19, ECLI:EU:T:2021:238, točka 95.

6

(7)  Za podobno ugotovitev glej Sklep Komisije z dne 27. junija 2012 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih proizvodov iz koncentriranih sojinih beljakovin s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 168, 28.6.2012, str. 38), uvodna izjava 79.

7

(8)  https://www.gtis.com/gta/

8

(9)  Glej na primer Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/302 z dne 24. februarja 2022 o razširitvi dokončne izravnalne dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/492, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/776, na uvoz nekaterih tkanih in/ali šivanih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), na uvoz tkanin iz steklenih vlaken, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelki s poreklom iz Maroka ali ne, ter o zaključku preiskave glede možnega izogibanja protidampinškim ukrepom, uvedenim z Izvedbeno uredbo (EU) 2020/492 na uvoz tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Egipta, z uvozom tkanin iz steklenih vlaken, poslanih iz Maroka, ne glede na to, ali so deklarirane kot izdelki s poreklom iz Maroka ali ne (UL L 46, 25.2.2022, str. 49), uvodne izjave 50 do 54.

9

(10)  Sklep Komisije 2006/38/ES z dne 22. decembra 2005 o spremembi Sklepa 1999/572/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškimi postopki glede uvoza jeklenih žičnatih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Indije (UL L 22, 26.1.2006, str. 54), uvodne izjave 42 do 44.

10

(11)  Sodba z dne 12. septembra 2019, Komisija/Kolachi Raj Industrial, C-709/17 P, ECLI:EU:C:2019:717, točka 96 in navedena sodna praksa.

11

(12)  Sporazum iz urugvajskega kroga pogajanj, Sklep o preprečevanju izogibanja.

12

(13)  Sodba z dne 12. septembra 2019, Komisija/Kolachi Raj Industrial, C-709/17 P, EU:C:2019:717, točka 90.

13

(14)  Komisija se je oprla na zvišanje cen vroče valjanih kolobarjev iz nerjavnega jekla v vzhodni Aziji po podatkih publikacije Metal Bulletin, ki v veliki meri zajemajo cene SSHR iz Indonezije. Enako zvišanje cen je bilo potrjeno s podatki iz podatkovne zbirke GTA o svetovnem uvozu SSHR iz Indonezije.

14

---

| 18.4.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/826

z dne 17. aprila 2023

o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 1275/2008 in (ES) št. 107/2009

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1) in zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Direktive 2009/125/ES mora Komisija določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja v EU, imajo pomemben vpliv na okolje ter s svojo zasnovo pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Direktive 2009/125/ES mora Komisija določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja v EU, imajo pomemben vpliv na okolje ter s svojo zasnovo pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

| (2) | Sporočilo COM(2016) 773 (2) določa delovne prednostne naloge v okviru za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2016–2019. V delovnem načrtu za okoljsko primerno zasnovo iz leta 2016 so opredeljene skupine izdelkov, povezanih z energijo, ki jih je treba obravnavati kot prednostne pri izvajanju pripravljalnih študij in morebitnem sprejetju izvedbenih ukrepov, določen pa je tudi pregled Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Sporočilo COM(2016) 773 (2) določa delovne prednostne naloge v okviru za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2016–2019. V delovnem načrtu za okoljsko primerno zasnovo iz leta 2016 so opredeljene skupine izdelkov, povezanih z energijo, ki jih je treba obravnavati kot prednostne pri izvajanju pripravljalnih študij in morebitnem sprejetju izvedbenih ukrepov, določen pa je tudi pregled Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 (3).

| (3) | Poraba energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti je eden od ukrepov, navedenih v sporočilu, z ocenjenimi 4 TWh letnih prihrankov končne energije do leta 2030, kar ustreza zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 1,36 milijona ton ekvivalenta CO2. |
| --- | --- |

(3)

Poraba energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti je eden od ukrepov, navedenih v sporočilu, z ocenjenimi 4 TWh letnih prihrankov končne energije do leta 2030, kar ustreza zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za 1,36 milijona ton ekvivalenta CO2.

| (4) | Komisija je v Uredbi (ES) št. 1275/2008 določila zahteve za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa in pripravljenosti ter v Uredbo Komisije (EU) št. 801/2013 (4) dodala zahteve za porabo energije v stanju omrežne pripravljenosti. V skladu z navedenima uredbama mora Komisija pregledati zahteve za okoljsko primerno zasnovo glede na tehnološki napredek. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v Uredbi (ES) št. 1275/2008 določila zahteve za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa in pripravljenosti ter v Uredbo Komisije (EU) št. 801/2013 (4) dodala zahteve za porabo energije v stanju omrežne pripravljenosti. V skladu z navedenima uredbama mora Komisija pregledati zahteve za okoljsko primerno zasnovo glede na tehnološki napredek.

| (5) | Komisija je pregledala Uredbo (ES) št. 1275/2008 in analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike porabe energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti ter vedenje uporabnikov v dejanskih situacijah. Pregled je bil opravljen v tesnem sodelovanju z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav. Rezultati pregleda so bili objavljeni in predstavljeni Posvetovalnemu forumu, ustanovljenemu s členom 18 Direktive 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je pregledala Uredbo (ES) št. 1275/2008 in analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike porabe energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti ter omrežne pripravljenosti ter vedenje uporabnikov v dejanskih situacijah. Pregled je bil opravljen v tesnem sodelovanju z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav. Rezultati pregleda so bili objavljeni in predstavljeni Posvetovalnemu forumu, ustanovljenemu s členom 18 Direktive 2009/125/ES.

| (6) | Pri pregledu so se pokazale koristi stalnih in izboljšanih zahtev, prilagojenih tehnološkemu napredku, glede porabe energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti. |
| --- | --- |

(6)

Pri pregledu so se pokazale koristi stalnih in izboljšanih zahtev, prilagojenih tehnološkemu napredku, glede porabe energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti.

| (7) | Letna poraba energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti v EU je bila pri pregledu leta 2015 ocenjena na 59,4 TWh, kar ustreza 23,8 milijona ton emisij toplogrednih plinov, izraženih kot ekvivalent CO2. Po običajnem scenariju naj bi se ta poraba energije do leta 2030 zmanjšala, predvsem zaradi postopne uporabe zahtev za okoljsko primerno zasnovo, uvedenih z Uredbo (EU) št. 801/2013. Vendar naj bi se to zmanjšanje upočasnilo, če se veljavne zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne posodobijo. |
| --- | --- |

(7)

Letna poraba energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti v EU je bila pri pregledu leta 2015 ocenjena na 59,4 TWh, kar ustreza 23,8 milijona ton emisij toplogrednih plinov, izraženih kot ekvivalent CO2. Po običajnem scenariju naj bi se ta poraba energije do leta 2030 zmanjšala, predvsem zaradi postopne uporabe zahtev za okoljsko primerno zasnovo, uvedenih z Uredbo (EU) št. 801/2013. Vendar naj bi se to zmanjšanje upočasnilo, če se veljavne zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne posodobijo.

| (8) | Uporabo te uredbe bi bilo treba omejiti na gospodinjsko in pisarniško opremo, namenjeno za uporabo v domačem okolju; pri opremi informacijske tehnologije gre za opremo razreda B, kot je določena v standardu EN 55022:2010. |
| --- | --- |

(8)

Uporabo te uredbe bi bilo treba omejiti na gospodinjsko in pisarniško opremo, namenjeno za uporabo v domačem okolju; pri opremi informacijske tehnologije gre za opremo razreda B, kot je določena v standardu EN 55022:2010.

| (9) | Načine delovanja, ki niso zajeti v tej uredbi, kot je npr. računalniški način ACPI S3, je treba upoštevati v izvedbenih ukrepih za posamezne izdelke v skladu z Direktivo 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(9)

Načine delovanja, ki niso zajeti v tej uredbi, kot je npr. računalniški način ACPI S3, je treba upoštevati v izvedbenih ukrepih za posamezne izdelke v skladu z Direktivo 2009/125/ES.

| (10) | Zahteve glede stanj izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti bi bilo treba določiti v izvedbenih ukrepih za posamezne izdelke v skladu z Direktivo 2009/125/ES, kjer je to mogoče, ob upoštevanju posebnosti vsake skupine izdelkov in možnosti doseganja dodatnih prihrankov energije in emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(10)

Zahteve glede stanj izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti bi bilo treba določiti v izvedbenih ukrepih za posamezne izdelke v skladu z Direktivo 2009/125/ES, kjer je to mogoče, ob upoštevanju posebnosti vsake skupine izdelkov in možnosti doseganja dodatnih prihrankov energije in emisij toplogrednih plinov.

| (11) | Izdelki, opremljeni z nizkonapetostnimi zunanjimi napajalniki, ki so bili z Uredbo Komisije (ES) št. 278/2009 izvzeti s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1275/2008 (5), se hitro razvijajo v smislu svoje funkcionalnosti in se dajejo na trg EU v vedno večjih količinah. Zato bi morali biti vključeni na področje uporabe te uredbe, da se zagotovijo nadaljnji prihranki energije in enaki konkurenčni pogoji za proizvajalce. |
| --- | --- |

(11)

Izdelki, opremljeni z nizkonapetostnimi zunanjimi napajalniki, ki so bili z Uredbo Komisije (ES) št. 278/2009 izvzeti s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1275/2008 (5), se hitro razvijajo v smislu svoje funkcionalnosti in se dajejo na trg EU v vedno večjih količinah. Zato bi morali biti vključeni na področje uporabe te uredbe, da se zagotovijo nadaljnji prihranki energije in enaki konkurenčni pogoji za proizvajalce.

| (12) | Ta uredba bi morala zajemati prenosne izdelke z napajanjem na baterije in vezjem za polnjenje, ki jih je treba priklopiti za ponovno polnjenje, saj so odvisni od dovedene energije iz električnega omrežja. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba bi morala zajemati prenosne izdelke z napajanjem na baterije in vezjem za polnjenje, ki jih je treba priklopiti za ponovno polnjenje, saj so odvisni od dovedene energije iz električnega omrežja.

| (13) | Izdelki z vezjem za polnjenje, pri katerih se energija porablja v stanju izklopa in stanju pripravljenosti, medtem ko se baterija ne polni, bi morali biti vključeni na področje uporabe te uredbe, da se zagotovijo prihranki energije. |
| --- | --- |

(13)

Izdelki z vezjem za polnjenje, pri katerih se energija porablja v stanju izklopa in stanju pripravljenosti, medtem ko se baterija ne polni, bi morali biti vključeni na področje uporabe te uredbe, da se zagotovijo prihranki energije.

