# Euroopa Liidu C 116/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.116.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 116 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide21. mai 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.116.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 116

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide21. mai 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 116/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 116/02 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 4 |
| 2009/C 116/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |
| 2009/C 116/04 | Üldises suunised Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooni ja Euroopa Komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja riiklike pädevate asutuste vahelise koostöö jaoks | 6 |
| 2009/C 116/05 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 12 |
| 2009/C 116/06 | Riigiabi lubamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 – Juhtumid, mille suhtes komisjon ei esita vastuväiteid | 15 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 116/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2009/C 116/02

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

4

2009/C 116/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

2009/C 116/04

Üldises suunised Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooni ja Euroopa Komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja riiklike pädevate asutuste vahelise koostöö jaoks

6

2009/C 116/05

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

12

2009/C 116/06

Riigiabi lubamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 – Juhtumid, mille suhtes komisjon ei esita vastuväiteid

15

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 116/07 | Euro vahetuskurss | 18 |
| 2009/C 116/08 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 19 |
| 2009/C 116/09 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 116/07

Euro vahetuskurss

18

2009/C 116/08

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

19

2009/C 116/09

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 116/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 7.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 408/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern |
| Õiguslik alus | Landeshaushaltsordnung Mecklenburg-Vorpommern, Beteiligungsgrundsätze des Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus, Riskikapital, Innovatsioon |
| Abi vorm | Otsene toetus, Kapitalisüstid, Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 6 milj EUR |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.1.2009–31.12.2016 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus |
| Mecklenburg-Vorpommern |
| 1048 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

7.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 408/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Mecklenburg-Vorpommern

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern

Õiguslik alus

Landeshaushaltsordnung Mecklenburg-Vorpommern, Beteiligungsgrundsätze des Technologiefonds Mecklenburg-Vorpommern.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus, Riskikapital, Innovatsioon

Abi vorm

Otsene toetus, Kapitalisüstid, Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 6 milj EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2009–31.12.2016

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus

Mecklenburg-Vorpommern

1048 Schwerin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 9.3.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 452/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Rheinland-Pfalz |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Innotop Rheinland Pfalz, R&D&I Scheme |
| Õiguslik alus | Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971 (GVBl. 1972 S. 2 ff.), zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 (GVBlö. S. 29 ff.); Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 10 milj EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 70 milj EUR |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | 1.1.2009–31.12.2015 |
| Majandusharud | — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH |
| Holzhof str. 4 |
| 55116 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

9.3.2009

Riikliku abi viitenumber

N 452/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Rheinland-Pfalz

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Innotop Rheinland Pfalz, R&D&I Scheme

Õiguslik alus

Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971 (GVBl. 1972 S. 2 ff.), zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 (GVBlö. S. 29 ff.); Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 10 milj EUR

Kavandatud abi kogusumma: 70 milj EUR

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

1.1.2009–31.12.2015

Majandusharud

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz (ISB) GmbH

Holzhof str. 4

55116 Mainz

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 540/08 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Kulturális támogatáási program az EGT és Norvég Finanszírozási Mechaniszmusok Keretében |
| Õiguslik alus | 201/2005. (IX. 27.) Kormányrendelet |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 14 140 milj HUF |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.1.2004–30.4.2009 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Wesselényi u. 20-22. |
| 1077 Budapest |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 540/08

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Kulturális támogatáási program az EGT és Norvég Finanszírozási Mechaniszmusok Keretében

Õiguslik alus

201/2005. (IX. 27.) Kormányrendelet

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 14 140 milj HUF

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2004–30.4.2009

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Wesselényi u. 20-22.

1077 Budapest

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 1.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 627/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Brandenburg |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Frühphasenfonds Brandenburg für junge innovative Unternehmen |
| Õiguslik alus | Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971, zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 und Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus, Innovatsioon, Riskikapital |
| Abi vorm | Kapitalisüstid, Sooduslaen, Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 20 milj EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.1.2009–31.12.2015 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Frühphasenfonds-Gesellschaft |
| Steinstraße 104-106 |
| 14480 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

1.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 627/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Brandenburg

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Frühphasenfonds Brandenburg für junge innovative Unternehmen

Õiguslik alus

Landeshaushaltsordnung Rheinland-Pfalz vom 20. Dezember 1971, zuletzt geändert durch Euro-Anpassungsgesetz Rheinland-Pfalz vom 6. Februar 2001 und Verwaltungsvorschrift zum Vollzug der Landeshaushaltsordnung vom 20. Dezember 2002.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus, Innovatsioon, Riskikapital

Abi vorm

Kapitalisüstid, Sooduslaen, Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 20 milj EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.1.2009–31.12.2015

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Frühphasenfonds-Gesellschaft

Steinstraße 104-106

14480 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/4

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 116/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 139/09 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis |
| Õiguslik alus | Government Regulation ‘Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis’ |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 250 milj LVL |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 31.12.2009 |
| Majandusharud | Kõik sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finanšu Ministrija Smilsu 1 |
| Riga, LV-1919 |
| LATVIJA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 139/09

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis

Õiguslik alus

Government Regulation ‘Procedure for Issuing and Supervision of Guarantees in Order to Minimize the General Economic Risk and Social and Economic Crisis’

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 250 milj LVL

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2009

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finanšu Ministrija Smilsu 1

Riga, LV-1919

LATVIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 116/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 29/09 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Modification du dispositif de renforcement des fonds propres des banques |
| Õiguslik alus | Article 6, III de la loi no 2008-1061 du 16 octobre 2008 de finances rectificative pour le financement de l'économie |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | 21 500 milj EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 4.12.2008–4.6.2009 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Société de prise de participation de l'Etat |
| FRANCE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.1.2009

Riikliku abi viitenumber

N 29/09

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Modification du dispositif de renforcement des fonds propres des banques

Õiguslik alus

Article 6, III de la loi no 2008-1061 du 16 octobre 2008 de finances rectificative pour le financement de l'économie

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

21 500 milj EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

4.12.2008–4.6.2009

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Société de prise de participation de l'Etat

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/6

---

ÜLDISES SUUNISED EUROOPA AKREDITEERIMISKOOSTÖÖ ORGANISATSIOONI JA EUROOPA KOMISJONI, EUROOPA VABAKAUBANDUSE ASSOTSIATSIOONI JA RIIKLIKE PÄDEVATE ASUTUSTE VAHELISE KOOSTÖÖ JAOKS

2009/C 116/04

1.   ÜLDIST

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega, edaspidi „akrediteerimist käsitlev määrus”) kinnitatakse ühenduse poliitikat akrediteerimise valdkonnas. Sellega võetakse kasutusele põhjalik õiguslik raamistik, millega kehtestatakse ühenduse tasandil akrediteerimise toimimise ja korralduse põhimõtted. Määruses sätestatakse riiklike akrediteerimisasutuste, liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni kohustused ning Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooni (EA) kohustused ja koordineeriv roll.

Käesolevad suunised hõlmavad EA, Euroopa Komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja riiklike pädevate asutuste poliitilisi kohustusi. Nende eesmärk on laiendada ja tugevdada koostööd, et kajastada poliitilisi ja õiguslikke arenguid, näiteks akrediteerimist käsitleva määruse vastuvõtmine, ja stabiliseerida akrediteerimise ning ELi ja EFTA liikmesriikide akrediteerimisasutuste ja EA positsiooni, et valmistada ette kõnealuse määruse edukat rakendamist. Käesolevate suunistega ei kehtesta mingil moel õiguslikke või rahalisi kohustusi ega tingimusi. Need on sätestatud määruses (EÜ) nr 765/2008 ning Euroopa Komisjoni ja EA vahelises partnerluse raamlepingus.

Suunised peaksid tegema võimalikuks sujuva ülemineku pärast akrediteerimist käsitleva määruse vastuvõtmist loodavale uuele korrale. Selle vastuvõtmise tingis ühise akrediteerimisalase õigusliku aluse puudumine, mille tulemuseks on erinevad lähenemisviisid ja süsteemid ning erinev rangusaste ELi/EFTA liikmesriikides. Ettepanek, mille vastuvõtmist toetatakse ka nõukogu 10. novembri 2003. aasta määruses Euroopa Komisjoni uue lähenemisviisi direktiivide rakendamise soodustamist käsitleva teatise kohta, peaks aitama arendada põhjalikku akrediteerimise raamistikku ning tagama ELi ja EFTA akrediteerimisasutuste suurema kooskõla, läbipaistvuse ja koostöö.

Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsioon (EA) ühelt poolt ning Euroopa Komisjon, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon (EFTA) ja riiklikud pädevad asutused teiselt poolt kinnitavad, et akrediteerimine on akrediteerimisasutuste sõltumatu ja autoriteetne hinnang vastavushindamisasutuste pädevuse, erapooletuse ja aususe kohta, ning seega katsete ja inspekteerimiste aruannete, kalibreerimistunnistuste, juhtimissüsteemide, toote- ja personalisertifikaatide ja muude ühtlustatud standardite alusel välja antud tunnistuste väärtuse ja usaldusväärsuse kohta.

EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused kinnitavad, et akrediteerimine tõendab vastavushindamisega tegelevate asutuste kvalifikatsiooni ja aitab seega suurendada nende kasutajate usaldust. Seega aitab see tugevdada liikmesriikide vahel usaldust vastavushindamisasutuste pädevusse ja järelikult ka nende poolt välja antud vastavustunnistuste vastu. Akrediteerimine tagab, et vastavushindamisega tegelevatel asutustel on nõutavad pädevused, ja on seega oluline ühtlasema tulemuslikkuse saavutamiseks.

EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused tunnistavad, et akrediteerimine mõjutab paljusid üldist huvi pakkuvaid valdkondi, nagu tervishoid ja ohutus, keskkond, tööstuse konkurentsivõime jne. See aitab kaasa turu ohutusele ning tagab seega kasutajate usalduse Euroopa turu vastu, mis on siseturu nõuetekohaseks toimimiseks esmatähtis. Akrediteerimist on kasutatud vahendina tehnilise pädevuse tunnustamiseks mitmes valdkonnas: näitena võib välja tuua keskkonnajuhtimissüsteemid, keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) ja toiduanalüüside testimise. Akrediteerimisel võib olla oluline roll riigi poliitikas ja see võib olla oluline vahend õigusloome toetamiseks ning eelkõige vastavushindamise asutustest teavitamise protsessi toetamiseks liikmesriikides ELi uue lähenemisviisi direktiivide raames. Seega võimaldab akrediteerimine tagada, et kõik teatavaks tehtud asutused tegutsevad samade standardite kohaselt.

EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused kinnitavad, et selleks, et akrediteerimisel oleks lisandväärtus usaldusväärse kontrollitasandina, peab see tegevus olema avaliku võimu ülesanne, mille täitmisel tuleb täielikult järgida kehtivaid ja pidevalt arenevaid tehnilisi nõudmisi ning mis peab toimuma sõltumatutes tingimustes ja aruandekohustusega kõigi huvitatud poolte ees, ilma üksikute domineerivate huvideta, ilma kaubandusliku surveta ja konkurentsita akrediteerimisasutuste ja vastavushindamisasutuste vahel ning eri akrediteerimisasutuste vahel, seda nii vastavushindamise reguleeritud kui ka reguleerimata (turust lähtuvates) valdkondades.

EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused tunnistavad, et sõltumata poliitikavaldkonnast on akrediteerimisteenuste tõhusus vastavushindamise valdkonnas seotud Euroopa akrediteerimismudeli järjepidevusega. Mudel peab toetuma ühistele põhimõtetele ja seda peab rakendama ühetaoliselt kogu EMPs, kasutades ühtlustatud tehnilisi kriteeriume, mis on spetsiaalselt kohandatud poliitikavaldkonnale ja -vahendile.

Suuniste eesmärk on edendada suhteid, mis on loodud Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooni vahel 1999. aastal vastavushindamise valdkonnas allkirjastatud koostööalase vastastikuse mõistmise memorandumiga ning Teadusuuringute Ühiskeskuse, mis on üks Euroopa Komisjoni peadirektoraat, ja Euroopa akrediteerimiskoostöö organisatsiooni vahel 2005. aastal allkirjastatud koostöölepinguga, mis käsitleb keemiliste mõõtmiste usaldusväärsuse ja võrreldavuse tõendamist.

Kuna akrediteerimise olukord on viimastel aastatel muutunud, nõustuvad EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused, et käesolevad suunised peaksid moodustama eespool nimetatud koostöödokumentide ajakohastatud versiooni, et neid muutusi arvesse võtta.

2.   EUROOPA AKREDITEERIMISE ARENG

EA, Euroopa Komisjon ja EFTA on seisukohal, et käesolevad suunised peaksid arvesse võtma järgmisi asjaolusid.

| — | Akrediteerimine on oma olemuselt avaliku võimu ülesanne. Seda on tõendanud mitmesugused seosed riikide valitsustega, mis ei muuda siiski asjaolu, et akrediteerimine on peamiselt avaliku võimu vastutusalas. Viimastel aastatel on selgunud, et on vaja tugevdada akrediteerimise seost avaliku võimuga ning kindlustada akrediteerimisasutuste positsiooni ELi/EFTA liikmesriikides ja nende suhteid asjaomaste riiklike asutustega. |
| --- | --- |

—

Akrediteerimine on oma olemuselt avaliku võimu ülesanne. Seda on tõendanud mitmesugused seosed riikide valitsustega, mis ei muuda siiski asjaolu, et akrediteerimine on peamiselt avaliku võimu vastutusalas. Viimastel aastatel on selgunud, et on vaja tugevdada akrediteerimise seost avaliku võimuga ning kindlustada akrediteerimisasutuste positsiooni ELi/EFTA liikmesriikides ja nende suhteid asjaomaste riiklike asutustega.

| — | Avaliku võimu suhe riiklikul tasandil luuakse iga akrediteerimisasutuse puhul eri õiguslike lahendustega. Korrad on erinevad, nagu ka vastutuse tasandid ja saadud volituste ulatus. Praeguseks on selge, et akrediteerimisasutustel peaks olema selline staatus, mis võimaldaks neid käsitleda avaliku võimu kandjatena. |
| --- | --- |

—

Avaliku võimu suhe riiklikul tasandil luuakse iga akrediteerimisasutuse puhul eri õiguslike lahendustega. Korrad on erinevad, nagu ka vastutuse tasandid ja saadud volituste ulatus. Praeguseks on selge, et akrediteerimisasutustel peaks olema selline staatus, mis võimaldaks neid käsitleda avaliku võimu kandjatena.

| — | Alates 1970ndatest aastatest, kui riiklikud asutused hakkasid akrediteerimist kasutama, et luua vahendid vastavushindamisasutuste pädevuse mõõtmiseks, on Euroopas ja kogu maailmas arendatud erinevaid lähenemisviise ja süsteeme. Esimene algatus eri akrediteerimisteenistuste lähendamiseks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil oli 1976. aastal loodud Lääne-Euroopa Kalibreerimisalane Koostöö (WECC), millele järgnes Rahvusvahelise Laborite Akrediteerimise Koostööorgani (ILAC) loomine aastal 1977. WELAC – Lääne-Euroopa Laborite Akrediteerimisalane Koostöö, loodi 1987. aastal. WECC ja WELAC liitusid 1994. aastal, moodustades EAL-i (Euroopa Laborite Akrediteerimisalane Koostöö). 1991. aastal loodi EAC (Sertifitseerimis- ja Inspekteerimisasutuste Akrediteerimine) Rahvusvahelisel tasandil loodi ka Rahvusvaheline Akrediteerimisfoorum (IAF), mis hõlmab sertifitseerimis- ja inspekteerimisasutuste akrediteerimist. 1997. aastal liitusid EAL ja EAC ning moodustus EA, mis 2000. aastal registreeriti iseseisva juriidilise isikuna. EA on Madalmaade seaduse alusel asutatud mittetulundusühing, mis koondab riiklikke akrediteerimisasutusi, mis tegutsevad avaliku võimu kandjatena kõigi vastavushindamistoimingute akrediteerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Alates 1970ndatest aastatest, kui riiklikud asutused hakkasid akrediteerimist kasutama, et luua vahendid vastavushindamisasutuste pädevuse mõõtmiseks, on Euroopas ja kogu maailmas arendatud erinevaid lähenemisviise ja süsteeme. Esimene algatus eri akrediteerimisteenistuste lähendamiseks piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil oli 1976. aastal loodud Lääne-Euroopa Kalibreerimisalane Koostöö (WECC), millele järgnes Rahvusvahelise Laborite Akrediteerimise Koostööorgani (ILAC) loomine aastal 1977. WELAC – Lääne-Euroopa Laborite Akrediteerimisalane Koostöö, loodi 1987. aastal. WECC ja WELAC liitusid 1994. aastal, moodustades EAL-i (Euroopa Laborite Akrediteerimisalane Koostöö). 1991. aastal loodi EAC (Sertifitseerimis- ja Inspekteerimisasutuste Akrediteerimine) Rahvusvahelisel tasandil loodi ka Rahvusvaheline Akrediteerimisfoorum (IAF), mis hõlmab sertifitseerimis- ja inspekteerimisasutuste akrediteerimist. 1997. aastal liitusid EAL ja EAC ning moodustus EA, mis 2000. aastal registreeriti iseseisva juriidilise isikuna. EA on Madalmaade seaduse alusel asutatud mittetulundusühing, mis koondab riiklikke akrediteerimisasutusi, mis tegutsevad avaliku võimu kandjatena kõigi vastavushindamistoimingute akrediteerimise valdkonnas.

