# Eiropas Savienības L 96/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 96 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 5. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 96

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 5. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/735 (2023. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz prasību references daudzuma noteikšanai iesniegt rēķinus groza Deleģēto regulu (ES) 2020/760 un precizē dažus jautājumus saistībā ar licencēto uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (LORI) elektronisko sistēmu | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/736 (2023. gada 31. marts), ar kuru nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar tādiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem Savienībā, kuri nav TTF | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/737 (2023. gada 4. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/738 (2023. gada 4. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/739 (2023. gada 4. aprīlis), ar ko paredz ārkārtas atbalsta pasākumu graudaugu un eļļas augu sēklu nozarē Bulgārijā, Polijā un Rumānijā | 80 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/740 (2023. gada 4. aprīlis) par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām | 85 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/735 (2023. gada 30. janvāris), ar ko attiecībā uz prasību references daudzuma noteikšanai iesniegt rēķinus groza Deleģēto regulu (ES) 2020/760 un precizē dažus jautājumus saistībā ar licencēto uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (LORI) elektronisko sistēmu

LORI

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/736 (2023. gada 31. marts), ar kuru nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar tādiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem Savienībā, kuri nav TTF

TTF

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/737 (2023. gada 4. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121

9

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/738 (2023. gada 4. aprīlis), ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/739 (2023. gada 4. aprīlis), ar ko paredz ārkārtas atbalsta pasākumu graudaugu un eļļas augu sēklu nozarē Bulgārijā, Polijā un Rumānijā

80

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2023/740 (2023. gada 4. aprīlis) par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām

85

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2023/334 (2023. gada 2. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna un tiametoksāma maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem ( OV L 47, 15.2.2023. ) | 89 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2023/334 (2023. gada 2. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna un tiametoksāma maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem ( OV L 47, 15.2.2023. )

( OV L 47, 15.2.2023. )

89

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/735

(2023. gada 30. janvāris),

ar ko attiecībā uz prasību references daudzuma noteikšanai iesniegt rēķinus groza Deleģēto regulu (ES) 2020/760 un precizē dažus jautājumus saistībā ar licencēto uzņēmēju reģistrācijas un identifikācijas (LORI) elektronisko sistēmu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 186. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/760 (2) Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem par to lauksaimniecības produktu importa un eksporta tarifa kvotu pārvaldību, uz kurām attiecas licences. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/760 (2) Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem par to lauksaimniecības produktu importa un eksporta tarifa kvotu pārvaldību, uz kurām attiecas licences.

| (2) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/760 10. panta 2. punktu references daudzuma noteikšanas vajadzībām uzņēmējiem ir pienākums licences izdevējiestādei iesniegt rēķinu. Līdz šim references daudzums tika noteikts, pamatojoties uz minētās deleģētās regulas 26. panta pirmajā daļā paredzēto pārejas noteikumu, tādējādi attiecīgais noteikums netika izmantots. Gan tāpēc, ka citi ar deleģēto regulu ieviestie tarifa kvotu pārvaldības elementi ir izrādījušies efektīvi, gan lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un licenču izdevējiestādēm, ir ieteicams atcelt uzņēmēju pienākumu references daudzuma noteikšanas vajadzībām iesniegt rēķinu licences izdevējiestādei. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/760 10. panta 2. punktu references daudzuma noteikšanas vajadzībām uzņēmējiem ir pienākums licences izdevējiestādei iesniegt rēķinu. Līdz šim references daudzums tika noteikts, pamatojoties uz minētās deleģētās regulas 26. panta pirmajā daļā paredzēto pārejas noteikumu, tādējādi attiecīgais noteikums netika izmantots. Gan tāpēc, ka citi ar deleģēto regulu ieviestie tarifa kvotu pārvaldības elementi ir izrādījušies efektīvi, gan lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un licenču izdevējiestādēm, ir ieteicams atcelt uzņēmēju pienākumu references daudzuma noteikšanas vajadzībām iesniegt rēķinu licences izdevējiestādei.

| (3) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/760 13. panta 12. punktu par visām izmaiņām, kas ietekmē licencētā uzņēmēja reģistrācijas un identifikācijas (LORI) ierakstu, uzņēmēji 10 kalendāro dienu laikā no šādu izmaiņu spēkā stāšanās dienas paziņo kompetentajai licences izdevējiestādei. Ņemot vērā, ka šādu izmaiņu ieviešana var ieilgt un ka uzņēmējiem ir grūti par tām laikus paziņot, minētais termiņš būtu jāpagarina. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2020/760 13. panta 12. punktu par visām izmaiņām, kas ietekmē licencētā uzņēmēja reģistrācijas un identifikācijas (LORI) ierakstu, uzņēmēji 10 kalendāro dienu laikā no šādu izmaiņu spēkā stāšanās dienas paziņo kompetentajai licences izdevējiestādei. Ņemot vērā, ka šādu izmaiņu ieviešana var ieilgt un ka uzņēmējiem ir grūti par tām laikus paziņot, minētais termiņš būtu jāpagarina.

| (4) | Turklāt būtu jāizskaidro nesaskaņa, kas Deleģētās regulas (ES) 2020/760 3. panta 5. punktā un 13. panta 13. punktā ir starp uzņēmēju iepriekšējas reģistrācijas pienākumu un iespēju gadījumā, kad saskaņā ar minētās deleģētās regulas 9. panta 9. punktu ir apturēta prasība par references daudzumu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt būtu jāizskaidro nesaskaņa, kas Deleģētās regulas (ES) 2020/760 3. panta 5. punktā un 13. panta 13. punktā ir starp uzņēmēju iepriekšējas reģistrācijas pienākumu un iespēju gadījumā, kad saskaņā ar minētās deleģētās regulas 9. panta 9. punktu ir apturēta prasība par references daudzumu.

| (5) | Deleģētās regulas (ES) 2020/760 14. pantā ir paredzēti noteikumi par sūdzībām par nepamatotu uzņēmēja reģistrāciju. Būtu jāprecizē, kāda loma ir tās dalībvalsts licences izdevējiestādei, kurā kontrolētais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un ir reģistrēts kā PVN maksātājs, un dalībvalsts licences izdevējiestādei, kura saņēmusi sūdzību, proti, jāprecizē, ka kontroli veic dalībvalsts, kurā kontrolētais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(5)

Deleģētās regulas (ES) 2020/760 14. pantā ir paredzēti noteikumi par sūdzībām par nepamatotu uzņēmēja reģistrāciju. Būtu jāprecizē, kāda loma ir tās dalībvalsts licences izdevējiestādei, kurā kontrolētais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un ir reģistrēts kā PVN maksātājs, un dalībvalsts licences izdevējiestādei, kura saņēmusi sūdzību, proti, jāprecizē, ka kontroli veic dalībvalsts, kurā kontrolētais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību.

| (6) | Tādēļ Deleģētā regula (ES) 2020/760 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Deleģētā regula (ES) 2020/760 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2020/760

Deleģēto regulu (ES) 2020/760 groza šādi:

| 1) | deleģētās regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Uzņēmējs pārliecinās, vai apliecinātajā izdrukā no muitas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, ko tas izmanto references daudzuma konstatēšanai, ir norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 145. pantā minētā rēķina numurs.”
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

deleģētās regulas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Uzņēmējs pārliecinās, vai apliecinātajā izdrukā no muitas deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā Savienībā, ko tas izmanto references daudzuma konstatēšanai, ir norādīts Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 145. pantā minētā rēķina numurs.”

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Licences izdevējiestādes salīdzina importa licencēs un muitas deklarācijās norādīto informāciju. Importētāja vai deklarētāja identitātes un produkta apraksta ziņā dokumenti atšķirties nedrīkst. Minētos dokumentus verificē, balstoties uz dalībvalstu riska analīzi.”
  ; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Licences izdevējiestādes salīdzina importa licencēs un muitas deklarācijās norādīto informāciju. Importētāja vai deklarētāja identitātes un produkta apraksta ziņā dokumenti atšķirties nedrīkst. Minētos dokumentus verificē, balstoties uz dalībvalstu riska analīzi.”

| c) | panta 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu svītro;

| 2) | deleģētās regulas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 12. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “Visas izmaiņas, kas skar uzņēmēja LORI ierakstu, uzņēmējs kompetentajai licences izdevējiestādei paziņo 30 kalendāro dienu laikā no šādu izmaiņu spēkā stāšanās dienas.”; |
| --- | --- | --- |

2)

deleģētās regulas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 12. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Visas izmaiņas, kas skar uzņēmēja LORI ierakstu, uzņēmējs kompetentajai licences izdevējiestādei paziņo 30 kalendāro dienu laikā no šādu izmaiņu spēkā stāšanās dienas.”;

LORI

| b) | panta 13. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Prasību par uzņēmēju iepriekšēju reģistrāciju LORI elektroniskajā sistēmā Komisija aptur, ja atbilstīgi 9. panta 9. punktam ir apturēta prasība par references daudzumu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 13. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Prasību par uzņēmēju iepriekšēju reģistrāciju LORI elektroniskajā sistēmā Komisija aptur, ja atbilstīgi 9. panta 9. punktam ir apturēta prasība par references daudzumu.”;

LORI

| 3) | deleģētās regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja tās dalībvalsts licences izdevējiestāde, kurā sūdzības iesniedzējs veic uzņēmējdarbību, konstatē, ka sūdzība ir pamatota, tā šajā sakarā veic kontroles, kādas uzskata par vajadzīgām. Ja kontrolētais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un kā PVN maksātājs ir reģistrēts citā dalībvalstī, kas nav sūdzību saņēmušās licences izdevējiestādes valsts, tad minētā licences izdevējiestāde sniedz vajadzīgo palīdzību dalībvalsts, kurā uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un ir reģistrēts kā PVN maksātājs, licences izdevējiestādei, kas laikus veic kontroli. Tās dalībvalsts licences izdevējiestāde, kurā attiecīgais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un ir reģistrēts kā PVN maksātājs, kontroles rezultātus kā daļu no LORI ieraksta reģistrē LORI elektroniskajā sistēmā.” |
| --- | --- |

3)

deleģētās regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja tās dalībvalsts licences izdevējiestāde, kurā sūdzības iesniedzējs veic uzņēmējdarbību, konstatē, ka sūdzība ir pamatota, tā šajā sakarā veic kontroles, kādas uzskata par vajadzīgām. Ja kontrolētais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un kā PVN maksātājs ir reģistrēts citā dalībvalstī, kas nav sūdzību saņēmušās licences izdevējiestādes valsts, tad minētā licences izdevējiestāde sniedz vajadzīgo palīdzību dalībvalsts, kurā uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un ir reģistrēts kā PVN maksātājs, licences izdevējiestādei, kas laikus veic kontroli. Tās dalībvalsts licences izdevējiestāde, kurā attiecīgais uzņēmējs veic uzņēmējdarbību un ir reģistrēts kā PVN maksātājs, kontroles rezultātus kā daļu no LORI ieraksta reģistrē LORI elektroniskajā sistēmā.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 30. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/760 (2019. gada 17. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz noteikumiem par to, kā pārvalda importa un eksporta tarifa kvotas, uz kurām attiecas licences, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 papildina attiecībā uz nodrošinājumu iemaksāšanu tarifa kvotu pārvaldības kontekstā (OV L 185, 12.6.2020., 1. lpp.).

2

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/736

(2023. gada 31. marts),

ar kuru nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar tādiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem Savienībā, kuri nav TTF

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/2578 (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) 2022/2578, ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu Savienības iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām (“Tirgus korekcijas mehānisma regula”), ir izveidots pagaidu tirgus korekcijas mehānisms attiecībā uz Title Transfer Facility (TTF) atvasināto instrumentu un ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem (“VTP”) saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kuru termiņš ir starp vienu mēnesi un vienu gadu nākotnē. Tas nozīmē, ka tirgus korekcijas mehānismu piemēro jebkuram preču atvasinātajam instrumentam, kura pamats ir darījums kādā gāzes virtuālajā tirdzniecības punktā Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) 2022/2578, ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu Savienības iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām (“Tirgus korekcijas mehānisma regula”), ir izveidots pagaidu tirgus korekcijas mehānisms attiecībā uz Title Transfer Facility (TTF) atvasināto instrumentu un ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem (“VTP”) saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kuru termiņš ir starp vienu mēnesi un vienu gadu nākotnē. Tas nozīmē, ka tirgus korekcijas mehānismu piemēro jebkuram preču atvasinātajam instrumentam, kura pamats ir darījums kādā gāzes virtuālajā tirdzniecības punktā Savienībā.

| (2) | Saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 1. pantu tirgus korekcijas mehānismu piemēro TTF atvasināto instrumentu un ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem, kas atrodas Savienībā, saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 1. pantu tirgus korekcijas mehānismu piemēro TTF atvasināto instrumentu un ar citiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem, kas atrodas Savienībā, saistīto atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem.

| (3) | Tirgus korekcijas mehānisma regulā ir izklāstīta tehniskā informācija par tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu vienīgi attiecībā uz TTF atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, nevis attiecībā uz tādu atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kuri ir saistīti ar citiem VTP. Iemesls bija tas, ka tirgus korekcijas mehānisms bija steidzami jāpiemēro TTF atvasinātajiem instrumentiem, kurus parasti uzskata par “standarta” cenas atsauci Eiropas gāzes tirgos, kā arī tādēļ, ka korekcijas mehānisma piemērošanai tādu atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kas ir saistīti ar citiem VTP, bija vajadzīga papildu sagatavošanās. Tāpēc ar Tirgus korekcijas mehānisma regulu Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktu, ar ko nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar šādiem citiem VTP, proti, attiecībā uz tirgus korekcijas notikuma iestāšanos un dinamiskā solīšanas limita piemērošanu šādiem atvasinātajiem instrumentiem. Ar Tirgus korekcijas mehānisma regulu Komisija ir arī pilnvarota izņēmuma kārtā izslēgt konkrētus atvasinātos instrumentus no to atvasināto instrumentu vidus, kuri ir saistīti ar citiem VTP. |
| --- | --- |

(3)

Tirgus korekcijas mehānisma regulā ir izklāstīta tehniskā informācija par tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu vienīgi attiecībā uz TTF atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, nevis attiecībā uz tādu atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kuri ir saistīti ar citiem VTP. Iemesls bija tas, ka tirgus korekcijas mehānisms bija steidzami jāpiemēro TTF atvasinātajiem instrumentiem, kurus parasti uzskata par “standarta” cenas atsauci Eiropas gāzes tirgos, kā arī tādēļ, ka korekcijas mehānisma piemērošanai tādu atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kas ir saistīti ar citiem VTP, bija vajadzīga papildu sagatavošanās. Tāpēc ar Tirgus korekcijas mehānisma regulu Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktu, ar ko nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar šādiem citiem VTP, proti, attiecībā uz tirgus korekcijas notikuma iestāšanos un dinamiskā solīšanas limita piemērošanu šādiem atvasinātajiem instrumentiem. Ar Tirgus korekcijas mehānisma regulu Komisija ir arī pilnvarota izņēmuma kārtā izslēgt konkrētus atvasinātos instrumentus no to atvasināto instrumentu vidus, kuri ir saistīti ar citiem VTP.

| (4) | Nosakot tehnisko informāciju par tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar šādiem citiem VTP, kā arī lemjot par konkrētu atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, iespējamo izslēgšanu no tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas jomas, būtu jāņem vērā Tirgus korekcijas mehānisma regulas 9. panta 2. punktā noteiktie kritēriji, proti, to atvasināto instrumentu likviditāte, kuri ir saistīti ar citiem VTP, un informācijas pieejamība par šādu atvasināto instrumentu cenām, kā arī ietekme, kāda uz iekšējām gāzes plūsmām Savienībā un uz piegādes drošību un finanšu tirgu stabilitāti ir tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP. Nosakot iepriekš minēto tehnisko informāciju un lemjot par iespējamo izslēgšanu, būtu jāņem vērā arī ietekmes novērtējuma ziņojumi, kurus ACER un EVTI saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 8. panta 2. punktu iesniedz līdz 2023. gada 1. martam. |
| --- | --- |

(4)

Nosakot tehnisko informāciju par tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar šādiem citiem VTP, kā arī lemjot par konkrētu atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, iespējamo izslēgšanu no tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas jomas, būtu jāņem vērā Tirgus korekcijas mehānisma regulas 9. panta 2. punktā noteiktie kritēriji, proti, to atvasināto instrumentu likviditāte, kuri ir saistīti ar citiem VTP, un informācijas pieejamība par šādu atvasināto instrumentu cenām, kā arī ietekme, kāda uz iekšējām gāzes plūsmām Savienībā un uz piegādes drošību un finanšu tirgu stabilitāti ir tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP. Nosakot iepriekš minēto tehnisko informāciju un lemjot par iespējamo izslēgšanu, būtu jāņem vērā arī ietekmes novērtējuma ziņojumi, kurus ACER un EVTI saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 8. panta 2. punktu iesniedz līdz 2023. gada 1. martam.

| (5) | Tirgus korekcijas mehānismu attiecībā uz TTF atvasinātajiem instrumentiem aktivē tad, kad rodas tirgus korekcijas notikums, t. i., tad, kad TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cena, ko publicējusi ICE Endex B.V., pārsniedz 180 EUR/MWh un trīs darba dienas ir par 35 EUR augstāka nekā atsauces cena. Tirgus korekcijas mehānisms attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP Savienībā, būtu jāaktivē tajā pašā brīdī, kad rodas tas pats tirgus korekcijas notikums. Tam ir divi galvenie iemesli. Pirmkārt, daudzi atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar VTP, kuri nav TTF, ir mazāk likvīdi nekā TTF atvasinātie instrumenti. Ja tirgus korekcijas mehānisms tiktu aktivēts, pamatojoties uz nelikvīdiem nākotnes līgumiem, tad mehānisms varētu būt pakļauts manipulācijām, kā rezultātā varētu tikt izraisīta nevajadzīga aktivizācija vai novēlota aktivizācija. Otrkārt, ja tirgus korekcijas mehānisms tiktu aktivēts tikai attiecībā uz dažiem VTP atvasinātajiem instrumentiem, tad tirdzniecība varētu tikt novirzīta uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, kas varētu radīt izkropļojumus Savienības enerģijas vai finanšu tirgos, piemēram, tirgus dalībniekiem veicot arbitrāžu starp koriģētiem un nekoriģētiem atvasinātajiem instrumentiem, un tas varētu kaitēt patērētājiem. Piekrišana šim novērtējumam ir pausta ACER novērtējuma ziņojumā, kurā norādīts, ka tirgus korekcijas mehānisms arī attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP Savienībā, būtu jāaktivē, pamatojoties uz TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenu, kura minēta Tirgus korekcijas mehānisma regulas 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Tirgus korekcijas mehānismu attiecībā uz TTF atvasinātajiem instrumentiem aktivē tad, kad rodas tirgus korekcijas notikums, t. i., tad, kad TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cena, ko publicējusi ICE Endex B.V., pārsniedz 180 EUR/MWh un trīs darba dienas ir par 35 EUR augstāka nekā atsauces cena. Tirgus korekcijas mehānisms attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP Savienībā, būtu jāaktivē tajā pašā brīdī, kad rodas tas pats tirgus korekcijas notikums. Tam ir divi galvenie iemesli. Pirmkārt, daudzi atvasinātie instrumenti, kas saistīti ar VTP, kuri nav TTF, ir mazāk likvīdi nekā TTF atvasinātie instrumenti. Ja tirgus korekcijas mehānisms tiktu aktivēts, pamatojoties uz nelikvīdiem nākotnes līgumiem, tad mehānisms varētu būt pakļauts manipulācijām, kā rezultātā varētu tikt izraisīta nevajadzīga aktivizācija vai novēlota aktivizācija. Otrkārt, ja tirgus korekcijas mehānisms tiktu aktivēts tikai attiecībā uz dažiem VTP atvasinātajiem instrumentiem, tad tirdzniecība varētu tikt novirzīta uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, kas varētu radīt izkropļojumus Savienības enerģijas vai finanšu tirgos, piemēram, tirgus dalībniekiem veicot arbitrāžu starp koriģētiem un nekoriģētiem atvasinātajiem instrumentiem, un tas varētu kaitēt patērētājiem. Piekrišana šim novērtējumam ir pausta ACER novērtējuma ziņojumā, kurā norādīts, ka tirgus korekcijas mehānisms arī attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP Savienībā, būtu jāaktivē, pamatojoties uz TTF atvasināto instrumentu ar tuvāko mēneša termiņu norēķinu cenu, kura minēta Tirgus korekcijas mehānisma regulas 4. panta 1. punktā.

| (6) | Attiecībā uz laikposmu pēc dienas, kad ir radies tirgus korekcijas notikums, Tirgus korekcijas mehānisma regulā ir noteikts dinamisks solīšanas limits, saskaņā ar kuru tirgus operatoriem nebūtu jāpieņem un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībniekiem nebūtu jāiesniedz tādu TTF atvasināto instrumentu pasūtījumi, kuru termiņš beidzas laikposmā no TTF atvasinātā instrumenta ar tuvāko mēneša termiņu termiņa beigām līdz TTF atvasinātā instrumenta ar tuvākā gada termiņu termiņa beigām, kuru cenas ir 35 EUR/MWh virs ACER iepriekšējā dienā publicētās atsauces cenas. Šis dinamiskais solīšanas limits ir piemērots arī tādu atvasināto instrumentu pasūtījumu gadījumā, kuri ir saistīti ar citiem VTP, un tam nav nepieciešami grozījumi. Tāpat kā TTF atvasināto instrumentu gadījumā piegādes drošības prēmija, kas ir 35 EUR/MWh, atbilst vidējai starpībai starp atsauces cenu un nākotnes līgumos noteikto, 2022. gada vasarā reģistrēto nākamā mēneša cenu par vairākiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar citiem VTP, un tajā ir ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar iespējamām pārslodzēm infrastruktūrā, kuras rodas, pārvietojot gāzi no LNG termināļa uz kontinentālo Eiropu citos Savienības reģionos. Turklāt, piemērojot vienu un to pašu drošības maksimumu visiem VTP atvasinātajiem instrumentiem, būtu jāierobežo risks, ka tirdzniecība tiktu nepamatoti novirzīta VTP starpā, kā arī risks, ka tiktu izkropļoti vienlīdzīgie konkurences apstākļi starp dažādiem Savienības reģioniem LNG piesaistīšanā, kas varētu izraisīt tirgu sadrumstalotību Savienībā. Savā novērtējuma ziņojumā ACER piekrīt tam, ka dinamiskais solīšanas limits, ko attiecina uz TTF atvasināto instrumentu pasūtījumiem, ir piemērots arī tādu atvasināto instrumentu pasūtījumu gadījumā, kuri saistīti ar citiem VTP. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz laikposmu pēc dienas, kad ir radies tirgus korekcijas notikums, Tirgus korekcijas mehānisma regulā ir noteikts dinamisks solīšanas limits, saskaņā ar kuru tirgus operatoriem nebūtu jāpieņem un TTF atvasināto instrumentu tirgus dalībniekiem nebūtu jāiesniedz tādu TTF atvasināto instrumentu pasūtījumi, kuru termiņš beidzas laikposmā no TTF atvasinātā instrumenta ar tuvāko mēneša termiņu termiņa beigām līdz TTF atvasinātā instrumenta ar tuvākā gada termiņu termiņa beigām, kuru cenas ir 35 EUR/MWh virs ACER iepriekšējā dienā publicētās atsauces cenas. Šis dinamiskais solīšanas limits ir piemērots arī tādu atvasināto instrumentu pasūtījumu gadījumā, kuri ir saistīti ar citiem VTP, un tam nav nepieciešami grozījumi. Tāpat kā TTF atvasināto instrumentu gadījumā piegādes drošības prēmija, kas ir 35 EUR/MWh, atbilst vidējai starpībai starp atsauces cenu un nākotnes līgumos noteikto, 2022. gada vasarā reģistrēto nākamā mēneša cenu par vairākiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri ir saistīti ar citiem VTP, un tajā ir ņemtas vērā izmaksas, kas saistītas ar iespējamām pārslodzēm infrastruktūrā, kuras rodas, pārvietojot gāzi no LNG termināļa uz kontinentālo Eiropu citos Savienības reģionos. Turklāt, piemērojot vienu un to pašu drošības maksimumu visiem VTP atvasinātajiem instrumentiem, būtu jāierobežo risks, ka tirdzniecība tiktu nepamatoti novirzīta VTP starpā, kā arī risks, ka tiktu izkropļoti vienlīdzīgie konkurences apstākļi starp dažādiem Savienības reģioniem LNG piesaistīšanā, kas varētu izraisīt tirgu sadrumstalotību Savienībā. Savā novērtējuma ziņojumā ACER piekrīt tam, ka dinamiskais solīšanas limits, ko attiecina uz TTF atvasināto instrumentu pasūtījumiem, ir piemērots arī tādu atvasināto instrumentu pasūtījumu gadījumā, kuri saistīti ar citiem VTP.

| (7) | Komisija uzskata, ka tirgus korekcijas mehānisms būtu jāpiemēro visiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, un ka uz to nebūtu jāattiecina nekādi izņēmumi. ACER un EVTI savos novērtējuma ziņojumos apstiprināja Komisijas nostāju, proti, to, ka citu VTP iekļaušana nerada būtisku negatīvu ietekmi uz finanšu vai gāzes tirgiem. Gan ACER, gan EVTI norādīja, ka tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas attiecināšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, varētu radīt ierobežotus papildu ieguvumus, ka lielākajai daļai minēto atvasināto instrumentu nav pietiekamas likviditātes un ka dažiem centrālo tīrvērtes darījumu partneriem (“CCP”) varētu rasties papildu izmaksas, kas vajadzīgas sava saistību neizpildes pārvaldības procesa maiņai. Tomēr, ņemot vērā Tirgus korekcijas mehānisma regulas īstenošanu, gan ACER, gan EVTI piekrita Komisijas secinājumam par to, ka tirgus korekcijas mehānisma piemērošana visiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, neradīs būtisku negatīvu ietekmi uz finanšu vai gāzes tirgiem. Komisija savā novērtējumā un saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 9. panta 2. punktu it īpaši analizējusi šādus kritērijus. |
| --- | --- |

(7)

Komisija uzskata, ka tirgus korekcijas mehānisms būtu jāpiemēro visiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, un ka uz to nebūtu jāattiecina nekādi izņēmumi. ACER un EVTI savos novērtējuma ziņojumos apstiprināja Komisijas nostāju, proti, to, ka citu VTP iekļaušana nerada būtisku negatīvu ietekmi uz finanšu vai gāzes tirgiem. Gan ACER, gan EVTI norādīja, ka tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas attiecināšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, varētu radīt ierobežotus papildu ieguvumus, ka lielākajai daļai minēto atvasināto instrumentu nav pietiekamas likviditātes un ka dažiem centrālo tīrvērtes darījumu partneriem (“CCP”) varētu rasties papildu izmaksas, kas vajadzīgas sava saistību neizpildes pārvaldības procesa maiņai. Tomēr, ņemot vērā Tirgus korekcijas mehānisma regulas īstenošanu, gan ACER, gan EVTI piekrita Komisijas secinājumam par to, ka tirgus korekcijas mehānisma piemērošana visiem atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, neradīs būtisku negatīvu ietekmi uz finanšu vai gāzes tirgiem. Komisija savā novērtējumā un saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 9. panta 2. punktu it īpaši analizējusi šādus kritērijus.

| (8) | Pirmkārt, informācija par tādu atvasināto instrumentu cenām, kuri saistīti ar citiem VTP un uz kuriem attiecas šis īstenošanas akts, ir viegli pieejama, jo šos atvasinātos instrumentus tirgo regulētos tirgos, kas regulāri sniedz informāciju par cenām. |
| --- | --- |

(8)