| (14) | Tiskalna oprema, ki iz elektronskih vhodnih podatkov ustvarja natisnjen izpis na papirju ali drugih medijih, bi morala biti zajeta v tej uredbi, da se zagotovi prihranek energije, medtem ko bi morala biti tridimenzionalna tiskalna oprema zaenkrat izključena iz te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Tiskalna oprema, ki iz elektronskih vhodnih podatkov ustvarja natisnjen izpis na papirju ali drugih medijih, bi morala biti zajeta v tej uredbi, da se zagotovi prihranek energije, medtem ko bi morala biti tridimenzionalna tiskalna oprema zaenkrat izključena iz te uredbe.

| (15) | Enostavni TV-komunikatorji, zajeti v Uredbi Komisije (ES) št. 107/2009 (6), niso več pomemben del trga, zato bi morala biti njihova preostala poraba energije v stanju pripravljenosti in stanju izklopa zajeta v tej uredbi. Uredbo (ES) št. 107/2009 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(15)

Enostavni TV-komunikatorji, zajeti v Uredbi Komisije (ES) št. 107/2009 (6), niso več pomemben del trga, zato bi morala biti njihova preostala poraba energije v stanju pripravljenosti in stanju izklopa zajeta v tej uredbi. Uredbo (ES) št. 107/2009 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (16) | Pri električno nastavljivem pohištvu na motorni pogon in elementih stavb na motorni pogon se porabi veliko časa v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti, zato je potencial za izboljšanje porabe energije v teh stanjih zelo velik. Zato bi morali biti vključeni na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Pri električno nastavljivem pohištvu na motorni pogon in elementih stavb na motorni pogon se porabi veliko časa v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti, zato je potencial za izboljšanje porabe energije v teh stanjih zelo velik. Zato bi morali biti vključeni na področje uporabe te uredbe.

| (17) | Z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo bi se morale po vsej EU uskladiti ravni porabe energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti. To bo prispevalo k delovanju enotnega trga. Prav tako bi se morala izboljšati okoljska učinkovitost električne in elektronske gospodinjske in pisarniške opreme. |
| --- | --- |

(17)

Z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo bi se morale po vsej EU uskladiti ravni porabe energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti. To bo prispevalo k delovanju enotnega trga. Prav tako bi se morala izboljšati okoljska učinkovitost električne in elektronske gospodinjske in pisarniške opreme.

| (18) | Ustrezne parametre za izdelke bi bilo treba meriti z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi metodami. Navedene metode bi morale upoštevati priznane najsodobnejše merilne metode, vključno s harmoniziranimi standardi, če so na voljo, ki so jih sprejele evropske organizacije za standardizacijo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamentain Sveta (7). |
| --- | --- |

(18)

Ustrezne parametre za izdelke bi bilo treba meriti z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi metodami. Navedene metode bi morale upoštevati priznane najsodobnejše merilne metode, vključno s harmoniziranimi standardi, če so na voljo, ki so jih sprejele evropske organizacije za standardizacijo iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamentain Sveta (7).

| (19) | V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES bi morala ta uredba določiti postopke za ocenjevanje skladnosti, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES bi morala ta uredba določiti postopke za ocenjevanje skladnosti, ki se uporabljajo.

| (20) | Da bi izboljšali učinkovitost in verodostojnost te uredbe ter zaščitili potrošnike, se ne bi smelo dovoliti dajanje na trg izdelkov, ki samodejno spreminjajo svojo učinkovitost v preizkusnih pogojih s ciljem doseganja ugodnejše ravni za kateri koli parameter iz te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Da bi izboljšali učinkovitost in verodostojnost te uredbe ter zaščitili potrošnike, se ne bi smelo dovoliti dajanje na trg izdelkov, ki samodejno spreminjajo svojo učinkovitost v preizkusnih pogojih s ciljem doseganja ugodnejše ravni za kateri koli parameter iz te uredbe.

| (21) | Poleg zahtev iz te uredbe je treba v skladu s točko 2 dela 3 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES opredeliti merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do informacij o okoljski učinkovitosti izdelkov, za katere se uporablja ta uredba, v njihovem življenjskem ciklu. |
| --- | --- |

(21)

Poleg zahtev iz te uredbe je treba v skladu s točko 2 dela 3 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES opredeliti merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do informacij o okoljski učinkovitosti izdelkov, za katere se uporablja ta uredba, v njihovem življenjskem ciklu.

| (22) | S pregledom te uredbe bi se morala oceniti ustreznost in uspešnost njenih določb pri doseganju njenih ciljev. |
| --- | --- |

(22)

S pregledom te uredbe bi se morala oceniti ustreznost in uspešnost njenih določb pri doseganju njenih ciljev.

| (23) | Glede na področje uporabe novih in spremenjenih zahtev za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe in za zagotovitev večje jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1275/2008 razveljaviti. |
| --- | --- |

(23)

Glede na področje uporabe novih in spremenjenih zahtev za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe in za zagotovitev večje jasnosti bi bilo treba Uredbo (ES) št. 1275/2008 razveljaviti.

| (24) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 19(1) Direktive 2009/125/ES – |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 19(1) Direktive 2009/125/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa zahteve glede okoljsko primerne zasnove za porabo energije v stanjih izklopa, pripravljenosti in omrežne pripravljenosti pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi, ki se daje na trg ali v uporabo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „električna in elektronska gospodinjska in pisarniška oprema“ ali „oprema“ pomeni vsak izdelek, povezan z energijo, naveden v Prilogi II, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  (a) | je za predvideno delovanje odvisen od dovajanja energije iz električnega omrežja; |
| --- | --- | --- |

(1)

„električna in elektronska gospodinjska in pisarniška oprema“ ali „oprema“ pomeni vsak izdelek, povezan z energijo, naveden v Prilogi II, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

(a)

je za predvideno delovanje odvisen od dovajanja energije iz električnega omrežja;

| (b) | je zasnovan za uporabo, pri kateri nazivna napetost znaša 250 V ali manj; |
| --- | --- |

(b)

je zasnovan za uporabo, pri kateri nazivna napetost znaša 250 V ali manj;

| (2) | „električno omrežje“ pomeni električno energijo iz omrežja z napetostjo 230 V (±10 %) pri izmeničnem toku 50 Hz; |
| --- | --- |

(2)

„električno omrežje“ pomeni električno energijo iz omrežja z napetostjo 230 V (±10 %) pri izmeničnem toku 50 Hz;

| (3) | „stanje pripravljenosti“ je stanje, ko je oprema priključena na električno omrežje, je za predvideno delovanje odvisna od dovajanja energije iz električnega omrežja in zagotavlja zgolj eno ali več od naslednjih funkcij, ki lahko trajajo nedoločen čas:






  (a) | funkcijo ponovnega vklopa; |
| --- | --- | --- |

(3)

„stanje pripravljenosti“ je stanje, ko je oprema priključena na električno omrežje, je za predvideno delovanje odvisna od dovajanja energije iz električnega omrežja in zagotavlja zgolj eno ali več od naslednjih funkcij, ki lahko trajajo nedoločen čas:

(a)

funkcijo ponovnega vklopa;

| (b) | funkcijo ponovnega vklopa in samo prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa; |
| --- | --- |

(b)

funkcijo ponovnega vklopa in samo prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa;

| (c) | prikaz informacij ali stanja na zaslonu; |
| --- | --- |

(c)

prikaz informacij ali stanja na zaslonu;

| (4) | „funkcija ponovnega vklopa“ pomeni funkcijo, ki prek daljinskega stikala, daljinskega upravljalnika, notranjega senzorja ali merilnika časa omogoča prehod iz stanja pripravljenosti v drugo stanje, vključno z aktivnim načinom, ki omogoča dodatne funkcije; |
| --- | --- |

(4)

„funkcija ponovnega vklopa“ pomeni funkcijo, ki prek daljinskega stikala, daljinskega upravljalnika, notranjega senzorja ali merilnika časa omogoča prehod iz stanja pripravljenosti v drugo stanje, vključno z aktivnim načinom, ki omogoča dodatne funkcije;

| (5) | „glavna funkcija“ pomeni funkcijo, ki zagotavlja glavne storitve, za katere je oprema zasnovana, preizkušena in se trži, ter ustreza predvideni uporabi opreme; |
| --- | --- |

(5)

„glavna funkcija“ pomeni funkcijo, ki zagotavlja glavne storitve, za katere je oprema zasnovana, preizkušena in se trži, ter ustreza predvideni uporabi opreme;

| (6) | „prikaz informacij ali stanja na zaslonu“ je stalna funkcija, s katero se zagotavljajo informacije ali ki prikazuje stanje opreme na zaslonu, vključno s prikazom časa. Enostaven svetlobni kazalnik se ne šteje za prikazovalnik stanja; |
| --- | --- |

(6)

„prikaz informacij ali stanja na zaslonu“ je stalna funkcija, s katero se zagotavljajo informacije ali ki prikazuje stanje opreme na zaslonu, vključno s prikazom časa. Enostaven svetlobni kazalnik se ne šteje za prikazovalnik stanja;

| (7) | „aktivni način“ je stanje, ko je oprema priključena na električno omrežje in je aktivirana vsaj ena od glavnih funkcij; |
| --- | --- |

(7)

„aktivni način“ je stanje, ko je oprema priključena na električno omrežje in je aktivirana vsaj ena od glavnih funkcij;

| (8) | „stanje izklopa“ je stanje, ko je oprema priključena na električno omrežje in ne izvaja nobene funkcije ali pa je v stanju, v katerem se zagotavlja samo:






  (a) | prikaz stanja izklopa; |
| --- | --- | --- |

(8)

„stanje izklopa“ je stanje, ko je oprema priključena na električno omrežje in ne izvaja nobene funkcije ali pa je v stanju, v katerem se zagotavlja samo:

(a)

prikaz stanja izklopa;

| (b) | funkcionalnosti, namenjene zagotavljanju elektromagnetne združljivosti v skladu z Direktivo 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8); |
| --- | --- |

(b)

funkcionalnosti, namenjene zagotavljanju elektromagnetne združljivosti v skladu z Direktivo 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8);

8

| (9) | „omrežje“ pomeni komunikacijsko infrastrukturo, s topologijo povezav, arhitekturo, vključno s fizičnimi komponentami, organizacijskimi načeli, komunikacijskimi postopki in formati (protokoli); |
| --- | --- |

(9)

„omrežje“ pomeni komunikacijsko infrastrukturo, s topologijo povezav, arhitekturo, vključno s fizičnimi komponentami, organizacijskimi načeli, komunikacijskimi postopki in formati (protokoli);

| (10) | „stanje omrežne pripravljenosti“ pomeni stanje, v katerem lahko oprema ponovno opravlja svojo funkcijo prek na daljavo sproženega signala z omrežne povezave; |
| --- | --- |

(10)