| — | Euroopa (ja rahvusvahelisel) tasandil toimuvale koostööle akrediteerimisasutuste vahel eesmärgiga ühtlustada akrediteerimiseeskirju, protseduure ja tavasid, et lihtsustada vaba kaubavahetust maailma tasandil, peab lisanduma ja seda toetama soodne õiguslik keskkond. Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandum oli EA esimene avalik tunnustamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa (ja rahvusvahelisel) tasandil toimuvale koostööle akrediteerimisasutuste vahel eesmärgiga ühtlustada akrediteerimiseeskirju, protseduure ja tavasid, et lihtsustada vaba kaubavahetust maailma tasandil, peab lisanduma ja seda toetama soodne õiguslik keskkond. Nimetatud vastastikuse mõistmise memorandum oli EA esimene avalik tunnustamine.

| — | Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga võtsid lepinguosalised EFTA riigid kohustuse osaleda ühtses turus samadel tingimustel ja samade õigustega kui ELi liikmesriigid. Kuna kavandatav akrediteerimist käsitlev määrus on EMPs kohaldatav tekst, peaks see looma ühesuguse õigusliku aluse akrediteerimise kasutamiseks EFTA EMP riikides ja ELis. |
| --- | --- |

—

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga võtsid lepinguosalised EFTA riigid kohustuse osaleda ühtses turus samadel tingimustel ja samade õigustega kui ELi liikmesriigid. Kuna kavandatav akrediteerimist käsitlev määrus on EMPs kohaldatav tekst, peaks see looma ühesuguse õigusliku aluse akrediteerimise kasutamiseks EFTA EMP riikides ja ELis.

| — | Käesolevate suunistega kooskõlas olev akrediteerimispoliitika ja kvaliteediinfrastruktuuri arendamine peaksid olema esmatähtsad Türgis, kuna need on ELi ja Türgi vahelise tolliliidu ja selle nõuetekohase toimimise oluline aspekt. |
| --- | --- |

—

Käesolevate suunistega kooskõlas olev akrediteerimispoliitika ja kvaliteediinfrastruktuuri arendamine peaksid olema esmatähtsad Türgis, kuna need on ELi ja Türgi vahelise tolliliidu ja selle nõuetekohase toimimise oluline aspekt.

Arvestades eespool esitatud asjaolusid, soovivad EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused kinnitada oma vastastikust arusaamist poliitilistest eesmärkidest ja akrediteerimise rollist selles kontekstis, oma suhete ja koostöö põhimõtetest ja oma praegustest kavatsustest nende eesmärkide saavutamiseks.

3.   ÜHISED POLIITILISED EESMÄRGID

EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused on ühisel seisukohal, et akrediteerimisel on oluline roll siseturul ja Euroopa kodanike elukvaliteedi jaoks ning et see on oluline vahend toetamaks Euroopa poliitikat ja õigusloomet, mis kajastavad avalikku huvi, eelkõige ühenduse ühtlustatud õigusaktide rakendamisel. Euroopa akrediteerimise poliitilised eesmärgid on seega järgmised.

| — | Mängida olulist rolli siseturu nõuetekohases toimimises, lihtsustades kaupade ja teenuste vaba liikumist, tagades nende võime vastata Euroopa majanduse ja ühiskonna nõudmistele, võttes arvesse kõiki majanduslikke, ühiskondlikke, keskkonnaalaseid ja muid avaliku huvi aspekte, eelkõige võimaldades tervise, ohutuse, keskkonna ja tarbijate kõrgetasemelist kaitset. |
| --- | --- |

—

Mängida olulist rolli siseturu nõuetekohases toimimises, lihtsustades kaupade ja teenuste vaba liikumist, tagades nende võime vastata Euroopa majanduse ja ühiskonna nõudmistele, võttes arvesse kõiki majanduslikke, ühiskondlikke, keskkonnaalaseid ja muid avaliku huvi aspekte, eelkõige võimaldades tervise, ohutuse, keskkonna ja tarbijate kõrgetasemelist kaitset.

| — | Aidata kaasa tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisele, luues usaldust akrediteeritud vastavushindamisteenuste ja nende tulemuste vastu, kõrvaldades seega vajaduse toodete, süsteemide ja teenuste mitmekordse akrediteerimise ja hindamise järele igas riigis, kus neid tooteid ja teenuseid turustatakse, parandades sel moel Euroopa majanduse konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisele, luues usaldust akrediteeritud vastavushindamisteenuste ja nende tulemuste vastu, kõrvaldades seega vajaduse toodete, süsteemide ja teenuste mitmekordse akrediteerimise ja hindamise järele igas riigis, kus neid tooteid ja teenuseid turustatakse, parandades sel moel Euroopa majanduse konkurentsivõimet.

| — | Levitada ja edendada Euroopa akrediteerimismudelit, mis toetub põhimõtetele, et akrediteerimisasutused tegutsevad avaliku võimu kandjatena ja et akrediteerimine peab toimuma ilma kaubanduslike motiivideta ja vältides konkurentsi nii akrediteerimis- ja vastavushindamisasutuste vahel kui ka akrediteerimisasutuste endi vahel. |
| --- | --- |

—

Levitada ja edendada Euroopa akrediteerimismudelit, mis toetub põhimõtetele, et akrediteerimisasutused tegutsevad avaliku võimu kandjatena ja et akrediteerimine peab toimuma ilma kaubanduslike motiivideta ja vältides konkurentsi nii akrediteerimis- ja vastavushindamisasutuste vahel kui ka akrediteerimisasutuste endi vahel.

| — | Säilitada akrediteerimise roll tugisambana läbipaistvusele ja usaldusele, mida riigiasutused ja turg tunnevad nii reguleeritud kui ka reguleerimata valdkondades tegutsevate vastavushindamisasutuste vastu. |
| --- | --- |

—

Säilitada akrediteerimise roll tugisambana läbipaistvusele ja usaldusele, mida riigiasutused ja turg tunnevad nii reguleeritud kui ka reguleerimata valdkondades tegutsevate vastavushindamisasutuste vastu.

| — | Olla vastavushindamistoimingute viimane ja autoriteetne kontrollitasand seoses vastavushindamisasutuste tehnilise pädevuse ja erialase usaldusväärsusega, et luua vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

—

Olla vastavushindamistoimingute viimane ja autoriteetne kontrollitasand seoses vastavushindamisasutuste tehnilise pädevuse ja erialase usaldusväärsusega, et luua vastastikust usaldust.

| — | Olla paindlik kohanduste suhtes ning vastata turu ja riiklike ametiasutuste vajadustele; toimida sealjuures olulise vahendina riiklike ametiasutuste otsuste toetamisel, kui akrediteerimist kasutatakse ühenduse õigusaktide toetamiseks, näiteks nende vastavushindamisasutuste valikul, keda esitada komisjonile kui asutusi, kes on suutelised täitma ühenduse õigusaktidest tulenevaid ülesandeid. |
| --- | --- |

—

Olla paindlik kohanduste suhtes ning vastata turu ja riiklike ametiasutuste vajadustele; toimida sealjuures olulise vahendina riiklike ametiasutuste otsuste toetamisel, kui akrediteerimist kasutatakse ühenduse õigusaktide toetamiseks, näiteks nende vastavushindamisasutuste valikul, keda esitada komisjonile kui asutusi, kes on suutelised täitma ühenduse õigusaktidest tulenevaid ülesandeid.

| — | Tõhustada veelgi ELi/EFTA liikmesriikide akrediteerimisteenuste suuremat ja ühtlasemat ranguseastet, arendades põhjalikku akrediteerimise raamistikku, et suurendada akrediteerimisasutuste kooskõla, vastavust, läbipaistvust ja koostööd nii reguleeritud kui ka reguleerimata valdkondades, võttes arvesse, et reguleerimata valdkondades on ettevõtjatel võimalik valida, kas neid kasutada või mitte. |
| --- | --- |

—

Tõhustada veelgi ELi/EFTA liikmesriikide akrediteerimisteenuste suuremat ja ühtlasemat ranguseastet, arendades põhjalikku akrediteerimise raamistikku, et suurendada akrediteerimisasutuste kooskõla, vastavust, läbipaistvust ja koostööd nii reguleeritud kui ka reguleerimata valdkondades, võttes arvesse, et reguleerimata valdkondades on ettevõtjatel võimalik valida, kas neid kasutada või mitte.

| — | Edendada akrediteerimisasutuste tulemusele keskendunud, kvaliteetseid ja ühtlustatud näitajaid, võttes arvesse nii süsteemide võimalusi kui ka tulemusi, mille tagab usaldusväärsete ja läbipaistvate hindamiskriteeriumide ja -protseduuridega tugev, tõhus ja hästitoimiv asutustevahelise vastastikuse eksperdihinnangu süsteem. |
| --- | --- |

—

Edendada akrediteerimisasutuste tulemusele keskendunud, kvaliteetseid ja ühtlustatud näitajaid, võttes arvesse nii süsteemide võimalusi kui ka tulemusi, mille tagab usaldusväärsete ja läbipaistvate hindamiskriteeriumide ja -protseduuridega tugev, tõhus ja hästitoimiv asutustevahelise vastastikuse eksperdihinnangu süsteem.