Pirmkārt, informācija par tādu atvasināto instrumentu cenām, kuri saistīti ar citiem VTP un uz kuriem attiecas šis īstenošanas akts, ir viegli pieejama, jo šos atvasinātos instrumentus tirgo regulētos tirgos, kas regulāri sniedz informāciju par cenām.

| (9) | Otrkārt, dažu atvasināto instrumentu, kuri saistīti ar citiem VTP, likviditātes trūkums praksē nerada būtiskas īstenošanas problēmas, jo Komisija apzināti ir izvēlējusies ļoti likvīdos TTF nākamā mēneša nākotnes līgumus kā izraisītājfaktoru tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanai attiecībā uz citiem VTP. |
| --- | --- |

(9)

Otrkārt, dažu atvasināto instrumentu, kuri saistīti ar citiem VTP, likviditātes trūkums praksē nerada būtiskas īstenošanas problēmas, jo Komisija apzināti ir izvēlējusies ļoti likvīdos TTF nākamā mēneša nākotnes līgumus kā izraisītājfaktoru tirgus korekcijas mehānisma aktivēšanai attiecībā uz citiem VTP.

| (10) | Treškārt, maz ticams, ka tirgus korekcijas mehānisma attiecināšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem mezgliem, būtiski negatīvi ietekmēs piegādes drošību. Tas ir tāpēc, ka galvenais instruments piegādes drošības problēmu novēršanai, proti, solīšanas limitā iekļautā “prēmija” (attiecībā pret LNG tirgus cenām, jeb “drošības maksimums”, kā minēts Tirgus korekcijas mehānisma regulas 19. apsvērumā), tiks piemērots visiem atvasinātajiem instrumentiem un nodrošinās to, ka tirgus korekcijas mehānisms nevājina Savienības spēju piesaistīt LNG. Tāpat ir maz ticams, ka tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz visiem atvasinātajiem instrumentiem būs būtiska negatīva ietekme uz gāzes plūsmām ES iekšienē, kam par iemeslu ir tirgus korekcijas mehānisma pagaidu piemērošana un tas, ka gāzes plūsmas Savienības iekšienē ir sarežģīta pozīciju kopuma rezultāts, kas izriet ne tikai no atvasināto instrumentu līgumiem, bet ko iespaido arī daudzi citi faktori, kurus neietekmē tirgus korekcijas mehānisms, piemēram, tādi kā ilgtermiņa piegādes saistības, īstermiņa un tūlītēji darījumi, kā arī ārpusbiržas darījumi. |
| --- | --- |

(10)

Treškārt, maz ticams, ka tirgus korekcijas mehānisma attiecināšana uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem mezgliem, būtiski negatīvi ietekmēs piegādes drošību. Tas ir tāpēc, ka galvenais instruments piegādes drošības problēmu novēršanai, proti, solīšanas limitā iekļautā “prēmija” (attiecībā pret LNG tirgus cenām, jeb “drošības maksimums”, kā minēts Tirgus korekcijas mehānisma regulas 19. apsvērumā), tiks piemērots visiem atvasinātajiem instrumentiem un nodrošinās to, ka tirgus korekcijas mehānisms nevājina Savienības spēju piesaistīt LNG. Tāpat ir maz ticams, ka tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz visiem atvasinātajiem instrumentiem būs būtiska negatīva ietekme uz gāzes plūsmām ES iekšienē, kam par iemeslu ir tirgus korekcijas mehānisma pagaidu piemērošana un tas, ka gāzes plūsmas Savienības iekšienē ir sarežģīta pozīciju kopuma rezultāts, kas izriet ne tikai no atvasināto instrumentu līgumiem, bet ko iespaido arī daudzi citi faktori, kurus neietekmē tirgus korekcijas mehānisms, piemēram, tādi kā ilgtermiņa piegādes saistības, īstermiņa un tūlītēji darījumi, kā arī ārpusbiržas darījumi.

| (11) | Visbeidzot, paredzams, ka tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz visiem atvasinātajiem instrumentiem nebūs būtiskas ietekmes uz finanšu tirgu stabilitāti, jo vairāk nekā 90 % no Savienības regulētajos tirgos tirgotajiem dabasgāzes atvasinātajiem instrumentiem ir TTF atvasinātie instrumenti. Attiecībā uz iespējamām papildu izmaksām, ar kurām daži CCP varētu saskarties sava saistību neizpildes pārvaldības procesa maiņas rezultātā, EVTI norādīja, ka ietekmes novērtējuma ziņojuma publicēšanas brīdī neviens CCP nebija sniedzis informāciju par to, ka Tirgus korekcijas mehānisma regulas dēļ varētu būt vajadzīgas būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

(11)

Visbeidzot, paredzams, ka tirgus korekcijas mehānisma attiecināšanai uz visiem atvasinātajiem instrumentiem nebūs būtiskas ietekmes uz finanšu tirgu stabilitāti, jo vairāk nekā 90 % no Savienības regulētajos tirgos tirgotajiem dabasgāzes atvasinātajiem instrumentiem ir TTF atvasinātie instrumenti. Attiecībā uz iespējamām papildu izmaksām, ar kurām daži CCP varētu saskarties sava saistību neizpildes pārvaldības procesa maiņas rezultātā, EVTI norādīja, ka ietekmes novērtējuma ziņojuma publicēšanas brīdī neviens CCP nebija sniedzis informāciju par to, ka Tirgus korekcijas mehānisma regulas dēļ varētu būt vajadzīgas būtiskas izmaiņas.

| (12) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka no tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas jomas izņēmuma kārtā nebūtu jāizslēdz neviens atvasinātais instruments, kas saistīts ar citiem VTP. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka no tirgus korekcijas mehānisma piemērošanas jomas izņēmuma kārtā nebūtu jāizslēdz neviens atvasinātais instruments, kas saistīts ar citiem VTP.

| (13) | Lai saglabātu atvasināto instrumentu tirgu pareizu darbību un lai tirgus dalībnieki varētu pienācīgi pārvaldīt savus riska darījumus, ir ļoti svarīgi, ka šī regula neskar līgumus, kas noslēgti pirms šīs regulas piemērošanas sākuma. Tā paša iemesla dēļ tirgus dalībniekiem vajadzētu būt iespējai kompensēt pozīcijas atvasinātajos instrumentos, kas saistīti ar citiem VTP, kuri bija atvērti pirms šīs regulas piemērošanas sākuma. Tāpēc dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ne arī darījumiem, kas ļauj tirgus dalībniekiem kompensēt vai samazināt pozīcijas, kuras izriet no atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, līgumiem, kuri noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Turklāt centrālo tīrvērtes darījumu partneriem ir būtiska nozīme TTF atvasināto instrumentu tirgu pienācīgas darbības nodrošināšanā, mazinot darījuma partneru risku. Tikpat svarīgi ir nodrošināt, ka mehānisma attiecināšana uz citiem VTP neapdraud CCP veikto attiecīgo instrumentu tīrvērti gadījumos, kad kāds tīrvērtes dalībnieks nepilda saistības. Tādēļ minētajiem CCP vajadzētu būt iespējai īstenot saistību neizpildes pārvaldības procesus, neievērojot solīšanas limitu. Šajā nolūkā dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro darījumiem, kas veikti saistību neizpildes pārvaldības procesa ietvaros, kuru organizē centrālo tīrvērtes darījumu partneris. |
| --- | --- |

(13)

Lai saglabātu atvasināto instrumentu tirgu pareizu darbību un lai tirgus dalībnieki varētu pienācīgi pārvaldīt savus riska darījumus, ir ļoti svarīgi, ka šī regula neskar līgumus, kas noslēgti pirms šīs regulas piemērošanas sākuma. Tā paša iemesla dēļ tirgus dalībniekiem vajadzētu būt iespējai kompensēt pozīcijas atvasinātajos instrumentos, kas saistīti ar citiem VTP, kuri bija atvērti pirms šīs regulas piemērošanas sākuma. Tāpēc dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro līgumiem, kas noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ne arī darījumiem, kas ļauj tirgus dalībniekiem kompensēt vai samazināt pozīcijas, kuras izriet no atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, līgumiem, kuri noslēgti pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Turklāt centrālo tīrvērtes darījumu partneriem ir būtiska nozīme TTF atvasināto instrumentu tirgu pienācīgas darbības nodrošināšanā, mazinot darījuma partneru risku. Tikpat svarīgi ir nodrošināt, ka mehānisma attiecināšana uz citiem VTP neapdraud CCP veikto attiecīgo instrumentu tīrvērti gadījumos, kad kāds tīrvērtes dalībnieks nepilda saistības. Tādēļ minētajiem CCP vajadzētu būt iespējai īstenot saistību neizpildes pārvaldības procesus, neievērojot solīšanas limitu. Šajā nolūkā dinamiskais solīšanas limits nebūtu jāpiemēro darījumiem, kas veikti saistību neizpildes pārvaldības procesa ietvaros, kuru organizē centrālo tīrvērtes darījumu partneris.

| (14) | Nav nekāda saprātīga iemesla, lai nepiemērotu pārējās tirgus korekcijas mehānisma iezīmes atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP. Tas ietver noteikumus, ar kuriem reglamentē tirgus korekcijas mehānisma apturēšanu. Būtu jānorāda, ka saskaņā ar 4. panta 8. punktu gadījumos, kad ir konkrētas norādes, ka tūlīt ir gaidāms tirgus korekcijas notikums, būtu jāaptur tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana, ja tas radītu neparedzētus tirgus traucējumus. Tāpat saskaņā ar 6. pantu tirgus korekcijas mehānisms jebkurā brīdī būtu jāaptur tad, ja dinamiskais drošības maksimums radītu nopietnus tirgus traucējumus, kas negatīvi ietekmē piegādes drošību, obligātos pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājus vai enerģijas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāti un kārtīgu darbību, iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, būtiskas atšķirības starp gāzes tirgus cenām Savienības iekšienē vai salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem vai esošo gāzes piegādes līgumu derīgumu. Novērtējot neparedzētus tirgus traucējumus, būtu jāņem vērā ietekme uz Eiropas tirgu kopumā un arī konkrēti uz katru VTP, kuram piemēro tirgus korekcijas mehānismu; šādu neparedzētu tirgus traucējumu gadījumā apturēšanas lēmums tiktu piemērots saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 6. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Nav nekāda saprātīga iemesla, lai nepiemērotu pārējās tirgus korekcijas mehānisma iezīmes atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP. Tas ietver noteikumus, ar kuriem reglamentē tirgus korekcijas mehānisma apturēšanu. Būtu jānorāda, ka saskaņā ar 4. panta 8. punktu gadījumos, kad ir konkrētas norādes, ka tūlīt ir gaidāms tirgus korekcijas notikums, būtu jāaptur tirgus korekcijas mehānisma aktivēšana, ja tas radītu neparedzētus tirgus traucējumus. Tāpat saskaņā ar 6. pantu tirgus korekcijas mehānisms jebkurā brīdī būtu jāaptur tad, ja dinamiskais drošības maksimums radītu nopietnus tirgus traucējumus, kas negatīvi ietekmē piegādes drošību, obligātos pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājus vai enerģijas atvasināto instrumentu tirgu stabilitāti un kārtīgu darbību, iekšējas gāzes plūsmas Savienībā, būtiskas atšķirības starp gāzes tirgus cenām Savienības iekšienē vai salīdzinājumā ar citiem pasaules reģioniem vai esošo gāzes piegādes līgumu derīgumu. Novērtējot neparedzētus tirgus traucējumus, būtu jāņem vērā ietekme uz Eiropas tirgu kopumā un arī konkrēti uz katru VTP, kuram piemēro tirgus korekcijas mehānismu; šādu neparedzētu tirgus traucējumu gadījumā apturēšanas lēmums tiktu piemērots saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 6. pantu.

| (15) | Nestabilajos un neparedzamajos dabasgāzes tirgus apstākļos ir svarīgi nodrošināt, ka tirgus korekcijas mehānismu var piemērot atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, tiklīdz iespējams, ja ir izpildīti nosacījumi tā aktivēšanai. Tāpēc tehniskā informācija par tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, būtu jānosaka līdz 2023. gada 31. martam. Tomēr, lai uzņēmumiem, kas Savienībā izmanto VTP, kuri nav TTF, dotu laiku veikt vajadzīgās korekcijas, šis īstenošanas akts būtu jāpiemēro tikai no 2023. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(15)

Nestabilajos un neparedzamajos dabasgāzes tirgus apstākļos ir svarīgi nodrošināt, ka tirgus korekcijas mehānismu var piemērot atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, tiklīdz iespējams, ja ir izpildīti nosacījumi tā aktivēšanai. Tāpēc tehniskā informācija par tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP, būtu jānosaka līdz 2023. gada 31. martam. Tomēr, lai uzņēmumiem, kas Savienībā izmanto VTP, kuri nav TTF, dotu laiku veikt vajadzīgās korekcijas, šis īstenošanas akts būtu jāpiemēro tikai no 2023. gada 1. maija.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tirgus korekcijas mehānisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tirgus korekcijas mehānisma komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piemērošanas joma

Ar šo regulu nosaka tehnisko informāciju attiecībā uz tirgus korekcijas mehānisma piemērošanu atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar tādiem virtuālajiem tirdzniecības punktiem (“VTP”) Savienībā, kuri nav Title Transfer Facility (TTF) virtuālais tirdzniecības punkts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2578 9. panta 1. punktu.

Title Transfer Facility

TTF

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) 2022/2578 2. pantā ietvertās definīcijas.

Piemēro arī šādas definīcijas:

| 1) | “ar citiem VTP saistīts atvasinātais instruments ar tuvāko mēneša termiņu” ir atvasinātais instruments, kurš saistīts ar citiem VTP un kura derīguma termiņš kādā regulētā tirgū tirgoto vienmēneša termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais; |
| --- | --- |

1)

“ar citiem VTP saistīts atvasinātais instruments ar tuvāko mēneša termiņu” ir atvasinātais instruments, kurš saistīts ar citiem VTP un kura derīguma termiņš kādā regulētā tirgū tirgoto vienmēneša termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais;

| 2) | “ar citiem VTP saistīts atvasinātais instruments ar tuvākā gada termiņu” ir atvasinātais instruments, kurš saistīts ar citiem VTP un kura derīguma termiņš kādā noteiktā regulētā tirgū tirgoto divpadsmit mēnešu termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais. |
| --- | --- |

2)

“ar citiem VTP saistīts atvasinātais instruments ar tuvākā gada termiņu” ir atvasinātais instruments, kurš saistīts ar citiem VTP un kura derīguma termiņš kādā noteiktā regulētā tirgū tirgoto divpadsmit mēnešu termiņa atvasināto instrumentu vidū ir vistuvākais.

3. pants

Tirgus korekcijas mehānisma piemērošana citiem VTP

Šo regulu piemēro tādu atvasināto instrumentu tirdzniecības rīkojumiem, kas saistīti ar citiem VTP, kuri atrodas Savienībā un nav TTF.

TTF

4. pants

Tirgus korekcijas notikums saistībā ar citiem VTP, kas atrodas Savienībā

1.   Tirgus korekcijas notikums attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, ir tad, kad ir izpildīti Regulas (ES) 2022/2578 4. panta 1. punktā definētie nosacījumi.

2.   Saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 4. panta 5. un 7. punktu dinamisko solīšanas limitu piemēro atvasinātajiem instrumentiem, kuri saistīti ar citiem VTP un kuru termiņš beidzas laikposmā no atvasinātā instrumenta ar tuvāko mēneša termiņu termiņa beigām līdz atvasinātā instrumenta ar tuvākā gada termiņu termiņa beigām.

3.   Tirgus operatori atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, tirgū un šādu atvasināto instrumentu tirgus dalībnieki katru dienu vēro ACER tīmekļa vietni.

5. pants

Tirgus korekcijas mehānisma apturēšana un dezaktivēšana attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP

Tirgus korekcijas mehānisma apturēšana un dezaktivēšana attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar citiem VTP, notiek saskaņā ar Tirgus korekcijas mehānisma regulas 5. un 6. pantu.

6. pants

Iegūtās tiesības

Šo regulu nepiemēro:

| a) | atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, līgumiem, kuri noslēgti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

a)

atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, līgumiem, kuri noslēgti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas;

| b) | atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, pirkšanai un pārdošanai, lai kompensētu vai samazinātu atvasināto instrumentu, kuri saistīti ar citiem VTP, līgumus, kas noslēgti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

b)

atvasināto instrumentu, kas saistīti ar citiem VTP, pirkšanai un pārdošanai, lai kompensētu vai samazinātu atvasināto instrumentu, kuri saistīti ar citiem VTP, līgumus, kas noslēgti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas;

| c) | atvasināto instrumentu, kuri saistīti ar citiem VTP, līgumu pirkšanai un pārdošanai, kas ir daļa no centrālo tīrvērtes darījumu partneru saistību neizpildes pārvaldības procedūras, tostarp ārpusbiržas darījumi, kas reģistrēti regulētā tirgū tīrvērtes nolūkā. |
| --- | --- |

c)

atvasināto instrumentu, kuri saistīti ar citiem VTP, līgumu pirkšanai un pārdošanai, kas ir daļa no centrālo tīrvērtes darījumu partneru saistību neizpildes pārvaldības procedūras, tostarp ārpusbiržas darījumi, kas reģistrēti regulētā tirgū tīrvērtes nolūkā.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2023. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 31. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2022/2578 (2022. gada 22. decembris), ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu Savienības iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām (OV L 335, 29.12.2022., 45. lpp.).

1

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/737

(2023. gada 4. aprīlis),

ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2018. gada 4. maijā pieņēma Regulu (ES) 2018/683 (2) (“pagaidu regula”), ar kuru noteica pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“riepas” jeb “attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2018. gada 4. maijā pieņēma Regulu (ES) 2018/683 (2) (“pagaidu regula”), ar kuru noteica pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“riepas” jeb “attiecīgais ražojums”).

2

| (2) | Komisija 2018. gada 18. oktobrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (3), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“apstrīdētā regula”).. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2018. gada 18. oktobrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (3), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“apstrīdētā regula”)..

3

| (3) | Komisija 2018. gada 9. novembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 (4), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (“Regula (ES) 2018/1690”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2018. gada 9. novembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 (4), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (“Regula (ES) 2018/1690”).

4

2.   EIROPAS SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMS

| (4) | China Rubber Industry Association (“CRIA”) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (“CCCMC”) (kopā “prasītāji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Vispārējā tiesā dažu to dalībnieku vārdā, kas uzskaitīti 9. un 10. apsvērumā (“attiecīgie ražotāji eksportētāji”). Eiropas Savienības Vispārējā tiesa (“Vispārējā tiesa”) 2022. gada 4. maijā pasludināja spriedumu lietās T-30/19 un T-72/19 (5) (“spriedums”). |
| --- | --- |

(4)

China Rubber Industry Association (“CRIA”) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (“CCCMC”) (kopā “prasītāji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Vispārējā tiesā dažu to dalībnieku vārdā, kas uzskaitīti 9. un 10. apsvērumā (“attiecīgie ražotāji eksportētāji”). Eiropas Savienības Vispārējā tiesa (“Vispārējā tiesa”) 2022. gada 4. maijā pasludināja spriedumu lietās T-30/19 un T-72/19 (5) (“spriedums”).

China Rubber Industry Association

China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

5

| (5) | Vispārējā tiesa savā spriedumā atcēla apstrīdēto regulu un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

Vispārējā tiesa savā spriedumā atcēla apstrīdēto regulu un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690.

| (6) | CRIA un CCCMC izvirzīja vairākas prasības, apstrīdot apstrīdēto regulu, un Vispārējā tiesa lēma par divām no tām: i) par prasību, kurā apgalvots, ka Komisija cenu samazinājuma un kaitējuma starpību aprēķinā, ciktāl tas attiecas uz ražotājiem eksportētājiem, nav veikusi taisnīgu cenu salīdzinājumu, un ii) par konkrētām sūdzībām, kurās būtībā apgalvots, ka pieļauta nekonsekvence un pārkāptas tiesības uz aizstāvību attiecībā uz kaitējuma rādītājiem un Savienības ražotāju izlases datu svērumu. |
| --- | --- |

(6)

CRIA un CCCMC izvirzīja vairākas prasības, apstrīdot apstrīdēto regulu, un Vispārējā tiesa lēma par divām no tām: i) par prasību, kurā apgalvots, ka Komisija cenu samazinājuma un kaitējuma starpību aprēķinā, ciktāl tas attiecas uz ražotājiem eksportētājiem, nav veikusi taisnīgu cenu salīdzinājumu, un ii) par konkrētām sūdzībām, kurās būtībā apgalvots, ka pieļauta nekonsekvence un pārkāptas tiesības uz aizstāvību attiecībā uz kaitējuma rādītājiem un Savienības ražotāju izlases datu svērumu.

CRIA

CCCMC

| (7) | Attiecībā uz cenu samazinājuma starpību aprēķinu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, proti, tā ir koriģējusi eksporta cenu (tas ir, atskaitījusi saistītā importētāja PVA izmaksas un nosacīto peļņu) situācijā, kad pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu pārdošanas struktūru Savienībā. Tiesa norādīja, ka arī Savienības ražotāji veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas cenas netika koriģētas tādā pašā veidā. Vispārējā tiesa secināja, ka apstrīdētās regulas kontekstā Komisijas veiktajā cenu samazinājuma aprēķinā ir pieļauta tiesību kļūda, kā arī acīmredzama kļūda vērtējumā un ka tādējādi ar šo aprēķinu ir pārkāpts 3. panta 2. un 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (6) (“antidempinga pamatregula”), un 8. panta 1. un 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 (7) (“antisubsidēšanas pamatregula”). Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja, ka kļūdas ir ietekmējušas kopējos konstatējumus par kaitējumu un cēloņsakarību, kā arī kaitējuma starpībām un ka nebija iespējams precīzi noteikt, kādā mērā galīgie antidempinga maksājumi joprojām ir daļēji pamatoti. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz cenu samazinājuma starpību aprēķinu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, proti, tā ir koriģējusi eksporta cenu (tas ir, atskaitījusi saistītā importētāja PVA izmaksas un nosacīto peļņu) situācijā, kad pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu pārdošanas struktūru Savienībā. Tiesa norādīja, ka arī Savienības ražotāji veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas cenas netika koriģētas tādā pašā veidā. Vispārējā tiesa secināja, ka apstrīdētās regulas kontekstā Komisijas veiktajā cenu samazinājuma aprēķinā ir pieļauta tiesību kļūda, kā arī acīmredzama kļūda vērtējumā un ka tādējādi ar šo aprēķinu ir pārkāpts 3. panta 2. un 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (6) (“antidempinga pamatregula”), un 8. panta 1. un 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 (7) (“antisubsidēšanas pamatregula”). Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja, ka kļūdas ir ietekmējušas kopējos konstatējumus par kaitējumu un cēloņsakarību, kā arī kaitējuma starpībām un ka nebija iespējams precīzi noteikt, kādā mērā galīgie antidempinga maksājumi joprojām ir daļēji pamatoti.

6

7

| (8) | Attiecībā uz otro punktu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi objektīvu pārbaudi (kā prasīts antidempinga pamatregulas 3. panta 2. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 1. punktā), jo, neveicot visu to mikroekonomisko rādītāju aprēķinu pārskatīšanu, kas nav rentabilitāte, un neatspoguļojot pārskatītus skaitliskos rādītājus apstrīdētajā regulā, Komisija nebija izmantojusi visus tās rīcībā esošos attiecīgos datus. Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja prasītāju tiesību uz aizstāvību pārkāpumu. Konkrētāk, Vispārējā tiesa nepiekrita tam, ka daļu informācijas, kas netika izpausta ieinteresētajām personām, varētu uzskatīt par konfidenciālu, un konstatēja, ka visi apstrīdētie dati ir “saistīti ar apstrīdētajā regulā konstatētajiem faktiem”. Tāpēc tie ir “būtiski fakti un apsvērumi”, kas būtu bijis jāizpauž ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz otro punktu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi objektīvu pārbaudi (kā prasīts antidempinga pamatregulas 3. panta 2. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 1. punktā), jo, neveicot visu to mikroekonomisko rādītāju aprēķinu pārskatīšanu, kas nav rentabilitāte, un neatspoguļojot pārskatītus skaitliskos rādītājus apstrīdētajā regulā, Komisija nebija izmantojusi visus tās rīcībā esošos attiecīgos datus. Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja prasītāju tiesību uz aizstāvību pārkāpumu. Konkrētāk, Vispārējā tiesa nepiekrita tam, ka daļu informācijas, kas netika izpausta ieinteresētajām personām, varētu uzskatīt par konfidenciālu, un konstatēja, ka visi apstrīdētie dati ir “saistīti ar apstrīdētajā regulā konstatētajiem faktiem”. Tāpēc tie ir “būtiski fakti un apsvērumi”, kas būtu bijis jāizpauž ieinteresētajām personām.

| (9) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā).







  UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | Taric PAPILDU KODS |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (8) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (9) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (10) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā).

CRIA

CCCMC

UZŅĒMUMA NOSAUKUMS

UZŅĒMUMA NOSAUKUMS

Taric PAPILDU KODS

Taric

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (8)

8

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (9)

9

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (10)

10

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Turklāt Vispārējā tiesa atcēla Regulu (ES) 2018/1690, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā), un Zhongce Rubber Group Co., Ltd (Taric papildu kods C379). |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Vispārējā tiesa atcēla Regulu (ES) 2018/1690, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā), un Zhongce Rubber Group Co., Ltd (Taric papildu kods C379).

CRIA

CCCMC

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Taric

3.   VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMA IZPILDE

VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMA IZPILDE

| (11) | Saskaņā ar 266. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko Savienības iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, kā tas ir šajā gadījumā, antidempinga izmeklēšanu, Vispārējās tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība (11). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 266. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko Savienības iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, kā tas ir šajā gadījumā, antidempinga izmeklēšanu, Vispārējās tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība (11).

11

| (12) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (12). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē tādas sagatavošanās darbības kā antidempinga procedūras sākšanu. Piemēram, ja tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos antidempinga pasākumus, tad procedūra paliek nepabeigta, jo Savienības tiesību sistēmā vairs nav procedūras pabeigšanas akta (13), izņemot gadījumus, kad nelikumība ir notikusi procedūras sākšanas posmā. Nevar uzskatīt, ka tādas administratīvās procedūras atsākšana, kurā importam, kas veikts atceltās regulas piemērošanas laikā, tiek atkārtoti noteikti antidempinga maksājumi, būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (14). |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (12). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē tādas sagatavošanās darbības kā antidempinga procedūras sākšanu. Piemēram, ja tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos antidempinga pasākumus, tad procedūra paliek nepabeigta, jo Savienības tiesību sistēmā vairs nav procedūras pabeigšanas akta (13), izņemot gadījumus, kad nelikumība ir notikusi procedūras sākšanas posmā. Nevar uzskatīt, ka tādas administratīvās procedūras atsākšana, kurā importam, kas veikts atceltās regulas piemērošanas laikā, tiek atkārtoti noteikti antidempinga maksājumi, būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (14).

12

13

14

| (13) | Šajā lietā Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu attiecībā uz attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz to, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, kas ietekmējis cēloņsakarības analīzi. Tāda pati kļūda metodikā tika konstatēta attiecīgo eksportētāju kaitējuma starpību aprēķinos. Tiesa arī konstatēja kļūdas, kas saistītas ar to, ka netika izpausta konkrēta informācija: i) bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses; ii) kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas; iii) konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu; un iv) kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(13)

Šajā lietā Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu attiecībā uz attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz to, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, kas ietekmējis cēloņsakarības analīzi. Tāda pati kļūda metodikā tika konstatēta attiecīgo eksportētāju kaitējuma starpību aprēķinos. Tiesa arī konstatēja kļūdas, kas saistītas ar to, ka netika izpausta konkrēta informācija: i) bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses; ii) kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas; iii) konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu; un iv) kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē.

| (14) | Konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā, un šī procedūras atsākšana tos neietekmē (15). |
| --- | --- |

(14)

Konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā, un šī procedūras atsākšana tos neietekmē (15).