„stanje omrežne pripravljenosti“ pomeni stanje, v katerem lahko oprema ponovno opravlja svojo funkcijo prek na daljavo sproženega signala z omrežne povezave;

| (11) | „na daljavo sprožen signal“ pomeni zunanji signal, ki pride v opremo prek omrežja; |
| --- | --- |

(11)

„na daljavo sprožen signal“ pomeni zunanji signal, ki pride v opremo prek omrežja;

| (12) | „identifikacijska oznaka modela“ pomeni kodo, običajno alfanumerično, po kateri se določen model opreme razlikuje od drugih modelov iste blagovne znamke, istega imena proizvajalca, uvoznika ali pooblaščenega zastopnika; |
| --- | --- |

(12)

„identifikacijska oznaka modela“ pomeni kodo, običajno alfanumerično, po kateri se določen model opreme razlikuje od drugih modelov iste blagovne znamke, istega imena proizvajalca, uvoznika ali pooblaščenega zastopnika;

| (13) | „enakovreden model“ pomeni model, ki ima enake tehnične lastnosti, pomembne za tehnične informacije, ki jih je treba zagotoviti v skladu s Prilogo II, vendar ga je isti proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik dal na trg ali v uporabo kot drug model opreme z drugačno identifikacijsko oznako modela; |
| --- | --- |

(13)

„enakovreden model“ pomeni model, ki ima enake tehnične lastnosti, pomembne za tehnične informacije, ki jih je treba zagotoviti v skladu s Prilogo II, vendar ga je isti proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik dal na trg ali v uporabo kot drug model opreme z drugačno identifikacijsko oznako modela;

| (14) | „deklarirane vrednosti“ pomenijo vrednosti, ki jih proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik predloži za navedene, izračunane ali izmerjene tehnične parametre v skladu s členom 4 za preverjanje skladnosti s strani organov držav članic. |
| --- | --- |

(14)

„deklarirane vrednosti“ pomenijo vrednosti, ki jih proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik predloži za navedene, izračunane ali izmerjene tehnične parametre v skladu s členom 4 za preverjanje skladnosti s strani organov držav članic.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo so navedene v Prilogi III.

Člen 4

Ugotavljanje skladnosti

1.   Postopek ocene skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je sistem notranjega nadzora snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.

2.   Za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES tehnična dokumentacija vsebuje informacije iz točke 3(b) Priloge III k tej uredbi ter podrobnosti in rezultate izračunov, opravljenih v skladu s Prilogo IV k tej uredbi.

3.   Kadar so informacije v tehnični dokumentaciji za določen model pridobljene:

| (a) | iz modela, ki ima enake tehnične lastnosti, pomembne za tehnične informacije, ki jih je treba zagotoviti v skladu s Prilogo III, vendar ga proizvaja drug proizvajalec; |
| --- | --- |

(a)

iz modela, ki ima enake tehnične lastnosti, pomembne za tehnične informacije, ki jih je treba zagotoviti v skladu s Prilogo III, vendar ga proizvaja drug proizvajalec;

| (b) | z izračunom na podlagi zasnove ali ekstrapolacijo iz drugega modela istega ali drugega proizvajalca ali obojim;
  tehnična dokumentacija za model vključuje podrobnosti in rezultate takih izračunov ali ekstrapolacij, oceno, ki jo je opravil proizvajalec za preverjanje točnosti teh izračunov, in izjavo o enakovrednosti modelov različnih proizvajalcev, če je ustrezno. |
| --- | --- |

(b)

z izračunom na podlagi zasnove ali ekstrapolacijo iz drugega modela istega ali drugega proizvajalca ali obojim;

tehnična dokumentacija za model vključuje podrobnosti in rezultate takih izračunov ali ekstrapolacij, oceno, ki jo je opravil proizvajalec za preverjanje točnosti teh izračunov, in izjavo o enakovrednosti modelov različnih proizvajalcev, če je ustrezno.

Tehnična dokumentacija vključuje seznam enakovrednih modelov iz prvega in drugega pododstavka, vključno z identifikacijskimi oznakami modela.

4.   Tehnična dokumentacija vključuje informacije iz Priloge III, točka 3(a), k tej uredbi.

Člen 5

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Organi držav članic pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge V k tej uredbi.

Člen 6

Izogibanje in posodobitve programske opreme

Proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik na trg ne daje opreme, ki je bila zasnovana tako, da lahko zazna preizkušanje (na primer s prepoznavanjem preizkusnih pogojev ali preizkusnega cikla) in se posebej odzove s samodejnim spreminjanjem učinkovitosti med preizkusom zaradi doseganja ugodnejše ravni za kateri koli parameter, naveden v tehnični dokumentaciji ali vključen v katero koli priloženo dokumentacijo.

Po posodobitvi programske opreme ali strojne programske opreme se ne poveča poraba energije opreme ali poslabša vrednost katerega koli drugega deklariranega parametra, merjena po enakem preizkusnem standardu, kot je bil prvotno uporabljen za izjavo o skladnosti, razen ob izrecnem soglasju uporabnika pred posodobitvijo. Zaradi zavrnitve posodobitve ne sme priti do spremembe v učinkovitosti opreme.

Zaradi posodobitve programske opreme se učinkovitost opreme ne spremeni tako, da postane neskladna z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo, ki se uporabljajo v izjavi o skladnosti.

Člen 7

Okvirna merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejšo opremo in tehnologije, ki so na voljo na trgu ob sprejetju te uredbe, so določena v Prilogi VI.

Člen 8

Pregled

Komisija pregleda to uredbo z vidika tehnološkega napredka in rezultate tega pregleda predstavi Posvetovalnemu forumu najpozneje 9. maja 2027.

Pri tem pregledu se zlasti oceni primernost:

| (a) | zahtev za stanje pripravljenosti, stanje izklopa in stanje omrežne pripravljenosti; |
| --- | --- |

(a)

zahtev za stanje pripravljenosti, stanje izklopa in stanje omrežne pripravljenosti;

| (b) | zahtev za stanje omrežne pripravljenosti za opremo s HiNA in opremo s funkcijami HiNA ter njihovega razlikovanja od opreme, ki ni oprema s HiNA; |
| --- | --- |

(b)

zahtev za stanje omrežne pripravljenosti za opremo s HiNA in opremo s funkcijami HiNA ter njihovega razlikovanja od opreme, ki ni oprema s HiNA;

| (c) | vključitve drugih ustreznih skupin izdelkov na področje uporabe te uredbe, vključno z izdelki, ki se uporabljajo v storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

(c)

vključitve drugih ustreznih skupin izdelkov na področje uporabe te uredbe, vključno z izdelki, ki se uporabljajo v storitvenem sektorju;

| (d) | določitve zahtev za polnilnike baterij v načinu vzdrževanja baterije. |
| --- | --- |

(d)

določitve zahtev za polnilnike baterij v načinu vzdrževanja baterije.

Člen 9

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1275/2008 se razveljavi z učinkom od 9. maja 2025.

Uredba (ES) št. 107/2009 se razveljavi z učinkom od 9. maja 2025.

Člen 10

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 9. maja 2025. Vendar pa se člen 6, prvi odstavek, začne uporabljati z začetkom veljavnosti Uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. aprila 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

1

(2)  Sporočilo Komisije z dne 30. novembra 2016, Delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo za obdobje 2016–2019, COM(2016) 773 final.

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1275/2008 z dne 17. decembra 2008 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti ter omrežnem stanju pripravljenosti (UL L 339, 18.12.2008, str. 45).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 801/2013 z dne 22. avgusta 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1275/2008 glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 642/2009 glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo televizorjev (UL L 225, 23.8.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 278/2009 z dne 6. aprila 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo električne energije zunanjih napajalnikov v stanju brez obremenitve in njihov povprečni izkoristek pod obremenitvijo (UL L 93, 7.4.2009, str. 3).

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 107/2009 z dne 4. februarja 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo enostavnih TV-komunikatorjev (UL L 36, 5.2.2009, str. 8).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

7

(8)  Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (UL L 96, 29.3.2014, str. 79).

8

---

PRILOGA I

OPREDELITEV POJMOV

(1)

„oprema za informacijsko tehnologijo“ pomeni opremo, katere glavna funkcija je vnašanje, shranjevanje, prikazovanje, pridobivanje, prenos, obdelava, preusmerjanje ali nadzor podatkov ali telekomunikacijskih sporočil ali kombinacija teh funkcij in ki je lahko opremljena z enim ali več terminali, ki se običajno uporabljajo za prenos informacij;

(2)

„domače okolje“ pomeni okolje, v katerem se radijski in televizijski sprejemniki uporabljajo na razdalji 10 m od zadevne opreme;

(3)

„omrežna vrata“ pomenijo žičen ali brezžičen fizični vmesnik omrežne povezave, ki se nahaja na opremi in omogoča njeno aktiviranje na daljavo;

(4)

„logična omrežna vrata“ pomenijo omrežno tehnologijo, ki deluje na fizičnih omrežnih vratih;

(5)

„fizična omrežna vrata“ pomenijo fizični del (strojno opremo) omrežnih vrat. Fizična omrežna vrata lahko gostijo dve ali več omrežnih tehnologij;

(6)

„omrežna razpoložljivost“ pomeni sposobnost opreme, da ponovno opravlja svoje funkcije, potem ko je na omrežnih vratih zaznala na daljavo sprožen signal;

(7)

„omrežna oprema“ pomeni opremo, ki se lahko priključi na omrežje in ima ena ali več omrežnih vrat;

(8)

„omrežna oprema z visoko omrežno razpoložljivostjo“ (oprema s HiNA) pomeni opremo, pri katerih ima glavno funkcijo ena ali več od naslednjih funkcij, toda nobena druga: funkcija usmerjevalnika, omrežnega stikala, dostopovne točke do brezžičnega omrežja, vozlišča, modema, telefona VoIP, videotelefona;

(9)

„omrežna oprema s funkcijami za visoko omrežno razpoložljivost“ (oprema s funkcijami HiNA) pomeni opremo s funkcijami usmerjevalnika, omrežnega stikala, dostopovne točke do brezžičnega omrežja ali kombinacijo teh funkcij, pri čemer to ni oprema s HiNA;

(10)

„usmerjevalnik“ pomeni omrežno napravo, katere glavna funkcija je določitev optimalne poti, po kateri bi moral biti usmerjen omrežni promet. Usmerjevalniki posredujejo pakete podatkov iz enega omrežja v drugo, glede na informacije iz omrežnega sloja (L3);

(11)

„omrežno stikalo“ pomeni omrežno napravo, katere glavna funkcija je filtriranje, posredovanje in distribucija okvirov glede na namembni naslov vsakega okvira. Vsa stikala delujejo vsaj v sloju podatkovne povezave (L2);

(12)