| — | Pidevalt arendada ja laiendada akrediteerimisasutuste asjakohaseid teadmisi, pädevusi ja vahendeid, et nad saaksid nõuetekohaselt hinnata vastavushindamisasutuse pädevust, tehes kindlaks nende tehnilised teadmised ja eksperditeadmised ning nende võime korraldada hindamist kehtivate nõuete kohaselt, võttes arvesse nii konkreetset sektorit kui ka õigusakti. |
| --- | --- |

—

Pidevalt arendada ja laiendada akrediteerimisasutuste asjakohaseid teadmisi, pädevusi ja vahendeid, et nad saaksid nõuetekohaselt hinnata vastavushindamisasutuse pädevust, tehes kindlaks nende tehnilised teadmised ja eksperditeadmised ning nende võime korraldada hindamist kehtivate nõuete kohaselt, võttes arvesse nii konkreetset sektorit kui ka õigusakti.

| — | Julgustada akrediteeritud vastavushindamisasutusi pidevalt arendama ja laiendama oma asjakohaseid teadmisi, pädevusi ja vahendeid, et nad saaksid pakkuda usaldusväärseid ja tunnustatud vastavushindamisteenuseid. |
| --- | --- |

—

Julgustada akrediteeritud vastavushindamisasutusi pidevalt arendama ja laiendama oma asjakohaseid teadmisi, pädevusi ja vahendeid, et nad saaksid pakkuda usaldusväärseid ja tunnustatud vastavushindamisteenuseid.

| — | Toetada kõigi vastavushindamistoimingute kõrget kvaliteeti olenemata sellest, kas neid tehakse õigusaktide rakendamise raames või mitte, ning tagada läbipaistvus nende toimingute elluviimisel. Selleks on olulise tähtsusega asjaomaste sidusrühmade osalemine akrediteerimispoliitika väljatöötamises, et tagada üldine nõusolek ja sidus lähenemine. |
| --- | --- |

—

Toetada kõigi vastavushindamistoimingute kõrget kvaliteeti olenemata sellest, kas neid tehakse õigusaktide rakendamise raames või mitte, ning tagada läbipaistvus nende toimingute elluviimisel. Selleks on olulise tähtsusega asjaomaste sidusrühmade osalemine akrediteerimispoliitika väljatöötamises, et tagada üldine nõusolek ja sidus lähenemine.

| — | ELi/EFTA liikmesriikide riiklike ametiasutuste tihedas koostöös edendada akrediteerimise kasutamist uutes sektorites ja tegevusvaldkondades (eelkõige reguleeritud valdkondades), kus akrediteerimisest tulenevaid võimalusi ei ole veel täielikult ära kasutatud. |
| --- | --- |

—

ELi/EFTA liikmesriikide riiklike ametiasutuste tihedas koostöös edendada akrediteerimise kasutamist uutes sektorites ja tegevusvaldkondades (eelkõige reguleeritud valdkondades), kus akrediteerimisest tulenevaid võimalusi ei ole veel täielikult ära kasutatud.

| — | Aidata kaasa akrediteerimise väljatöötamisele rahvusvahelisel tasandil, pidades eelkõige silmas akrediteerimisega seoses avaliku huvi aspektide tugevdamist ja akrediteerimistunnistuste ja vastavushindamiste tulemuste vastastikust heakskiitmist ja tunnustamist kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa akrediteerimise väljatöötamisele rahvusvahelisel tasandil, pidades eelkõige silmas akrediteerimisega seoses avaliku huvi aspektide tugevdamist ja akrediteerimistunnistuste ja vastavushindamiste tulemuste vastastikust heakskiitmist ja tunnustamist kogu maailmas.

| — | Edendada ELi/EFTA liikmesriigis akrediteeritud vastavushindamisasutuste väljastatud katse- ja inspekteerimisaruannete, sertifikaatide ja muude tunnistuste vastastikust tunnustamist, et nad saaksid pakkuda oma teenuseid kõikjal Euroopas ja kogu maailmas, ilma et nende tegevust põhjendamata piirataks. |
| --- | --- |

—

Edendada ELi/EFTA liikmesriigis akrediteeritud vastavushindamisasutuste väljastatud katse- ja inspekteerimisaruannete, sertifikaatide ja muude tunnistuste vastastikust tunnustamist, et nad saaksid pakkuda oma teenuseid kõikjal Euroopas ja kogu maailmas, ilma et nende tegevust põhjendamata piirataks.

| — | Anda kandidaatriikidele, võimalikele kandidaatriikidele ning naaberriikidele olulised vahendid nende majanduse tugevamaks kohandamiseks ühenduse turuga ja edendada tehnilist koostööd kolmandate riikidega, toetust ja vastastikuse tunnustamise lepinguid. |
| --- | --- |

—

Anda kandidaatriikidele, võimalikele kandidaatriikidele ning naaberriikidele olulised vahendid nende majanduse tugevamaks kohandamiseks ühenduse turuga ja edendada tehnilist koostööd kolmandate riikidega, toetust ja vastastikuse tunnustamise lepinguid.

| — | Soodustada kõikides vastavushindamise valdkondades teadus- ja arendustegevust, mis kajastab tehnoloogiate ning tööstus- ja teenindusprotsesside kiiret arengut, ning edendada võrdlustoimingute ja tasemekatsete kasutamist, mis näitavad akrediteeritud vastavushindamistoimingute tulemuste tegelikku kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

Soodustada kõikides vastavushindamise valdkondades teadus- ja arendustegevust, mis kajastab tehnoloogiate ning tööstus- ja teenindusprotsesside kiiret arengut, ning edendada võrdlustoimingute ja tasemekatsete kasutamist, mis näitavad akrediteeritud vastavushindamistoimingute tulemuste tegelikku kvaliteeti.

4.   SUHETE JA KOOSTÖÖ PÕHIMÕTTED

Kõnesolevate eesmärkide saavutamiseks on EA, Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused ühisel meelel järgmiste punktide osas.

| — | EA ja Euroopa tasandi ametiasutuste, samuti riiklike asutuste suhted peaksid põhinema nende ühiste eesmärkide tunnustamisel, mida on eespool punktis 3 üksikasjalikult kirjeldatud, võttes arvesse oma vastustuste ja kohustuste erisust. Nad rõhutavad, et üksteisega peetav pidev, avatud ja läbipaistev dialoog on koostöö peamine alus. |
| --- | --- |

—

EA ja Euroopa tasandi ametiasutuste, samuti riiklike asutuste suhted peaksid põhinema nende ühiste eesmärkide tunnustamisel, mida on eespool punktis 3 üksikasjalikult kirjeldatud, võttes arvesse oma vastustuste ja kohustuste erisust. Nad rõhutavad, et üksteisega peetav pidev, avatud ja läbipaistev dialoog on koostöö peamine alus.

| — | EA riiklikel liikmesasutustel on otsustav roll EA, Euroopa Komisjoni, EFTA ja liikmesriikide pädevate asutuste koostöös. Kõikide asjaomaste asutuste koostöö ja üksmeel eespool punktis 3 esitatud eesmärkide osas on oluline, et käesolevad suunised oleksid edukad. |
| --- | --- |

—

EA riiklikel liikmesasutustel on otsustav roll EA, Euroopa Komisjoni, EFTA ja liikmesriikide pädevate asutuste koostöös. Kõikide asjaomaste asutuste koostöö ja üksmeel eespool punktis 3 esitatud eesmärkide osas on oluline, et käesolevad suunised oleksid edukad.

| — | EA sise-eeskirjadega tuleks tagada, et nii reguleeritud kui ka reguleerimata valdkondades oleks akrediteerimisega seotud sidusrühmad asjakohaselt esindatud, nii et akrediteerimissuuniste ja muude dokumentide koostamisel võetaks arvesse võimalikult palju erinevaid seisukohti ning et menetlused oleksid avatud ja läbipaistvad. |
| --- | --- |

—

EA sise-eeskirjadega tuleks tagada, et nii reguleeritud kui ka reguleerimata valdkondades oleks akrediteerimisega seotud sidusrühmad asjakohaselt esindatud, nii et akrediteerimissuuniste ja muude dokumentide koostamisel võetaks arvesse võimalikult palju erinevaid seisukohti ning et menetlused oleksid avatud ja läbipaistvad.

| — | Nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil tuleks akrediteerimispoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel tagada sidusus ja ühtsus, mis põhineb tõhusate teabekanalite loomisel ja aktiivsele teabevahetusele pühendumisel. |
| --- | --- |

—

Nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil tuleks akrediteerimispoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel tagada sidusus ja ühtsus, mis põhineb tõhusate teabekanalite loomisel ja aktiivsele teabevahetusele pühendumisel.

| — | On oluline, et tehtaks jõupingutusi kiireks ja asjakohaseks reageerimiseks turu erisugustele vajadustele eri sektorites ning nende riiklike asutuste vajadustele, kelle puhul eeldatakse akrediteerimise kasutamist võimalikult suurel määral, eelkõige ühenduse õigusaktide kohaldamisega seoses. |
| --- | --- |

—

On oluline, et tehtaks jõupingutusi kiireks ja asjakohaseks reageerimiseks turu erisugustele vajadustele eri sektorites ning nende riiklike asutuste vajadustele, kelle puhul eeldatakse akrediteerimise kasutamist võimalikult suurel määral, eelkõige ühenduse õigusaktide kohaldamisega seoses.