15

| (15) | Pēc Tiesas 2022. gada 4. maija spriedumiem lietās T-30/19 un T-72/19 Komisija nolēma daļēji atsākt antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, kas attiecas uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atsākt izmeklēšanu tajā posmā, kurā noticis pārkāpums. Procedūra tika atsākta ar paziņojumu (16) (“paziņojums par procedūras atsākšanu”), un tā attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC un kuri bija uzskaitīti paziņojumā par procedūras atsākšanu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc Tiesas 2022. gada 4. maija spriedumiem lietās T-30/19 un T-72/19 Komisija nolēma daļēji atsākt antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, kas attiecas uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atsākt izmeklēšanu tajā posmā, kurā noticis pārkāpums. Procedūra tika atsākta ar paziņojumu (16) (“paziņojums par procedūras atsākšanu”), un tā attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC un kuri bija uzskaitīti paziņojumā par procedūras atsākšanu.

16

CRIA

CCCMC

| (16) | Tajā pašā dienā Komisija arī nolēma noteikt, ka jāreģistrē tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu imports, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un kuras ražojuši šie uzņēmumi, un uzdeva valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad tiek publicētas attiecīgās Komisijas īstenošanas regulas, ar kurām atkārtoti nosaka maksājumus, un tikai pēc tam lemt par jebkādiem antidempinga maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumiem attiecībā uz importu, kas saistīts šiem uzņēmumiem (17) (“reģistrācijas regula”). |
| --- | --- |

(16)

Tajā pašā dienā Komisija arī nolēma noteikt, ka jāreģistrē tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu imports, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un kuras ražojuši šie uzņēmumi, un uzdeva valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad tiek publicētas attiecīgās Komisijas īstenošanas regulas, ar kurām atkārtoti nosaka maksājumus, un tikai pēc tam lemt par jebkādiem antidempinga maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumiem attiecībā uz importu, kas saistīts šiem uzņēmumiem (17) (“reģistrācijas regula”).

17

| (17) | Komisija informēja ieinteresētās personas par izmeklēšanas atsākšanu un aicināja tās sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(17)

Komisija informēja ieinteresētās personas par izmeklēšanas atsākšanu un aicināja tās sniegt piezīmes.

4.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS

IZMEKLĒŠANAS PERIODS

| (18) | Šī izmeklēšana aptver laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptver laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(18)

Šī izmeklēšana aptver laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptver laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

5.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (19) | Komisija 2023. gada 10. janvārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā iecerēja atkārtoti noteikt antidempinga maksājumus (“informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2023. gada 10. janvārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā iecerēja atkārtoti noteikt antidempinga maksājumus (“informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (20) | Piezīmes tika saņemtas no China Rubber Industry Association (“CRIA”), GITI Group (18) un nesaistītā importētāja Hämmerling The Tyre Company GmbH (“Hämmerling”). Komisija izvērtēja piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Hämmerling un CRIA pieprasīja uzklausīšanu, un iespēja tikt uzklausītiem tiem tika sniegta. |
| --- | --- |

(20)

Piezīmes tika saņemtas no China Rubber Industry Association (“CRIA”), GITI Group (18) un nesaistītā importētāja Hämmerling The Tyre Company GmbH (“Hämmerling”). Komisija izvērtēja piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Hämmerling un CRIA pieprasīja uzklausīšanu, un iespēja tikt uzklausītiem tiem tika sniegta.

China Rubber Industry Association

GITI Group

18

Hämmerling The Tyre Company GmbH

Hämmerling

CRIA

| (21) | Pēc CRIA pieprasījuma piezīmēs par izpausto informāciju Komisija izpauda šādus papildu elementus (“papildu informācijas izpaušana”):






  — | Komisija 2023. gada 30. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām. |
| --- | --- | --- |

(21)

Pēc CRIA pieprasījuma piezīmēs par izpausto informāciju Komisija izpauda šādus papildu elementus (“papildu informācijas izpaušana”):

CRIA

—

Komisija 2023. gada 30. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām.

| — | 2023. gada 30. un 31. janvārī Komisija arī sniedza uzņēmumiem Hankook Group
   (19) un Aeolus/Pirelli
   (20) informāciju par attiecīgo uzņēmumu eksporta pārdošanas darījumiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu pārskatīto cenu samazinājumu un mērķa cenas samazinājumu. Šie eksporta pārdošanas darījumi bija tie paši, kas jau izpausti izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

—

2023. gada 30. un 31. janvārī Komisija arī sniedza uzņēmumiem Hankook Group
   (19) un Aeolus/Pirelli
   (20) informāciju par attiecīgo uzņēmumu eksporta pārdošanas darījumiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu pārskatīto cenu samazinājumu un mērķa cenas samazinājumu. Šie eksporta pārdošanas darījumi bija tie paši, kas jau izpausti izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula.

Hankook Group

19

Aeolus/Pirelli

20

| — | Komisija 2023. gada 31. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos precizēja galīgā maksājuma līmeņus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un laboja tos, jo tika konstatēta kļūda kaitējuma aprēķinos attiecībā uz Hankook Group un Aeolus/Pirelli. Tā arī sniedza papildu skaidrojumus par Zhongce Rubber Group Co., Ltd juridisko situāciju. |
| --- | --- |

—

Komisija 2023. gada 31. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos precizēja galīgā maksājuma līmeņus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un laboja tos, jo tika konstatēta kļūda kaitējuma aprēķinos attiecībā uz Hankook Group un Aeolus/Pirelli. Tā arī sniedza papildu skaidrojumus par Zhongce Rubber Group Co., Ltd juridisko situāciju.

Hankook Group

Aeolus/Pirelli

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

| (22) | Tikai CRIA sniedza piezīmes par izpausto papildu informāciju, kuras Komisija attiecīgā gadījumā ņēma vērā. |
| --- | --- |

(22)

Tikai CRIA sniedza piezīmes par izpausto papildu informāciju, kuras Komisija attiecīgā gadījumā ņēma vērā.

CRIA

6.   
  CRIA TIESĪBAS UZ AIZSTĀVĪBU

CRIA

| (23) | Pēc informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka esot pārkāptas tās tiesības uz aizstāvību, jo:






  — | CRIA neesot saņēmusi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, no kuriem CRIA saņēmusi atļaujas vēstules, |
| --- | --- | --- |

(23)

Pēc informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka esot pārkāptas tās tiesības uz aizstāvību, jo:

CRIA

—

CRIA neesot saņēmusi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, no kuriem CRIA saņēmusi atļaujas vēstules,

CRIA

CRIA

| — | CRIA neesot piešķirts pietiekami ilgs laiks piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju, |
| --- | --- |

—

CRIA neesot piešķirts pietiekami ilgs laiks piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju,

CRIA

| — | Komisija neesot rīkojusi uzklausīšanu CRIA pieprasītajā termiņā, |
| --- | --- |

—

Komisija neesot rīkojusi uzklausīšanu CRIA pieprasītajā termiņā,

CRIA

| — | Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras nav izskatījusi Vispārējā tiesa. |
| --- | --- |

—

Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras nav izskatījusi Vispārējā tiesa.

| (24) | Kā minēts turpmāk 160. apsvērumā, Komisija pārrēķināja maksājumus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, īpaši ražotājiem eksportētājiem, kuri tika iekļauti izlasē apstrīdētajā regulā un uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums (t. i., GITI Group, Hankook Group un Aeolus/Pirelli). Būtu jāatgādina, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju kaitējuma starpības tika aprēķinātas, pamatojoties uz sensitīviem uzņēmumu datiem. Tādējādi aprēķinus nevarēja izpaust visām ieinteresētajām personām, bet tikai attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(24)

Kā minēts turpmāk 160. apsvērumā, Komisija pārrēķināja maksājumus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, īpaši ražotājiem eksportētājiem, kuri tika iekļauti izlasē apstrīdētajā regulā un uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums (t. i., GITI Group, Hankook Group un Aeolus/Pirelli). Būtu jāatgādina, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju kaitējuma starpības tika aprēķinātas, pamatojoties uz sensitīviem uzņēmumu datiem. Tādējādi aprēķinus nevarēja izpaust visām ieinteresētajām personām, bet tikai attiecīgajiem uzņēmumiem.

GITI Group

Hankook Group

Aeolus/Pirelli

| (25) | CRIA apgalvoja, ka 10. apsvērumā minētie uzņēmumi ir parakstījuši atļaujas vēstules, kas attiecas uz piekļuvi sensitīviem uzņēmumu datiem, un tādējādi Komisijai būtu bijis jāatklāj CRIA atsevišķie cenu samazinājuma starpības un kaitējuma starpības aprēķini attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Kā apgalvoja CRIA, atļaujas vēstuļu saturs turklāt esot identisks parastai pilnvarai (“pilnvara”), ar ko juridisko konsultantu pilnvaro pārstāvēt uzņēmumu. |
| --- | --- |

(25)

CRIA apgalvoja, ka 10. apsvērumā minētie uzņēmumi ir parakstījuši atļaujas vēstules, kas attiecas uz piekļuvi sensitīviem uzņēmumu datiem, un tādējādi Komisijai būtu bijis jāatklāj CRIA atsevišķie cenu samazinājuma starpības un kaitējuma starpības aprēķini attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Kā apgalvoja CRIA, atļaujas vēstuļu saturs turklāt esot identisks parastai pilnvarai (“pilnvara”), ar ko juridisko konsultantu pilnvaro pārstāvēt uzņēmumu.

CRIA

CRIA

CRIA

| (26) | Komisija analizēja CRIA iesniegtās atļaujas vēstules. Vairāki Ķīnas ražotāji, uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums, parakstīja šādas atsevišķas atļaujas vēstules. Komisija konstatēja, ka atļaujas vēstules bija balstītas uz standarta tekstu visiem ražotājiem (iekļautajiem vai neiekļautajiem izlasē) un tajās nebija precizēts, vai attiecīgais uzņēmums ir atļāvis CRIA saņemt uzņēmuma konfidenciālos datus. Turklāt ne visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, piekrita nodrošināt CRIA piekļuvi to konfidenciālajiem datiem. Vēl jo vairāk attiecībā uz apgalvojumu, ka pilnvara bija identiska attiecīgajām atļaujas vēstulēm, Komisija uzskata, ka būtiskā atšķirība starp pilnvaru un apvienībai paredzēto atļaujas vēstuli ir struktūra, kurai ir tiesības saņemt datus. Pilnvaras gadījumā juridiskajam konsultantam ir saistoši tās attiecīgās juristu apvienības ētikas noteikumi, kur jurists ir reģistrēts, kas cita starpā paredz, ka jurists neatklāj uzņēmuma konfidenciālos datus. Tāpēc tas, ka pilnvarā var nebūt konkrētu noteikumu par šādiem datiem, nenoņem no attiecīgā(-ajiem) jurista(-iem) pienākumu ievērot visaugstākos ētikas noteikumus šajā jautājumā un nodrošināt saņemto datu konfidencialitāti. Turpretī izņēmuma kārtā apvienības saņem neierobežotu piekļuvi konfidenciāliem savu biedru uzņēmuma datiem, un tādējādi cita starpā var tikt pārkāpti attiecīgie spēkā esošie konkurences noteikumi. Līdz ar to Komisija uzskata, ka uzņēmumu parakstītās atļaujas vēstules nebija pietiekami konkrētas un skaidras attiecībā uz to, vai attiecīgie uzņēmumi ir atļāvuši apvienībai piekļūt to konfidenciālajai informācijai. |
| --- | --- |

(26)

Komisija analizēja CRIA iesniegtās atļaujas vēstules. Vairāki Ķīnas ražotāji, uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums, parakstīja šādas atsevišķas atļaujas vēstules. Komisija konstatēja, ka atļaujas vēstules bija balstītas uz standarta tekstu visiem ražotājiem (iekļautajiem vai neiekļautajiem izlasē) un tajās nebija precizēts, vai attiecīgais uzņēmums ir atļāvis CRIA saņemt uzņēmuma konfidenciālos datus. Turklāt ne visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, piekrita nodrošināt CRIA piekļuvi to konfidenciālajiem datiem. Vēl jo vairāk attiecībā uz apgalvojumu, ka pilnvara bija identiska attiecīgajām atļaujas vēstulēm, Komisija uzskata, ka būtiskā atšķirība starp pilnvaru un apvienībai paredzēto atļaujas vēstuli ir struktūra, kurai ir tiesības saņemt datus. Pilnvaras gadījumā juridiskajam konsultantam ir saistoši tās attiecīgās juristu apvienības ētikas noteikumi, kur jurists ir reģistrēts, kas cita starpā paredz, ka jurists neatklāj uzņēmuma konfidenciālos datus. Tāpēc tas, ka pilnvarā var nebūt konkrētu noteikumu par šādiem datiem, nenoņem no attiecīgā(-ajiem) jurista(-iem) pienākumu ievērot visaugstākos ētikas noteikumus šajā jautājumā un nodrošināt saņemto datu konfidencialitāti. Turpretī izņēmuma kārtā apvienības saņem neierobežotu piekļuvi konfidenciāliem savu biedru uzņēmuma datiem, un tādējādi cita starpā var tikt pārkāpti attiecīgie spēkā esošie konkurences noteikumi. Līdz ar to Komisija uzskata, ka uzņēmumu parakstītās atļaujas vēstules nebija pietiekami konkrētas un skaidras attiecībā uz to, vai attiecīgie uzņēmumi ir atļāvuši apvienībai piekļūt to konfidenciālajai informācijai.

CRIA

CRIA

CRIA

| (27) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi un Komisijas pienācīgu rūpību, ko tā ievēro, pārvaldot tās rīcībā esošo konfidenciālo informāciju par uzņēmumiem, Komisija nolēma izpaust uzņēmuma konfidenciālos datus tieši tikai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, nevis CRIA, lai aizsargātu šo datu konfidencialitāti. Tāpēc 2023. gada 10. janvārī datu kopa tika nosūtīta GITI Group juridiskajam pārstāvim un Hankook uzņēmuma pārstāvim. Tā kā ne Aeolus/Pirelli, ne kāds no attiecīgajiem šīs grupas ražotājiem eksportētājiem nebija reģistrēts kā ieinteresētās personas, Komisija apzināja kontaktpersonas uzņēmumā Aeolus/Pirelli un 2023. gada 17. janvārī tām sniedza konkrēto informāciju par attiecīgo ražotāju eksportētāju. Tiem tika dots laiks piezīmju sniegšanai līdz 2023. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi un Komisijas pienācīgu rūpību, ko tā ievēro, pārvaldot tās rīcībā esošo konfidenciālo informāciju par uzņēmumiem, Komisija nolēma izpaust uzņēmuma konfidenciālos datus tieši tikai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, nevis CRIA, lai aizsargātu šo datu konfidencialitāti. Tāpēc 2023. gada 10. janvārī datu kopa tika nosūtīta GITI Group juridiskajam pārstāvim un Hankook uzņēmuma pārstāvim. Tā kā ne Aeolus/Pirelli, ne kāds no attiecīgajiem šīs grupas ražotājiem eksportētājiem nebija reģistrēts kā ieinteresētās personas, Komisija apzināja kontaktpersonas uzņēmumā Aeolus/Pirelli un 2023. gada 17. janvārī tām sniedza konkrēto informāciju par attiecīgo ražotāju eksportētāju. Tiem tika dots laiks piezīmju sniegšanai līdz 2023. gada 31. janvārim.

CRIA

GITI Group

Hankook

Aeolus/Pirelli

Aeolus/Pirelli

| (28) | CRIA2023. gada 16. janvārī pieprasīja saņemt attiecīgo uzņēmumu cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus, pamatojoties uz parakstītajām atļaujas vēstulēm. Atbildot uz to, 26. un 27. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ Komisija aicināja CRIA sazināties ar šiem uzņēmumiem un iegūt datus tieši no tiem. |
| --- | --- |

(28)

CRIA2023. gada 16. janvārī pieprasīja saņemt attiecīgo uzņēmumu cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus, pamatojoties uz parakstītajām atļaujas vēstulēm. Atbildot uz to, 26. un 27. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ Komisija aicināja CRIA sazināties ar šiem uzņēmumiem un iegūt datus tieši no tiem.

CRIA

CRIA

| (29) | 2023. gada 19. janvārīAeolus Tyre Co., Ltd pieteicās un skaidri atļāva Komisijai sniegt CRIA konkrēto informāciju. Tajā pašā dienā Komisija apvienībai CRIA izpauda grupas Aeolus/Pirelli cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinus. Attiecībā uz detalizētiem pārdošanas darījumiem Komisija uzņēmumam Aeolus Tyre Co., Ltd un uzņēmumam Pirelli Tyre Co., Ltd atsevišķi izpauda tikai šo uzņēmumu attiecīgās datu kopas. Tas bija tāpēc, ka CRIA iesniedza tikai Aeolus Tyre Co., Ltd, bet ne Pirelli Tyre Co., Ltd parakstītu atļaujas vēstuli. |
| --- | --- |

(29)

2023. gada 19. janvārīAeolus Tyre Co., Ltd pieteicās un skaidri atļāva Komisijai sniegt CRIA konkrēto informāciju. Tajā pašā dienā Komisija apvienībai CRIA izpauda grupas Aeolus/Pirelli cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinus. Attiecībā uz detalizētiem pārdošanas darījumiem Komisija uzņēmumam Aeolus Tyre Co., Ltd un uzņēmumam Pirelli Tyre Co., Ltd atsevišķi izpauda tikai šo uzņēmumu attiecīgās datu kopas. Tas bija tāpēc, ka CRIA iesniedza tikai Aeolus Tyre Co., Ltd, bet ne Pirelli Tyre Co., Ltd parakstītu atļaujas vēstuli.

Aeolus Tyre Co., Ltd

CRIA

CRIA

Aeolus/Pirelli

Aeolus Tyre Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

CRIA

Aeolus Tyre Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

| (30) | Attiecībā uz Hankook Group Komisija nesaņēma skaidru atļauju kopīgot tā datus ar CRIA. Tomēr CRIA piezīmēs par izpausto informāciju apgalvoja, ka grupa ir sniegusi konkrēto informāciju apvienībai. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz Hankook Group Komisija nesaņēma skaidru atļauju kopīgot tā datus ar CRIA. Tomēr CRIA piezīmēs par izpausto informāciju apgalvoja, ka grupa ir sniegusi konkrēto informāciju apvienībai.

Hankook Group

CRIA

CRIA

| (31) | Savās piezīmēs par izpausto informāciju CRIA informēja Komisiju, ka GITI Group atsauca atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA. Pēc tam 2023. gada 3. februārīGITI Group iesniedza jaunu atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA, nepārprotami atļaujot apvienībai saņemt 2023. gada 10. janvārī izpausto informāciju par konkrēto uzņēmumu. Pēc šīs vēstules saņemšanas un pēc CRIA pieprasījuma Komisija 2023. gada 8. februārī darīja pieejamu CRIA attiecīgo konkrēto informāciju. |
| --- | --- |

(31)

Savās piezīmēs par izpausto informāciju CRIA informēja Komisiju, ka GITI Group atsauca atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA. Pēc tam 2023. gada 3. februārīGITI Group iesniedza jaunu atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA, nepārprotami atļaujot apvienībai saņemt 2023. gada 10. janvārī izpausto informāciju par konkrēto uzņēmumu. Pēc šīs vēstules saņemšanas un pēc CRIA pieprasījuma Komisija 2023. gada 8. februārī darīja pieejamu CRIA attiecīgo konkrēto informāciju.

CRIA

GITI Group

CRIA

GITI Group

CRIA

CRIA

CRIA

| (32) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka nav pārkāptas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju un visu pārējo attiecīgo ražotāju eksportētāju tiesības uz aizstāvību, kā arī CRIA tiesības uz aizstāvību. Attiecīgie uzņēmumi saņēma informāciju par cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem, un tiem tika dots pietiekami daudz laika piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka nav pārkāptas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju un visu pārējo attiecīgo ražotāju eksportētāju tiesības uz aizstāvību, kā arī CRIA tiesības uz aizstāvību. Attiecīgie uzņēmumi saņēma informāciju par cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem, un tiem tika dots pietiekami daudz laika piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju.

CRIA

| (33) | CRIA apgalvoja, ka Komisija, noraidījusi pieprasījumu pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai par izpausto informāciju un rīkot uzklausīšanu krietnu laiku pēc ķīniešu Jaunā gada beigām, neesot ņēmusi vērā ārkārtas apstākļus, t. i., ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, kas tika svinētas no 2023. gada 21. līdz 29. janvārim. CRIA juristu komanda apgalvoja, ka, ņemot vērā ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, tā nevarot saņemt no CRIA pienācīgus norādījumus vai informāciju piezīmju sagatavošanai. Turklāt, neraugoties pieprasījumu pēc uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās, jēgpilns pagarinājums neesot piešķirts un uzklausīšanas amatpersona neesot rīkojusi uzklausīšanu, lai atbildētu uz šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(33)

CRIA apgalvoja, ka Komisija, noraidījusi pieprasījumu pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai par izpausto informāciju un rīkot uzklausīšanu krietnu laiku pēc ķīniešu Jaunā gada beigām, neesot ņēmusi vērā ārkārtas apstākļus, t. i., ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, kas tika svinētas no 2023. gada 21. līdz 29. janvārim. CRIA juristu komanda apgalvoja, ka, ņemot vērā ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, tā nevarot saņemt no CRIA pienācīgus norādījumus vai informāciju piezīmju sagatavošanai. Turklāt, neraugoties pieprasījumu pēc uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās, jēgpilns pagarinājums neesot piešķirts un uzklausīšanas amatpersona neesot rīkojusi uzklausīšanu, lai atbildētu uz šo pieprasījumu.

CRIA

CRIA

CRIA

| (34) | Komisija norādīja, ka pagarinājuma pieprasījums, kas tika prasīts līdz 2023. gada 6. februārim, bija ārkārtīgi ilgs, proti, pagarinājums par 14 dienām. Lai nekavētu izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, Komisija, lai gan tā jau bija atvēlējusi 13 dienas piezīmju sniegšanai, piešķīra divu papildu darba dienu pagarinājumu, proti, līdz 2023. gada 25. janvārim. Attiecībā uz uzklausīšanas pieprasījumu Komisija sākotnēji ierosināja rīkot uzklausīšanu 2023. gada 18. janvārī, proti, pirms ķīniešu Jaunā gada brīvdienām. Pēc tam CRIA ierosināja rīkot uzklausīšanu pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām un ideālā gadījumā februārī. Komisija piekrita rīkot uzklausīšanu 2023. gada 31. janvārī, proti, pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām, un pagarināja termiņu piezīmju iesniegšanai. |
| --- | --- |

(34)

Komisija norādīja, ka pagarinājuma pieprasījums, kas tika prasīts līdz 2023. gada 6. februārim, bija ārkārtīgi ilgs, proti, pagarinājums par 14 dienām. Lai nekavētu izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, Komisija, lai gan tā jau bija atvēlējusi 13 dienas piezīmju sniegšanai, piešķīra divu papildu darba dienu pagarinājumu, proti, līdz 2023. gada 25. janvārim. Attiecībā uz uzklausīšanas pieprasījumu Komisija sākotnēji ierosināja rīkot uzklausīšanu 2023. gada 18. janvārī, proti, pirms ķīniešu Jaunā gada brīvdienām. Pēc tam CRIA ierosināja rīkot uzklausīšanu pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām un ideālā gadījumā februārī. Komisija piekrita rīkot uzklausīšanu 2023. gada 31. janvārī, proti, pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām, un pagarināja termiņu piezīmju iesniegšanai.

CRIA

| (35) | Komisija norādīja, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 20. panta 3. punktu tiesību aktos noteiktais termiņš personu piezīmju sniegšanai ir 10 kalendārās dienas. CRIA un visām pārējām ieinteresētajām personām noteiktais termiņš pēc termiņa pagarināšanas ievērojami pārsniedza 10 kalendārās dienas, un CRIA tika piešķirtas pat 15 dienas. Turklāt pēc piezīmēm, kas tika sniegtas pēc informācijas izpaušanas, Komisija izpauda papildu informāciju un deva ieinteresētajām personām papildu termiņu piezīmju sniegšanai par izpausto papildu informāciju, proti, 4 dienas, t. i., līdz 2023. gada 3. februārim. Pretēji tam, ko apgalvo CRIA, uz atsāktajām izmeklēšanām neattiecas prasība par pagaidu informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija norādīja, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 20. panta 3. punktu tiesību aktos noteiktais termiņš personu piezīmju sniegšanai ir 10 kalendārās dienas. CRIA un visām pārējām ieinteresētajām personām noteiktais termiņš pēc termiņa pagarināšanas ievērojami pārsniedza 10 kalendārās dienas, un CRIA tika piešķirtas pat 15 dienas. Turklāt pēc piezīmēm, kas tika sniegtas pēc informācijas izpaušanas, Komisija izpauda papildu informāciju un deva ieinteresētajām personām papildu termiņu piezīmju sniegšanai par izpausto papildu informāciju, proti, 4 dienas, t. i., līdz 2023. gada 3. februārim. Pretēji tam, ko apgalvo CRIA, uz atsāktajām izmeklēšanām neattiecas prasība par pagaidu informācijas izpaušanu.

CRIA

CRIA

CRIA

| (36) | Visbeidzot, būtu diskriminējoši pret visām pārējām ieinteresētajām personām, kas reģistrētas šajā atsāktajā izmeklēšanā, pagarinājumu par vairāk nekā divām papildu nedēļām piešķirt tikai CRIA. |
| --- | --- |

(36)

Visbeidzot, būtu diskriminējoši pret visām pārējām ieinteresētajām personām, kas reģistrētas šajā atsāktajā izmeklēšanā, pagarinājumu par vairāk nekā divām papildu nedēļām piešķirt tikai CRIA.

CRIA

| (37) | Attiecībā uz piezīmi, ka Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi, Komisija šo jautājumu jau ir aplūkojusi 65. apsvērumā, un jauni argumenti netika sniegti. Tāpēc tā tika noraidīta. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz piezīmi, ka Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi, Komisija šo jautājumu jau ir aplūkojusi 65. apsvērumā, un jauni argumenti netika sniegti. Tāpēc tā tika noraidīta.

6.1.   Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās

Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās

| (38) | CRIA pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos saskaņā ar Uzklausīšanas amatpersonas statūtu 12., 13. un 16. pantu, jo termiņš piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju neesot pienācīgi pagarināts, ierosinātās uzklausīšanas grafiks Komisijā pēc informācijas izpaušanas esot nesaprātīgs un konkrēta informācija neesot izpausta. |
| --- | --- |

(38)

CRIA pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos saskaņā ar Uzklausīšanas amatpersonas statūtu 12., 13. un 16. pantu, jo termiņš piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju neesot pienācīgi pagarināts, ierosinātās uzklausīšanas grafiks Komisijā pēc informācijas izpaušanas esot nesaprātīgs un konkrēta informācija neesot izpausta.