„dostopovna točka do brezžičnega omrežja“ pomeni omrežno napravo, katere glavna funkcija je zagotavljanje povezljivosti IEEE 802.11 (Wi-Fi) več odjemalcem;

(13)

„vozlišče“ pomeni omrežno napravo, ki ima več vrat in se uporablja za povezovanje segmentov lokalnega omrežja;

(14)

„modem“ pomeni omrežno napravo, katere glavna funkcija je oddaja in sprejem digitalno moduliranih analognih signalov prek žičnega omrežja;

(15)

„tiskalna oprema“ pomeni opremo, ki iz elektronskih vhodnih podatkov ustvari natisnjen izvod na papirju ali drugem mediju. Tiskalna oprema ima lahko dodatne funkcije, kot so skeniranje in kopiranje, in se lahko trži kot večnamenska naprava ali večnamenski izdelek;

(16)

„tiskalna oprema velikega formata“ pomeni tiskalno opremo, ki je zasnovana za tiskanje na formatu A2 ali večjem, vključno z opremo, zasnovano za neskončni format širine najmanj 406 mm;

(17)

„gospodinjski kavni aparat“ pomeni napravo za kuhanje kave za nekomercialno uporabo;

(18)

„gospodinjski kavni aparat s filtrom“ pomeni gospodinjski kavni aparat, ki za pripravo kave uporablja pronicanje skozi filter;

(19)

„igralna konzola“ pomeni opremo, ki je zasnovana za igranje videoiger kot glavno funkcijo. Igralna konzola je običajno zasnovana tako, da zagotavlja izhod za zunanji elektronski prikazovalnik kot glavni prikazovalnik poteka igre, kot primarno vhodno napravo pa običajno uporablja ročne krmilnike ali druge interaktivne krmilnike. Igralne konzole običajno vključujejo centralne procesne enote, grafične procesne enote, sistemski pomnilnik in možnosti notranjega shranjevanja podatkov. Ročne igralne naprave z vgrajenim prikazovalnikom kot glavnim prikazovalnikom poteka igre, ki večinoma delujejo s pomočjo vgrajene baterije ali drugega prenosnega vira napajanja in ne prek neposrednega priključka na električno omrežje, se obravnavajo kot vrsta igralne konzole;

(20)

„nastavljivo pohištvo na motorni pogon“ pomeni pohištvo, ki vključuje motorje ali aktuatorje in krmilno enoto za prilagoditev višine, položaja ali oblike. Te nastavitve prek omrežja upravlja končni uporabnik s kabelskim in/ali brezžičnih krmilnikom ali se samodejno krmilijo s senzorji;

(21)

„element stavbe na motorni pogon“ pomeni opremo za odpiranje ali zagotavljanje udobja v stavbah, razen prezračevalne opreme, ki se lahko premika ali vrti ali oboje z uporabo dovoda energije iz električnega omrežja. Element stavbe na motorni pogon vključuje električni motor ali aktuator in krmilno enoto ter ga prek omrežja s kabelskim in/ali brezžičnim krmilnikom upravlja končni uporabnik ali se samodejno krmili s senzorji;

(22)

„medijska pretočna naprava“ pomeni napravo strojne opreme, ki prek omrežja zagotavlja medijske vsebine, v živo ali posnete, za naprave končnega uporabnika in jih v realnem času predvaja.

---

PRILOGA II

SEZNAM IZDELKOV, POVEZANIH Z ENERGIJO, ZA KATERE VELJA TA UREDBA

1.

| — | sušilni stroji in drugi sušilniki oblačil; |
| --- | --- |

—

sušilni stroji in drugi sušilniki oblačil;

| — | električne pečice, tudi če so vgrajene v štedilnike; |
| --- | --- |

—

električne pečice, tudi če so vgrajene v štedilnike;

| — | električne kuhalne plošče in njihove prenosne različice; |
| --- | --- |

—

električne kuhalne plošče in njihove prenosne različice;

| — | mikrovalovne pečice, |
| --- | --- |

—

mikrovalovne pečice,

| — | opekači, |
| --- | --- |

—

opekači,

| — | cvrtniki, |
| --- | --- |

—

cvrtniki,

| — | kavni aparati, |
| --- | --- |

—

kavni aparati,

| — | mlinčki, |
| --- | --- |

—

mlinčki,

| — | oprema za odpiranje ali hermetično zapiranje posod ali embalaže, |
| --- | --- |

—

oprema za odpiranje ali hermetično zapiranje posod ali embalaže,

| — | električni noži, |
| --- | --- |

—

električni noži,

| — | drugi aparati za kuhanje in drugo predelavo hrane, pripravo pijač, čiščenje in vzdrževanje oblačil, razen gospodinjskih pomivalnih strojev, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) 2019/2022 (1), ter gospodinjskih pralnih strojev in pralno-sušilnih strojev, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) 2019/2023 (2); |
| --- | --- |

—

drugi aparati za kuhanje in drugo predelavo hrane, pripravo pijač, čiščenje in vzdrževanje oblačil, razen gospodinjskih pomivalnih strojev, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) 2019/2022 (1), ter gospodinjskih pralnih strojev in pralno-sušilnih strojev, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) 2019/2023 (2);

| — | naprave za striženje las, sušenje las, obdelavo las, ščetkanje zob, britje, masažo in druge naprave za nego telesa, |
| --- | --- |

—

naprave za striženje las, sušenje las, obdelavo las, ščetkanje zob, britje, masažo in druge naprave za nego telesa,

| — | tehtnice. |
| --- | --- |

—

tehtnice.

2.

Oprema za informacijsko tehnologijo, namenjena predvsem uporabi v domačem okolju, vključno s tiskalno opremo, razen namiznih računalnikov, integriranih namiznih računalnikov in prenosnih računalnikov, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) št. 617/2013 (3), strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) 2019/424 (4), ter elektronskih prikazovalnikov, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) 2019/2021 (5).

3.

| — | radijski sprejemniki, |
| --- | --- |

—

radijski sprejemniki,

| — | videokamere, |
| --- | --- |

—

videokamere,

| — | videopredvajalniki, |
| --- | --- |

—

videopredvajalniki,

| — | glasbeni stolpi, |
| --- | --- |

—

glasbeni stolpi,

| — | ojačevalci, |
| --- | --- |

—

ojačevalci,

| — | zvočniki, |
| --- | --- |

—

zvočniki,

| — | sistemi za domači kino, |
| --- | --- |

—

sistemi za domači kino,

| — | medijske pretočne naprave, |
| --- | --- |

—

medijske pretočne naprave,

| — | glasbeni instrumenti, |
| --- | --- |

—

glasbeni instrumenti,

| — | kompleksni TV-komunikatorji in enostavni TV-komunikatorji; |
| --- | --- |

—

kompleksni TV-komunikatorji in enostavni TV-komunikatorji;

| — | druga oprema za namene snemanja ali reproduciranja zvoka ali slik, vključno s signali ali drugimi tehnologijami za distribucijo zvoka in slike, ki ne poteka po telekomunikacijskih kanalih, razen elektronskih prikazovalnikov, ki jih zajema Uredba (EU) 2019/2021, in projektorjev z mehanizmi za zamenjavo leč z drugimi z drugačno goriščno razdaljo. |
| --- | --- |

—

druga oprema za namene snemanja ali reproduciranja zvoka ali slik, vključno s signali ali drugimi tehnologijami za distribucijo zvoka in slike, ki ne poteka po telekomunikacijskih kanalih, razen elektronskih prikazovalnikov, ki jih zajema Uredba (EU) 2019/2021, in projektorjev z mehanizmi za zamenjavo leč z drugimi z drugačno goriščno razdaljo.

4.

| — | električni vlakci ali dirkalni avtomobilčki, |
| --- | --- |

—

električni vlakci ali dirkalni avtomobilčki,

| — | igralne konzole, |
| --- | --- |

—

igralne konzole,

| — | športna oprema; |
| --- | --- |

—

športna oprema;

| — | druge igrače in oprema za prosti čas. |
| --- | --- |

—

druge igrače in oprema za prosti čas.

5.

| — | po višini nastavljive pisalne mize, |
| --- | --- |

—

po višini nastavljive pisalne mize,

| — | nastavljive postelje in stoli, razen medicinskih pripomočkov in invalidskih vozičkov; |
| --- | --- |

—

nastavljive postelje in stoli, razen medicinskih pripomočkov in invalidskih vozičkov;

| — | drugo nastavljivo pohištvo na motorni pogon. |
| --- | --- |

—

drugo nastavljivo pohištvo na motorni pogon.

6.

| — | rolete, |
| --- | --- |

—

rolete,

| — | žaluzije, |
| --- | --- |

—

žaluzije,

| — | zastori, |
| --- | --- |

—

zastori,

| — | ponjave, |
| --- | --- |

—

ponjave,

| — | latniki, |
| --- | --- |

—

latniki,

| — | zavese, |
| --- | --- |

—

zavese,

| — | vrata, |
| --- | --- |

—

vrata,

| — | zunanja vrata, |
| --- | --- |

—

zunanja vrata,

| — | okna, |
| --- | --- |

—

okna,

| — | strešna okna, |
| --- | --- |

—

strešna okna,

| — | drugi elementi stavb na motorni pogon. |
| --- | --- |

—

drugi elementi stavb na motorni pogon.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) 2019/2022 z dne 1. oktobra 2019 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1016/2010 (UL L 315, 5.12.2019, str. 267).

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2019/2023 z dne 1. oktobra 2019 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih in pralno-sušilnih strojev v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1015/2010 (UL L 315, 5.12.2019, str. 285).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 617/2013 z dne 26. junija 2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo računalnikov in računalniških strežnikov (UL L 175, 27.6.2013, str. 13).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) 2019/424 z dne 15. marca 2019 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo strežnikov in izdelkov za shranjevanje podatkov v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 617/2013 (UL L 74, 18.3.2019, str. 46).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) 2019/2021 z dne 1. oktobra 2019 o določitvi zahtev za okoljsko primerno zasnovo za elektronske prikazovalnike v skladu z Direktivo 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta in spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 642/2009 (UL L 315, 5.12.2019, str. 241).