5.   RAKENDAMINE

Eelmiste punktide taustal eeldab EA, et Euroopa Komisjon, EFTA ja riiklikud pädevad asutused

| — | säilitavad akrediteerimise läbipaistva õigusliku ja poliitilise raamistiku, mis on vahend usalduse ja kindluse loomiseks vastavushindamise ja vastavate tulemuste vastastikuse tunnustamise suhtes; |
| --- | --- |

—

säilitavad akrediteerimise läbipaistva õigusliku ja poliitilise raamistiku, mis on vahend usalduse ja kindluse loomiseks vastavushindamise ja vastavate tulemuste vastastikuse tunnustamise suhtes;

| — | kasutavad akrediteerimist, kui seda on vaja ühenduse õigusaktide ja poliitika rakendamisel, ning soodustavad selle kasutamist kõnealustel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

kasutavad akrediteerimist, kui seda on vaja ühenduse õigusaktide ja poliitika rakendamisel, ning soodustavad selle kasutamist kõnealustel eesmärkidel;

| — | reklaamivad oma rahvusvahelistes suhetes Euroopa akrediteerimismudelit, mille aluseks on põhimõte, et akrediteerimisasutused tegutsevad avaliku võimu kandjana ning et akrediteerimisel ei ole ärilist ajendit ja välditakse konkurentsi; |
| --- | --- |

—

reklaamivad oma rahvusvahelistes suhetes Euroopa akrediteerimismudelit, mille aluseks on põhimõte, et akrediteerimisasutused tegutsevad avaliku võimu kandjana ning et akrediteerimisel ei ole ärilist ajendit ja välditakse konkurentsi;

| — | konsulteerivad ja teevad koostööd EAga ning kaasavad EA tehniliste küsimuste puhul, mis on seotud ühenduse õigusaktide ja poliitika ühtse rakendamise ja toimimisega vastavushindamise ja akrediteerimise valdkonnas, pidades eelkõige silmas asjaomaste standardite ühtlustatud, järjekindlat ja usaldusväärset kohaldamist ühenduse poliitika ja õigusaktidega seoses; |
| --- | --- |

—

konsulteerivad ja teevad koostööd EAga ning kaasavad EA tehniliste küsimuste puhul, mis on seotud ühenduse õigusaktide ja poliitika ühtse rakendamise ja toimimisega vastavushindamise ja akrediteerimise valdkonnas, pidades eelkõige silmas asjaomaste standardite ühtlustatud, järjekindlat ja usaldusväärset kohaldamist ühenduse poliitika ja õigusaktidega seoses;

| — | pöörduvad EA poole, et saada ad hoc põhimõtte alusel vastuseid tehnilistele küsimustele või vajalikku abi asjatundjailt, kui töötatakse ühenduse algatuste toetamiseks välja erikorda; |
| --- | --- |

—

pöörduvad EA poole, et saada ad hoc põhimõtte alusel vastuseid tehnilistele küsimustele või vajalikku abi asjatundjailt, kui töötatakse ühenduse algatuste toetamiseks välja erikorda;

| — | tagavad võimaluse EA tulemuslikuks kaastööks erinevates valdkondlikes töörühmades, kes vastutavad ühenduse õigusaktide koostamise ja rakendamise eest akrediteerimisega seoses ning pöörduvad EA poole, et töötada välja ja vaadata läbi valdkondlikke akrediteerimissüsteeme, mille puhul tuleb ühenduse õigusaktidega kaetud valdkondades järgida tehnoloogia või tervise ja ohutuse või keskkonnaga seotud erinõudeid; |
| --- | --- |

—

tagavad võimaluse EA tulemuslikuks kaastööks erinevates valdkondlikes töörühmades, kes vastutavad ühenduse õigusaktide koostamise ja rakendamise eest akrediteerimisega seoses ning pöörduvad EA poole, et töötada välja ja vaadata läbi valdkondlikke akrediteerimissüsteeme, mille puhul tuleb ühenduse õigusaktidega kaetud valdkondades järgida tehnoloogia või tervise ja ohutuse või keskkonnaga seotud erinõudeid;

| — | vajaduse korral võimaldavad EA-l kasutada Teadusuuringute Ühiskeskuse pädevuslikku tuge, eelkõige Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituudis seoses vastavushindamise tulemuste kvaliteedi parandamisega; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral võimaldavad EA-l kasutada Teadusuuringute Ühiskeskuse pädevuslikku tuge, eelkõige Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituudis seoses vastavushindamise tulemuste kvaliteedi parandamisega;

| — | kaaluvad süstemaatilist pöördumist EA poole oma rahvusvaheliste arutelude korral kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega ning kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingute rakendamise korral, kui küsimused on seotud vastavushindamise, kvaliteedi, vastavushindamisasutuste pädevuse ja akrediteerimisega; |
| --- | --- |

—

kaaluvad süstemaatilist pöördumist EA poole oma rahvusvaheliste arutelude korral kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega ning kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingute rakendamise korral, kui küsimused on seotud vastavushindamise, kvaliteedi, vastavushindamisasutuste pädevuse ja akrediteerimisega;

| — | vajaduse korral küsivad EA-lt nõu ja teevad EA-ga koostööd selliste Euroopa tehnilise abi programmide loomisel ja rakendamisel, mis on ette nähtud akrediteerimise ja vastavushindamise valdkonnas kolmandate riikide abistamiseks ja nendega koostöö tegemiseks; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral küsivad EA-lt nõu ja teevad EA-ga koostööd selliste Euroopa tehnilise abi programmide loomisel ja rakendamisel, mis on ette nähtud akrediteerimise ja vastavushindamise valdkonnas kolmandate riikide abistamiseks ja nendega koostöö tegemiseks;

| — | hõlbustavad nii palju kui võimalik koordineeritud lähenemist akrediteerimisele nii EA ja selle liikmesasutuste kui ka asjaomaste riiklike asutuste seas, eelkõige ühenduse õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

—

hõlbustavad nii palju kui võimalik koordineeritud lähenemist akrediteerimisele nii EA ja selle liikmesasutuste kui ka asjaomaste riiklike asutuste seas, eelkõige ühenduse õigusaktide rakendamisel;

| — | soodustavad oma talitustes akrediteerimisega ja sellest tulenevate võimalustega seotud teadmiste levitamist; |
| --- | --- |

—

soodustavad oma talitustes akrediteerimisega ja sellest tulenevate võimalustega seotud teadmiste levitamist;

| — | toetavad EA-d Euroopa akrediteerimismudeli edendamisel rahvusvahelises akrediteerimises, näiteks ILACi ja IAFi ning muu piirkondliku akrediteerimiskoostöö puhul; |
| --- | --- |

—

toetavad EA-d Euroopa akrediteerimismudeli edendamisel rahvusvahelises akrediteerimises, näiteks ILACi ja IAFi ning muu piirkondliku akrediteerimiskoostöö puhul;

| — | toetavad EA-d jõupingutustes tema tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamise nimel, et olla pidevalt parenev ja üha professionaalsem organisatsioon. |
| --- | --- |

—

toetavad EA-d jõupingutustes tema tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamise nimel, et olla pidevalt parenev ja üha professionaalsem organisatsioon.

Euroopa Komisjon, EFTA ja pädevad riiklikud asutused eeldavad, et EA

| — | jätkab tegutsemist Euroopa riiklike akrediteerimisasutuste koostöövõrgustikuna kogu ELis/EFTAs ning mujal toimuva akrediteerimise võrdsuse, läbipaistvuse, järjepidevuse ja tõhususe edendamise nimel; |
| --- | --- |

—

jätkab tegutsemist Euroopa riiklike akrediteerimisasutuste koostöövõrgustikuna kogu ELis/EFTAs ning mujal toimuva akrediteerimise võrdsuse, läbipaistvuse, järjepidevuse ja tõhususe edendamise nimel;

| — | täidab vastavushindamisasutuste ja nende tulemuste vastu usalduse loomise ja säilitamise avalikku missiooni ning edendab läbipaistvat ja kvaliteedist lähtuvat süsteemi nende pädevuse hindamiseks; |
| --- | --- |

—

täidab vastavushindamisasutuste ja nende tulemuste vastu usalduse loomise ja säilitamise avalikku missiooni ning edendab läbipaistvat ja kvaliteedist lähtuvat süsteemi nende pädevuse hindamiseks;

| — | kasutab ranget, läbipaistvat ja ühtset Euroopa vastastikuse eksperdihinnangu süsteemi ning jätkab selle süsteemi parandamist. Tuleks tagada, et edukalt vastastikuse eksperdihinnangu läbinud akrediteerimisasutustel oleks vajalikud tehnilised eksperditeadmised ja võime hinnata, atesteerida ja korrapäraselt jälgida vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust, eelkõige kui Euroopa akrediteerimisinfrastruktuuri liikmed kasutavad akrediteerimist ühenduse õigusaktide rakendamisel; |
| --- | --- |