CRIA

| (39) | Uzklausīšanas amatpersona norādīja, ka CRIA saņēma termiņa pagarinājumu līdz 2023. gada 25. janvārim. Pienācīgi ņemot vērā izklāstītos konkrētos apstākļus un attiecīgās procedūras laika ierobežojumus un pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem, kas ir atbildīgi par izmeklēšanu, uzklausīšanas amatpersona piekrita sniegtajam termiņa pagarinājumam un noraidīja turpmākus pagarinājumus. Attiecībā uz izpaustās informācijas būtību uzklausīšanas amatpersona ieteica CRIA un Komisijas dienestiem pirms vēršanās pie uzklausīšanas amatpersonas vispirms rīkot uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(39)

Uzklausīšanas amatpersona norādīja, ka CRIA saņēma termiņa pagarinājumu līdz 2023. gada 25. janvārim. Pienācīgi ņemot vērā izklāstītos konkrētos apstākļus un attiecīgās procedūras laika ierobežojumus un pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem, kas ir atbildīgi par izmeklēšanu, uzklausīšanas amatpersona piekrita sniegtajam termiņa pagarinājumam un noraidīja turpmākus pagarinājumus. Attiecībā uz izpaustās informācijas būtību uzklausīšanas amatpersona ieteica CRIA un Komisijas dienestiem pirms vēršanās pie uzklausīšanas amatpersonas vispirms rīkot uzklausīšanu.

CRIA

CRIA

| (40) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka CRIA varēja pilnībā īstenot savas tiesības uz aizstāvību paredzētajos un pagarinātajos termiņos, ņemot vērā arī izpaustās informācijas būtību un papildu informāciju, kas pēc informācijas izpaušanas darīta pieejama ieinteresētajām personām. Pēc uzklausīšanas, kas 2023. gada 31. janvārī notika ar Komisijas dienestiem, CRIA nepieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas par kādu no iepriekš izvirzītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka CRIA varēja pilnībā īstenot savas tiesības uz aizstāvību paredzētajos un pagarinātajos termiņos, ņemot vērā arī izpaustās informācijas būtību un papildu informāciju, kas pēc informācijas izpaušanas darīta pieejama ieinteresētajām personām. Pēc uzklausīšanas, kas 2023. gada 31. janvārī notika ar Komisijas dienestiem, CRIA nepieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas par kādu no iepriekš izvirzītajiem jautājumiem.

CRIA

CRIA

7.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (41) | Komisija saņēma piezīmes no Savienības ražošanas nozares, CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans sp. z o.o. (“Opoltrans”). |
| --- | --- |

(41)

Komisija saņēma piezīmes no Savienības ražošanas nozares, CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans sp. z o.o. (“Opoltrans”).

CRIA

GITI Group

Hämmerling

Opoltrans sp. z o.o.

| (42) | CRIA iesniedza Komisijai atļaujas vēstules, ko parakstījuši vairāki ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, t. sk. tie attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas tika iekļauti izlasē izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, konkrēti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd un Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(42)

CRIA iesniedza Komisijai atļaujas vēstules, ko parakstījuši vairāki ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, t. sk. tie attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas tika iekļauti izlasē izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, konkrēti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd un Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

CRIA

GITI Group

Aeolus Tyre Co., Ltd

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

| (43) | CRIA un GITI Group iebilda pret Komisijas lēmumu reģistrēt importu, jo šajā konkrētajā gadījumā šāda reģistrācija neesot skaidri atļauta ar antidempinga un antisubsidēšanas pamatregulām. Pēc informācijas izpaušanas šīs divas personas savu apgalvojumu atkārtoja. Savienības ražošanas nozares ieskatā reģistrācija bija Komisijas ziņā. |
| --- | --- |

(43)

CRIA un GITI Group iebilda pret Komisijas lēmumu reģistrēt importu, jo šajā konkrētajā gadījumā šāda reģistrācija neesot skaidri atļauta ar antidempinga un antisubsidēšanas pamatregulām. Pēc informācijas izpaušanas šīs divas personas savu apgalvojumu atkārtoja. Savienības ražošanas nozares ieskatā reģistrācija bija Komisijas ziņā.

CRIA

GITI Group

| (44) | Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija uzskatīja – Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka Komisijas pilnvaras pieprasīt valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus importa reģistrēšanai ir vispārīgi piemērojami, kā tas izriet no 2016. gada antidempinga pamatregulas 14. panta virsraksta “Vispārīgi noteikumi”. Turklāt regulas 14. panta 5. punkts nav pakļauts nekādiem ierobežojumiem attiecībā uz apstākļiem, kādos Komisija ir pilnvarota pieprasīt valsts muitas dienestiem reģistrēt preces (21). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija uzskatīja – Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka Komisijas pilnvaras pieprasīt valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus importa reģistrēšanai ir vispārīgi piemērojami, kā tas izriet no 2016. gada antidempinga pamatregulas 14. panta virsraksta “Vispārīgi noteikumi”. Turklāt regulas 14. panta 5. punkts nav pakļauts nekādiem ierobežojumiem attiecībā uz apstākļiem, kādos Komisija ir pilnvarota pieprasīt valsts muitas dienestiem reģistrēt preces (21). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

21

| (45) | Turklāt GITI Group apgalvoja, ka tajā laikā šo spriedumu joprojām būtu bijis iespējams pārsūdzēt un tāpēc tas neesot bijis derīgs juridiskais pamats reģistrācijas uzsākšanai. Komisija uzskata, ka spriedums nav pārsūdzēts un reģistrācija ir atbilstošs pasākums, kas nodrošinātu, ka maksājumus var atkārtoti noteikt pareizajā līmenī, ja tāds tiktu paredzēts, un uzdot muitas dienestiem sagaidīt šīs regulas publicēšanu (22). |
| --- | --- |

(45)

Turklāt GITI Group apgalvoja, ka tajā laikā šo spriedumu joprojām būtu bijis iespējams pārsūdzēt un tāpēc tas neesot bijis derīgs juridiskais pamats reģistrācijas uzsākšanai. Komisija uzskata, ka spriedums nav pārsūdzēts un reģistrācija ir atbilstošs pasākums, kas nodrošinātu, ka maksājumus var atkārtoti noteikt pareizajā līmenī, ja tāds tiktu paredzēts, un uzdot muitas dienestiem sagaidīt šīs regulas publicēšanu (22).

GITI Group

22

| (46) | CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans apgalvoja, ka Komisija neesot varējusi uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt un/vai neatlaist maksājumus, kas iekasēti saskaņā ar apstrīdēto regulu. Šādai atmaksai esot bijis jānotiek nekavējoties un pilnībā. Tie arī apgalvoja, ka situācija šajā lietā atšķiroties no situācijas spriedumā, kas pieņemts lietā Deichmann (23), jo, pēc lietā iesaistīto personu ieskatiem, tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma neizvērtēšana šajā lietā neesot ietekmējusi maksājumu līmeni. Personas arī apgalvoja, ka maksājumus nevar atkārtoti noteikt ar atpakaļejošu spēku. Pēc personu ieskaitiem, apstrīdētā regula tika pilnībā atcelta, kas nozīmē, ka tā ar atpakaļejošu spēku tika izslēgta no Savienības tiesiskās kārtības, savukārt spriedumā, kurš pieņemts lietā Deichmann, nebija tādu faktoru, kas “varētu ietekmēt Galīgā maksājuma regulas (..) spēkā esamību”. Turklāt personas apgalvoja, ka nelikumība, kas konstatēta attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi, esot izraisījusi “visas Komisijas veiktās cēloņsakarības analīzes atzīšanu par spēkā neesošu”. Pēc personu ieskatiem, tas nozīmē, ka maksājumi kopumā nebija nedz jānosaka, nedz jānosaka atkārtoti, jo visa kaitējuma un cēloņsakarības analīze esot bijusi kļūdaina. |
| --- | --- |

(46)

CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans apgalvoja, ka Komisija neesot varējusi uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt un/vai neatlaist maksājumus, kas iekasēti saskaņā ar apstrīdēto regulu. Šādai atmaksai esot bijis jānotiek nekavējoties un pilnībā. Tie arī apgalvoja, ka situācija šajā lietā atšķiroties no situācijas spriedumā, kas pieņemts lietā Deichmann (23), jo, pēc lietā iesaistīto personu ieskatiem, tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma neizvērtēšana šajā lietā neesot ietekmējusi maksājumu līmeni. Personas arī apgalvoja, ka maksājumus nevar atkārtoti noteikt ar atpakaļejošu spēku. Pēc personu ieskaitiem, apstrīdētā regula tika pilnībā atcelta, kas nozīmē, ka tā ar atpakaļejošu spēku tika izslēgta no Savienības tiesiskās kārtības, savukārt spriedumā, kurš pieņemts lietā Deichmann, nebija tādu faktoru, kas “varētu ietekmēt Galīgā maksājuma regulas (..) spēkā esamību”. Turklāt personas apgalvoja, ka nelikumība, kas konstatēta attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi, esot izraisījusi “visas Komisijas veiktās cēloņsakarības analīzes atzīšanu par spēkā neesošu”. Pēc personu ieskatiem, tas nozīmē, ka maksājumi kopumā nebija nedz jānosaka, nedz jānosaka atkārtoti, jo visa kaitējuma un cēloņsakarības analīze esot bijusi kļūdaina.

CRIA

GITI Group

Hämmerling

Opoltrans

Deichmann

23

Deichmann

| (47) | Pēc informācijas izpaušanas GITI Group apgalvoja, ka ar Komisijas lēmumu uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt maksājumus tiekot pārkāpts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“ES Pamattiesību harta”) 47. pantā nostiprinātais tiesību aizsardzības tiesā princips. Tā vietā Komisijai būtu vajadzējis atļaut atmaksāt maksājumus, kā tas bija lietā, kad Vispārējā tiesa atcēla naudas sodus, kas iekasēti par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta pārkāpumu (24). Konkrētāk, GITI Group atsaucās uz šādiem Tiesas konstatējumiem: “ja Tiesa pasludina par spēkā neesošu regulu, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, [..] šie maksājumi ir jāuzskata par tādiem, kas pēc likuma nav jāmaksā Muitas kodeksa 236. panta izpratnē un principā valstu muitas iestādēm tie ir jāatmaksā saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem” (25). Turklāt GITI Group ieskatā maksājumu atmaksas atlikšanai ir būtiska praktiska ietekme, kas negatīvi ietekmē attiecīgo uzņēmumu finanšu stāvokli un to ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(47)

Pēc informācijas izpaušanas GITI Group apgalvoja, ka ar Komisijas lēmumu uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt maksājumus tiekot pārkāpts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“ES Pamattiesību harta”) 47. pantā nostiprinātais tiesību aizsardzības tiesā princips. Tā vietā Komisijai būtu vajadzējis atļaut atmaksāt maksājumus, kā tas bija lietā, kad Vispārējā tiesa atcēla naudas sodus, kas iekasēti par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta pārkāpumu (24). Konkrētāk, GITI Group atsaucās uz šādiem Tiesas konstatējumiem: “ja Tiesa pasludina par spēkā neesošu regulu, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, [..] šie maksājumi ir jāuzskata par tādiem, kas pēc likuma nav jāmaksā Muitas kodeksa 236. panta izpratnē un principā valstu muitas iestādēm tie ir jāatmaksā saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem” (25). Turklāt GITI Group ieskatā maksājumu atmaksas atlikšanai ir būtiska praktiska ietekme, kas negatīvi ietekmē attiecīgo uzņēmumu finanšu stāvokli un to ienākumu no ieguldījumiem.

GITI Group

24

GITI Group

25

GITI Group

| (48) | Komisija atgādināja, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija var uzdot valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad Komisija noteiks likmes, pēc kādām šie maksājumi būtu jānosaka, izpildot Savienības tiesu spriedumu, iekams tie pieņem lēmumu par atmaksāšanas pieteikumiem, ko iesnieguši šos maksājumus veikušie uzņēmumi (26). Tiesa ir arī lēmusi, ka atceļošā Tiesas sprieduma precīzais tvērums un attiecīgi no tā izrietošās saistības ir jānosaka katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā ne tikai šāda sprieduma rezolutīvo daļu, bet arī motīvus, kas tai veido nepieciešamo pamatojumu (27). |
| --- | --- |

(48)

Komisija atgādināja, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija var uzdot valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad Komisija noteiks likmes, pēc kādām šie maksājumi būtu jānosaka, izpildot Savienības tiesu spriedumu, iekams tie pieņem lēmumu par atmaksāšanas pieteikumiem, ko iesnieguši šos maksājumus veikušie uzņēmumi (26). Tiesa ir arī lēmusi, ka atceļošā Tiesas sprieduma precīzais tvērums un attiecīgi no tā izrietošās saistības ir jānosaka katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā ne tikai šāda sprieduma rezolutīvo daļu, bet arī motīvus, kas tai veido nepieciešamo pamatojumu (27).

26

27

| (49) | Šajā lietā Vispārējā tiesa apšaubīja cenu samazinājuma aprēķināšanas metodi un tā ietekmi uz cēloņsakarību, kā arī tās pašas kļūdas ietekmi uz to uzņēmumu kaitējuma starpībām, uz kuriem attiecas Tiesas spriedums (28). Tiesa arī lika Komisijai pārskatīt konkrētu informāciju par kaitējuma rādītājiem un izpaust to. Tomēr šie elementi neliek apšaubīt visu pārējo apstrīdētajā regulā izdarīto konstatējumu spēkā esību. Turklāt Tiesa atzina, ka pēc procedūras atsākšanas Komisija var pieņemt pasākumu, lai aizstātu atcelto pasākumu un līdz ar to atkārtoti noteiktu galīgo antidempinga maksājumu, šajā kontekstā novēršot skaidri konstatētās nelikumības (29). Šajā kontekstā nav svarīgi, vai nelikumības attiecas uz maksājumu līmeni. Jebkurā gadījumā, pat ja atsāktās izmeklēšanas konstatējumi būtu tādi, ka antidempinga maksājumi nebūtu jānosaka atkārtoti, muitas dienestiem, ievērojot attiecīgos tiesību aktus muitas jomā, būtu iespēja atmaksāt visu to maksājumu summu, kuri iekasēti kopš apstrīdētās regulas pieņemšanas. Turklāt šī atmaksa ietvertu arī atbilstošus procentus saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem muitas jomā. Tādējādi, pretēji GITI Group apgalvotajam, uzņēmumiem tiktu piešķirta pienācīga kompensācija par to, ka tie ir samaksājuši attiecīgos maksājumus. |
| --- | --- |

(49)

Šajā lietā Vispārējā tiesa apšaubīja cenu samazinājuma aprēķināšanas metodi un tā ietekmi uz cēloņsakarību, kā arī tās pašas kļūdas ietekmi uz to uzņēmumu kaitējuma starpībām, uz kuriem attiecas Tiesas spriedums (28). Tiesa arī lika Komisijai pārskatīt konkrētu informāciju par kaitējuma rādītājiem un izpaust to. Tomēr šie elementi neliek apšaubīt visu pārējo apstrīdētajā regulā izdarīto konstatējumu spēkā esību. Turklāt Tiesa atzina, ka pēc procedūras atsākšanas Komisija var pieņemt pasākumu, lai aizstātu atcelto pasākumu un līdz ar to atkārtoti noteiktu galīgo antidempinga maksājumu, šajā kontekstā novēršot skaidri konstatētās nelikumības (29). Šajā kontekstā nav svarīgi, vai nelikumības attiecas uz maksājumu līmeni. Jebkurā gadījumā, pat ja atsāktās izmeklēšanas konstatējumi būtu tādi, ka antidempinga maksājumi nebūtu jānosaka atkārtoti, muitas dienestiem, ievērojot attiecīgos tiesību aktus muitas jomā, būtu iespēja atmaksāt visu to maksājumu summu, kuri iekasēti kopš apstrīdētās regulas pieņemšanas. Turklāt šī atmaksa ietvertu arī atbilstošus procentus saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem muitas jomā. Tādējādi, pretēji GITI Group apgalvotajam, uzņēmumiem tiktu piešķirta pienācīga kompensācija par to, ka tie ir samaksājuši attiecīgos maksājumus.

28

29

GITI Group

| (50) | Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru antidempinga pamatregulas 10. panta 1. punkts neliedz tiesību aktos atkārtoti noteikt antidempinga maksājumus importam, kas veikts tādu regulu piemērošanas laikā, kuras ir atceltas (30). |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru antidempinga pamatregulas 10. panta 1. punkts neliedz tiesību aktos atkārtoti noteikt antidempinga maksājumus importam, kas veikts tādu regulu piemērošanas laikā, kuras ir atceltas (30).

30

| (51) | Pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punkta nosacījumi. Ar Tiesas konstatējumu izpildi saistītas reģistrācijas mērķis faktiski nav atļaut tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku, kā paredzēts minētajos noteikumos. Mērķis drīzāk ir nodrošināt spēkā esošo pasākumu efektivitāti un nepieļaut nepamatotu pārtraukumu no apstrīdētās regulas spēkā stāšanās dienas līdz koriģēto maksājumu atkārtotai noteikšanai, ja tādi tiktu paredzēti, nodrošinot, ka nākotnē ir iespējama pasākumu iekasēšana pareizā apmērā. Tādējādi, kā skaidrots reģistrācijas regulas 20. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka administratīvās procedūras atsākšana un iespējama atkārtota maksājumu noteikšana būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, kā to atzina personas, šo pašu pieeju nesen apstiprināja Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-440/20 (31). Līdz ar to apgalvojums, ka maksājumus nevar noteikt atkārtoti, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(51)

Pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antidempinga pamatregulas 10. panta 4. punkta nosacījumi. Ar Tiesas konstatējumu izpildi saistītas reģistrācijas mērķis faktiski nav atļaut tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku, kā paredzēts minētajos noteikumos. Mērķis drīzāk ir nodrošināt spēkā esošo pasākumu efektivitāti un nepieļaut nepamatotu pārtraukumu no apstrīdētās regulas spēkā stāšanās dienas līdz koriģēto maksājumu atkārtotai noteikšanai, ja tādi tiktu paredzēti, nodrošinot, ka nākotnē ir iespējama pasākumu iekasēšana pareizā apmērā. Tādējādi, kā skaidrots reģistrācijas regulas 20. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka administratīvās procedūras atsākšana un iespējama atkārtota maksājumu noteikšana būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, kā to atzina personas, šo pašu pieeju nesen apstiprināja Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-440/20 (31). Līdz ar to apgalvojums, ka maksājumus nevar noteikt atkārtoti, tika noraidīts.

31

| (52) | Attiecībā uz ES Pamattiesību hartas 47. pantā nostiprināto tiesību aizsardzības tiesā principu no iedibinātās judikatūras izriet, ka tiesību aizsardzības tiesā princips nevar liegt ES iestādei, kuras tiesību akts iepriekš ticis atcelts, pieņemt jaunu šai personai nelabvēlīgu aktu, balstoties atšķirīgos motīvos (32). Šajā lietā izdarītie konstatējumi ir balstīti motīvos, kas atšķiras no tiem, uz kuru pamata tika atcelta apstrīdētā regula. Tādējādi saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (33) Komisija nav pārkāpusi efektīvas tiesību aizsardzības tiesā principu, pamatojoties uz to, ka ar šo regulu tā atkārtoti noteikusi galīgo antidempinga maksājumu pēc tam, kad Tiesa bija atcēlusi apstrīdēto regulu. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz ES Pamattiesību hartas 47. pantā nostiprināto tiesību aizsardzības tiesā principu no iedibinātās judikatūras izriet, ka tiesību aizsardzības tiesā princips nevar liegt ES iestādei, kuras tiesību akts iepriekš ticis atcelts, pieņemt jaunu šai personai nelabvēlīgu aktu, balstoties atšķirīgos motīvos (32). Šajā lietā izdarītie konstatējumi ir balstīti motīvos, kas atšķiras no tiem, uz kuru pamata tika atcelta apstrīdētā regula. Tādējādi saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (33) Komisija nav pārkāpusi efektīvas tiesību aizsardzības tiesā principu, pamatojoties uz to, ka ar šo regulu tā atkārtoti noteikusi galīgo antidempinga maksājumu pēc tam, kad Tiesa bija atcēlusi apstrīdēto regulu.

32

33

| (53) | CRIA apgalvoja – tā kā “muitas parāds nav radies”, maksājumu atkārtota noteikšana “pārsniedz tiesību aktos noteikto termiņu, kurā valsts muitas dienestiem, ņemot vērā trīs gadu termiņa ierobežojumu, ir tiesības iekasēt maksājumus (..)”. GITI Group apgalvoja, ka “atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku (..) pat pēc trīs gadu termiņa beigām var izraisīt valstu muitas dienestu iejaukšanās riskus (tādā nozīmē, ka maksājumus var iekasēt pēc šā trīs gadu termiņa) šajā autonomajā lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi pastāv risks, ka tiks traucēts ES līgumos paredzētais rūpīgi pielāgotais kompetenču sadalījums starp Komisiju un ES dalībvalstīm”. Pēc informācijas izpaušanas GITI Group savu apgalvojumu atkārtoja. |
| --- | --- |

(53)

CRIA apgalvoja – tā kā “muitas parāds nav radies”, maksājumu atkārtota noteikšana “pārsniedz tiesību aktos noteikto termiņu, kurā valsts muitas dienestiem, ņemot vērā trīs gadu termiņa ierobežojumu, ir tiesības iekasēt maksājumus (..)”. GITI Group apgalvoja, ka “atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku (..) pat pēc trīs gadu termiņa beigām var izraisīt valstu muitas dienestu iejaukšanās riskus (tādā nozīmē, ka maksājumus var iekasēt pēc šā trīs gadu termiņa) šajā autonomajā lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi pastāv risks, ka tiks traucēts ES līgumos paredzētais rūpīgi pielāgotais kompetenču sadalījums starp Komisiju un ES dalībvalstīm”. Pēc informācijas izpaušanas GITI Group savu apgalvojumu atkārtoja.

CRIA

GITI Group

atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku (..) pat pēc trīs gadu termiņa beigām var izraisīt valstu muitas dienestu iejaukšanās riskus (tādā nozīmē, ka maksājumus var iekasēt pēc šā trīs gadu termiņa) šajā autonomajā lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi pastāv risks, ka tiks traucēts ES līgumos paredzētais rūpīgi pielāgotais kompetenču sadalījums starp Komisiju un ES dalībvalstīm”.

GITI Group

| (54) | Komisija uzskata, ka abi argumenti ir noraidāmi. Pirmkārt, Tiesa ir norādījusi, ka termiņi “nevar nedz liegt Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka antidempinga maksājumus, nedz, vēl jo vairāk, liegt šai iestādei uzsākt vai atsākt procedūru pirms regulas pieņemšanas”
   (34). Tāpat Vispārējā tiesa norādīja, ka “[Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punkts] attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu. Tādējādi tas neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu” (35). Attiecībā uz apgalvojumu, ka atkārtotas noteikšanas procedūrā notiek iejaukšanās kompetenču sadalījumā starp Komisiju un dalībvalstīm, Komisija konstatēja, ka GITI Group nav precizējusi, kura Līgumu norma liegtu atkārtoti noteikt maksājumu. Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru Komisijai ir tiesības atkārtoti noteikt maksājumus, labojot Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas (36). Turklāt uz šo regulu pilnībā attiecās antidempinga pamatregulas 15. panta 3. punktā paredzētā pārbaudes procedūra. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(54)

Komisija uzskata, ka abi argumenti ir noraidāmi. Pirmkārt, Tiesa ir norādījusi, ka termiņi “nevar nedz liegt Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka antidempinga maksājumus, nedz, vēl jo vairāk, liegt šai iestādei uzsākt vai atsākt procedūru pirms regulas pieņemšanas”
   (34). Tāpat Vispārējā tiesa norādīja, ka “[Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punkts] attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu. Tādējādi tas neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu” (35). Attiecībā uz apgalvojumu, ka atkārtotas noteikšanas procedūrā notiek iejaukšanās kompetenču sadalījumā starp Komisiju un dalībvalstīm, Komisija konstatēja, ka GITI Group nav precizējusi, kura Līgumu norma liegtu atkārtoti noteikt maksājumu. Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru Komisijai ir tiesības atkārtoti noteikt maksājumus, labojot Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas (36). Turklāt uz šo regulu pilnībā attiecās antidempinga pamatregulas 15. panta 3. punktā paredzētā pārbaudes procedūra. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

nevar nedz liegt Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka antidempinga maksājumus, nedz, vēl jo vairāk, liegt šai iestādei uzsākt vai atsākt procedūru pirms regulas pieņemšanas”

34

[Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punkts] attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu. Tādējādi tas neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

35

GITI Group

36

| (55) | GITI Group apgalvoja, ka (pārskatīto) antidempinga un kompensācijas maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku esot arī nesamērīga un pretrunā proporcionalitātes principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 1. punktā un 5. panta 4. punktā. GITI Group arī apgalvoja, ka maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku nenodrošinot un nevarot nodrošināt “papildu” aizsardzību Savienības ražošanas nozarei vai novērst turpmāku importu. Tādējādi tiekot pārkāpts proporcionalitātes princips. Pēc informācijas izpaušanas GITI Group šo apgalvojumu atkārtoja. |
| --- | --- |

(55)

GITI Group apgalvoja, ka (pārskatīto) antidempinga un kompensācijas maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku esot arī nesamērīga un pretrunā proporcionalitātes principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 1. punktā un 5. panta 4. punktā. GITI Group arī apgalvoja, ka maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku nenodrošinot un nevarot nodrošināt “papildu” aizsardzību Savienības ražošanas nozarei vai novērst turpmāku importu. Tādējādi tiekot pārkāpts proporcionalitātes princips. Pēc informācijas izpaušanas GITI Group šo apgalvojumu atkārtoja.

GITI Group

GITI Group

GITI Group

| (56) | Komisija atgādina – saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija nav pārkāpusi proporcionalitātes principu, kad tā, lai izpildītu spriedumu, atkārtoti noteica galīgo maksājumu ar atbilstošu likmi, sākot no galīgo pasākumu spēkā stāšanās dienas. Komisija arī uzskata, ka proporcionalitātes princips ir ievērots tādā ziņā, ka atkārtoti noteiktās maksājumu likmes ir samazinātas un starpību ir uzdots atmaksāt vai atlaist (37). Visbeidzot, attiecībā uz argumentu par nesamērīgumu, kas saistīts ar to, ka Savienības ražošanas nozare saņemtu papildu aizsardzību ar atpakaļejošu spēku, Vispārējā tiesa konstatēja, ka šis apgalvojums “pats par sevi nesniedz juridiski pietiekamu pamatojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma, kas ar apstrīdēto regulu ir būtiski samazināts, atkārtota noteikšana šajā lietā būtu nesamērīga”
   (38). Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(56)

Komisija atgādina – saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija nav pārkāpusi proporcionalitātes principu, kad tā, lai izpildītu spriedumu, atkārtoti noteica galīgo maksājumu ar atbilstošu likmi, sākot no galīgo pasākumu spēkā stāšanās dienas. Komisija arī uzskata, ka proporcionalitātes princips ir ievērots tādā ziņā, ka atkārtoti noteiktās maksājumu likmes ir samazinātas un starpību ir uzdots atmaksāt vai atlaist (37). Visbeidzot, attiecībā uz argumentu par nesamērīgumu, kas saistīts ar to, ka Savienības ražošanas nozare saņemtu papildu aizsardzību ar atpakaļejošu spēku, Vispārējā tiesa konstatēja, ka šis apgalvojums “pats par sevi nesniedz juridiski pietiekamu pamatojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma, kas ar apstrīdēto regulu ir būtiski samazināts, atkārtota noteikšana šajā lietā būtu nesamērīga”
   (38). Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

37

pats par sevi nesniedz juridiski pietiekamu pamatojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma, kas ar apstrīdēto regulu ir būtiski samazināts, atkārtota noteikšana šajā lietā būtu nesamērīga”

38

| (57) | Hämmerling apgalvoja, ka ir jāņem vērā pašreizējā ekonomiskā situācija. Pa šo laiku attiecīgajai ekonomikas nozarei bija jāsaskaras ar Covid-19 krīzi, pasaules mēroga cenu pieaugumu, kas ietekmēja visu piegādes ķēdi (tostarp transportu un loģistiku), un attiecīgo ekonomikas krīzi, un tagad ir jārisina tādi jautājumi kā elektroenerģijas izmaksu pieaugums, augstais inflācijas līmenis u. tml., ko izraisījusi arī Krievijas militārā agresija pret Ukrainu. Līdz ar to neesot pareizi atkārtoti noteikt attiecīgos maksājumus nozarē, tirgū, mikroekonomiskajā un makroekonomiskajā situācijā, kas esot pilnīgi atšķirīga no tās situācijas, kura tika pārbaudīta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

(57)

Hämmerling apgalvoja, ka ir jāņem vērā pašreizējā ekonomiskā situācija. Pa šo laiku attiecīgajai ekonomikas nozarei bija jāsaskaras ar Covid-19 krīzi, pasaules mēroga cenu pieaugumu, kas ietekmēja visu piegādes ķēdi (tostarp transportu un loģistiku), un attiecīgo ekonomikas krīzi, un tagad ir jārisina tādi jautājumi kā elektroenerģijas izmaksu pieaugums, augstais inflācijas līmenis u. tml., ko izraisījusi arī Krievijas militārā agresija pret Ukrainu. Līdz ar to neesot pareizi atkārtoti noteikt attiecīgos maksājumus nozarē, tirgū, mikroekonomiskajā un makroekonomiskajā situācijā, kas esot pilnīgi atšķirīga no tās situācijas, kura tika pārbaudīta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula.