5

---

PRILOGA III

ZAHTEVE ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO

1.

| (a) | Poraba električne energije v stanju izklopa:
  poraba električne energije opreme v stanju izklopa ne presega 0,50 W. Dve leti po začetku uporabe te uredbe poraba električne energije opreme v stanju izklopa ne presega 0,30 W. |
| --- | --- |

(a)

Poraba električne energije v stanju izklopa:

poraba električne energije opreme v stanju izklopa ne presega 0,50 W. Dve leti po začetku uporabe te uredbe poraba električne energije opreme v stanju izklopa ne presega 0,30 W.

| (b) | Poraba električne energije v stanju pripravljenosti: | poraba električne energije opreme v katerem koli stanju, ki ima samo funkcijo ponovnega vklopa ali samo funkcijo ponovnega vklopa in prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa, ne sme presegati 0,50 W. |
| --- | --- | --- |

(b)

Poraba električne energije v stanju pripravljenosti:

poraba električne energije opreme v katerem koli stanju, ki ima samo funkcijo ponovnega vklopa ali samo funkcijo ponovnega vklopa in prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa, ne sme presegati 0,50 W.

| | Poraba električne energije opreme v katerem koli stanju, ki ima samo prikaz informacij ali stanja na zaslonu; ali samo kombinacijo funkcije ponovnega vklopa in prikaza informacij ali stanja na zaslonu; ali samo funkcijo ponovnega vklopa in prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa in prikaz informacij ali stanja na zaslonu, ne sme presegati 0,80 W, razen pri gospodinjskih sušilnih strojih, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) št. 932/2012 (1), za katere ta vrednost znaša 1,00 W. |
| --- | --- |

Poraba električne energije opreme v katerem koli stanju, ki ima samo prikaz informacij ali stanja na zaslonu; ali samo kombinacijo funkcije ponovnega vklopa in prikaza informacij ali stanja na zaslonu; ali samo funkcijo ponovnega vklopa in prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa in prikaz informacij ali stanja na zaslonu, ne sme presegati 0,80 W, razen pri gospodinjskih sušilnih strojih, ki jih zajema Uredba Komisije (EU) št. 932/2012 (1), za katere ta vrednost znaša 1,00 W.

| | Omrežna oprema, ki ima eno ali več stanj pripravljenosti, izpolnjuje zahteve za ta stanja pripravljenosti, ko so vsa žična omrežna vrata odklopljena in ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana. |
| --- | --- |

Omrežna oprema, ki ima eno ali več stanj pripravljenosti, izpolnjuje zahteve za ta stanja pripravljenosti, ko so vsa žična omrežna vrata odklopljena in ko so vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana.

| (c) | Poraba električne energije v stanju omrežne pripravljenosti: | poraba električne energije opreme s HiNA ali opreme s funkcijami HiNA v stanju omrežne pripravljenosti ne presega 8,00 W. Dve leti po začetku uporabe te uredbe poraba električne energije opreme s HiNA ali opreme s funkcijami HiNA v stanju omrežne pripravljenosti ne presega 7,00 W. |
| --- | --- | --- |

(c)

Poraba električne energije v stanju omrežne pripravljenosti:

poraba električne energije opreme s HiNA ali opreme s funkcijami HiNA v stanju omrežne pripravljenosti ne presega 8,00 W. Dve leti po začetku uporabe te uredbe poraba električne energije opreme s HiNA ali opreme s funkcijami HiNA v stanju omrežne pripravljenosti ne presega 7,00 W.

| | Poraba energije omrežne opreme, ki ni oprema s HiNA ali oprema s funkcijami HiNA, v stanju omrežne pripravljenosti ne sme presegati 2,00 W. |
| --- | --- |

Poraba energije omrežne opreme, ki ni oprema s HiNA ali oprema s funkcijami HiNA, v stanju omrežne pripravljenosti ne sme presegati 2,00 W.

| | Omejitve porabe energije ne veljajo za:






  — | tiskalno opremo velikega formata; |
| --- | --- | --- |

Omejitve porabe energije ne veljajo za:

—

tiskalno opremo velikega formata;

| — | namizne lahke odjemalce, delovne postaje, mobilne delovne postaje in male strežnike, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 617/2013. |
| --- | --- |

—

namizne lahke odjemalce, delovne postaje, mobilne delovne postaje in male strežnike, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 617/2013.

2.

| (a) | Razpoložljivost stanja izklopa in stanja pripravljenosti:
  Razen če je to neprimerno za predvideno uporabo, oprema zagotavlja enega ali več od naslednjih stanj:






  — | stanje izklopa, |
| --- | --- | --- |

(a)

Razpoložljivost stanja izklopa in stanja pripravljenosti:

Razen če je to neprimerno za predvideno uporabo, oprema zagotavlja enega ali več od naslednjih stanj:

—

stanje izklopa,

| — | stanje pripravljenosti, |
| --- | --- |

—

stanje pripravljenosti,

| — | drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo električne energije v stanju izklopa ali stanju pripravljenosti, kadar je oprema priključena na električno omrežje. |
| --- | --- |

—

drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo električne energije v stanju izklopa ali stanju pripravljenosti, kadar je oprema priključena na električno omrežje.

| (b) | Funkcija upravljanja porabe energije pri vsej opremi, ki ni omrežna oprema:






  (1) | Oprema zagotavlja funkcijo upravljanja porabe energije, razen če to ni neprimerno za predvideno uporabo. Kadar oprema ne opravlja glavne funkcije in od njenih funkcij ni odvisen drug izdelek, povezan z energijo, funkcija upravljanja porabe energije opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v enega od naslednjih stanj:






  — | stanje pripravljenosti, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Funkcija upravljanja porabe energije pri vsej opremi, ki ni omrežna oprema:

(1)

Oprema zagotavlja funkcijo upravljanja porabe energije, razen če to ni neprimerno za predvideno uporabo. Kadar oprema ne opravlja glavne funkcije in od njenih funkcij ni odvisen drug izdelek, povezan z energijo, funkcija upravljanja porabe energije opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v enega od naslednjih stanj:

—

stanje pripravljenosti,

| — | stanje izklopa, |
| --- | --- |

—

stanje izklopa,

| — | drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo električne energije v stanju izklopa ali stanju pripravljenosti, kadar je oprema priključena na električno omrežje. |
| --- | --- |

—

drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo električne energije v stanju izklopa ali stanju pripravljenosti, kadar je oprema priključena na električno omrežje.

| (2) | Za gospodinjske kavne aparate je obdobje iz točke 1 naslednje:






  — | za gospodinjske kavne aparate s filtrom, pri katerih se kava hrani v izoliranem vrču, največ pet minut, |
| --- | --- | --- |

(2)

Za gospodinjske kavne aparate je obdobje iz točke 1 naslednje:

—

za gospodinjske kavne aparate s filtrom, pri katerih se kava hrani v izoliranem vrču, največ pet minut,

| — | za gospodinjske kavne aparate s filtrom, pri katerih se kava hrani v neizoliranem vrču, največ 40 minut, |
| --- | --- |

—

za gospodinjske kavne aparate s filtrom, pri katerih se kava hrani v neizoliranem vrču, največ 40 minut,

| — | za gospodinjske kavne aparate, razen za tiste s filtrom, največ 30 minut. |
| --- | --- |

—

za gospodinjske kavne aparate, razen za tiste s filtrom, največ 30 minut.

| (3) | Za drugo opremo obdobje iz točke 1 ni daljše od 20 minut. |
| --- | --- |

(3)

Za drugo opremo obdobje iz točke 1 ni daljše od 20 minut.

| (4) | Funkcija upravljanja porabe energije iz točke 1 se aktivira, ko je oprema dana na trg ali v uporabo in aktivirana s prvotno nastavitvijo, ko je oprema ponastavljena na tovarniške privzete nastavitve. |
| --- | --- |

(4)

Funkcija upravljanja porabe energije iz točke 1 se aktivira, ko je oprema dana na trg ali v uporabo in aktivirana s prvotno nastavitvijo, ko je oprema ponastavljena na tovarniške privzete nastavitve.

| (5) | Oprema lahko uporabniku ponudi možnost deaktiviranja funkcije upravljanja porabe energije. V takih primerih se uporabnike opozori na povečano porabo energije pri tem ukrepu. To opozorilo se vključi v navodila za uporabo in po potrebi prikaže na prikazovalnikih, ki so vgrajeni v opremo ali povezani z njo, razen prikazovalnikov informacij ali stanja. Ta možnost ni del postopka namestitve opreme in zahteva ločeno dejanje uporabnika v zvezi z opremo. |
| --- | --- |

(5)

Oprema lahko uporabniku ponudi možnost deaktiviranja funkcije upravljanja porabe energije. V takih primerih se uporabnike opozori na povečano porabo energije pri tem ukrepu. To opozorilo se vključi v navodila za uporabo in po potrebi prikaže na prikazovalnikih, ki so vgrajeni v opremo ali povezani z njo, razen prikazovalnikov informacij ali stanja. Ta možnost ni del postopka namestitve opreme in zahteva ločeno dejanje uporabnika v zvezi z opremo.

| (c) | Upravljanje porabe energije pri omrežni opremi: | Oprema zagotavlja funkcijo upravljanja porabe energije, razen če to ni neprimerno za predvideno uporabo. Kadar oprema ne opravlja glavne funkcije in od njenih funkcij ni odvisen drug izdelek, povezan z energijo, funkcija upravljanja porabe energije opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v stanje omrežne pripravljenosti. To obdobje ni daljše od 20 minut. |
| --- | --- | --- |

(c)

Upravljanje porabe energije pri omrežni opremi:

Oprema zagotavlja funkcijo upravljanja porabe energije, razen če to ni neprimerno za predvideno uporabo. Kadar oprema ne opravlja glavne funkcije in od njenih funkcij ni odvisen drug izdelek, povezan z energijo, funkcija upravljanja porabe energije opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v stanje omrežne pripravljenosti. To obdobje ni daljše od 20 minut.

| | V stanju omrežne pripravljenosti lahko funkcija upravljanja porabe energije opremo samodejno preklopi v stanje pripravljenosti ali stanje izklopa ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo energije za stanje pripravljenosti ali stanje izklopa. |
| --- | --- |

V stanju omrežne pripravljenosti lahko funkcija upravljanja porabe energije opremo samodejno preklopi v stanje pripravljenosti ali stanje izklopa ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev za porabo energije za stanje pripravljenosti ali stanje izklopa.

| | Funkcija upravljanja porabe energije je na voljo za vsa omrežna vrata omrežne opreme. |
| --- | --- |

Funkcija upravljanja porabe energije je na voljo za vsa omrežna vrata omrežne opreme.

| | Funkcija upravljanja porabe energije se aktivira, ko je oprema dana na trg ali v uporabo, razen če niso vsa omrežna vrata deaktivirana. Ko se oprema ponastavi na tovarniške privzete nastavitve, se funkcija upravljanja porabe energije aktivira, če so aktivirana katera koli omrežna vrata. |
| --- | --- |

Funkcija upravljanja porabe energije se aktivira, ko je oprema dana na trg ali v uporabo, razen če niso vsa omrežna vrata deaktivirana. Ko se oprema ponastavi na tovarniške privzete nastavitve, se funkcija upravljanja porabe energije aktivira, če so aktivirana katera koli omrežna vrata.