—

kasutab ranget, läbipaistvat ja ühtset Euroopa vastastikuse eksperdihinnangu süsteemi ning jätkab selle süsteemi parandamist. Tuleks tagada, et edukalt vastastikuse eksperdihinnangu läbinud akrediteerimisasutustel oleks vajalikud tehnilised eksperditeadmised ja võime hinnata, atesteerida ja korrapäraselt jälgida vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust, eelkõige kui Euroopa akrediteerimisinfrastruktuuri liikmed kasutavad akrediteerimist ühenduse õigusaktide rakendamisel;

| — | tagab, et tema liikmed annavad vastastikust eksperdihinnangut nõnda, et selle tulemused on võrreldavad kogu ELis/EFTAs ning et need avalikustatakse ja et neid saab põhjendada läbipaistvaid hindamiskriteeriume ja menetlusi, sealhulgas asjakohast edasikaebekorda kasutades. Vastastikune eksperdihinnang peaks olema ka võrdlusvahend, et soodustada arengut paremuse poole; |
| --- | --- |

—

tagab, et tema liikmed annavad vastastikust eksperdihinnangut nõnda, et selle tulemused on võrreldavad kogu ELis/EFTAs ning et need avalikustatakse ja et neid saab põhjendada läbipaistvaid hindamiskriteeriume ja menetlusi, sealhulgas asjakohast edasikaebekorda kasutades. Vastastikune eksperdihinnang peaks olema ka võrdlusvahend, et soodustada arengut paremuse poole;

| — | võtab kasutusele asjakohase hindajate koolitussüsteemi, et tagada vastastikuste eksperdihinnangute protsessi raames usaldusväärsed, võrdsed ja sidusad hinnangud; |
| --- | --- |

—

võtab kasutusele asjakohase hindajate koolitussüsteemi, et tagada vastastikuste eksperdihinnangute protsessi raames usaldusväärsed, võrdsed ja sidusad hinnangud;

| — | tagab, et selle liikmesasutused on täielikult vastutavad kõigi huvitatud isikute ees, et nad teostavad akrediteerimist mittetulundusliku tegevusena, ei soorita vastavushindamisasutuse ülesandeks olevaid toiminguid ega võistle teiste akrediteerimisasutustega. Oma liikmete kaudu peaks EA tagama, et nende akrediteeritud vastavushindamisasutused ei tekitaks majandustegevuses osalejatele tarbetut koormust. Lisaks peavad nende akrediteeritud vastavushindamisasutused oma tegevuses võtma arvesse äriühingute mitmekesisust, nende suurust ja nende tegevuse laadi, tegemata seejuures järeleandmisi nõutava kaitse ja kvaliteedi taseme osas. Lisaks tuleb tagada konfidentsiaalsusega seotud vajalikud nõuded. Samuti eeldatakse, et EA liikmed kasutavad vajalikke tehnilisi eksperditeadmisi ja -oskusi, et hinnata ja atesteerida vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust ning teostada akrediteeritud asutuste üle korrapärast järelevalvet. Kui on tegemist asutustega, kes oma tegevusega toetavad ühenduse õigusaktide rakendamist, tuleb tagada vajalik kooskõlastamine ELi/EFTA liikmesriikide riiklike asutustega, võttes arvesse EA liikmesasutuste ja muude riiklike ametiasutuste vastutusalade ja ülesannete lahusust; |
| --- | --- |

—

tagab, et selle liikmesasutused on täielikult vastutavad kõigi huvitatud isikute ees, et nad teostavad akrediteerimist mittetulundusliku tegevusena, ei soorita vastavushindamisasutuse ülesandeks olevaid toiminguid ega võistle teiste akrediteerimisasutustega. Oma liikmete kaudu peaks EA tagama, et nende akrediteeritud vastavushindamisasutused ei tekitaks majandustegevuses osalejatele tarbetut koormust. Lisaks peavad nende akrediteeritud vastavushindamisasutused oma tegevuses võtma arvesse äriühingute mitmekesisust, nende suurust ja nende tegevuse laadi, tegemata seejuures järeleandmisi nõutava kaitse ja kvaliteedi taseme osas. Lisaks tuleb tagada konfidentsiaalsusega seotud vajalikud nõuded. Samuti eeldatakse, et EA liikmed kasutavad vajalikke tehnilisi eksperditeadmisi ja -oskusi, et hinnata ja atesteerida vastavushindamisasutuste tehnilist pädevust ning teostada akrediteeritud asutuste üle korrapärast järelevalvet. Kui on tegemist asutustega, kes oma tegevusega toetavad ühenduse õigusaktide rakendamist, tuleb tagada vajalik kooskõlastamine ELi/EFTA liikmesriikide riiklike asutustega, võttes arvesse EA liikmesasutuste ja muude riiklike ametiasutuste vastutusalade ja ülesannete lahusust;

| — | võimaldab teabevahetust akrediteerimisega seotud küsimustes, mis on olulised eelkõige teadus- ja arendustegevuse puhul. EA peaks abistama Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituuti üleeuroopaliste laborite vaheliste võrdluste ja koolitusmeetmete jaoks prioriteetide ja praktilise korra kindlaksmääramisel. Vajaduse korral eeldatakse, et EA soodustab arengut tasemekatsete meetodite ja nende pakkumisega seoses. Lisaks peaks EA tegema vajaduse korral alati koostööd Teadusuuringute Ühiskeskuse Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituudiga algatuste puhul, mille eesmärk on metroloogiliste tegevuspõhimõtete ja tavade levitamine akrediteerimise ja akrediteeritud vastavushindamisteenuste kaudu; |
| --- | --- |

—

võimaldab teabevahetust akrediteerimisega seotud küsimustes, mis on olulised eelkõige teadus- ja arendustegevuse puhul. EA peaks abistama Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituuti üleeuroopaliste laborite vaheliste võrdluste ja koolitusmeetmete jaoks prioriteetide ja praktilise korra kindlaksmääramisel. Vajaduse korral eeldatakse, et EA soodustab arengut tasemekatsete meetodite ja nende pakkumisega seoses. Lisaks peaks EA tegema vajaduse korral alati koostööd Teadusuuringute Ühiskeskuse Võrdlusainete ja -mõõtmiste Instituudiga algatuste puhul, mille eesmärk on metroloogiliste tegevuspõhimõtete ja tavade levitamine akrediteerimise ja akrediteeritud vastavushindamisteenuste kaudu;

| — | on ühenduse pädevusalasse kuuluva tegevuse puhul nii Euroopa Komisjoni ja EFTA kui ka liikmesriikide riiklike asutuste teenistuses; |
| --- | --- |

—

on ühenduse pädevusalasse kuuluva tegevuse puhul nii Euroopa Komisjoni ja EFTA kui ka liikmesriikide riiklike asutuste teenistuses;

| — | reageerib kiiresti ja asjakohaselt turu erinevatele vajadustele eri sektorites ja riiklike asutuste vajadustele, eelkõige ühenduse õigusaktide rakendamise ja koostamisega seoses. EA teeb kindlaks ühenduse õigusaktide rakendamise puuduvad vahendid ja suurendab sellekohast teadlikkust ning võimaluse korral osaleb, kui palutakse, nende väljatöötamises; |
| --- | --- |

—

reageerib kiiresti ja asjakohaselt turu erinevatele vajadustele eri sektorites ja riiklike asutuste vajadustele, eelkõige ühenduse õigusaktide rakendamise ja koostamisega seoses. EA teeb kindlaks ühenduse õigusaktide rakendamise puuduvad vahendid ja suurendab sellekohast teadlikkust ning võimaluse korral osaleb, kui palutakse, nende väljatöötamises;

| — | võtab pärast liikmesriikide riiklike asutustega konsulteerimist nõuetekohaselt arvesse Euroopa Komisjoni ja EFTA pakutud nõuandeid ja suuniseid akrediteerimisega seotud poliitikaküsimustes; |
| --- | --- |

—

võtab pärast liikmesriikide riiklike asutustega konsulteerimist nõuetekohaselt arvesse Euroopa Komisjoni ja EFTA pakutud nõuandeid ja suuniseid akrediteerimisega seotud poliitikaküsimustes;

| — | teavitab Euroopa Komisjoni ja EFTAt parajasti väljatöötatavast poliitikast ja tegevusest, mis pakub vastastikust huvi, ning annab regulaarselt aru EA strateegilise ja poliitilise arengu kohta; |
| --- | --- |

—

teavitab Euroopa Komisjoni ja EFTAt parajasti väljatöötatavast poliitikast ja tegevusest, mis pakub vastastikust huvi, ning annab regulaarselt aru EA strateegilise ja poliitilise arengu kohta;

| — | teeb koostööd sidusrühmade ja huvitatud isikutega ning loob asjakohase süsteemi, et nad saaksid oma seisukohti avaldada, ja hoiab seda käigus; |
| --- | --- |