Hämmerling

| (58) | Kā paskaidrots 11. apsvērumā, procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (39). Šajā lietā Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība saistīta ar regulu, ar ko nosaka galīgos antidempinga pasākumus. Līdz ar to Komisija, novēršot Vispārējās tiesas konstatētās nelikumības, nevar ņemt vērā nesenos notikumus, kuri neattiecas uz izmeklēšanas periodu un attiecīgo periodu. Ievērojot antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punktu, ja beigās konstatētie fakti pierāda, ka pastāv dempings un no tā izrietošs kaitējums un Savienības interesēs ir iejaukties saskaņā ar 21. pantu, “tiek noteikts” galīgais antidempinga maksājums. Tādējādi atsāktās izmeklēšanas rezultātā antidempinga maksājumi varētu netikt atkārtoti noteikti tikai tad, ja Komisija konstatētu, ka izmeklēšanas periodā nav noticis dempings un no tās izrietošs kaitējums vai arī nav bijis Savienības interešu apsvērumu pret maksājumiem (40). |
| --- | --- |

(58)

Kā paskaidrots 11. apsvērumā, procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (39). Šajā lietā Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība saistīta ar regulu, ar ko nosaka galīgos antidempinga pasākumus. Līdz ar to Komisija, novēršot Vispārējās tiesas konstatētās nelikumības, nevar ņemt vērā nesenos notikumus, kuri neattiecas uz izmeklēšanas periodu un attiecīgo periodu. Ievērojot antidempinga pamatregulas 9. panta 4. punktu, ja beigās konstatētie fakti pierāda, ka pastāv dempings un no tā izrietošs kaitējums un Savienības interesēs ir iejaukties saskaņā ar 21. pantu, “tiek noteikts” galīgais antidempinga maksājums. Tādējādi atsāktās izmeklēšanas rezultātā antidempinga maksājumi varētu netikt atkārtoti noteikti tikai tad, ja Komisija konstatētu, ka izmeklēšanas periodā nav noticis dempings un no tās izrietošs kaitējums vai arī nav bijis Savienības interešu apsvērumu pret maksājumiem (40).

39

40

| (59) | GITI Group apgalvoja, ka atsāktajai procedūrai esot stingri jāaprobežojas ar Vispārējās tiesas izskatītajiem jautājumiem. Tādējādi Komisijai neesot atļauts cenu samazinājuma analīzi aizstāt ar cenu apspiešanas analīzi, lai noteiktu ietekmi uz cenām, jo Komisijas pieņemtā metodika paliek spēkā un tāpēc nav atsāktās procedūras tvērumā. Vispārējā tiesa nepievērsās jautājumam par cenu apspiešanas analīzes ietekmi, un tāpēc tas nav pašreizējās atsāktās procedūras tvērumā. |
| --- | --- |

(59)

GITI Group apgalvoja, ka atsāktajai procedūrai esot stingri jāaprobežojas ar Vispārējās tiesas izskatītajiem jautājumiem. Tādējādi Komisijai neesot atļauts cenu samazinājuma analīzi aizstāt ar cenu apspiešanas analīzi, lai noteiktu ietekmi uz cenām, jo Komisijas pieņemtā metodika paliek spēkā un tāpēc nav atsāktās procedūras tvērumā. Vispārējā tiesa nepievērsās jautājumam par cenu apspiešanas analīzes ietekmi, un tāpēc tas nav pašreizējās atsāktās procedūras tvērumā.

GITI Group

| (60) | Komisija norādīja, ka Vispārējā tiesa apšaubīja Komisijas veikto cenu samazinājuma analīzi taisnīga salīdzinājuma ziņā starp eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām. Līdz ar to tika apšaubīta cenu samazinājuma metodika kā tāda. Turklāt nekas neliedza Komisijai ņemt vērā jebkādu citu iespējamo importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām antidempinga pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. Lietā Deichmann Tiesa nosprieda, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība; tikai šādu pasākumu acīmredzamā nepiemērotība izvirzītajam mērķim var ietekmēt šādu pasākumu likumību (41). Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(60)

Komisija norādīja, ka Vispārējā tiesa apšaubīja Komisijas veikto cenu samazinājuma analīzi taisnīga salīdzinājuma ziņā starp eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām. Līdz ar to tika apšaubīta cenu samazinājuma metodika kā tāda. Turklāt nekas neliedza Komisijai ņemt vērā jebkādu citu iespējamo importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām antidempinga pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. Lietā Deichmann Tiesa nosprieda, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība; tikai šādu pasākumu acīmredzamā nepiemērotība izvirzītajam mērķim var ietekmēt šādu pasākumu likumību (41). Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Deichmann

41

| (61) | GITI Group apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājumu, nedrīkstot paredzēt jaunu pieeju. Jo īpaši Komisijai nevajadzētu ieviest jaunu RKN struktūru, t. i., pievienot klienta veidu, kad tā (pār)aprēķina cenu samazinājuma starpību un kaitējuma starpību (42). |
| --- | --- |

(61)

GITI Group apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājumu, nedrīkstot paredzēt jaunu pieeju. Jo īpaši Komisijai nevajadzētu ieviest jaunu RKN struktūru, t. i., pievienot klienta veidu, kad tā (pār)aprēķina cenu samazinājuma starpību un kaitējuma starpību (42).

GITI Group

42

| (62) | Neskarot to, vai Komisijai ir tiesības ieviest jaunus elementus RKN struktūrā, Komisija atgādina, ka 4.1. iedaļā aprakstītie cenu samazinājuma aprēķini RKN struktūrā nekādus jaunus elementus neievieš. Tādējādi šis apgalvojums ir nevietā un nav būtisks. |
| --- | --- |

(62)

Neskarot to, vai Komisijai ir tiesības ieviest jaunus elementus RKN struktūrā, Komisija atgādina, ka 4.1. iedaļā aprakstītie cenu samazinājuma aprēķini RKN struktūrā nekādus jaunus elementus neievieš. Tādējādi šis apgalvojums ir nevietā un nav būtisks.

| (63) | CRIA apgalvoja, ka gan procedūras sākšanas brīdī, gan pēc informācijas izpaušanas esot jāņem vērā tiesā celtās prasības, par kurām Vispārējā tiesa vēl nav lēmusi, un ka Komisijai būtu aktīvi jāņem vērā prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi. |
| --- | --- |

(63)

CRIA apgalvoja, ka gan procedūras sākšanas brīdī, gan pēc informācijas izpaušanas esot jāņem vērā tiesā celtās prasības, par kurām Vispārējā tiesa vēl nav lēmusi, un ka Komisijai būtu aktīvi jāņem vērā prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi.

CRIA

| (64) | Opoltrans apgalvoja, ka izmeklēšanas laikā neesot atklāti pierādījumi par Ķīnas izcelsmes importa dempingu un ka cita starpā ASV izmantošana par analogo valsti neesot atbilstoša, Savienības ražošanas nozarei neesot nodarīts kaitējums, ka neesot cēloņsakarības starp Savienības ražošanas nozares stāvokli un importu no Ķīnas un ka maksājumu atkārtota noteikšana neesot lietotāju interesēs. |
| --- | --- |

(64)

Opoltrans apgalvoja, ka izmeklēšanas laikā neesot atklāti pierādījumi par Ķīnas izcelsmes importa dempingu un ka cita starpā ASV izmantošana par analogo valsti neesot atbilstoša, Savienības ražošanas nozarei neesot nodarīts kaitējums, ka neesot cēloņsakarības starp Savienības ražošanas nozares stāvokli un importu no Ķīnas un ka maksājumu atkārtota noteikšana neesot lietotāju interesēs.

Opoltrans

| (65) | Kā Komisija paskaidroja paziņojumā par izmeklēšanas atsākšanu, konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā (43). Tas ietver CRIA un Opoltrans izvirzītos jautājumus. Tāpēc Komisijai nav pienākuma izskatīt apgalvojumus par citiem jautājumiem, izņemot tos, kurus Vispārējā tiesa ir atzinusi par nelikumīgiem. |
| --- | --- |

(65)

Kā Komisija paskaidroja paziņojumā par izmeklēšanas atsākšanu, konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā (43). Tas ietver CRIA un Opoltrans izvirzītos jautājumus. Tāpēc Komisijai nav pienākuma izskatīt apgalvojumus par citiem jautājumiem, izņemot tos, kurus Vispārējā tiesa ir atzinusi par nelikumīgiem.

43

CRIA

Opoltrans

8.   IMPORTA NO ĶTR IETEKMES UZ CENĀM ATKĀRTOTA PĀRBAUDE UN CĒLOŅSAKARĪBA

IMPORTA NO ĶTR IETEKMES UZ CENĀM ATKĀRTOTA PĀRBAUDE UN CĒLOŅSAKARĪBA

8.1.   Cenu samazinājuma noteikšana

Cenu samazinājuma noteikšana

| (66) | Kā paskaidrots 5.–7. apsvērumā, Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija, aprēķinot cenu samazinājuma starpības, nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, jo tā koriģēja ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pēc analoģijas piemērojot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, savukārt Savienības ražošanas nozare arī veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas apjomi netika koriģēti. |
| --- | --- |

(66)

Kā paskaidrots 5.–7. apsvērumā, Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija, aprēķinot cenu samazinājuma starpības, nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, jo tā koriģēja ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pēc analoģijas piemērojot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, savukārt Savienības ražošanas nozare arī veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas apjomi netika koriģēti.

| (67) | Turklāt Vispārējās tiesas sprieduma 163. punktā tika konstatēts, ka tad, ja nebūtu veikta korekcija saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, “Šāda metode būtu ļāvusi taisnīgi salīdzināt cenas gadījumos, kad gan attiecīgo ražojumu, gan līdzīgo ražojumu pārdod ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību”. Minētā sprieduma 190. punktā Vispārējā tiesa arī konstatēja, ka šāds salīdzinājums “neļauj neitralizēt
  iespējamo
  ietekmi, ko rada kļūda, salīdzinot faktiskās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši nosaka Savienības klientiem, no vienas puses, un tālākpārdošanas cenas, ko piemēro ar Savienības ražotājiem saistītās pārdošanas struktūras, no otras puses”
  (izcēlums pievienots). Visbeidzot, sprieduma 134. punktā Vispārējā tiesa noteica, ka “..neatkarīgi no Komisijas izvēlētā tirdzniecības līmeņa likumības un piemērotības no ražotāju eksportētāju vai Savienības ražotāju puses, šīs iestādes veiktajam cenu salīdzinājumam vienmēr jābūt taisnīgam, un tādēļ tam jāattiecas uz cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.”
  . |
| --- | --- |

(67)

Turklāt Vispārējās tiesas sprieduma 163. punktā tika konstatēts, ka tad, ja nebūtu veikta korekcija saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, “Šāda metode būtu ļāvusi taisnīgi salīdzināt cenas gadījumos, kad gan attiecīgo ražojumu, gan līdzīgo ražojumu pārdod ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību”. Minētā sprieduma 190. punktā Vispārējā tiesa arī konstatēja, ka šāds salīdzinājums “neļauj neitralizēt
  iespējamo
  ietekmi, ko rada kļūda, salīdzinot faktiskās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši nosaka Savienības klientiem, no vienas puses, un tālākpārdošanas cenas, ko piemēro ar Savienības ražotājiem saistītās pārdošanas struktūras, no otras puses”
  (izcēlums pievienots). Visbeidzot, sprieduma 134. punktā Vispārējā tiesa noteica, ka “..neatkarīgi no Komisijas izvēlētā tirdzniecības līmeņa likumības un piemērotības no ražotāju eksportētāju vai Savienības ražotāju puses, šīs iestādes veiktajam cenu salīdzinājumam vienmēr jābūt taisnīgam, un tādēļ tam jāattiecas uz cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.”
  .

neļauj neitralizēt

iespējamo

ietekmi, ko rada kļūda, salīdzinot faktiskās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši nosaka Savienības klientiem, no vienas puses, un tālākpārdošanas cenas, ko piemēro ar Savienības ražotājiem saistītās pārdošanas struktūras, no otras puses”

neatkarīgi no Komisijas izvēlētā tirdzniecības līmeņa likumības un piemērotības no ražotāju eksportētāju vai Savienības ražotāju puses, šīs iestādes veiktajam cenu salīdzinājumam vienmēr jābūt taisnīgam, un tādēļ tam jāattiecas uz cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.”

| (68) | Kā paskaidrots Vispārējās tiesas sprieduma 150. punktā, izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdevumu īpatsvars, ko tie veica ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, Xingyuan grupai bija 0 %, Giti grupai – 34 %, Aeolus/Pirelli – 19 % un Hankook grupai – 98,6 %. Turklāt, atbildot uz Vispārējās tiesas procesa organizatorisko pasākumu, Komisija precizēja, ka pārdevumu īpatsvars, kas veikti ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, sasniedza 46,9 % Ķīnas ražotāju eksportētāju izlasē un 87 % Savienības ražotāju izlasē. No tā izriet, ka katrā no abām izlasēm pārdevumu, kuri veikti ar pārdošanas struktūru starpniecību, īpatsvars bija augsts vai ļoti augsts. |
| --- | --- |

(68)

Kā paskaidrots Vispārējās tiesas sprieduma 150. punktā, izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdevumu īpatsvars, ko tie veica ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, Xingyuan grupai bija 0 %, Giti grupai – 34 %, Aeolus/Pirelli – 19 % un Hankook grupai – 98,6 %. Turklāt, atbildot uz Vispārējās tiesas procesa organizatorisko pasākumu, Komisija precizēja, ka pārdevumu īpatsvars, kas veikti ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, sasniedza 46,9 % Ķīnas ražotāju eksportētāju izlasē un 87 % Savienības ražotāju izlasē. No tā izriet, ka katrā no abām izlasēm pārdevumu, kuri veikti ar pārdošanas struktūru starpniecību, īpatsvars bija augsts vai ļoti augsts.

Aeolus/Pirelli

| (69) | Kā paskaidrots pagaidu regulas 149. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas periodā konstatēja cenu samazinājumu, salīdzinot:






  — | izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida cenu un segmenta vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši EXW līmenim, un |
| --- | --- | --- |

(69)

Kā paskaidrots pagaidu regulas 149. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas periodā konstatēja cenu samazinājumu, salīdzinot:

—

izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida cenu un segmenta vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši EXW līmenim, un

| — | izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importēto katra ražojuma veida un segmenta atbilstošās vidējās svērtās cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kuras noteiktas, pamatojoties uz CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts), veicot atbilstīgas muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas (CIF cena pēc izkraušanas). |
| --- | --- |

—

izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importēto katra ražojuma veida un segmenta atbilstošās vidējās svērtās cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kuras noteiktas, pamatojoties uz CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts), veicot atbilstīgas muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas (CIF cena pēc izkraušanas).

| (70) | Lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, ja pārdošana notikusi ar saistītu tirgotāju starpniecību, eksporta cenas pēc analoģijas vairs netika koriģētas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tādējādi saistītā importētāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un nesaistītu importētāju izlases peļņa tika pieskaitīta atpakaļ eksporta cenai. |
| --- | --- |

(70)

Lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, ja pārdošana notikusi ar saistītu tirgotāju starpniecību, eksporta cenas pēc analoģijas vairs netika koriģētas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tādējādi saistītā importētāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un nesaistītu importētāju izlases peļņa tika pieskaitīta atpakaļ eksporta cenai.

| (71) | Turklāt Komisija novērtēja, vai ir kādi citi potenciāli tirdzniecības līmeņa jautājumi, kas būtu jārisina, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad ražotāji eksportētāji pārdeva tieši Savienības klientiem, bet izlasē iekļautie Savienības ražotāji Savienības klientiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Šajā nolūkā tā veica detalizētu cenu analīzi par visiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas darījumiem, lai noteiktu cenu modeļus tiešajai pārdošanai no rūpnīcas un netiešajai pārdošanai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Salīdzinājums liecina par ievērojamām cenu atšķirībām viena ražojuma veida ietvaros, tomēr bez acīmredzama cenu modeļa. Lai gan principā saistītām pārdošanas struktūrām, pārdodot klientiem Savienībā, būtu jāsedz tirgvedības izmaksas, izrādījās, ka šīs izmaksas netika konsekventi iekļautas galīgajās cenās. |
| --- | --- |

(71)

Turklāt Komisija novērtēja, vai ir kādi citi potenciāli tirdzniecības līmeņa jautājumi, kas būtu jārisina, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad ražotāji eksportētāji pārdeva tieši Savienības klientiem, bet izlasē iekļautie Savienības ražotāji Savienības klientiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Šajā nolūkā tā veica detalizētu cenu analīzi par visiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas darījumiem, lai noteiktu cenu modeļus tiešajai pārdošanai no rūpnīcas un netiešajai pārdošanai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Salīdzinājums liecina par ievērojamām cenu atšķirībām viena ražojuma veida ietvaros, tomēr bez acīmredzama cenu modeļa. Lai gan principā saistītām pārdošanas struktūrām, pārdodot klientiem Savienībā, būtu jāsedz tirgvedības izmaksas, izrādījās, ka šīs izmaksas netika konsekventi iekļautas galīgajās cenās.

| (72) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārdošana, ko tieši veic ražotāji, vai pārdošana, kura notiek, izmantojot ražotāju pārdošanas struktūras, nav būtiski ietekmējusi cenu līmeni šādā pārdošanā klientam. Jo īpaši netika konstatēts, ka pārdošana ar saistītas struktūras starpniecību izraisītu cenu pieaugumu salīdzinājumā ar pārdošanu, ko ražotājs veica tieši. Līdz ar to Komisija nekonstatēja nekādu iespējamo ietekmi uz cenu līmeņiem, kura būtu jākompensē, par ko Vispārējai tiesai bija aizdomas sprieduma 190. punktā. Tāpēc šajā lietā bija pamatoti salīdzināt izlasē iekļauto Savienības ražotāju faktiskās pārdošanas cenas pārdošanai, kas Savienības klientiem veikta tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārdošana, ko tieši veic ražotāji, vai pārdošana, kura notiek, izmantojot ražotāju pārdošanas struktūras, nav būtiski ietekmējusi cenu līmeni šādā pārdošanā klientam. Jo īpaši netika konstatēts, ka pārdošana ar saistītas struktūras starpniecību izraisītu cenu pieaugumu salīdzinājumā ar pārdošanu, ko ražotājs veica tieši. Līdz ar to Komisija nekonstatēja nekādu iespējamo ietekmi uz cenu līmeņiem, kura būtu jākompensē, par ko Vispārējai tiesai bija aizdomas sprieduma 190. punktā. Tāpēc šajā lietā bija pamatoti salīdzināt izlasē iekļauto Savienības ražotāju faktiskās pārdošanas cenas pārdošanai, kas Savienības klientiem veikta tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām.

| (73) | Komisija arī detalizēti analizēja cenu modeļus katram Savienības ražošanas nozares izmantotajam pārdošanas kanālam. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare dažādās proporcijās pārdeva lietotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem un “citiem”. Pārdošana visiem klientiem, izņemot “citus”, bija reprezentatīva visiem ražojuma veidiem. Komisija konstatēja, ka bieži vien pārdošanas cenas viena un tā paša ražojuma veida lietotājiem bija zemākas nekā izplatītājiem un mazumtirgotājiem, bet varēja novērot arī pretējo tendenci. Dažādajiem klientiem prasīto cenu atšķirības ne vienmēr bija atkarīgas arī no kopējiem apjomiem, kas pārdoti konkrētajam klientam. Līdz ar to Komisija secināja, ka nav acīmredzama dažādām klientu kategorijām prasīto cenu modeļa un ka nav vajadzīgas papildu korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā to paredzējusi Vispārējā tiesa. |
| --- | --- |

(73)

Komisija arī detalizēti analizēja cenu modeļus katram Savienības ražošanas nozares izmantotajam pārdošanas kanālam. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare dažādās proporcijās pārdeva lietotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem un “citiem”. Pārdošana visiem klientiem, izņemot “citus”, bija reprezentatīva visiem ražojuma veidiem. Komisija konstatēja, ka bieži vien pārdošanas cenas viena un tā paša ražojuma veida lietotājiem bija zemākas nekā izplatītājiem un mazumtirgotājiem, bet varēja novērot arī pretējo tendenci. Dažādajiem klientiem prasīto cenu atšķirības ne vienmēr bija atkarīgas arī no kopējiem apjomiem, kas pārdoti konkrētajam klientam. Līdz ar to Komisija secināja, ka nav acīmredzama dažādām klientu kategorijām prasīto cenu modeļa un ka nav vajadzīgas papildu korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā to paredzējusi Vispārējā tiesa.

| (74) | Komisija atgādina, ka tā ar 2023. gada 30. janvāra paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām. |
| --- | --- |

(74)

Komisija atgādina, ka tā ar 2023. gada 30. janvāra paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām.

| (75) | Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA nepiekrita Komisijas konstatējumam, ka nav iespējams konstatēt Savienības ražotāju pārdošanas cenu modeli. Komisija norādīja, ka CRIA nepamatoja savu apgalvojumu un nesniedza pierādījumus, kas liecinātu, ka Komisijas analīze būtu kļūdaina. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(75)

Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA nepiekrita Komisijas konstatējumam, ka nav iespējams konstatēt Savienības ražotāju pārdošanas cenu modeli. Komisija norādīja, ka CRIA nepamatoja savu apgalvojumu un nesniedza pierādījumus, kas liecinātu, ka Komisijas analīze būtu kļūdaina. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja.

CRIA

CRIA

| (76) | Tādējādi noteiktā pārskatītā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, bija 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Tādējādi noteiktā pārskatītā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, bija 14,7 %.

8.2.   Cenu apspiešana

Cenu apspiešana

| (77) | Jebkurā gadījumā, pat ja pārskatītā cenu samazinājuma starpība tiktu uzskatīta par nenozīmīgu vai neatbilstošu, Komisija uzskata, ka attiecīgajam importam joprojām būtu negatīva ietekme uz pārdošanas apjomu Savienībā. |
| --- | --- |

(77)

Jebkurā gadījumā, pat ja pārskatītā cenu samazinājuma starpība tiktu uzskatīta par nenozīmīgu vai neatbilstošu, Komisija uzskata, ka attiecīgajam importam joprojām būtu negatīva ietekme uz pārdošanas apjomu Savienībā.

| (78) | Imports par dempinga cenām var būtiski ietekmēt tirgu, kas ir jutīgs pret cenu svārstībām. Kā norādīts pagaidu regulas 134. apsvērumā, Savienības kravas automobiļu un autobusu riepu tirgū valda ļoti sīva konkurence, kurā cenu atšķirības var būtiski ietekmēt tirgu. |
| --- | --- |

(78)

Imports par dempinga cenām var būtiski ietekmēt tirgu, kas ir jutīgs pret cenu svārstībām. Kā norādīts pagaidu regulas 134. apsvērumā, Savienības kravas automobiļu un autobusu riepu tirgū valda ļoti sīva konkurence, kurā cenu atšķirības var būtiski ietekmēt tirgu.

| (79) | Kā izriet no pagaidu regulas 7.–10. tabulas, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā cena samazinājās par 8 %, savukārt vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 6 %. Visgrūtākā situācija bija 3. līmenī, kur pārdošanas cena samazinājās par 5 %, bet vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 1 %. Visbeidzot, 3. līmeņa uzņēmumi importa par dempinga cenām dēļ bija spiesti pārdot par cenu, kas vienāda ar to ražošanas izmaksām, tāpēc pārdošana notika, neparedzot peļņu, un tādējādi ar zaudējumiem. Tādējādi imports no Ķīnas attiecīgajā periodā izraisīja cenu apspiešanu tā apjoma (32 % pieaugums) un cenu (11 % sarukums) dēļ, un tas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas, lai tajās ietvertu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(79)

Kā izriet no pagaidu regulas 7.–10. tabulas, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā cena samazinājās par 8 %, savukārt vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 6 %. Visgrūtākā situācija bija 3. līmenī, kur pārdošanas cena samazinājās par 5 %, bet vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 1 %. Visbeidzot, 3. līmeņa uzņēmumi importa par dempinga cenām dēļ bija spiesti pārdot par cenu, kas vienāda ar to ražošanas izmaksām, tāpēc pārdošana notika, neparedzot peļņu, un tādējādi ar zaudējumiem. Tādējādi imports no Ķīnas attiecīgajā periodā izraisīja cenu apspiešanu tā apjoma (32 % pieaugums) un cenu (11 % sarukums) dēļ, un tas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas, lai tajās ietvertu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu.

| (80) | Līdz ar to Komisija secināja, ka pat tad, ja cenu samazinājuma esība tiktu apstrīdēta, šajā gadījumā attiecīgais imports tik un tā radītu cenu apspiešanu. |
| --- | --- |

(80)

Līdz ar to Komisija secināja, ka pat tad, ja cenu samazinājuma esība tiktu apstrīdēta, šajā gadījumā attiecīgais imports tik un tā radītu cenu apspiešanu.

8.3.   Cēloņsakarība

Cēloņsakarība

| (81) | Komisija pārbaudīja, vai joprojām pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, ņemot vērā pārskatītās cenu samazinājuma starpības izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importam un konstatējumus par cenu apspiešanu. |
| --- | --- |

(81)

Komisija pārbaudīja, vai joprojām pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, ņemot vērā pārskatītās cenu samazinājuma starpības izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importam un konstatējumus par cenu apspiešanu.

| (82) | Lai gan visu izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju cenu samazinājuma starpība bija pazeminājusies, izņemot Xingyuan Group, tas nemainīja faktu, ka izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc pārskatītās cenu samazinājuma starpības negrozīja pagaidu regulas 5.1. iedaļā izdarīto un apstrīdētās regulas 5.1. iedaļā apstiprināto Komisijas sākotnējo konstatējumu par cēloņsakarības pastāvēšanu starp Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kā arī papildu konstatējumi par cenu apspiešanu šajā lietā nemainīja arī analīzi un konstatējumus par citiem kaitējuma cēloņiem, kas izklāstīti pagaidu regulas 5.2. iedaļā un apstrīdētās regulas 5.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(82)

Lai gan visu izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju cenu samazinājuma starpība bija pazeminājusies, izņemot Xingyuan Group, tas nemainīja faktu, ka izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc pārskatītās cenu samazinājuma starpības negrozīja pagaidu regulas 5.1. iedaļā izdarīto un apstrīdētās regulas 5.1. iedaļā apstiprināto Komisijas sākotnējo konstatējumu par cēloņsakarības pastāvēšanu starp Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kā arī papildu konstatējumi par cenu apspiešanu šajā lietā nemainīja arī analīzi un konstatējumus par citiem kaitējuma cēloņiem, kas izklāstīti pagaidu regulas 5.2. iedaļā un apstrīdētās regulas 5.2. iedaļā.