| | Oprema lahko uporabniku ponudi možnost deaktiviranja funkcije upravljanja porabe energije. V takih primerih se uporabnika opozori na povečano porabo energije pri tem ukrepu. To opozorilo se vključi v navodila za uporabo in po potrebi prikaže na prikazovalnikih, ki so vgrajeni v opremo ali povezani z njo. Ta možnost ni del postopka namestitve opreme in zahteva ločeno dejanje uporabnika v zvezi z opremo. |
| --- | --- |

Oprema lahko uporabniku ponudi možnost deaktiviranja funkcije upravljanja porabe energije. V takih primerih se uporabnika opozori na povečano porabo energije pri tem ukrepu. To opozorilo se vključi v navodila za uporabo in po potrebi prikaže na prikazovalnikih, ki so vgrajeni v opremo ali povezani z njo. Ta možnost ni del postopka namestitve opreme in zahteva ločeno dejanje uporabnika v zvezi z opremo.

| | Omrežna oprema, ki ni oprema s HiNA, izpolnjuje zahteve iz točke 2(b), ko so vsa žična omrežna vrata odklopljena in vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana. |
| --- | --- |

Omrežna oprema, ki ni oprema s HiNA, izpolnjuje zahteve iz točke 2(b), ko so vsa žična omrežna vrata odklopljena in vsa brezžična omrežna vrata deaktivirana.

| (d) | Možnost deaktiviranja brezžičnih omrežnih povezav:
  katera koli omrežna oprema, ki se lahko poveže z brezžičnim omrežjem, omogoča uporabniku, da deaktivira brezžične omrežne povezave. Ta zahteva ne velja za opremo, ki za svojo predvideno uporabo potrebuje eno samo brezžično omrežno povezavo in nima žične omrežne povezave. |
| --- | --- |

(d)

Možnost deaktiviranja brezžičnih omrežnih povezav:

katera koli omrežna oprema, ki se lahko poveže z brezžičnim omrežjem, omogoča uporabniku, da deaktivira brezžične omrežne povezave. Ta zahteva ne velja za opremo, ki za svojo predvideno uporabo potrebuje eno samo brezžično omrežno povezavo in nima žične omrežne povezave.

| (e) | Navedba izraza „pripravljenost“ in njegovi prevodi v vse uradne jezike Unije se ne uporabljajo za opisovanje, bodisi samostojno ali v kombinaciji z drugimi informacijami, katerega koli stanja, v katerem oprema ni skladna z zahtevami iz točke 1(b) ali 1(c). |
| --- | --- |

(e)

Navedba izraza „pripravljenost“ in njegovi prevodi v vse uradne jezike Unije se ne uporabljajo za opisovanje, bodisi samostojno ali v kombinaciji z drugimi informacijami, katerega koli stanja, v katerem oprema ni skladna z zahtevami iz točke 1(b) ali 1(c).

3.

| (a) | Priročniki z navodili za končne uporabnike in prosto dostopna spletišča proizvajalcev, uvoznikov ali pooblaščenih zastopnikov vključujejo naslednje informacije za vso opremo, kot je ustrezno:






  (1) | za vsako stanje izklopa, stanje pripravljenosti (ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev glede porabe energije v stanju izklopa ali pripravljenosti) in stanje omrežne pripravljenosti, v katero opremo preklopi funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija:






  — | porabo električne energije v vatih, zaokroženo na prvo decimalno mesto, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Priročniki z navodili za končne uporabnike in prosto dostopna spletišča proizvajalcev, uvoznikov ali pooblaščenih zastopnikov vključujejo naslednje informacije za vso opremo, kot je ustrezno:

(1)

za vsako stanje izklopa, stanje pripravljenosti (ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev glede porabe energije v stanju izklopa ali pripravljenosti) in stanje omrežne pripravljenosti, v katero opremo preklopi funkcija upravljanja porabe energije ali podobna funkcija:

—

porabo električne energije v vatih, zaokroženo na prvo decimalno mesto,

| — | obdobje, po katerem oprema samodejno preide v stanje pripravljenosti, stanje izklopa ali stanje omrežne pripravljenosti v minutah in zaokroženo na najbližjo minuto; |
| --- | --- |

—

obdobje, po katerem oprema samodejno preide v stanje pripravljenosti, stanje izklopa ali stanje omrežne pripravljenosti v minutah in zaokroženo na najbližjo minuto;

| (2) | porabo električne energije opreme v stanju omrežne pripravljenosti, če so priključena vsa žična omrežna vrata in so aktivirana vsa brezžična omrežna vrata; |
| --- | --- |

(2)

porabo električne energije opreme v stanju omrežne pripravljenosti, če so priključena vsa žična omrežna vrata in so aktivirana vsa brezžična omrežna vrata;

| (3) | za opremo, ki potrebuje zunanji napajalnik, vendar je dana na trg brez njega, proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik zagotovi informacije o tehničnih značilnostih modela zunanjega napajalnika, ki se bo uporabljal s to opremo; |
| --- | --- |

(3)

za opremo, ki potrebuje zunanji napajalnik, vendar je dana na trg brez njega, proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik zagotovi informacije o tehničnih značilnostih modela zunanjega napajalnika, ki se bo uporabljal s to opremo;

| (4) | napotke za aktiviranje in deaktiviranje brezžičnih omrežnih vrat. |
| --- | --- |

(4)

napotke za aktiviranje in deaktiviranje brezžičnih omrežnih vrat.

Namesto tega se lahko informacije iz točk 1, 2 in 3 navedejo v navodilih za končne uporabnike v obliki povezave do teh informacij na prosto dostopnih spletnih mestih proizvajalcev, uvoznikov ali pooblaščenih zastopnikov.

| (b) | Tehnična dokumentacija za namene ocenjevanja skladnosti v skladu s členom 4 vsebuje naslednje elemente:






  (1) | kategorija opreme:






  — | navedbo, ali gre za omrežno ali neomrežno opremo; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Tehnična dokumentacija za namene ocenjevanja skladnosti v skladu s členom 4 vsebuje naslednje elemente:

(1)

kategorija opreme:

—

navedbo, ali gre za omrežno ali neomrežno opremo;

| — | za omrežno opremo navedbo, ali gre za opremo s HiNA, opremo s funkcijami HiNA ali drugo vrsto omrežne opreme; kadar ni informacij, velja, da oprema ni oprema s HiNA ali oprema s funkcijami HiNA; |
| --- | --- |

—

za omrežno opremo navedbo, ali gre za opremo s HiNA, opremo s funkcijami HiNA ali drugo vrsto omrežne opreme; kadar ni informacij, velja, da oprema ni oprema s HiNA ali oprema s funkcijami HiNA;

| (2) | za vsako stanje izklopa, stanje pripravljenosti in stanje omrežne pripravljenosti:






  — | deklarirano vrednost porabe električne energije v vatih, zaokroženo na prvo decimalno mesto; |
| --- | --- | --- |

(2)

za vsako stanje izklopa, stanje pripravljenosti in stanje omrežne pripravljenosti:

—

deklarirano vrednost porabe električne energije v vatih, zaokroženo na prvo decimalno mesto;

| — | uporabljeno merilno metodo; |
| --- | --- |

—

uporabljeno merilno metodo;

| — | opis, kako je bil izbran ali programiran način opreme; |
| --- | --- |

—

opis, kako je bil izbran ali programiran način opreme;

| — | zaporedje dogodkov, ki ustvarijo pogoje, pod katerimi oprema samodejno spremeni stanje; |
| --- | --- |

—

zaporedje dogodkov, ki ustvarijo pogoje, pod katerimi oprema samodejno spremeni stanje;

| — | kakršne koli opombe glede delovanja opreme, npr. informacije o tem, kako uporabnik preklopi opremo v stanje mrežne pripravljenosti; |
| --- | --- |

—

kakršne koli opombe glede delovanja opreme, npr. informacije o tem, kako uporabnik preklopi opremo v stanje mrežne pripravljenosti;

| — | po potrebi privzeti čas, ki ga oprema potrebuje, da doseže ustrezen način ali stanje nizke porabe, v minutah in zaokrožen na najbližjo minuto; |
| --- | --- |

—

po potrebi privzeti čas, ki ga oprema potrebuje, da doseže ustrezen način ali stanje nizke porabe, v minutah in zaokrožen na najbližjo minuto;

| (3) | za omrežno opremo:






  — | število in tip omrežnih vrat in, razen v primeru brezžičnih omrežnih vrat, kje na opremi se ta vrata nahajajo; zlasti mora biti navedeno, ali ista fizična omrežna vrata obsegajo dva ali več tipov omrežnih vrat; |
| --- | --- | --- |

(3)

za omrežno opremo:

—

število in tip omrežnih vrat in, razen v primeru brezžičnih omrežnih vrat, kje na opremi se ta vrata nahajajo; zlasti mora biti navedeno, ali ista fizična omrežna vrata obsegajo dva ali več tipov omrežnih vrat;

| — | ali so deaktivirana vsa omrežna vrata, preden je oprema dana na trg ali v uporabo; |
| --- | --- |

—

ali so deaktivirana vsa omrežna vrata, preden je oprema dana na trg ali v uporabo;

| — | ali obstajajo vrata, ki temeljijo na aktivnih žičnih povezavah za predvideno uporabo, in postopek, ki se uporablja za deaktivacijo teh vrat; |
| --- | --- |

—

ali obstajajo vrata, ki temeljijo na aktivnih žičnih povezavah za predvideno uporabo, in postopek, ki se uporablja za deaktivacijo teh vrat;

| — | porabo električne energije opreme v stanju omrežne pripravljenosti, če so priključena vsa žična omrežna vrata in so aktivirana vsa brezžična omrežna vrata; |
| --- | --- |

—

porabo električne energije opreme v stanju omrežne pripravljenosti, če so priključena vsa žična omrežna vrata in so aktivirana vsa brezžična omrežna vrata;

| — | napotke za aktiviranje in deaktiviranje brezžičnih omrežnih vrat; |
| --- | --- |

—

napotke za aktiviranje in deaktiviranje brezžičnih omrežnih vrat;

| (4) | za vsak tip omrežnih vrat:






  — | obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe energije preklopi opremo v stanje omrežne pripravljenosti; |
| --- | --- | --- |

(4)

za vsak tip omrežnih vrat:

—

obdobje, po katerem funkcija upravljanja porabe energije preklopi opremo v stanje omrežne pripravljenosti;

| — | na daljavo sprožen signal, ki se uporabi za ponovni vklop opreme; |
| --- | --- |

—

na daljavo sprožen signal, ki se uporabi za ponovni vklop opreme;

| — | specifikacije glede (največje) zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

specifikacije glede (največje) zmogljivosti;

| — | (največjo) porabo energije pri opremi v stanju omrežne pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe energije, če se za daljinsko aktiviranje uporabljajo samo ta vrata, |
| --- | --- |