—

teeb koostööd sidusrühmade ja huvitatud isikutega ning loob asjakohase süsteemi, et nad saaksid oma seisukohti avaldada, ja hoiab seda käigus;

| — | tagab oma toimingute teostamisel avatuse, läbipaistvuse, võrdse aluse ja pädevuse. Eelkõige peaks juhiste koostamise protsess olema avatud huvitatud isikuid esindavate kõikide asutuste seisukohtadele ja kaastööle. Tuleb tagada korrapärane teabe esitamine riiklikele ametiasutustele ja vastavushindamisasutustele ning vajaduse korral tagada sidusus rahvusvahelise tasandiga; |
| --- | --- |

—

tagab oma toimingute teostamisel avatuse, läbipaistvuse, võrdse aluse ja pädevuse. Eelkõige peaks juhiste koostamise protsess olema avatud huvitatud isikuid esindavate kõikide asutuste seisukohtadele ja kaastööle. Tuleb tagada korrapärane teabe esitamine riiklikele ametiasutustele ja vastavushindamisasutustele ning vajaduse korral tagada sidusus rahvusvahelise tasandiga;

| — | kohustub teostama tõhusat ja kvaliteetset akrediteerimist, mis annab lisaväärtust tervele vastavushindamisturule. Eelkõige eeldatakse, et EA ja selle liikmed töötavad välja ja rakendavad asjakohaseid strateegiaid ja menetlusi tõhususe ja pädevuse pideva paranemise nimel; |
| --- | --- |

—

kohustub teostama tõhusat ja kvaliteetset akrediteerimist, mis annab lisaväärtust tervele vastavushindamisturule. Eelkõige eeldatakse, et EA ja selle liikmed töötavad välja ja rakendavad asjakohaseid strateegiaid ja menetlusi tõhususe ja pädevuse pideva paranemise nimel;

| — | osaleb aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuses akrediteerimise alal ja annab sellest tegevusest aru Euroopa Komisjonile ja EFTA-le; |
| --- | --- |

—

osaleb aktiivselt rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuses akrediteerimise alal ja annab sellest tegevusest aru Euroopa Komisjonile ja EFTA-le;

| — | kohustub Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kohandama olemasolevaid eeskirju tulemusliku vastastikuse eksperdihinnangu jaoks nõnda, et vastastikuse eksperdihinnangu protsess avataks kõikidele riiklikult tunnustatud akrediteerimisasutustele kõikides tehnilistes valdkondades sõltumata nende suurusest ja akrediteeritud vastavushindamisasutuste arvust; |
| --- | --- |

—

kohustub Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kohandama olemasolevaid eeskirju tulemusliku vastastikuse eksperdihinnangu jaoks nõnda, et vastastikuse eksperdihinnangu protsess avataks kõikidele riiklikult tunnustatud akrediteerimisasutustele kõikides tehnilistes valdkondades sõltumata nende suurusest ja akrediteeritud vastavushindamisasutuste arvust;

| — | võtab ja toetab meetmeid, millega parandatakse Euroopa akrediteerimistegevuse nähtavust ja reklaamitakse Euroopa akrediteerimismudelit; |
| --- | --- |

—

võtab ja toetab meetmeid, millega parandatakse Euroopa akrediteerimistegevuse nähtavust ja reklaamitakse Euroopa akrediteerimismudelit;

| — | soodustab riikides, kes on esitanud ELi või EFTA liikmeks saamise taotluse, akrediteerimisasutuste arengut, mille eesmärk on nende täielik osalemine EA tegevuses ja selle liikmeks saamine. Annab täieliku liikmesuse, kui asjakohased ja heakskiidetud tingimused on täidetud. Püüab soodustada kvaliteetse infrastruktuuri arengut nendes riikides; |
| --- | --- |

—

soodustab riikides, kes on esitanud ELi või EFTA liikmeks saamise taotluse, akrediteerimisasutuste arengut, mille eesmärk on nende täielik osalemine EA tegevuses ja selle liikmeks saamine. Annab täieliku liikmesuse, kui asjakohased ja heakskiidetud tingimused on täidetud. Püüab soodustada kvaliteetse infrastruktuuri arengut nendes riikides;

| — | teeb koostööd Euroopa Komisjoni, EFTA ja pädevate riiklike asutustega ühenduse ja EFTA nende programmide väljatöötamisel ja elluviimisel, mis käsitlevad tehnilist abi ja koostööd kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

—

teeb koostööd Euroopa Komisjoni, EFTA ja pädevate riiklike asutustega ühenduse ja EFTA nende programmide väljatöötamisel ja elluviimisel, mis käsitlevad tehnilist abi ja koostööd kolmandate riikidega.

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/12

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

2009/C 116/05

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 7/08 |
| Liikmesriik | Luksemburg |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aides à des activités de publicité et de promotion en faveur des produits agricoles |
| Õiguslik alus | Loi |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi määramine reklaamitegevusele ja müügiedendusele, et ergutada tarbijaid ostma kvaliteetseid põllumajandustooteid |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 660 000 EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 6 aastat |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural |
| 1, rue de la Congrégation |
| 2913 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.1.2009

Riikliku abi viitenumber

N 7/08

Liikmesriik

Luksemburg

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aides à des activités de publicité et de promotion en faveur des produits agricoles

Õiguslik alus

Loi

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi määramine reklaamitegevusele ja müügiedendusele, et ergutada tarbijaid ostma kvaliteetseid põllumajandustooteid

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

660 000 EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

6 aastat

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural

1, rue de la Congrégation

2913 Luxembourg

LUXEMBOURG

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 11.12.2008 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 454/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Bayern |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Investitionsbeihilfen für den Zuckersektor |
| Õiguslik alus | Richtlinie des Bayerischen Staatsministeriums für Landwirtschaft und Forsten zur investiven Förderung im Rahmen der Diversifizierungsbeihilfe Zucker du 1.9.2008, Nr. M 4-7613.1-163. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Parandada suhkrupeedi tootmise konkurentsivõimet |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 miljon EUR |
| Abi osatähtsus | 25 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2009 |
| Sektorid | Põllumajandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Abteilung Förderwesen und Fachrecht |
| Menzinger Str. 54 |
| 80638 München |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

11.12.2008

Riikliku abi viitenumber

N 454/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Bayern

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Investitionsbeihilfen für den Zuckersektor

Õiguslik alus

Richtlinie des Bayerischen Staatsministeriums für Landwirtschaft und Forsten zur investiven Förderung im Rahmen der Diversifizierungsbeihilfe Zucker du 1.9.2008, Nr. M 4-7613.1-163.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Parandada suhkrupeedi tootmise konkurentsivõimet

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

1 miljon EUR

Abi osatähtsus

25 %

Kestus

Kuni 31.12.2009

Sektorid

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft, Abteilung Förderwesen und Fachrecht

Menzinger Str. 54

80638 München

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 491/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Beregnungsrichtlinie |
| Õiguslik alus | Richtlinie zur Förderung mobiler Beregnungsmaschinen und -anlagen |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Investeerimine põllumajandusettevõtetesse, et osta uusi vihmutusmasinaid ja -seadmeid |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Iga-aastased kulud: 1 miljon EUR
  Kogueelarve: 5 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 25 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | Komisjonipoolsest heakskiitmisest kuni 31. detsembrini 2013 |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Amt für Landwirtschaft Parchim |
| Lübzer Chaussee 12 |
| 19370 Parchim |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.1.2009

Riikliku abi viitenumber

N 491/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Mecklenburg-Vorpommern

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Beregnungsrichtlinie

Õiguslik alus

Richtlinie zur Förderung mobiler Beregnungsmaschinen und -anlagen

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Investeerimine põllumajandusettevõtetesse, et osta uusi vihmutusmasinaid ja -seadmeid

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Iga-aastased kulud: 1 miljon EUR

Kogueelarve: 5 miljonit EUR

Abi osatähtsus

25 % abikõlblikest kuludest

Kestus

Komisjonipoolsest heakskiitmisest kuni 31. detsembrini 2013

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Amt für Landwirtschaft Parchim

Lübzer Chaussee 12

19370 Parchim

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.12.2008 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 561/08 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Actions conduites par les interprofessions |
| Õiguslik alus | Code rural, livre sixième, titre III (articles L 631-1 à L 632-13)
  Arrêtés interministériels relatifs à l'extension des accords interprofessionnels
  Accords interprofessionnels de financement |
| Meetme liik | Abi raamkava |
| Eesmärk | Tehniline abi
  Kvaliteettooted
  Reklaam ja müügiedendus
  Teadus- ja arendustegevus |
| Abi vorm | Kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed |
| Eelarve | Aastaeelarve: 250 miljonit EUR (hinnanguline) |
| Abi osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | Kuni 31. detsembrini 2013 |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Erinevad tootmisharudevahelised organisatsioonid |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.12.2008