Xingyuan Group

| (83) | Tāpēc Komisija palika pie sava secinājuma, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nav vājinājuši šo cēloņsakarību starp kaitējumu un importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc Komisija palika pie sava secinājuma, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nav vājinājuši šo cēloņsakarību starp kaitējumu un importu par dempinga cenām.

9.   TO UZŅĒMUMU KAITĒJUMA STARPĪBAS ATKĀRTOTA PĀRBAUDE, UZ KURIEM ATTIECAS ATSĀKTĀ PROCEDŪRA

TO UZŅĒMUMU KAITĒJUMA STARPĪBAS ATKĀRTOTA PĀRBAUDE, UZ KURIEM ATTIECAS ATSĀKTĀ PROCEDŪRA

| (84) | Sprieduma 179. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka “kaitējuma starpības aprēķinu veido importa cenu, kas izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā, salīdzinājums, no vienas puses, ar līdzīga ražojuma cenām, kas nerada kaitējumu, ieskaitot mērķa peļņu, kura atspoguļo normālus tirgus apstākļus, no otras puses. Tāpēc kļūda, kas saistīta ar tirdzniecības līmeni, kurā tiek veikts cenu salīdzinājums, visticamāk, ietekmēs gan cenu samazinājuma aprēķinu, gan kaitējuma starpības aprēķinu”. |
| --- | --- |

(84)

Sprieduma 179. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka “kaitējuma starpības aprēķinu veido importa cenu, kas izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā, salīdzinājums, no vienas puses, ar līdzīga ražojuma cenām, kas nerada kaitējumu, ieskaitot mērķa peļņu, kura atspoguļo normālus tirgus apstākļus, no otras puses. Tāpēc kļūda, kas saistīta ar tirdzniecības līmeni, kurā tiek veikts cenu salīdzinājums, visticamāk, ietekmēs gan cenu samazinājuma aprēķinu, gan kaitējuma starpības aprēķinu”.

kaitējuma starpības aprēķinu veido importa cenu, kas izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā, salīdzinājums, no vienas puses, ar līdzīga ražojuma cenām, kas nerada kaitējumu, ieskaitot mērķa peļņu, kura atspoguļo normālus tirgus apstākļus, no otras puses. Tāpēc kļūda, kas saistīta ar tirdzniecības līmeni, kurā tiek veikts cenu salīdzinājums, visticamāk, ietekmēs gan cenu samazinājuma aprēķinu, gan kaitējuma starpības aprēķinu

| (85) | Lai izpildītu spriedumu, Komisija pārrēķināja kaitējuma novēršanas līmeni visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas atsāktā procedūra. |
| --- | --- |

(85)

Lai izpildītu spriedumu, Komisija pārrēķināja kaitējuma novēršanas līmeni visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas atsāktā procedūra.

| (86) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  — | četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim), |
| --- | --- | --- |

(86)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

—

četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim),

| — | to pašu eksporta cenu, kas noteikta 69. apsvēruma otrajā ievilkumā. |
| --- | --- |

—

to pašu eksporta cenu, kas noteikta 69. apsvēruma otrajā ievilkumā.

| (87) | Savienības ražošanas nozares cena (noteikta EXW līmenī), kas nerada kaitējumu, parasti ir balstīta katra ražojuma veida ražošanas izmaksās (t. sk. PVA izmaksās), kam pieskaitīta samērīga peļņa. Tomēr šajā konkrētajā lietā Komisijai nebija pietiekami detalizētas un pārbaudītas informācijas par ražošanas izmaksām, kuras pamatā ir RKN, un tā būtu nepieciešama, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, kas aprakstīta iepriekš. Ņemot vērā šīs lietas konkrētos apstākļus un to, ka nebija skaidra modeļa cenu atšķirībām atkarībā no izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmantotā pārdošanas kanāla, cena, kas nerada kaitējumu, tika noteikta, pamatojoties uz katra ražojuma veida (pārdota tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību) galīgo pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim), kā tā aprakstīta 86. apsvēruma pirmajā ievilkumā, no tās atskaitot faktisko peļņu un pieskaitot samērīgu peļņu. Ņemot vērā šos īpašos apstākļus un lai izpildītu spriedumu, tika uzskatīts par lietderīgu simetriski salīdzināt šo cenu ar ražotāju eksportētāju galīgo pārdošanas cenu, t. i., saistīto importētāju līmenī, to koriģējot arī tikai attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām, kā tā aprakstīta 69. apsvēruma otrajā ievilkumā, bet ietverot ražotāju eksportētāju saistīto importētāju, kas atrodas Savienībā, PVA izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(87)

Savienības ražošanas nozares cena (noteikta EXW līmenī), kas nerada kaitējumu, parasti ir balstīta katra ražojuma veida ražošanas izmaksās (t. sk. PVA izmaksās), kam pieskaitīta samērīga peļņa. Tomēr šajā konkrētajā lietā Komisijai nebija pietiekami detalizētas un pārbaudītas informācijas par ražošanas izmaksām, kuras pamatā ir RKN, un tā būtu nepieciešama, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, kas aprakstīta iepriekš. Ņemot vērā šīs lietas konkrētos apstākļus un to, ka nebija skaidra modeļa cenu atšķirībām atkarībā no izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmantotā pārdošanas kanāla, cena, kas nerada kaitējumu, tika noteikta, pamatojoties uz katra ražojuma veida (pārdota tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību) galīgo pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim), kā tā aprakstīta 86. apsvēruma pirmajā ievilkumā, no tās atskaitot faktisko peļņu un pieskaitot samērīgu peļņu. Ņemot vērā šos īpašos apstākļus un lai izpildītu spriedumu, tika uzskatīts par lietderīgu simetriski salīdzināt šo cenu ar ražotāju eksportētāju galīgo pārdošanas cenu, t. i., saistīto importētāju līmenī, to koriģējot arī tikai attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām, kā tā aprakstīta 69. apsvēruma otrajā ievilkumā, bet ietverot ražotāju eksportētāju saistīto importētāju, kas atrodas Savienībā, PVA izmaksas un peļņu.

| (88) | Turklāt, ņemot vērā Vispārējās tiesas konstatējumus sprieduma 190. punktā, Komisija rūpīgi izvērtēja, vai pastāv citi tirdzniecības līmeņa jautājumi, kuri būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu, ņemot vērā to, ka 87 % no Savienības ražotāju izlasē iekļautajiem ražotājiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, un daudzi ražotāji eksportētāji pārdeva arī tieši galalietotājiem. Komisija atgādina – kā paskaidrots 87. apsvērumā, kaitējuma starpības aprēķinos tika izmantotas katra Savienības ražošanas nozares ražojuma veida galīgās pārdošanas cenas. Līdz ar to, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 179. punktā, attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem izdarītie konstatējumi bija pilnībā derīgi arī attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem, ciktāl tie attiecas uz taisnīgu salīdzinājumu. Kā paskaidrots 71. un 72. apsvērumā, Komisija neatklāja nevienu citu tirdzniecības līmeņa jautājumu, kas būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt, ņemot vērā Vispārējās tiesas konstatējumus sprieduma 190. punktā, Komisija rūpīgi izvērtēja, vai pastāv citi tirdzniecības līmeņa jautājumi, kuri būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu, ņemot vērā to, ka 87 % no Savienības ražotāju izlasē iekļautajiem ražotājiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, un daudzi ražotāji eksportētāji pārdeva arī tieši galalietotājiem. Komisija atgādina – kā paskaidrots 87. apsvērumā, kaitējuma starpības aprēķinos tika izmantotas katra Savienības ražošanas nozares ražojuma veida galīgās pārdošanas cenas. Līdz ar to, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 179. punktā, attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem izdarītie konstatējumi bija pilnībā derīgi arī attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem, ciktāl tie attiecas uz taisnīgu salīdzinājumu. Kā paskaidrots 71. un 72. apsvērumā, Komisija neatklāja nevienu citu tirdzniecības līmeņa jautājumu, kas būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu.

| (89) | Šādi noteiktās pārskatītās kaitējuma starpības bija šādas.






  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingyuan Group | 55,07 |
| GITI Group | 28,51 |
| Hankook Group | 10,31 |
| Aeolus/Pirelli | 27,56 |
| Uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 23,15 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44) | 55,07 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45) | 55,07 |

(89)

Šādi noteiktās pārskatītās kaitējuma starpības bija šādas.

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis (%)

Xingyuan Group

55,07

GITI Group

28,51

Hankook Group

10,31

Aeolus/Pirelli

27,56

Uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

23,15

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44)

44

55,07

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45)

45

55,07

10.   TIESAS NORĀDĪTO DATU IZPAUŠANA, KAS NEPIECIEŠAMA, LAI PRASĪTĀJIEM ĻAUTU ĪSTENOT TIESĪBAS UZ AIZSTĀVĪBU

TIESAS NORĀDĪTO DATU IZPAUŠANA, KAS NEPIECIEŠAMA, LAI PRASĪTĀJIEM ĻAUTU ĪSTENOT TIESĪBAS UZ AIZSTĀVĪBU

| (90) | Vispārējā tiesa sprieduma 33. punktā norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem šā paša sprieduma 244. punktā minētos datus. |
| --- | --- |

(90)

Vispārējā tiesa sprieduma 33. punktā norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem šā paša sprieduma 244. punktā minētos datus.

| (91) | Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā ir uzskaitīti attiecīgie dati:






  — | bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses, |
| --- | --- | --- |

(91)

Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā ir uzskaitīti attiecīgie dati:

—

bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses,

| — | kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas, |
| --- | --- |

—

kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas,

| — | konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu, |
| --- | --- |

—

konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu,

| — | kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanās, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

—

kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanās, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē.

10.1.   Kaitējuma rādītāji ar svērumu un bez tā (MVU un lieliem uzņēmumiem atsevišķi)

Kaitējuma rādītāji ar svērumu un bez tā (MVU un lieliem uzņēmumiem atsevišķi)

| (92) | Sprieduma 215.–235. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka pēc svēruma izmaiņām, kas tika veiktas galīgajā posmā (sk. apstrīdētās regulas 188.–195. apsvērumu), Komisija pareizi aprēķināja pārdošanas rentabilitāti Savienībā un parādīja to Savienības ražošanas nozares līmenī kopumā (apstrīdētās regulas 5. tabula) un 3. līmenī (apstrīdētās regulas 6. tabula). Tomēr, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 227. punktā, svēruma metodes izmaiņu dēļ ir jāpārrēķina visi mikroekonomiskie rādītāji, izņemot rentabilitāti. To nedarījusi, Komisija nav objektīvi pārbaudījusi importa par dempinga cenām ietekmi, ievērojot antidempinga pamatregulas 3. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(92)

Sprieduma 215.–235. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka pēc svēruma izmaiņām, kas tika veiktas galīgajā posmā (sk. apstrīdētās regulas 188.–195. apsvērumu), Komisija pareizi aprēķināja pārdošanas rentabilitāti Savienībā un parādīja to Savienības ražošanas nozares līmenī kopumā (apstrīdētās regulas 5. tabula) un 3. līmenī (apstrīdētās regulas 6. tabula). Tomēr, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 227. punktā, svēruma metodes izmaiņu dēļ ir jāpārrēķina visi mikroekonomiskie rādītāji, izņemot rentabilitāti. To nedarījusi, Komisija nav objektīvi pārbaudījusi importa par dempinga cenām ietekmi, ievērojot antidempinga pamatregulas 3. panta 3. punktu.

| (93) | Tādējādi, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās analizē galīgajā posmā noteiktā svēruma piemērošanas ietekmi uz visiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, izņemot kopējo rentabilitāti un 3. līmeņa rentabilitāti (“pārskatītais svērums”). Kā norādīts turpmāk, šā svēruma piemērošana būtiski nemaina nevienu no Komisijas konstatējumiem attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi tika apstiprināts, ka attiecīgajā periodā pastāvēja būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(93)

Tādējādi, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās analizē galīgajā posmā noteiktā svēruma piemērošanas ietekmi uz visiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, izņemot kopējo rentabilitāti un 3. līmeņa rentabilitāti (“pārskatītais svērums”). Kā norādīts turpmāk, šā svēruma piemērošana būtiski nemaina nevienu no Komisijas konstatējumiem attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi tika apstiprināts, ka attiecīgajā periodā pastāvēja būtisks kaitējums.

| (94) | Turklāt minētā sprieduma 244. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem bruto kaitējuma rādītājus pirms svēruma korekciju piemērošanas, kā arī datus par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses. Tomēr Vispārējā tiesa neprasīja, lai Komisija atkārtoti izdarītu konstatējumus par kaitējumu, nepiemērojot svēruma korekcijas. Gluži pretēji, Vispārējā tiesa ir vienīgi noteikusi, ka šie bruto kaitējuma rādītāji pirms jebkādu svēruma korekciju piemērošanas būtu jāizpauž ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt minētā sprieduma 244. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem bruto kaitējuma rādītājus pirms svēruma korekciju piemērošanas, kā arī datus par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses. Tomēr Vispārējā tiesa neprasīja, lai Komisija atkārtoti izdarītu konstatējumus par kaitējumu, nepiemērojot svēruma korekcijas. Gluži pretēji, Vispārējā tiesa ir vienīgi noteikusi, ka šie bruto kaitējuma rādītāji pirms jebkādu svēruma korekciju piemērošanas būtu jāizpauž ieinteresētajām personām.

| (95) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās ir parādījusi noteiktos mikroekonomiskos rādītājus: 1) pagaidu regulā ietvertajā pagaidu posmā, 2) galīgajā posmā pēc svēruma pārskatīšanas (“pārskatītais svērums” visās turpmākajās tabulās), 3) bez svēruma korekcijas un 4) 3. līmenī: 4a) rādītāji tikai par MVU un 4b) rādītāji par lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(95)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās ir parādījusi noteiktos mikroekonomiskos rādītājus: 1) pagaidu regulā ietvertajā pagaidu posmā, 2) galīgajā posmā pēc svēruma pārskatīšanas (“pārskatītais svērums” visās turpmākajās tabulās), 3) bez svēruma korekcijas un 4) 3. līmenī: 4a) rādītāji tikai par MVU un 4b) rādītāji par lieliem uzņēmumiem.

10.1.1.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

Iepriekšējas piezīmes

Iepriekšējas piezīmes

| (96) | Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 185.–192. apsvērumā, Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji nevarēja atspoguļot Savienības ražošanas nozares faktisko stāvokli, jo izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem bija lielāka ietekme uz kopējiem datiem nekā izlasē iekļautajiem MVU, savukārt to īpatsvars Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjomā bija aptuveni 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 185.–192. apsvērumā, Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji nevarēja atspoguļot Savienības ražošanas nozares faktisko stāvokli, jo izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem bija lielāka ietekme uz kopējiem datiem nekā izlasē iekļautajiem MVU, savukārt to īpatsvars Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjomā bija aptuveni 13 %.

| (97) | Tāpēc Komisija nolēma palielināt izlasē iekļauto MVU svaru. Apstrīdētajā regulā galīgajā posmā tika piemērots šāds svērums. Pirmkārt, Komisija noteica MVU un lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālo daļu no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Otrkārt, Komisija izlasē iekļauto MVU un lielo izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas apjomu izteica ar attiecīgo apjomu kopējā pārdošanas apjomā Savienībā. Visbeidzot, tika salīdzinātas procentuālās daļas un palielināts MVU datu svars, lai atspoguļotu tādu pašu procentuālo daļu kā izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem. Tas ir paskaidrots arī turpmāk 138. apsvērumā. Pagaidu posmā Komisija izmantoja arī papildu korekciju (t. i., lai atlasītajos datos atspoguļotu katra līmeņa īpatsvaru pārdošanas apjomā Savienībā). Tomēr, kā paskaidrots apstrīdētajā regulā, šī korekcija galīgajā posmā tika atcelta, jo ieinteresētās personas apstrīdēja fiksētā koeficienta izmantošanu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(97)

Tāpēc Komisija nolēma palielināt izlasē iekļauto MVU svaru. Apstrīdētajā regulā galīgajā posmā tika piemērots šāds svērums. Pirmkārt, Komisija noteica MVU un lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālo daļu no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Otrkārt, Komisija izlasē iekļauto MVU un lielo izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas apjomu izteica ar attiecīgo apjomu kopējā pārdošanas apjomā Savienībā. Visbeidzot, tika salīdzinātas procentuālās daļas un palielināts MVU datu svars, lai atspoguļotu tādu pašu procentuālo daļu kā izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem. Tas ir paskaidrots arī turpmāk 138. apsvērumā. Pagaidu posmā Komisija izmantoja arī papildu korekciju (t. i., lai atlasītajos datos atspoguļotu katra līmeņa īpatsvaru pārdošanas apjomā Savienībā). Tomēr, kā paskaidrots apstrīdētajā regulā, šī korekcija galīgajā posmā tika atcelta, jo ieinteresētās personas apstrīdēja fiksētā koeficienta izmantošanu attiecīgajā periodā.

| (98) | Svēruma korekcija ietekmēja ne tikai kopējo mikrorādītāju rezultātu, bet arī 3. līmeni, jo šajā līmenī aktīvi darbojās gan lielie uzņēmumi, gan MVU. Tendences 1. un 2. līmenī netika ietekmētas, jo šajos līmeņos aktīvi darbojās tikai lielie uzņēmumi. Kā norādīts 93. apsvērumā, svēruma korekcijai bija ierobežota ietekme uz vispārējiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, jo tika lēsts, ka MVU pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 13 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(98)

Svēruma korekcija ietekmēja ne tikai kopējo mikrorādītāju rezultātu, bet arī 3. līmeni, jo šajā līmenī aktīvi darbojās gan lielie uzņēmumi, gan MVU. Tendences 1. un 2. līmenī netika ietekmētas, jo šajos līmeņos aktīvi darbojās tikai lielie uzņēmumi. Kā norādīts 93. apsvērumā, svēruma korekcijai bija ierobežota ietekme uz vispārējiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, jo tika lēsts, ka MVU pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 13 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā.

10.1.1.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (99) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējai svērtajai pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas











  Pamatā: | EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 7. tabula | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Pārskatītais svērums | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Bez svēruma | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Pagaidu regulas 7. tabula | Vidējās ražošanas izmaksas | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Pārskatītais svērums | Vidējās ražošanas izmaksas | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Bez svēruma | Vidējās ražošanas izmaksas | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(99)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējai svērtajai pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

Pamatā:

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 7. tabula

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

237

225

216

218

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

95

95

91

91

92

92

Pārskatītais svērums

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

239

228

219

220

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

95

95

92

92

92

92

Bez svēruma

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

252

238

226

228

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

90

90

90

90

Pagaidu regulas 7. tabula

Vidējās ražošanas izmaksas

200

188

183

188

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

91

91

94

94

Pārskatītais svērums

Vidējās ražošanas izmaksas

202

189

185

190

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

92

92

94

94

Bez svēruma

Vidējās ražošanas izmaksas

209

192

188

192

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

92

92

90

90

92

92

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (100) | Neraugoties uz nominālo starpību starp vienības vidējo pārdošanas cenu, kas dažādiem variantiem noteikta attiecīgajam periodam, attiecībā uz vispārējo tendenci netika konstatēta atšķirība starp pagaidu un galīgajā posmā izmantoto svērumu. Bez svēruma vienības vidējā pārdošanas cena samazinājās par 2 procentpunktiem vairāk nekā pārējos divos scenārijos. Tādu pašu secinājumu varēja izdarīt attiecībā uz novērotajām vidējo ražošanas izmaksu tendencēm. |
| --- | --- |

(100)

Neraugoties uz nominālo starpību starp vienības vidējo pārdošanas cenu, kas dažādiem variantiem noteikta attiecīgajam periodam, attiecībā uz vispārējo tendenci netika konstatēta atšķirība starp pagaidu un galīgajā posmā izmantoto svērumu. Bez svēruma vienības vidējā pārdošanas cena samazinājās par 2 procentpunktiem vairāk nekā pārējos divos scenārijos. Tādu pašu secinājumu varēja izdarīt attiecībā uz novērotajām vidējo ražošanas izmaksu tendencēm.

| (101) | Svērums, vai drīzāk tā neesība, neietekmēja secinājumu par 1. un 2. līmeni. Attiecībā uz 3. līmeni, kā parādīts 2., 3. un 4. tabulā, Komisija pārbaudīja svēruma ietekmi un tā nepiemērošanu trim datu kopām: 3. līmenim kopumā, lielajiem uzņēmumiem, kas darbojas šajā līmenī, un MVU.

  2. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis











  Pamatā: | EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 10. tabula | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Pārskatītais svērums | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Bez svēruma | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Pagaidu regulas 10. tabula | Vidējās ražošanas izmaksas | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Pārskatītais svērums | Vidējās ražošanas izmaksas | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Bez svēruma | Vidējās ražošanas izmaksas | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(101)

Svērums, vai drīzāk tā neesība, neietekmēja secinājumu par 1. un 2. līmeni. Attiecībā uz 3. līmeni, kā parādīts 2., 3. un 4. tabulā, Komisija pārbaudīja svēruma ietekmi un tā nepiemērošanu trim datu kopām: 3. līmenim kopumā, lielajiem uzņēmumiem, kas darbojas šajā līmenī, un MVU.

2. tabula

2. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis

Pamatā:

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 10. tabula

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

181

176

172

172

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

97

97

95

95

95

95

Pārskatītais svērums

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

180

176

172

171

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

98

98

95

95

95

95

Bez svēruma

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

201

191

182

180

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

95

95

90

90

90

90

Pagaidu regulas 10. tabula

Vidējās ražošanas izmaksas

170

175

167

172

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

98

98

101

101

Pārskatītais svērums

Vidējās ražošanas izmaksas

170

175

167

172

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

99

99

101

101

Bez svēruma

Vidējās ražošanas izmaksas

182

181

170

173

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

99

99

93

93

95

95

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (102) | Attiecībā uz 3. līmeni svēruma pārskatīšana galīgajā posmā neietekmēja vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci. Tā kā svēruma nebija, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu tendences attiecīgajā periodā liecināja par izteiktāku abu rādītāju samazinājumu vismaz par 5 procentpunktiem. Šīs tendences galvenokārt atspoguļoja tendenci, kas šeit turpmāk novērota attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz 3. līmeni svēruma pārskatīšana galīgajā posmā neietekmēja vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci. Tā kā svēruma nebija, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu tendences attiecīgajā periodā liecināja par izteiktāku abu rādītāju samazinājumu vismaz par 5 procentpunktiem. Šīs tendences galvenokārt atspoguļoja tendenci, kas šeit turpmāk novērota attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī.

| (103) | Kā redzams 3. tabulā, lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī, tendence bija ievērojami sliktāka salīdzinājumā ar vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci.

  3. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai lielie uzņēmumi










  Pamatā: EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Vidējās ražošanas izmaksas | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(103)

Kā redzams 3. tabulā, lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī, tendence bija ievērojami sliktāka salīdzinājumā ar vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci.

3. tabula

3. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai lielie uzņēmumi

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai lielie uzņēmumi

Pamatā: EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

207

195

184

183

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

89

89

88

88

Vidējās ražošanas izmaksas

186

183

171

174

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

98

98

92

92

93

93

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (104) | Turpmāk 4. tabulā redzams, ka MVU, kuri darbojās tikai 3. līmenī, vienības ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā pasliktinājās un izmaksas palielinājās par 7 %. Vienlaikus vienības cena samazinājās par 2 %.

  4. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai MVU










  EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Vidējās ražošanas izmaksas | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(104)

Turpmāk 4. tabulā redzams, ka MVU, kuri darbojās tikai 3. līmenī, vienības ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā pasliktinājās un izmaksas palielinājās par 7 %. Vienlaikus vienības cena samazinājās par 2 %.

4. tabula

4. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai MVU

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai MVU

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

164

164

162

161

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

100

100

99

99

98

98

Vidējās ražošanas izmaksas

159

170

164

171

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

107

107

103

103

107

107

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

10.1.1.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (105) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 11. tabula | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Pārskatītais svērums | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Bez svēruma | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(105)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 11. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Pārskatītais svērums

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Bez svēruma

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

102

102

105

105

105

105

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (106) | Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 % abu veidu svērumiem un par 5 %, ja svērums netika piemērots. |
| --- | --- |

(106)

Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 % abu veidu svērumiem un par 5 %, ja svērums netika piemērots.

10.1.1.3.   Krājumi

Krājumi

| (107) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Krājumi | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 12. tabula | Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100)) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Pārskatītais svērums | Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100)) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Bez svēruma | Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100)) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(107)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Krājumi

Krājumi

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 12. tabula

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

indekss (2014. g. = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

7  %

6  %

7  %

9  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

81

81

97

97

134

134

Pārskatītais svērums

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

100

82

99

146

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

7  %

6  %

7  %

9  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

83

83

97

97

137

137

Bez svēruma

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

indekss (2014. g. = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

6  %

5  %

6  %

8  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

84

84

96

96

135

135

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (108) | Krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 44 %/46 % abu veidu svērumiem un par 48 %, ja svērums netika piemērots. Krājumi perioda beigās sasniedza aptuveni 9 % no gada ražošanas apjoma abu veidu svērumiem un 8 %, ja svērums netika piemērots. Šī situācija negatīvi ietekmēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(108)

Krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 44 %/46 % abu veidu svērumiem un par 48 %, ja svērums netika piemērots. Krājumi perioda beigās sasniedza aptuveni 9 % no gada ražošanas apjoma abu veidu svērumiem un 8 %, ja svērums netika piemērots. Šī situācija negatīvi ietekmēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālo stāvokli.