—

(največjo) porabo energije pri opremi v stanju omrežne pripravljenosti, v katero jo preklopi funkcija upravljanja porabe energije, če se za daljinsko aktiviranje uporabljajo samo ta vrata,

| — | komunikacijski protokol, ki ga oprema uporablja. |
| --- | --- |

—

komunikacijski protokol, ki ga oprema uporablja.

| (5) | preizkusni pogoji za meritve:






  — | temperaturo okolice; |
| --- | --- | --- |

(5)

preizkusni pogoji za meritve:

—

temperaturo okolice;

| — | preizkusno napetost v V in frekvenco v Hz; |
| --- | --- |

—

preizkusno napetost v V in frekvenco v Hz;

| — | celotno harmonično popačenje sistema električnega napajanja; |
| --- | --- |

—

celotno harmonično popačenje sistema električnega napajanja;

| — | opis instrumentacije, postavitve in vezij, uporabljenih za električno preizkušanje; |
| --- | --- |

—

opis instrumentacije, postavitve in vezij, uporabljenih za električno preizkušanje;

| (6) | značilnosti opreme, pomembne za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz točke 2(a), 2(b) in 2(c), kakor je ustrezno, vključno z deklarirano vrednostjo časa, potrebnega za samodejni preklop v stanje omrežne pripravljenosti, stanje pripravljenosti ali stanje izklopa ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev glede porabe energije v stanju izklopa ali stanju pripravljenosti, v minutah, zaokroženo na najbližjo minuto; |
| --- | --- |

(6)

značilnosti opreme, pomembne za ocenjevanje skladnosti z zahtevami iz točke 2(a), 2(b) in 2(c), kakor je ustrezno, vključno z deklarirano vrednostjo časa, potrebnega za samodejni preklop v stanje omrežne pripravljenosti, stanje pripravljenosti ali stanje izklopa ali drugo stanje, ki ne presega veljavnih zahtev glede porabe energije v stanju izklopa ali stanju pripravljenosti, v minutah, zaokroženo na najbližjo minuto;

| (7) | kadar je primerno, se zagotovi tehnična utemeljitev, da so zahteve iz točk 2(a), 2(b), 2(c) in 2(d) neprimerne za predvideno uporabo opreme. Pri opremi, ki je proizvajalec ne definira kot omrežno opremo, se potreba, da se vzdržuje ena ali več omrežnih povezav ali da se počaka na signal, sprožen na daljavo, ne šteje kot tehnična utemeljitev za izvzem iz zahtev iz točke 2(b). Za zahteve iz točke 2(c) tehnična utemeljitev vsebuje zlasti dokaze o tem, zakaj mora glavna funkcija ostati vedno aktivna. Poleg tega se, kadar je primerno, na embalaži izrecno navede, da:






  (a) | oprema nima stanja pripravljenosti ali drugega enakovrednega stanja v smislu zahtev za energijsko učinkovitost, funkcije upravljanja porabe energije ali zmožnosti deaktiviranja stanja brezžičnih omrežnih povezav; |
| --- | --- | --- |

(7)

kadar je primerno, se zagotovi tehnična utemeljitev, da so zahteve iz točk 2(a), 2(b), 2(c) in 2(d) neprimerne za predvideno uporabo opreme. Pri opremi, ki je proizvajalec ne definira kot omrežno opremo, se potreba, da se vzdržuje ena ali več omrežnih povezav ali da se počaka na signal, sprožen na daljavo, ne šteje kot tehnična utemeljitev za izvzem iz zahtev iz točke 2(b). Za zahteve iz točke 2(c) tehnična utemeljitev vsebuje zlasti dokaze o tem, zakaj mora glavna funkcija ostati vedno aktivna. Poleg tega se, kadar je primerno, na embalaži izrecno navede, da:

(a)

oprema nima stanja pripravljenosti ali drugega enakovrednega stanja v smislu zahtev za energijsko učinkovitost, funkcije upravljanja porabe energije ali zmožnosti deaktiviranja stanja brezžičnih omrežnih povezav;

| (b) | bo poraba energije pri opremi verjetno večja kot pri drugih modelih opreme, ki izpolnjujejo te zahteve glede funkcionalnosti; |
| --- | --- |

(b)

bo poraba energije pri opremi verjetno večja kot pri drugih modelih opreme, ki izpolnjujejo te zahteve glede funkcionalnosti;

| (8) | opis glavnih funkcij opreme. |
| --- | --- |

(8)

opis glavnih funkcij opreme.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 932/2012 z dne 3. oktobra 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih sušilnih strojev (UL L 278, 12.10.2012, str. 1).

1

---

PRILOGA IV

MERILNE METODE IN IZRAČUNI

Meritve in izračuni se opravijo z uporabo harmoniziranih standardov, katerih sklicne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije, ali drugih zanesljivih, točnih in ponovljivih metod, pri katerih se upošteva najsodobnejša splošno priznana tehnologija.

Pri preizkušanju omrežne opreme veljajo naslednji splošni pogoji:

| (a) | Za merjenje porabe energije omrežne opreme v stanju pripravljenosti, ki ima tak način delovanja, se vsa omrežna vrata enote deaktivirajo ali odklopijo, kot je ustrezno. |
| --- | --- |

(a)

Za merjenje porabe energije omrežne opreme v stanju pripravljenosti, ki ima tak način delovanja, se vsa omrežna vrata enote deaktivirajo ali odklopijo, kot je ustrezno.

| (b) | Če je predvidena uporaba opreme odvisna od aktivne žične povezave z eno ali več omrežnimi vrati, je namesto odklopa kabla dovoljeno ročno deaktiviranje teh omrežnih vrat. |
| --- | --- |

(b)

Če je predvidena uporaba opreme odvisna od aktivne žične povezave z eno ali več omrežnimi vrati, je namesto odklopa kabla dovoljeno ročno deaktiviranje teh omrežnih vrat.

| (c) | Merjenje porabe energije v stanju omrežne pripravljenosti in preizkušanje funkcije upravljanja porabe energije poteka po naslednjem postopku:






  (1) | Če ima oprema en tip omrežnih vrat in če je na voljo dvoje ali več vrat tega tipa, se ena od teh vrat izberejo naključno in se povežejo z ustreznim omrežjem, ki ustreza specifikaciji maksimuma vrat. Če ima oprema več brezžičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala brezžična vrata po možnosti deaktivirajo. Če ima oprema več žičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala omrežna vrata odklopijo. Če so na voljo samo ena omrežna vrata, se povežejo z ustreznim omrežjem, ki je v skladu s specifikacijo maksimuma vrat.
  Preizkušana enota se vklopi. Naprava, ki da na daljavo sprožen signal za ponovni vklop preizkušane enote, se poveže s primernim omrežjem, vklopi in je pripravljena po potrebi dati signal. Ko je preizkušana enota vklopljena in ustrezno deluje, lahko preide v stanje omrežne pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se opremi skozi omrežna vrata da ustrezen signal in preveri se, ali se oprema ponovno vklopi. |
| --- | --- | --- |

(c)

Merjenje porabe energije v stanju omrežne pripravljenosti in preizkušanje funkcije upravljanja porabe energije poteka po naslednjem postopku:

(1)

Če ima oprema en tip omrežnih vrat in če je na voljo dvoje ali več vrat tega tipa, se ena od teh vrat izberejo naključno in se povežejo z ustreznim omrežjem, ki ustreza specifikaciji maksimuma vrat. Če ima oprema več brezžičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala brezžična vrata po možnosti deaktivirajo. Če ima oprema več žičnih omrežnih vrat istega tipa, se ostala omrežna vrata odklopijo. Če so na voljo samo ena omrežna vrata, se povežejo z ustreznim omrežjem, ki je v skladu s specifikacijo maksimuma vrat.

Preizkušana enota se vklopi. Naprava, ki da na daljavo sprožen signal za ponovni vklop preizkušane enote, se poveže s primernim omrežjem, vklopi in je pripravljena po potrebi dati signal. Ko je preizkušana enota vklopljena in ustrezno deluje, lahko preide v stanje omrežne pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se opremi skozi omrežna vrata da ustrezen signal in preveri se, ali se oprema ponovno vklopi.

| (2) | Če ima oprema več kot en tip omrežnih vrat, se za vsak tip omrežnih vrat ponovi naslednji postopek. Če je na voljo dvoje ali več omrežnih vrat istega tipa, se za vsak tip naključno izberejo ena vrata in ta vrata se povežejo z ustreznim omrežjem, ki je v skladu s specifikacijo maksimuma vrat.
  Če so za določen tip omrežnih vrat na voljo samo ena vrata, se povežejo z ustreznim omrežjem, ki je v skladu s specifikacijo maksimuma vrat. Neuporabljena žična omrežna vrata se odklopijo, neuporabljena brezžična vrata pa se deaktivirajo.
  Preizkušana enota se vklopi. Naprava, ki da na daljavo sprožen signal za ponovni vklop preizkušane enote, se poveže s primernim omrežjem, vklopi in je pripravljena po potrebi dati signal. Ko je preizkušana enota vklopljena in ustrezno deluje, lahko preide v stanje omrežne pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se opremi skozi omrežna vrata da ustrezen signal in preveri se, ali se oprema ponovno vklopi. Če si dva ali več tipov (logičnih) omrežnih vrat deli ena fizična omrežna vrata, se ta postopek ponovi za vsak tip logičnih omrežnih vrat, medtem ko so ostala logična omrežna vrata logično odklopljena. |
| --- | --- |

(2)

Če ima oprema več kot en tip omrežnih vrat, se za vsak tip omrežnih vrat ponovi naslednji postopek. Če je na voljo dvoje ali več omrežnih vrat istega tipa, se za vsak tip naključno izberejo ena vrata in ta vrata se povežejo z ustreznim omrežjem, ki je v skladu s specifikacijo maksimuma vrat.

Če so za določen tip omrežnih vrat na voljo samo ena vrata, se povežejo z ustreznim omrežjem, ki je v skladu s specifikacijo maksimuma vrat. Neuporabljena žična omrežna vrata se odklopijo, neuporabljena brezžična vrata pa se deaktivirajo.