Riikliku abi viitenumber

N 561/08

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Actions conduites par les interprofessions

Õiguslik alus

Code rural, livre sixième, titre III (articles L 631-1 à L 632-13)

Arrêtés interministériels relatifs à l'extension des accords interprofessionnels

Accords interprofessionnels de financement

Meetme liik

Abi raamkava

Eesmärk

Tehniline abi

Kvaliteettooted

Reklaam ja müügiedendus

Teadus- ja arendustegevus

Abi vorm

Kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed

Eelarve

Aastaeelarve: 250 miljonit EUR (hinnanguline)

Abi osatähtsus

Muutuv

Kestus

Kuni 31. detsembrini 2013

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Erinevad tootmisharudevahelised organisatsioonid

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/15

---

Riigiabi lubamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88

Juhtumid, mille suhtes komisjon ei esita vastuväiteid

2009/C 116/06

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.3.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 6/08 |
| Liikmesriik | Luksemburg |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Premier boisement de terres agricoles |
| Õiguslik alus | Loi |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi andmine põllumajandusmaade esmaseks metsastamiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 41 250 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 41 % |
| Kestus | 4 aastat |
| Sektorid | Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural |
| 1, rue de la Congrégation |
| 2913 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.3.2009

Riikliku abi viitenumber

N 6/08

Liikmesriik

Luksemburg

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Premier boisement de terres agricoles

Õiguslik alus

Loi

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi andmine põllumajandusmaade esmaseks metsastamiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

41 250 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 41 %

Kestus

4 aastat

Sektorid

Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministère de l'Agriculture, de la Viticulture et du Développement rural

1, rue de la Congrégation

2913 Luxembourg

LUXEMBOURG

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 139/08 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Trento |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Premi agroambientali |
| Õiguslik alus | Deliberazione della Giunta Provinciale di Trento n. 437 del 22 febbraio 2008, criteri attuativi dell'art. 48, comma 2 della L. P. 4/2003. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Toetus põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste puhul |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 6 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 2009–2014 |
| Sektorid | Põllumajandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Provincia Autonoma di Trento |
| Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole |
| Via G.B. Trener 3 |
| 38100 Trento |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 139/08

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Trento

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Premi agroambientali

Õiguslik alus

Deliberazione della Giunta Provinciale di Trento n. 437 del 22 febbraio 2008, criteri attuativi dell'art. 48, comma 2 della L. P. 4/2003.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Toetus põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste puhul

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

6 000 000 EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

2009–2014

Sektorid

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Provincia Autonoma di Trento

Servizio Vigilanza e promozione delle attività agricole

Via G.B. Trener 3

38100 Trento

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehelOtsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 468/08 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tuki maataloustuotteiden mainontaan |
| Õiguslik alus | Valtioneuvoston asetus Nr. 606/2008 maataloustuotteiden markkinoinnin ja tuotannon kehittämisen avustamisesta (18.9.2008), Valtionavustuslaki Nr. 688/2001 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Põllumajandustoodete müügiedendus |
| Abi vorm | Subsiidium |
| Eelarve | 2,5 miljonit EUR aastas |
| Abi suurim osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Asjaomane majandussektor / asjaomased majandussektorid | A1 – Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30, 00023 |
| Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 468/08

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tuki maataloustuotteiden mainontaan

Õiguslik alus

Valtioneuvoston asetus Nr. 606/2008 maataloustuotteiden markkinoinnin ja tuotannon kehittämisen avustamisesta (18.9.2008), Valtionavustuslaki Nr. 688/2001

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Põllumajandustoodete müügiedendus

Abi vorm

Subsiidium

Eelarve

2,5 miljonit EUR aastas

Abi suurim osatähtsus

100 %

Kestus

31.12.2013

Asjaomane majandussektor / asjaomased majandussektorid

A1 – Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30, 00023

Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst (autentsed tekstid), millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav(ad) aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.4.2009 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 594/08 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Modernizace závlahových systémů v zemědělství |
| Õiguslik alus | Zákon o zemědělství č. 252/1997 Sb.;
  Ministerská vyhláška č. 560/2006 Sb. o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku
  Program 129160 – Podpora konkurenceschopnosti Agrárně potravinářského komplexu – závlahy (20). |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Investeeringud põllumajandusettevõtetesse |
| Abi vorm | Otsetoetus ja intressitoetus |
| Eelarve | Kokku: 900 000 000 CZK (ligikaudu 31 250 000 EUR)
  Aastas: 250 000 000 CZK (ligikaudu 8 680 000 EUR) |
| Abi osatähtsus | Muutuv |
| Kestus | Alates komisjoni heakskiidu kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013 |
| Sektorid | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo spravedlnosti České republiky |
| Těšnov 17, |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.4.2009

Riikliku abi viitenumber

N 594/08

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Modernizace závlahových systémů v zemědělství

Õiguslik alus

Zákon o zemědělství č. 252/1997 Sb.;

Ministerská vyhláška č. 560/2006 Sb. o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku

Program 129160 – Podpora konkurenceschopnosti Agrárně potravinářského komplexu – závlahy (20).

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Investeeringud põllumajandusettevõtetesse

Abi vorm

Otsetoetus ja intressitoetus

Eelarve

Kokku: 900 000 000 CZK (ligikaudu 31 250 000 EUR)

Aastas: 250 000 000 CZK (ligikaudu 8 680 000 EUR)

Abi osatähtsus

Muutuv

Kestus

Alates komisjoni heakskiidu kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013

Sektorid

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo spravedlnosti České republiky

Těšnov 17,

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/18

---

Euro vahetuskurss (1)

20. mai 2009

2009/C 116/07

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3690 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,06 |
| DKK | Taani kroon | 7,4452 |
| GBP | Inglise nael | 0,88260 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4915 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5124 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,8100 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,615 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 277,85 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7090 |
| PLN | Poola zlott | 4,3687 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1617 |
| TRY | Türgi liir | 2,0996 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7655 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5724 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,6134 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,2609 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9994 |
| KRW | Korea won | 1 706,82 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,5106 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3434 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3634 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 093,38 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8428 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,590 |
| RUB | Vene rubla | 43,3320 |
| THB | Tai baht | 47,169 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7819 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,6943 |
| INR | India ruupia | 64,9180 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3690

JPY

Jaapani jeen

131,06

DKK

Taani kroon

7,4452

GBP

Inglise nael

0,88260

SEK

Rootsi kroon

10,4915

CHF

Šveitsi frank

1,5124

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,8100

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,615

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

277,85

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7090

PLN

Poola zlott

4,3687

RON

Rumeenia leu

4,1617

TRY

Türgi liir

2,0996

AUD

Austraalia dollar

1,7655

CAD

Kanada dollar

1,5724

HKD

Hong Kongi dollar

10,6134

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,2609

SGD

Singapuri dollar

1,9994

KRW

Korea won

1 706,82

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,5106

CNY

Hiina jüaan

9,3434

HRK

Horvaatia kuna

7,3634

IDR

Indoneesia ruupia

14 093,38

MYR

Malaisia ringit

4,8428

PHP

Filipiini peeso

64,590

RUB

Vene rubla

43,3320

THB

Tai baht

47,169

BRL

Brasiilia reaal

2,7819

MXN

Mehhiko peeso

17,6943

INR

India ruupia

64,9180

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/19

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2009/C 116/08

Image

Portugali käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised omadused vastavad tavaliste euro käibemüntide omadustele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: Portugal

Motiiv: Portugalikeelsete riikide teised spordivõistlused

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosal on kujutatud võimlejat lindiga. Lindi kohal poolringis on kujutatud Portugali vapp, mida ümbritseb mündi käibele laskva maa nimi „PORTUGAL” All poolringis on kiri „2.OS JOGOS DA LUSOFONIA LISBOA”, mis asub vasakul initsiaalide „INCM ” ja paremal kunstniku nime „J. AURÉLIO” vahel. Vasakul lindikaare sees on aastaarv 2009.

Mündi välisosal on ringi kujuliselt kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastav kogus: 1 250 000 münti

Käibelelaskmise kuupäev: 2009. aasta juuni

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 116/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 116/20

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2009/C 116/09

Image

San Marino Vabariigi käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse. (1) Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised omadused vastavad tavaliste euro käibemüntide omadustele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik: San Marino Vabariik

Motiiv: 2009, Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta

Kujunduse kirjeldus: Mündi siseosal on kujutatud teadustööga seotud esemed: raamat, sirkel, katseklaas, mensuur. Vasakul pool on kujutatud kolm sulge, mis on San Marino Vabariigi embleemil. Paremal pool on aastaarv 2009 ja rahapaja tunnus „R” Üleval on kiri „CREATIVITÁ INNOVAZIONE”. All on käibele laskva riigi nimi „SAN MARINO” ning kunstniku initsiaalid „A.M.”.

Mündi välisosal on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastav kogus: 130 000 münti

Käibelelaskmise kuupäev: 2009. aasta mai

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---