10.1.1.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (109) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 13. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Apstrīdētās regulas 5. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Bez svēruma | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Pagaidu regulas 13. tabula | Naudas plūsma (milj. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Pārskatītais svērums | Naudas plūsma (milj. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Bez svēruma | Naudas plūsma (milj. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Pagaidu regulas 13. tabula | Ieguldījumi (milj. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Pārskatītais svērums | Ieguldījumi (milj. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Bez svēruma | Ieguldījumi (milj. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Pagaidu regulas 13. tabula | Ienākums no ieguldījumiem | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Pārskatītais svērums | Ienākums no ieguldījumiem | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Bez svēruma | Ienākums no ieguldījumiem | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(109)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 13. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Apstrīdētās regulas 5. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Bez svēruma

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

113

113

101

101

92

92

Pagaidu regulas 13. tabula

Naudas plūsma (milj. EUR)

309

312

292

272

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

101

101

94

94

88

88

Pārskatītais svērums

Naudas plūsma (milj. EUR)

272

281

264

244

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

97

97

90

90

Bez svēruma

Naudas plūsma (milj. EUR)

264

277

255

246

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

97

97

93

93

Pagaidu regulas 13. tabula

Ieguldījumi (milj. EUR)

86

63

59

65

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

73

73

69

69

76

76

Pārskatītais svērums

Ieguldījumi (milj. EUR)

78

55

53

58

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

71

71

68

68

74

74

Bez svēruma

Ieguldījumi (milj. EUR)

72

52

50

56

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

72

72

69

69

78

78

Pagaidu regulas 13. tabula

Ienākums no ieguldījumiem

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

92

92

84

84

Pārskatītais svērums

Ienākums no ieguldījumiem

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

92

92

87

87

Bez svēruma

Ienākums no ieguldījumiem

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

92

92

86

86

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (110) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(110)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (111) | Pamatojoties uz diviem svēruma veidiem, kopējās rentabilitātes tendence bija līdzīga, no 15,6 %/15,4 % 2014. gadā tā samazinājās līdz 13,7 % izmeklēšanas periodā. Tas tika aprēķināts, pamatojoties uz katra līmeņa īpatsvaru kopējā pārdošanas apjomā. Bez svēruma kopējā rentabilitāte samazinājās no 16,9 % 2014. gadā līdz 15,6 %. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz diviem svēruma veidiem, kopējās rentabilitātes tendence bija līdzīga, no 15,6 %/15,4 % 2014. gadā tā samazinājās līdz 13,7 % izmeklēšanas periodā. Tas tika aprēķināts, pamatojoties uz katra līmeņa īpatsvaru kopējā pārdošanas apjomā. Bez svēruma kopējā rentabilitāte samazinājās no 16,9 % 2014. gadā līdz 15,6 %.

| (112) | Rentabilitātes samazināšanās, kas novērota trim izklāstītajām metodikām, izrietēja no cenu un izmaksu starpības par 2 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(112)

Rentabilitātes samazināšanās, kas novērota trim izklāstītajām metodikām, izrietēja no cenu un izmaksu starpības par 2 procentpunktiem.

| (113) | Komisija atgādina – kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, kopējā rentabilitāte jau ir izpausta galīgajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad. Piemērojot trīs dažādās metodikas, kopējo rentabilitāti ietekmēja rentabilitāte 1. un 2. līmenī, savukārt rentabilitāte 3. līmenī bez svēruma attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 5 procentpunktiem, kā norādīts 9. tabulā. Turklāt samazinājās arī relatīvā rentabilitātes tendence visā Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(113)

Komisija atgādina – kā paskaidrots iepriekš 93. apsvērumā, kopējā rentabilitāte jau ir izpausta galīgajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad. Piemērojot trīs dažādās metodikas, kopējo rentabilitāti ietekmēja rentabilitāte 1. un 2. līmenī, savukārt rentabilitāte 3. līmenī bez svēruma attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 5 procentpunktiem, kā norādīts 9. tabulā. Turklāt samazinājās arī relatīvā rentabilitātes tendence visā Savienības ražošanas nozarē.

| (114) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence liecina par 7–12 % samazinājumu, ja to izsaka bez svēruma vai ar provizorisko svērumu. |
| --- | --- |

(114)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence liecina par 7–12 % samazinājumu, ja to izsaka bez svēruma vai ar provizorisko svērumu.

| (115) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Izmantojot minētās trīs metodikas, tā dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva (par aptuveni 15 procentpunktiem). |
| --- | --- |

(115)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Izmantojot minētās trīs metodikas, tā dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva (par aptuveni 15 procentpunktiem).

| (116) | Attiecībā uz 2. līmeni svēruma pārskatīšana starp provizorisko un galīgo rādītāju ietekmēja vērtības, bet ne vispārējo novēroto tendenci. Tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 196. un 197. apsvērums.

  8. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 2. līmenis











  Pamatā: | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 15. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Pārskatītais svērums | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Pagaidu regulas 15. tabula | Naudas plūsma (milj. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Pārskatītais svērums | Naudas plūsma (milj. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Pagaidu regulas 15. tabula | Ieguldījumi (milj. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Pārskatītais svērums | Ieguldījumi (milj. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Pagaidu regulas 15. tabula | Ienākums no ieguldījumiem | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Pārskatītais svērums | Ienākums no ieguldījumiem | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(116)

Attiecībā uz 2. līmeni svēruma pārskatīšana starp provizorisko un galīgo rādītāju ietekmēja vērtības, bet ne vispārējo novēroto tendenci. Tāpēc tika apstiprināts pagaidu regulas 196. un 197. apsvērums.

8. tabula

8. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 2. līmenis

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 2. līmenis

Pamatā:

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 15. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

93

93

90

90

86

86

Pārskatītais svērums

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

93

93

90

90

86

86

Pagaidu regulas 15. tabula

Naudas plūsma (milj. EUR)

88

76

65

69

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

86

86

74

74

78

78

Pārskatītais svērums

Naudas plūsma (milj. EUR)

53

46

39

41

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

86

86

74

74

78

78

Pagaidu regulas 15. tabula

Ieguldījumi (milj. EUR)

18

16

15

17

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

92

92

84

84

97

97

Pārskatītais svērums

Ieguldījumi (milj. EUR)

10

10

9

10

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

92

92

84

84

97

97

Pagaidu regulas 15. tabula

Ienākums no ieguldījumiem

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

98

98

79

79

Pārskatītais svērums

Ienākums no ieguldījumiem

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

98

98

79

79

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (117) | Pamatojoties uz to pašu aprakstīto metodiku, tika veikta īpaša analīze par 3. līmeni, MVU, kas darbojas 3. līmenī, un lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī. |
| --- | --- |

(117)

Pamatojoties uz to pašu aprakstīto metodiku, tika veikta īpaša analīze par 3. līmeni, MVU, kas darbojas 3. līmenī, un lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī.

| (118) | Komisija atgādina – kā paskaidrots 93. apsvērumā, 3. līmeņa rentabilitāte jau ir izpausta apstrīdētajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad. |
| --- | --- |

(118)

Komisija atgādina – kā paskaidrots 93. apsvērumā, 3. līmeņa rentabilitāte jau ir izpausta apstrīdētajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad.

| (119) | Tika atzīts, ka 3. līmenim kopumā divu svēruma metodikas veidu rentabilitātes tendence ir līdzīga. Tas ir saistīts ar to, ka MVU ziņotajiem zaudējumiem bija lielāka nozīme kopējā aprēķinā, jo MVU zaudējumi bija īpaši izteikti (-6,1 % izmeklēšanas periodā). Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte bija līdzīga rentabilitātei, ko ziņoja lielie uzņēmumi, kuri darbojas šajā līmenī. 3. līmenī lielo uzņēmumu rentabilitāte laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās uz pusi, proti, no 10 % līdz 4,8 %. |
| --- | --- |

(119)

Tika atzīts, ka 3. līmenim kopumā divu svēruma metodikas veidu rentabilitātes tendence ir līdzīga. Tas ir saistīts ar to, ka MVU ziņotajiem zaudējumiem bija lielāka nozīme kopējā aprēķinā, jo MVU zaudējumi bija īpaši izteikti (-6,1 % izmeklēšanas periodā). Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte bija līdzīga rentabilitātei, ko ziņoja lielie uzņēmumi, kuri darbojas šajā līmenī. 3. līmenī lielo uzņēmumu rentabilitāte laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās uz pusi, proti, no 10 % līdz 4,8 %.

| (120) | Attiecībā uz 3. līmeni neto naudas plūsma ievērojami samazinājās: par aptuveni 60 % diviem svēruma metodikas veidiem un aptuveni par 35 % bez svēruma. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 66 procentpunktiem diviem svēruma metodikas veidiem un par aptuveni 48 procentpunktiem bez svēruma. Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte atspoguļoja 3. līmeņa lielo uzņēmumu rentabilitāti, kas bija sagaidāma, pamatojoties uz pagaidu regulas 198. apsvērumu.

  9. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis











  Pamatā: | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu regulas 16. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | -0,4  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 10 | 45 | -7 |
| Apstrīdētās regulas 6. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | -0,7  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 9 | 45 | -12 |
| Bez svēruma | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Pagaidu regulas 16. tabula | Naudas plūsma (milj. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Pārskatītais svērums | Naudas plūsma (milj. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Bez svēruma | Naudas plūsma (milj. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Pagaidu regulas 16. tabula | Ieguldījumi (milj. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Pārskatītais svērums | Ieguldījumi (milj. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Bez svēruma | Ieguldījumi (milj. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Pagaidu regulas 16. tabula | Ienākums no ieguldījumiem | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Pārskatītais svērums | Ienākums no ieguldījumiem | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Bez svēruma | Ienākums no ieguldījumiem | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(120)

Attiecībā uz 3. līmeni neto naudas plūsma ievērojami samazinājās: par aptuveni 60 % diviem svēruma metodikas veidiem un aptuveni par 35 % bez svēruma. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 66 procentpunktiem diviem svēruma metodikas veidiem un par aptuveni 48 procentpunktiem bez svēruma. Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte atspoguļoja 3. līmeņa lielo uzņēmumu rentabilitāti, kas bija sagaidāma, pamatojoties uz pagaidu regulas 198. apsvērumu.

9. tabula

9. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis

Pamatā:

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pagaidu regulas 16. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

-0,4  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

10

10

45

45

-7

-7

Apstrīdētās regulas 6. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

-0,7  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

9

9

45

45

-12

-12

Bez svēruma

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

54

54

68

68

42

42

Pagaidu regulas 16. tabula

Naudas plūsma (milj. EUR)

28

17

26

11

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

62

62

93

93

38

38

Pārskatītais svērums

Naudas plūsma (milj. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

61

61

91

91

36

36

Bez svēruma

Naudas plūsma (milj. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

67

67

86

86

65

65

Pagaidu regulas 16. tabula

Ieguldījumi (milj. EUR)

14

10

10

10

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

69

69

66

66

66

66

Pārskatītais svērums

Ieguldījumi (milj. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

68

68

65

65

65

65

Bez svēruma

Ieguldījumi (milj. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

73

73

77

77

91

91

Pagaidu regulas 16. tabula

Ienākums no ieguldījumiem

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

2

2

62

62

33

33

Pārskatītais svērums

Ienākums no ieguldījumiem

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

6

6

63

63

52

52

Bez svēruma

Ienākums no ieguldījumiem

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

6

6

63

63

52

52

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (121) | Attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem.

  10. tabula


  Lielie uzņēmumi. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem – 3. līmenis | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Ieguldījumi (milj. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(121)

Attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem.

10. tabula

10. tabula

Lielie uzņēmumi. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem – 3. līmenis

Lielie uzņēmumi. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem – 3. līmenis

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

61

61

70

70

48

48

Naudas plūsma (milj. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

68

68

85

85

69

69

Ieguldījumi (milj. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

74

74

78

78

95

95

Ienākums no ieguldījumiem

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

6

6

61

61

54

54

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (122) | Attiecībā uz MVU 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem. Izmeklēšanas periodā paziņotie zaudējumi ir sniegti pagaidu regulas 198. apsvērumā.

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis – MVU | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 2,71  % | -3,55  % | -1,31  % | -6,13  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | - 131 | -48 | - 226 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | -0,2 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 48 | 109 | -30 |
| Ieguldījumi (milj. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 5,0  % | -0,3  % | 2,2  % | -1,2  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | -6 | 44 | -23 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(122)

Attiecībā uz MVU 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem. Izmeklēšanas periodā paziņotie zaudējumi ir sniegti pagaidu regulas 198. apsvērumā.

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis – MVU

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis – MVU

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

2,71  %

-3,55  %

-1,31  %

-6,13  %

Indekss (2014. g. = 100)

100

- 131

-48

- 226

Naudas plūsma (milj. EUR)

0,8

0,4

0,9

-0,2

Indekss (2014. g. = 100)

100

48

109

-30

Ieguldījumi (milj. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indekss (2014. g. = 100)

100

61

48

24

Ienākums no ieguldījumiem

5,0  %

-0,3  %

2,2  %

-1,2  %

Indekss (2014. g. = 100)

100

-6

44

-23

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (123) | Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā ir pārskatītais svērums, apstiprina apstrīdētās regulas 196. apsvērumu un tādējādi secinājumi, kuri balstīti tendencēs, kuras izklāstītas pagaidu regulā, joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(123)

Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā ir pārskatītais svērums, apstiprina apstrīdētās regulas 196. apsvērumu un tādējādi secinājumi, kuri balstīti tendencēs, kuras izklāstītas pagaidu regulā, joprojām ir spēkā.

| (124) | Turklāt tika konstatēts, ka arī mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā nav svēruma, atbilst mikroekonomiskajiem rādītājiem, kuru pamatā ir divi svēruma metodikas veidi. Svēruma trūkums galvenokārt ietekmēja 3. līmeni. Jo īpaši 3. līmeņa kopējā rentabilitāte bez svēruma atspoguļoja to lielo uzņēmumu rentabilitāti, kuri darbojas 3. līmenī. Pagaidu regulas 198. apsvērumā ir norādīta lielo uzņēmumu peļņas norma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(124)

Turklāt tika konstatēts, ka arī mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā nav svēruma, atbilst mikroekonomiskajiem rādītājiem, kuru pamatā ir divi svēruma metodikas veidi. Svēruma trūkums galvenokārt ietekmēja 3. līmeni. Jo īpaši 3. līmeņa kopējā rentabilitāte bez svēruma atspoguļoja to lielo uzņēmumu rentabilitāti, kuri darbojas 3. līmenī. Pagaidu regulas 198. apsvērumā ir norādīta lielo uzņēmumu peļņas norma izmeklēšanas periodā.

| (125) | Lielie uzņēmumi, kuri darbojas 3. līmenī, saskārās ar būtisku peļņas normas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājumu, kas kļuva negatīvi, kā arī naudas plūsmas samazinājumu. MVU zaudējumi izmeklēšanas periodā bija īpaši izteikti (-6,1 %). Līdzīgus secinājumus varēja izdarīt par naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem, kas kļuva negatīvi. Tāpēc secinājums par MVU situāciju palika spēkā, un tika apstiprinātas pagaidu regulā un apstrīdētajā regulā konstatētās tendences. |
| --- | --- |

(125)

Lielie uzņēmumi, kuri darbojas 3. līmenī, saskārās ar būtisku peļņas normas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājumu, kas kļuva negatīvi, kā arī naudas plūsmas samazinājumu. MVU zaudējumi izmeklēšanas periodā bija īpaši izteikti (-6,1 %). Līdzīgus secinājumus varēja izdarīt par naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem, kas kļuva negatīvi. Tāpēc secinājums par MVU situāciju palika spēkā, un tika apstiprinātas pagaidu regulā un apstrīdētajā regulā konstatētās tendences.

| (126) | Lai gan šajā gadījumā mikroekonomisko rādītāju tendences, kas noteiktas, pamatojoties uz pārskatīto svērumu, bija līdzīgas kā mikroekonomiskajiem rādītājiem bez svēruma, Komisija uzskata, ka galīgajā posmā piemērotā svēruma metodika ir precīza tirgus situācijā, kurā Savienības ražošanas nozari veido gan lielie uzņēmumi, gan daudzi MVU. Komisija arī norāda, ka Vispārējā tiesa nav apšaubījusi šo metodiku kā tādu. |
| --- | --- |

(126)

Lai gan šajā gadījumā mikroekonomisko rādītāju tendences, kas noteiktas, pamatojoties uz pārskatīto svērumu, bija līdzīgas kā mikroekonomiskajiem rādītājiem bez svēruma, Komisija uzskata, ka galīgajā posmā piemērotā svēruma metodika ir precīza tirgus situācijā, kurā Savienības ražošanas nozari veido gan lielie uzņēmumi, gan daudzi MVU. Komisija arī norāda, ka Vispārējā tiesa nav apšaubījusi šo metodiku kā tādu.

10.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

| (127) | Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem Vispārējā tiesa uzskatīja, ka, kā apgalvoja CRIA un CCCMC, Komisija nav sniegusi papildu informāciju par izmantoto datu avotiem. Galīgajā posmā CRIA un CCCMC arī apgalvoja, ka tām ir šaubas par izmantotās informācijas ticamību, kura sniegta apstrīdētās regulas 201. apsvērumā. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem Vispārējā tiesa uzskatīja, ka, kā apgalvoja CRIA un CCCMC, Komisija nav sniegusi papildu informāciju par izmantoto datu avotiem. Galīgajā posmā CRIA un CCCMC arī apgalvoja, ka tām ir šaubas par izmantotās informācijas ticamību, kura sniegta apstrīdētās regulas 201. apsvērumā.

CRIA

CCCMC

CRIA

CCCMC

| (128) | Lai izpildītu spriedumu, Komisija sanāksmē ar Eiropas Riepu un gumijas ražotāju asociācijas (ETRMA) pārstāvjiem pieprasīja papildu informāciju un saņēma sīkākus skaidrojumus. ETRMA sniedza detalizētu informāciju par metodiku, ko asociācija izmantoja tirgus datu agregēšanai. Visām ieinteresētajām personām tika darīta pieejama sanāksmes protokola atklāta versija kopā ar vairākiem pielikumiem. Pielikumos ir sīki aprakstīts, kā ETRMA bija apkopojusi datus ar tās saistītās struktūras Europol Governance palīdzību, kura tās vārdā veica makroekonomisko datu apkopošanu. Komisija atkārtoti uzsvēra, ka daži ražotāji eksportētāji (piemēram, Hankook Group un Aeolus/Pirelli), kas bija ETRMA biedri, galīgās informācijas izpaušanas laikā neapstrīdēja ETRMA sniegtos makroekonomiskos datus. |
| --- | --- |

(128)

Lai izpildītu spriedumu, Komisija sanāksmē ar Eiropas Riepu un gumijas ražotāju asociācijas (ETRMA) pārstāvjiem pieprasīja papildu informāciju un saņēma sīkākus skaidrojumus. ETRMA sniedza detalizētu informāciju par metodiku, ko asociācija izmantoja tirgus datu agregēšanai. Visām ieinteresētajām personām tika darīta pieejama sanāksmes protokola atklāta versija kopā ar vairākiem pielikumiem. Pielikumos ir sīki aprakstīts, kā ETRMA bija apkopojusi datus ar tās saistītās struktūras Europol Governance palīdzību, kura tās vārdā veica makroekonomisko datu apkopošanu. Komisija atkārtoti uzsvēra, ka daži ražotāji eksportētāji (piemēram, Hankook Group un Aeolus/Pirelli), kas bija ETRMA biedri, galīgās informācijas izpaušanas laikā neapstrīdēja ETRMA sniegtos makroekonomiskos datus.

ETRMA

ETRMA

ETRMA

Europol Governance

Hankook Group

Aeolus/Pirelli

ETRMA

ETRMA

| (129) | Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka tā ir izpildījusi Vispārējās tiesas konstatējumus attiecībā uz jautājumu par makroekonomisko datu avotiem, kā noteikts Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā. |
| --- | --- |

(129)

Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka tā ir izpildījusi Vispārējās tiesas konstatējumus attiecībā uz jautājumu par makroekonomisko datu avotiem, kā noteikts Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā.

10.3.   Savienības ražošanas nozares MVU, kas pārtrauca ražošanu

Savienības ražošanas nozares MVU, kas pārtrauca ražošanu

| (130) | Vispārējā tiesa norādīja, ka prasītāji tiesas sēdē pamatoti apgalvoja, ka tādu 85 ražošanu pārtraukušo MVU nosaukumu paziņošana, kurus sniedza astoņi dažādi protektoru piegādātāji, neļāva identificēt individuālas darījumu attiecības starp piegādātāju un klientu un ka līdz ar to šie nosaukumi neattiecas uz datiem, kas varētu būt konfidenciāli. Šādos apstākļos Komisija nav parādījusi, ka ražošanu pārtraukušo Savienības ražošanas nozares MVU saraksts būtu konfidenciāls (sk. sprieduma 253. punktu). |
| --- | --- |

(130)

Vispārējā tiesa norādīja, ka prasītāji tiesas sēdē pamatoti apgalvoja, ka tādu 85 ražošanu pārtraukušo MVU nosaukumu paziņošana, kurus sniedza astoņi dažādi protektoru piegādātāji, neļāva identificēt individuālas darījumu attiecības starp piegādātāju un klientu un ka līdz ar to šie nosaukumi neattiecas uz datiem, kas varētu būt konfidenciāli. Šādos apstākļos Komisija nav parādījusi, ka ražošanu pārtraukušo Savienības ražošanas nozares MVU saraksts būtu konfidenciāls (sk. sprieduma 253. punktu).

| (131) | Komisija uzskata, ka principā uzņēmuma nosaukumu nevajadzētu izpaust citām ieinteresētajām personām bez attiecīgā uzņēmuma nepārprotamas piekrišanas. Turklāt saiknes novēršana starp protektoru piegādātāju un tā klientu var būt nepietiekama, lai šo informāciju varētu izpaust. Klientu saraksts ir viens no uzņēmuma galvenajiem aktīviem, tāpēc protektoru piegādātājs nav ieinteresēts izpaust šāda veida informāciju saviem konkurentiem. Turklāt daži no attiecīgajiem MVU par 100 % nekoncentrējās uz riepu atjaunošanas darījumdarbību vien, bet riepu atjaunošana citu starpā bija viena no darbībām (piemēram, jaunu riepu pārdošana vai darbnīca liela kravas automobiļu parka uzņēmumiem). Visbeidzot, tas, ka uzņēmums ir paziņojis, ka klients ir pārtraucis protektoru materiālu iegādi, ne vienmēr nozīmē, ka šis uzņēmums ir bankrotējis vai ir likvidēts. Tādējādi šīs informācijas sniegšana atklātu sensitīvu komercinformāciju. |
| --- | --- |

(131)

Komisija uzskata, ka principā uzņēmuma nosaukumu nevajadzētu izpaust citām ieinteresētajām personām bez attiecīgā uzņēmuma nepārprotamas piekrišanas. Turklāt saiknes novēršana starp protektoru piegādātāju un tā klientu var būt nepietiekama, lai šo informāciju varētu izpaust. Klientu saraksts ir viens no uzņēmuma galvenajiem aktīviem, tāpēc protektoru piegādātājs nav ieinteresēts izpaust šāda veida informāciju saviem konkurentiem. Turklāt daži no attiecīgajiem MVU par 100 % nekoncentrējās uz riepu atjaunošanas darījumdarbību vien, bet riepu atjaunošana citu starpā bija viena no darbībām (piemēram, jaunu riepu pārdošana vai darbnīca liela kravas automobiļu parka uzņēmumiem). Visbeidzot, tas, ka uzņēmums ir paziņojis, ka klients ir pārtraucis protektoru materiālu iegādi, ne vienmēr nozīmē, ka šis uzņēmums ir bankrotējis vai ir likvidēts. Tādējādi šīs informācijas sniegšana atklātu sensitīvu komercinformāciju.

| (132) | Lai gan vairāku personu apjomu vai vērtību datu agregātus var izpaust, nesaskaroties ar konfidencialitātes problēmām, īpaši tad, ja agregētie dati ir vienā un tajā pašā diapazonā, tas nevar attiekties uz uzņēmuma nosaukumu. Turklāt persona, kas sadarbojas, nevar izpaust šādu informāciju bez tās personas atļaujas, kuras nosaukumu tā norāda. Līdz ar to, lai izpaustu šādu klientu sarakstu, katram protektoru piegādātājam būtu bijis jāpieprasa no katra sava klienta atļauja izpaust tā nosaukumu citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(132)

Lai gan vairāku personu apjomu vai vērtību datu agregātus var izpaust, nesaskaroties ar konfidencialitātes problēmām, īpaši tad, ja agregētie dati ir vienā un tajā pašā diapazonā, tas nevar attiekties uz uzņēmuma nosaukumu. Turklāt persona, kas sadarbojas, nevar izpaust šādu informāciju bez tās personas atļaujas, kuras nosaukumu tā norāda. Līdz ar to, lai izpaustu šādu klientu sarakstu, katram protektoru piegādātājam būtu bijis jāpieprasa no katra sava klienta atļauja izpaust tā nosaukumu citām ieinteresētajām personām.

| (133) | Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, ieinteresētajām personām varēja izpaust tikai tos uzņēmumus, par kuriem ziņots, ka tie ir bankrotējuši vai likvidēti. Tomēr Komisijai nebija informācijas par to, kurš uzņēmums ir bankrotējis, ir likvidēts vai vienkārši pārtraucis ražošanu. Komisija 2019. gada 19. jūlija paziņojumā lietas materiālos sniedza sīkus skaidrojumus par metodiku, kas izmantota iepriekš minētā saraksta izveidei. Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, Komisija sazinājās ar astoņiem protektoru piegādātājiem, lai iegūtu informāciju par to klientu sarakstiem un pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā (no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam). Tā kā riepu atjaunotājiem var būt vairāki piegādātāji, piegādātāju sniegtie dati tika agregēti par katru klientu, lai identificētu uzņēmumus, kuri attiecīgajā periodā pārtrauca iegādāties protektoru materiālu. Pamatojoties uz šo datubāzi, Komisija varēja identificēt riepu atjaunotājus, kas izvēlējušies citu piegādātāju. Apstrīdētās regulas 244. apsvērumā, atsaucoties uz pagaidu regulas 202. apsvērumu, Komisija arī norādīja, ka vismaz 85 MVU pārtrauca ražošanu. |
| --- | --- |

(133)

Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, ieinteresētajām personām varēja izpaust tikai tos uzņēmumus, par kuriem ziņots, ka tie ir bankrotējuši vai likvidēti. Tomēr Komisijai nebija informācijas par to, kurš uzņēmums ir bankrotējis, ir likvidēts vai vienkārši pārtraucis ražošanu. Komisija 2019. gada 19. jūlija paziņojumā lietas materiālos sniedza sīkus skaidrojumus par metodiku, kas izmantota iepriekš minētā saraksta izveidei. Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, Komisija sazinājās ar astoņiem protektoru piegādātājiem, lai iegūtu informāciju par to klientu sarakstiem un pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā (no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam). Tā kā riepu atjaunotājiem var būt vairāki piegādātāji, piegādātāju sniegtie dati tika agregēti par katru klientu, lai identificētu uzņēmumus, kuri attiecīgajā periodā pārtrauca iegādāties protektoru materiālu. Pamatojoties uz šo datubāzi, Komisija varēja identificēt riepu atjaunotājus, kas izvēlējušies citu piegādātāju. Apstrīdētās regulas 244. apsvērumā, atsaucoties uz pagaidu regulas 202. apsvērumu, Komisija arī norādīja, ka vismaz 85 MVU pārtrauca ražošanu.

| (134) | Komisijas rīcībā nebija informācijas par katra riepu atjaunotāja juridisko statusu. Jo īpaši Komisija nevarēja identificēt bankrotējušus vai likvidētus uzņēmumus un tādējādi ziņot par tiem ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(134)

Komisijas rīcībā nebija informācijas par katra riepu atjaunotāja juridisko statusu. Jo īpaši Komisija nevarēja identificēt bankrotējušus vai likvidētus uzņēmumus un tādējādi ziņot par tiem ieinteresētajām personām.

| (135) | Šīs izmeklēšanas gaitā Komisija sazinājās ar protektoru piegādātājiem, kas sadarbojās, lai uzzinātu to uzņēmumu faktisko juridisko statusu, kuri ir pārtraukuši iegādāties protektoru materiālus. Pamatojoties uz šo Komisijas pieprasījumu, protektoru piegādātāji piekrita izpaust šos nosaukumus, taču ar nosacījumu, ka to uzņēmuma nosaukums būtu jānošķir no klientu nosaukumiem. Komisija konstatēja, ka lielākā daļa sarakstā iekļauto uzņēmumu bija pārtraukuši darbību. Tāpēc Komisija nolēma publiskot to MVU sarakstu, kuri pārtrauca iegādāties protektoru materiālus no ieinteresētajām personām. To nosaukumi tika iekļauti nekonfidenciālajos lietas materiālos. |
| --- | --- |

(135)

Šīs izmeklēšanas gaitā Komisija sazinājās ar protektoru piegādātājiem, kas sadarbojās, lai uzzinātu to uzņēmumu faktisko juridisko statusu, kuri ir pārtraukuši iegādāties protektoru materiālus. Pamatojoties uz šo Komisijas pieprasījumu, protektoru piegādātāji piekrita izpaust šos nosaukumus, taču ar nosacījumu, ka to uzņēmuma nosaukums būtu jānošķir no klientu nosaukumiem. Komisija konstatēja, ka lielākā daļa sarakstā iekļauto uzņēmumu bija pārtraukuši darbību. Tāpēc Komisija nolēma publiskot to MVU sarakstu, kuri pārtrauca iegādāties protektoru materiālus no ieinteresētajām personām. To nosaukumi tika iekļauti nekonfidenciālajos lietas materiālos.