Preizkušana enota se vklopi. Naprava, ki da na daljavo sprožen signal za ponovni vklop preizkušane enote, se poveže s primernim omrežjem, vklopi in je pripravljena po potrebi dati signal. Ko je preizkušana enota vklopljena in ustrezno deluje, lahko preide v stanje omrežne pripravljenosti in izmeri se poraba energije. Nato se opremi skozi omrežna vrata da ustrezen signal in preveri se, ali se oprema ponovno vklopi. Če si dva ali več tipov (logičnih) omrežnih vrat deli ena fizična omrežna vrata, se ta postopek ponovi za vsak tip logičnih omrežnih vrat, medtem ko so ostala logična omrežna vrata logično odklopljena.

| (d) | Za vse vrste gospodinjskih kavnih aparatov se meritve opravijo po zaključku zadnjega kuhalnega cikla ali, kjer je primerno, po končanem postopku odstranjevanja vodnega kamna, samočiščenja ali katerem koli postopku, ki ga opravi uporabnik, razen če je bil sprožen alarm, ki zahteva posredovanje uporabnika, da se prepreči morebitna škoda ali nesreča. |
| --- | --- |

(d)

Za vse vrste gospodinjskih kavnih aparatov se meritve opravijo po zaključku zadnjega kuhalnega cikla ali, kjer je primerno, po končanem postopku odstranjevanja vodnega kamna, samočiščenja ali katerem koli postopku, ki ga opravi uporabnik, razen če je bil sprožen alarm, ki zahteva posredovanje uporabnika, da se prepreči morebitna škoda ali nesreča.

---

PRILOGA V

POSTOPEK PREVERJANJA ZA NAMENE TRŽNEGA NADZORA

Tolerance preverjanja, opredeljene v tej prilogi, se uporabljajo samo za preverjanje deklariranih vrednosti, ki ga izvajajo organi držav članic. Proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik jih ne uporablja kot dovoljeno toleranco za določitev vrednosti v tehnični dokumentaciji ali pri razlaganju teh vrednosti za dosego skladnosti ali priglasitev boljše učinkovitosti na kakršen koli način.

Kadar model ni skladen z zahtevami iz prvega odstavka člena 6 te uredbe, se šteje, da model in vsi enakovredni modeli niso skladni.

Organi držav članic kot del preverjanja skladnosti modela opreme z zahtevami iz te uredbe v skladu s členom 3(2) Direktive 2009/125/ES za zahteve iz te priloge uporabljajo naslednji postopek:

| 1. | Organi držav članic preverijo samo eno enoto modela. |
| --- | --- |

1.

Organi držav članic preverijo samo eno enoto modela.

| 2. | Šteje se, da model izpolnjuje veljavne zahteve, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | vrednosti, navedene v tehnični dokumentaciji v skladu s točko 2 Priloge IV k Direktivi 2009/125/ES (deklarirane vrednosti), če je primerno pa tudi vrednosti, uporabljene za izračun teh vrednosti, za proizvajalca, uvoznika ali pooblaščenega zastopnika niso ugodnejše od rezultatov ustreznih meritev, izvedenih v skladu s točko 2(g) navedene priloge; |
| --- | --- | --- |

2.

Šteje se, da model izpolnjuje veljavne zahteve, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

vrednosti, navedene v tehnični dokumentaciji v skladu s točko 2 Priloge IV k Direktivi 2009/125/ES (deklarirane vrednosti), če je primerno pa tudi vrednosti, uporabljene za izračun teh vrednosti, za proizvajalca, uvoznika ali pooblaščenega zastopnika niso ugodnejše od rezultatov ustreznih meritev, izvedenih v skladu s točko 2(g) navedene priloge;

| (b) | deklarirane vrednosti izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in zahtevane informacije o izdelku, ki jih objavi proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik, ne vsebujejo vrednosti, ki so zanj ugodnejše od deklariranih vrednosti, |
| --- | --- |

(b)

deklarirane vrednosti izpolnjujejo zahteve iz te uredbe in zahtevane informacije o izdelku, ki jih objavi proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik, ne vsebujejo vrednosti, ki so zanj ugodnejše od deklariranih vrednosti,

| (c) | organi držav članic pri preverjanju enote modela ugotovijo, da je proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik vzpostavil sistem, ki izpolnjuje zahteve iz drugega odstavka člena 6; |
| --- | --- |

(c)

organi držav članic pri preverjanju enote modela ugotovijo, da je proizvajalec, uvoznik ali pooblaščeni zastopnik vzpostavil sistem, ki izpolnjuje zahteve iz drugega odstavka člena 6;

| (d) | organi držav članic pri preverjanju enote modela ugotovijo, da ta izpolnjuje zahteve glede funkcionalnosti iz točke 2 Priloge III in zahteve glede informacij iz točke 3 Priloge III; |
| --- | --- |

(d)

organi držav članic pri preverjanju enote modela ugotovijo, da ta izpolnjuje zahteve glede funkcionalnosti iz točke 2 Priloge III in zahteve glede informacij iz točke 3 Priloge III;

| (e) | so ugotovljene vrednosti (vrednosti ustreznih parametrov, izmerjene med preizkusom, in vrednosti, izračunane na podlagi teh meritev), ko organi držav članic preizkusijo enoto modela, v skladu z zadevnimi tolerancami preverjanja, določenimi v preglednici 1. |
| --- | --- |

(e)

so ugotovljene vrednosti (vrednosti ustreznih parametrov, izmerjene med preizkusom, in vrednosti, izračunane na podlagi teh meritev), ko organi držav članic preizkusijo enoto modela, v skladu z zadevnimi tolerancami preverjanja, določenimi v preglednici 1.

| 3. | Če pogoji iz točk 2(a), (b), (c) ali (d) niso izpolnjeni, se šteje, da model in vsi enakovredni modeli niso skladni s to uredbo. |
| --- | --- |

3.

Če pogoji iz točk 2(a), (b), (c) ali (d) niso izpolnjeni, se šteje, da model in vsi enakovredni modeli niso skladni s to uredbo.

| 4. | Če pogoj iz točke 2(e) ni izpolnjen, organi držav članic izberejo tri dodatne enote istega modela za preizkušanje. Alternativno lahko tri dodatne izbrane enote pripadajo enemu ali več enakovrednim modelom. |
| --- | --- |

4.

Če pogoj iz točke 2(e) ni izpolnjen, organi držav članic izberejo tri dodatne enote istega modela za preizkušanje. Alternativno lahko tri dodatne izbrane enote pripadajo enemu ali več enakovrednim modelom.

| 5. | Šteje se, da model izpolnjuje veljavne zahteve, če je za te tri enote aritmetična sredina ugotovljenih vrednosti v skladu z zadevnimi tolerancami preverjanja, opredeljenimi v preglednici 1. |
| --- | --- |

5.

Šteje se, da model izpolnjuje veljavne zahteve, če je za te tri enote aritmetična sredina ugotovljenih vrednosti v skladu z zadevnimi tolerancami preverjanja, opredeljenimi v preglednici 1.

| 6. | Če rezultat iz točke 5 ni dosežen, se šteje, da model in vsi enakovredni modeli niso skladni s to uredbo. |
| --- | --- |

6.

Če rezultat iz točke 5 ni dosežen, se šteje, da model in vsi enakovredni modeli niso skladni s to uredbo.

| 7. | Organi držav članic predložijo vse ustrezne informacije organom drugih držav članic in Komisiji nemudoma po sprejetju sklepa o neskladnosti modela v skladu s točko 3 ali 6 ali drugim odstavkom te priloge. |
| --- | --- |

7.

Organi držav članic predložijo vse ustrezne informacije organom drugih držav članic in Komisiji nemudoma po sprejetju sklepa o neskladnosti modela v skladu s točko 3 ali 6 ali drugim odstavkom te priloge.

Organi držav članic uporabljajo merilne in računske metode iz Priloge IV.

Za zahteve iz te priloge organi držav članic uporabljajo samo tolerance preverjanja, določene v preglednici 1 spodaj, in samo postopek, opisan v točkah 1 do 7 zgoraj. Za parametre iz preglednice 1 se ne uporabljajo druge tolerance, na primer tiste iz harmoniziranih standardov ali katere koli druge merilne metode.

Tabela 1

Tolerance preverjanja

| Parametri | Tolerance preverjanja |
| --- | --- |
| Poraba električne energije v stanju izklopa | Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 0,10 W. |
| Poraba električne energije v stanju pripravljenosti | Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 0,10 W. |
| Poraba električne energije v stanju omrežne pripravljenosti | Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 0,10 W, če je deklarirana vrednost manjša od 1 W, sicer pa za več kot 10 %. |
| Čas, ki ga oprema potrebuje za dosego ustreznega načina ali stanja nizke porabe | Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 10 % |

Parametri

Tolerance preverjanja

Poraba električne energije v stanju izklopa

Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 0,10 W.

Poraba električne energije v stanju pripravljenosti

Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 0,10 W.

Poraba električne energije v stanju omrežne pripravljenosti

Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 0,10 W, če je deklarirana vrednost manjša od 1 W, sicer pa za več kot 10 %.

Čas, ki ga oprema potrebuje za dosego ustreznega načina ali stanja nizke porabe

Ugotovljena vrednost (*1) ne presega deklarirane vrednosti za več kot 10 %

---

(*1)  Če so preizkušene tri dodatne enote, kakor je določeno v točki 4, ugotovljena vrednost pomeni aritmetično sredino ugotovljenih vrednosti za te tri dodatne enote.

---

PRILOGA VI

MERILA USPEŠNOSTI

Ob začetku veljavnosti te uredbe je bila najboljša razpoložljiva tehnologija na trgu v smislu porabe električne energije v stanju izklopa, stanju pripravljenosti in stanju omrežne pripravljenosti opredeljena na naslednji način:

| (a) | stanje izklopa: 0 W–0,2 W s stikalom za fizični izklop na primarni strani, kar je med drugim odvisno od lastnosti v zvezi z elektromagnetno združljivostjo v skladu z Direktivo 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- |

(a)

stanje izklopa: 0 W–0,2 W s stikalom za fizični izklop na primarni strani, kar je med drugim odvisno od lastnosti v zvezi z elektromagnetno združljivostjo v skladu z Direktivo 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| (b) | stanje pripravljenosti: 0,1 W s funkcijo ponovnega vklopa; 0,1 W s preprostimi prikazovalniki informacij ali stanja ali s takimi prikazovalniki s svetlečimi diodami z majhno porabo energije (za večje prikazovalnike, npr. za ure, je potrebna večja moč); |
| --- | --- |

(b)

stanje pripravljenosti: 0,1 W s funkcijo ponovnega vklopa; 0,1 W s preprostimi prikazovalniki informacij ali stanja ali s takimi prikazovalniki s svetlečimi diodami z majhno porabo energije (za večje prikazovalnike, npr. za ure, je potrebna večja moč);

| (c) | stanje omrežne pripravljenosti: 3 W za opremo s HiNA; 1 W ali manj za opremo, ki ni oprema s HiNA. |
| --- | --- |

(c)

stanje omrežne pripravljenosti: 3 W za opremo s HiNA; 1 W ali manj za opremo, ki ni oprema s HiNA.

---

(1)  Direktiva 2014/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo (UL L 96, 29.3.2014, str. 79).

---