10.4.   Informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē

Informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē

| (136) | Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija nav izpaudusi informāciju par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē (sk. sprieduma 244.–266. punktu). |
| --- | --- |

(136)

Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija nav izpaudusi informāciju par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē (sk. sprieduma 244.–266. punktu).

| (137) | Tomēr apstrīdētās regulas 4. tabulā Komisija norādīja precīzu MVU īpatsvaru kā daļu no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(137)

Tomēr apstrīdētās regulas 4. tabulā Komisija norādīja precīzu MVU īpatsvaru kā daļu no Savienības ražošanas nozares.

| (138) | Kā norādīts apstrīdētās regulas 4. tabulā, pārskatītās svēruma metodikas pamatā bija nevis uzņēmumu, kas sadarbojās, paziņotais apjoms, bet gan MVU un lielo uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms, kas parādīts turpmākajā tabulā. Izmantotie konkrētie pamatā esošie dati ir sniegti 12. tabulā.

  12. tabula


  MVU pārdošanas īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā (%) | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienībā, kas parādīts apstrīdētās regulas 8. tabulā (gab.) | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Apstrīdētās regulas 4. tabulā parādītais MVU pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Lielo uzņēmumu pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms gabalos | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar MVU kopējo pārdošanas apjomu | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| Izlasē iekļauto lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar lielo uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Piemērotais svēruma koeficients | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Svēruma koeficients
  =(% no izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem x kopējais MVU pārdošanas apjoms)/(izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms) - 1 |

(138)

Kā norādīts apstrīdētās regulas 4. tabulā, pārskatītās svēruma metodikas pamatā bija nevis uzņēmumu, kas sadarbojās, paziņotais apjoms, bet gan MVU un lielo uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms, kas parādīts turpmākajā tabulā. Izmantotie konkrētie pamatā esošie dati ir sniegti 12. tabulā.

12. tabula

12. tabula

MVU pārdošanas īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā (%)

MVU pārdošanas īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā (%)

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienībā, kas parādīts apstrīdētās regulas 8. tabulā (gab.)

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Apstrīdētās regulas 4. tabulā parādītais MVU pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Lielo uzņēmumu pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms gabalos

91 700

84 500

79 300

74 600

Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar MVU kopējo pārdošanas apjomu

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

Izlasē iekļauto lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar lielo uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Piemērotais svēruma koeficients

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Svēruma koeficients

=(% no izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem x kopējais MVU pārdošanas apjoms)/(izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms) - 1

10.5.   MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā

MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā

| (139) | Komisija atgādina, ka, saņēmusi pienācīgi pamatotus pieprasījumus, tā visā izmeklēšanas laikā piešķīra anonimitāti visiem sūdzības iesniedzējiem. Turklāt, lai papildus aizsargātu sūdzības iesniedzēju anonimitāti, koeficients, ko izmantoja pārskatīto svēruma vērtību noteikšanai, bija balstīts tikai kopējā pārdošanas apjomā Savienībā, ieskaitot MVU kopējo pārdošanas apjomu, nevis tikai to MVU pārdošanas apjomā, kuri sadarbojās. Līdz ar to MVU, kas sadarbojās, precīzie pārdošanas apjomi paši par sevi nebija būtisks fakts vai apsvērums, uz kura pamata Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājus. Tomēr Vispārējā tiesa sprieduma 256. punktā uzskatīja, ka Komisija nav konkrēti paskaidrojusi, kā agregētā rādītāja izpaušana varētu atklāt konkrētu sūdzības iesniedzēju identitāti. |
| --- | --- |

(139)

Komisija atgādina, ka, saņēmusi pienācīgi pamatotus pieprasījumus, tā visā izmeklēšanas laikā piešķīra anonimitāti visiem sūdzības iesniedzējiem. Turklāt, lai papildus aizsargātu sūdzības iesniedzēju anonimitāti, koeficients, ko izmantoja pārskatīto svēruma vērtību noteikšanai, bija balstīts tikai kopējā pārdošanas apjomā Savienībā, ieskaitot MVU kopējo pārdošanas apjomu, nevis tikai to MVU pārdošanas apjomā, kuri sadarbojās. Līdz ar to MVU, kas sadarbojās, precīzie pārdošanas apjomi paši par sevi nebija būtisks fakts vai apsvērums, uz kura pamata Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājus. Tomēr Vispārējā tiesa sprieduma 256. punktā uzskatīja, ka Komisija nav konkrēti paskaidrojusi, kā agregētā rādītāja izpaušana varētu atklāt konkrētu sūdzības iesniedzēju identitāti.

| (140) | Komisija uzskata, ka konkrētos gadījumos agregēto datu izpaušana patiešām neatklāj sūdzības iesniedzēju identitāti. Tas tā varētu būt, piemēram, attiecībā uz nozari, kurā uzņēmumu pārdošanas apjomi ir sadalīti nevienmērīgi un katra ekonomikas dalībnieka tirgus daļa ir neliela. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozare sastāvēja no nedaudzām lielām uzņēmumu grupām, no vienas puses, un vairāk nekā 380 MVU, no otras puses. Lielās uzņēmumu grupas veidoja aptuveni 85 % no pārdošanas apjoma Savienībā, kā paskaidrots pagaidu regulas 129. apsvērumā. Tādējādi, ja tiktu atklāti precīzi MVU pārdošanas apjomi (vai pat to diapazoni), pārējās ieinteresētās personas būtu varējušas secināt, kāda bijusi to sūdzības iesniedzēju procentuālā daļa, kuri ir lielie Savienības ražotāji, un galu galā būtu bijis iespējams identificēt lielos Savienības ražotājus, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. Tādējādi, veikusi tās rīcībā esošo datu rūpīgu atkārtotu pārbaudi, Komisija secināja, ka, atklājot precīzus to MVU pārdošanas apjomus (vai pat to diapazonus), kuri sadarbojās izmeklēšanā, tiktu apdraudēta sūdzības iesniedzēju anonimitāte. |
| --- | --- |

(140)

Komisija uzskata, ka konkrētos gadījumos agregēto datu izpaušana patiešām neatklāj sūdzības iesniedzēju identitāti. Tas tā varētu būt, piemēram, attiecībā uz nozari, kurā uzņēmumu pārdošanas apjomi ir sadalīti nevienmērīgi un katra ekonomikas dalībnieka tirgus daļa ir neliela. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozare sastāvēja no nedaudzām lielām uzņēmumu grupām, no vienas puses, un vairāk nekā 380 MVU, no otras puses. Lielās uzņēmumu grupas veidoja aptuveni 85 % no pārdošanas apjoma Savienībā, kā paskaidrots pagaidu regulas 129. apsvērumā. Tādējādi, ja tiktu atklāti precīzi MVU pārdošanas apjomi (vai pat to diapazoni), pārējās ieinteresētās personas būtu varējušas secināt, kāda bijusi to sūdzības iesniedzēju procentuālā daļa, kuri ir lielie Savienības ražotāji, un galu galā būtu bijis iespējams identificēt lielos Savienības ražotājus, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. Tādējādi, veikusi tās rīcībā esošo datu rūpīgu atkārtotu pārbaudi, Komisija secināja, ka, atklājot precīzus to MVU pārdošanas apjomus (vai pat to diapazonus), kuri sadarbojās izmeklēšanā, tiktu apdraudēta sūdzības iesniedzēju anonimitāte.

| (141) | Pēc informācijas izpaušanas CRIA atkārtoja savu apgalvojumu, ka Komisijai būtu vajadzējis norādīt precīzo to MVU pārdošanas apjomu, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

(141)

Pēc informācijas izpaušanas CRIA atkārtoja savu apgalvojumu, ka Komisijai būtu vajadzējis norādīt precīzo to MVU pārdošanas apjomu, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula.

CRIA

| (142) | Komisija uzskatīja, ka to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija pieejams izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, proti, atlases veidlapās, ko iesniedza visi uzņēmumi, kuri sadarbojās, un tās tika darītas pieejamas atklātajos lietas materiālos. Tādējādi atlases veidlapas bija pieejamas visām ieinteresētajām personām. Turklāt, kā norādīts 139. apsvērumā, nosakot MVU koeficientu, netika ņemts vērā precīzs to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās; tā vietā, lai noteiktu pārskatītās svēruma vērtības, Komisija izmantoja tikai kopējo pārdošanas apjomu Savienībā. Tādējādi precīzais to MVU pārdošanas apjoms, kas sadarbojās, nebija daļa no būtiskajiem faktiem, kuri tika izmantoti pārskatīto vērtību noteikšanai. Visbeidzot, kā paskaidrots 140. apsvērumā, šo datu izpaušana apdraudētu sūdzības iesniedzēju anonimitāti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(142)

Komisija uzskatīja, ka to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija pieejams izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, proti, atlases veidlapās, ko iesniedza visi uzņēmumi, kuri sadarbojās, un tās tika darītas pieejamas atklātajos lietas materiālos. Tādējādi atlases veidlapas bija pieejamas visām ieinteresētajām personām. Turklāt, kā norādīts 139. apsvērumā, nosakot MVU koeficientu, netika ņemts vērā precīzs to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās; tā vietā, lai noteiktu pārskatītās svēruma vērtības, Komisija izmantoja tikai kopējo pārdošanas apjomu Savienībā. Tādējādi precīzais to MVU pārdošanas apjoms, kas sadarbojās, nebija daļa no būtiskajiem faktiem, kuri tika izmantoti pārskatīto vērtību noteikšanai. Visbeidzot, kā paskaidrots 140. apsvērumā, šo datu izpaušana apdraudētu sūdzības iesniedzēju anonimitāti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

11.   GALĪGIE PASĀKUMI

GALĪGIE PASĀKUMI

| (143) | Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu atkārtoti jānosaka galīgais antidempinga maksājums attiecīgā ražojuma importam konstatēto dempinga un kaitējuma starpību mazākās summas līmenī. Šajā lietā visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem galīgā antidempinga maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu atkārtoti jānosaka galīgais antidempinga maksājums attiecīgā ražojuma importam konstatēto dempinga un kaitējuma starpību mazākās summas līmenī. Šajā lietā visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem galīgā antidempinga maksājuma likme būtu attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī.

| (144) | Tiek norādīts, ka antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta līdztekus antidempinga izmeklēšanai. Saskaņā ar 24. panta 1. punktu Regulā (ES) 2016/1037, ņemot vērā mazākā maksājuma noteikumu un to, ka galīgās subsīdiju likmes ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis, ir atbilstoši noteikt galīgo kompensācijas maksājumu noteikto galīgo subsīdijas likmju līmenī un tad noteikt galīgo antidempinga maksājumu, nepārsniedzot attiecīgā kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(144)

Tiek norādīts, ka antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta līdztekus antidempinga izmeklēšanai. Saskaņā ar 24. panta 1. punktu Regulā (ES) 2016/1037, ņemot vērā mazākā maksājuma noteikumu un to, ka galīgās subsīdiju likmes ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis, ir atbilstoši noteikt galīgo kompensācijas maksājumu noteikto galīgo subsīdijas likmju līmenī un tad noteikt galīgo antidempinga maksājumu, nepārsniedzot attiecīgā kaitējuma novēršanas līmeni.

| (145) | Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 335.–343. apsvērumā, Komisija nolēma, ka atbilstošais pasākumu veids ir fiksētie maksājumi. |
| --- | --- |

(145)

Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 335.–343. apsvērumā, Komisija nolēma, ka atbilstošais pasākumu veids ir fiksētie maksājumi.

| (146) | Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma starpības, par saucēju esot izmantojusi nekonsekventas CIF vērtības. Abas starpības esot bijis jānosaka, pamatojoties uz saucēju, kas izmantots cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(146)

Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma starpības, par saucēju esot izmantojusi nekonsekventas CIF vērtības. Abas starpības esot bijis jānosaka, pamatojoties uz saucēju, kas izmantots cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai.

CRIA

| (147) | Kā Komisija izklāstījusi iepriekš 9. iedaļā, eksporta cena, ko tā izmantoja, lai aprēķinātu cenu samazinājuma starpību, tika noteikta, no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas pirmajiem neatkarīgajiem klientiem atskaitot visas izmaksas, kas radušās Savienībā (kas bija atkarīgas no katra darījuma Starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem (inkotermiem)), lai noteiktu vērtību pie Savienības robežas. Piemēram, tika atskaitītas transporta izmaksas Savienībā. Šai vērtībai attiecīgā gadījumā pieskaitīja muitas nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas. Rezultātā tika iegūta tā sauktā “CIF cena pēc izkraušanas”, kas tika salīdzināta ar Savienības ražotāju pārdošanas cenu, kura tika līdzīgi koriģēta, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību, kura tika izteikta procentos no pārdošanas cenas Savienībā. |
| --- | --- |

(147)

Kā Komisija izklāstījusi iepriekš 9. iedaļā, eksporta cena, ko tā izmantoja, lai aprēķinātu cenu samazinājuma starpību, tika noteikta, no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas pirmajiem neatkarīgajiem klientiem atskaitot visas izmaksas, kas radušās Savienībā (kas bija atkarīgas no katra darījuma Starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem (inkotermiem)), lai noteiktu vērtību pie Savienības robežas. Piemēram, tika atskaitītas transporta izmaksas Savienībā. Šai vērtībai attiecīgā gadījumā pieskaitīja muitas nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas. Rezultātā tika iegūta tā sauktā “CIF cena pēc izkraušanas”, kas tika salīdzināta ar Savienības ražotāju pārdošanas cenu, kura tika līdzīgi koriģēta, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību, kura tika izteikta procentos no pārdošanas cenas Savienībā.

| (148) | Mērķa cenas samazinājuma starpība katram ražojuma veidam tika noteikta šādi:






  — | skaitītājs tika aprēķināts, salīdzinot to pašu CIF cenu pēc izkraušanas (ko izmantoja cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai) ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu, |
| --- | --- | --- |

(148)

Mērķa cenas samazinājuma starpība katram ražojuma veidam tika noteikta šādi:

—

skaitītājs tika aprēķināts, salīdzinot to pašu CIF cenu pēc izkraušanas (ko izmantoja cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai) ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu,

| — | saucējs bija Savienības CIF muitas vērtība, ko bija ziņojuši izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

—

saucējs bija Savienības CIF muitas vērtība, ko bija ziņojuši izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

| (149) | Saucēja vērtībai, ko izmanto mērķa cenas samazinājuma starpības un dempinga starpības noteikšanai, vajadzētu būt vienai un tai pašai vērtībai salīdzināšanas nolūkā, piemērojot mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Šā salīdzinājuma mērķis ir noteikt procentuālo daļu, par kādu muitā deklarētā importa cena ir jāpalielina ar antidempinga maksājumiem, lai izlīdzinātu iepriekš aprēķinātās mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summu ietekmi. Tā kā maksājums attieksies uz deklarēto Savienības CIF muitas vērtību, šāds maksājums acīmredzami matemātiski jāizsaka procentos no tās pašas iepriekš minētās CIF cenas, kas, kā paskaidrots iepriekš, veido pamatu muitas nodokļa piemērošanai. Būtu neloģiski un matemātiski kļūdaini procentuālo daļu aprēķināt, pamatojoties uz vienu vērtību, kas izmantota par saucēju, lai iegūto procentuālo daļu piemērotu citādai vērtībai. |
| --- | --- |

(149)

Saucēja vērtībai, ko izmanto mērķa cenas samazinājuma starpības un dempinga starpības noteikšanai, vajadzētu būt vienai un tai pašai vērtībai salīdzināšanas nolūkā, piemērojot mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Šā salīdzinājuma mērķis ir noteikt procentuālo daļu, par kādu muitā deklarētā importa cena ir jāpalielina ar antidempinga maksājumiem, lai izlīdzinātu iepriekš aprēķinātās mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summu ietekmi. Tā kā maksājums attieksies uz deklarēto Savienības CIF muitas vērtību, šāds maksājums acīmredzami matemātiski jāizsaka procentos no tās pašas iepriekš minētās CIF cenas, kas, kā paskaidrots iepriekš, veido pamatu muitas nodokļa piemērošanai. Būtu neloģiski un matemātiski kļūdaini procentuālo daļu aprēķināt, pamatojoties uz vienu vērtību, kas izmantota par saucēju, lai iegūto procentuālo daļu piemērotu citādai vērtībai.

| (150) | Pēc piezīmēm Komisija atkārtoti pārbaudīja izpaustos aprēķinus un apstiprināja, ka saucēja vērtību noteikšanai izmantotā metodika ir pareiza. Tādējādi Komisija noraidīja apgalvojumu, ka izmantotās CIF vērtības esot nekonsekventas un ka CIF cenai pēc izkraušanas, kura tika salīdzināta ar Savienības cenu, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu, no vienas puses, un CIF vērtībai, ko izmantoja par saucēju, lai noteiktu mērķa cenas samazinājuma starpību un dempinga starpību, no otras puses, vajadzētu būt vienādai. |
| --- | --- |

(150)

Pēc piezīmēm Komisija atkārtoti pārbaudīja izpaustos aprēķinus un apstiprināja, ka saucēja vērtību noteikšanai izmantotā metodika ir pareiza. Tādējādi Komisija noraidīja apgalvojumu, ka izmantotās CIF vērtības esot nekonsekventas un ka CIF cenai pēc izkraušanas, kura tika salīdzināta ar Savienības cenu, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu, no vienas puses, un CIF vērtībai, ko izmantoja par saucēju, lai noteiktu mērķa cenas samazinājuma starpību un dempinga starpību, no otras puses, vajadzētu būt vienādai.

| (151) | CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot fiksēto maksājumu, esot izmantojusi kļūdainu metodiku, jo kaitējuma starpības procentuālā daļa tikusi ekstrapolēta kā maksājums par katru riepu, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, nevis izmantojot tikai to atbilstošo ražojuma veidu apjomu, kuri izmantoti sākotnēji aprēķinātās kaitējuma starpības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(151)

CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot fiksēto maksājumu, esot izmantojusi kļūdainu metodiku, jo kaitējuma starpības procentuālā daļa tikusi ekstrapolēta kā maksājums par katru riepu, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, nevis izmantojot tikai to atbilstošo ražojuma veidu apjomu, kuri izmantoti sākotnēji aprēķinātās kaitējuma starpības aprēķināšanai.

CRIA

| (152) | Komisija izmantoja tādu pašu metodiku kā apstrīdētajā regulā, un Vispārējā tiesa to nav atzinusi par spēkā neesošu. Komisija norāda, ka antidempinga pasākumiem jebkurā gadījumā ir jābūt ar līdzvērtīgu koriģējošu ietekmi neatkarīgi no to veida. Netiek apstrīdēts, ka tad, ja maksājums tiktu noteikts ad valorem pasākuma veidā, ad valorem maksājums attiektos uz visu importu un visiem attiecīgā ražojuma veidiem neatkarīgi no tā, vai, nosakot mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summas, tika ņemts vērā konkrētais veids. Tādējādi apstākļos, kad ir nolemts maksājumu izteikt kā konkrētu summu, šādam konkrētam maksājumam jābalstās uz visa attiecīgā ražojuma importa pārdošanas apjomu attiecīgajā izmeklēšanas periodā, jo to piemēros visiem ražojuma veidiem tādā pašā veidā kā līdzvērtīgu ad valorem maksājumu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka ir lietderīgi ņemt vērā kopējo importa apjomu, kā tas tiktu darīts, ja tā piemērotu ad valorem maksājumu. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(152)

Komisija izmantoja tādu pašu metodiku kā apstrīdētajā regulā, un Vispārējā tiesa to nav atzinusi par spēkā neesošu. Komisija norāda, ka antidempinga pasākumiem jebkurā gadījumā ir jābūt ar līdzvērtīgu koriģējošu ietekmi neatkarīgi no to veida. Netiek apstrīdēts, ka tad, ja maksājums tiktu noteikts ad valorem pasākuma veidā, ad valorem maksājums attiektos uz visu importu un visiem attiecīgā ražojuma veidiem neatkarīgi no tā, vai, nosakot mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summas, tika ņemts vērā konkrētais veids. Tādējādi apstākļos, kad ir nolemts maksājumu izteikt kā konkrētu summu, šādam konkrētam maksājumam jābalstās uz visa attiecīgā ražojuma importa pārdošanas apjomu attiecīgajā izmeklēšanas periodā, jo to piemēros visiem ražojuma veidiem tādā pašā veidā kā līdzvērtīgu ad valorem maksājumu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka ir lietderīgi ņemt vērā kopējo importa apjomu, kā tas tiktu darīts, ja tā piemērotu ad valorem maksājumu. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (153) | Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot Zhongce Rubber Group Co., Ltd maksājuma līmeni. |
| --- | --- |

(153)

Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot Zhongce Rubber Group Co., Ltd maksājuma līmeni.

CRIA

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

| (154) | Komisija 2023. gada 31. janvāra paziņojumā lietas materiālos paskaidroja, ka tā ņēmusi vērā 32,39 % kaitējuma novēršanas līmeni, kas Zhongce Rubber Group Co., Ltd bija piemērojams laikposmā, pirms stājās spēkā regula, ar ko nosaka kompensācijas maksājumus (no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Tādējādi atbilstošais fiksētais maksājums šim laikposmam bija 49,31 EUR/gab. Tomēr no 2018. gada 13. novembra, kad stājās spēkā Regula (ES) 2018/1690, ar ko attiecīgi tika grozīta apstrīdētā regula, Komisija saistībā ar antisubsidēšanas izmeklēšanu uzņēmumam Zhongce Rubber Group Co., Ltd noteica lielāku, t. i., 55,07 %, kaitējuma starpību, jo uzņēmums sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tā rezultātā dempinga starpība bija nulle un subsīdijas likme – 51,8 %, kas atbilst 57,28 EUR/gab. fiksētajam kompensācijas maksājumam. No CRIA netika saņemtas piezīmes par šo skaidrojumu. Attiecīgi CRIA apgalvojums, ka Komisija attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinu šim uzņēmumam esot pieļāvusi kļūdu, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(154)

Komisija 2023. gada 31. janvāra paziņojumā lietas materiālos paskaidroja, ka tā ņēmusi vērā 32,39 % kaitējuma novēršanas līmeni, kas Zhongce Rubber Group Co., Ltd bija piemērojams laikposmā, pirms stājās spēkā regula, ar ko nosaka kompensācijas maksājumus (no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Tādējādi atbilstošais fiksētais maksājums šim laikposmam bija 49,31 EUR/gab. Tomēr no 2018. gada 13. novembra, kad stājās spēkā Regula (ES) 2018/1690, ar ko attiecīgi tika grozīta apstrīdētā regula, Komisija saistībā ar antisubsidēšanas izmeklēšanu uzņēmumam Zhongce Rubber Group Co., Ltd noteica lielāku, t. i., 55,07 %, kaitējuma starpību, jo uzņēmums sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tā rezultātā dempinga starpība bija nulle un subsīdijas likme – 51,8 %, kas atbilst 57,28 EUR/gab. fiksētajam kompensācijas maksājumam. No CRIA netika saņemtas piezīmes par šo skaidrojumu. Attiecīgi CRIA apgalvojums, ka Komisija attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinu šim uzņēmumam esot pieļāvusi kļūdu, tika noraidīts.

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

CRIA

CRIA

| (155) | Pēc informācijas izpaušanas CRIA arī apgalvoja, ka maksājuma līmenis trim uzņēmumiem, proti, Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, arī būtu jāsamazina, jo Komisija neesot pienācīgi izpildījusi Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktu. |
| --- | --- |

(155)

Pēc informācijas izpaušanas CRIA arī apgalvoja, ka maksājuma līmenis trim uzņēmumiem, proti, Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, arī būtu jāsamazina, jo Komisija neesot pienācīgi izpildījusi Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktu.

CRIA

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

| (156) | Kā paskaidrots iepriekš 70. apsvērumā, papildus korekcijai, kas veikta, ražotāju eksportētāju eksporta cenai attiecīgā gadījumā pieskaitot atpakaļ PVA izmaksas un peļņu, kuras iepriekš tika atņemtas, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, Komisija konstatēja, ka papildu korekcijas nav vajadzīgas. Patiešām, kā norādīts 72., 73. un 88. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka jautājums par taisnīgu salīdzinājumu starp netiešo un tiešo pārdošanu vai starp dažādām klientu kategorijām nav aktuāls. Rezultātā līdzīgi metodikai, kas apstrīdētajā regulā izmantota, lai noteiktu kaitējuma starpības, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju katra ražojuma veida tiešie pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida pārdošanas apjomiem. Tas attiecās arī uz atlikušā maksājuma aprēķinu, kura pamatā bija 55,1 % kaitējuma starpība, kas attiecas uz Xingyuan Group, kurai bija tikai tiešie pārdošanas apjomi. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi, kas piemērojami Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, un atlikušais kompensācijas maksājums, kurš piemērojams Weifang Yueling, būtu jāsaglabā nemainīti. Līdz ar to Komisija uzskata, ka tās konstatējumi atbilst Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktam, un šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(156)

Kā paskaidrots iepriekš 70. apsvērumā, papildus korekcijai, kas veikta, ražotāju eksportētāju eksporta cenai attiecīgā gadījumā pieskaitot atpakaļ PVA izmaksas un peļņu, kuras iepriekš tika atņemtas, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, Komisija konstatēja, ka papildu korekcijas nav vajadzīgas. Patiešām, kā norādīts 72., 73. un 88. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka jautājums par taisnīgu salīdzinājumu starp netiešo un tiešo pārdošanu vai starp dažādām klientu kategorijām nav aktuāls. Rezultātā līdzīgi metodikai, kas apstrīdētajā regulā izmantota, lai noteiktu kaitējuma starpības, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju katra ražojuma veida tiešie pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida pārdošanas apjomiem. Tas attiecās arī uz atlikušā maksājuma aprēķinu, kura pamatā bija 55,1 % kaitējuma starpība, kas attiecas uz Xingyuan Group, kurai bija tikai tiešie pārdošanas apjomi. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi, kas piemērojami Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, un atlikušais kompensācijas maksājums, kurš piemērojams Weifang Yueling, būtu jāsaglabā nemainīti. Līdz ar to Komisija uzskata, ka tās konstatējumi atbilst Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktam, un šis apgalvojums tiek noraidīts.

Xingyuan Group

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

Weifang Yueling

| (157) | Pēc informācijas izpaušanas Komisija konstatēja kļūdu fiksētajā maksājumā, kura pamatā ir uzņēmumam Aeolus/Pirelli noteiktā kaitējuma starpība. Kaitējuma starpība tika labota no 29,79 % uz 27,56 %, un par to tika attiecīgi informētas visas personas. |
| --- | --- |

(157)

Pēc informācijas izpaušanas Komisija konstatēja kļūdu fiksētajā maksājumā, kura pamatā ir uzņēmumam Aeolus/Pirelli noteiktā kaitējuma starpība. Kaitējuma starpība tika labota no 29,79 % uz 27,56 %, un par to tika attiecīgi informētas visas personas.

Aeolus/Pirelli

| (158) | Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, nosakot Hankook Group maksājuma līmeni. |
| --- | --- |

(158)

Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, nosakot Hankook Group maksājuma līmeni.

CRIA

Hankook Group

| (159) | Pēc apgalvojuma analīzes Komisija patiešām konstatēja pārrakstīšanās kļūdu un laboja Hankook Group kaitējuma starpību no 11,18 % uz 10,31 %. |
| --- | --- |

(159)

Pēc apgalvojuma analīzes Komisija patiešām konstatēja pārrakstīšanās kļūdu un laboja Hankook Group kaitējuma starpību no 11,18 % uz 10,31 %.

Hankook Group

| (160) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajam antidempinga maksājuma likmēm vajadzētu būt šādam.













  Uzņēmums | Dempinga starpība | Subsīdijas likme | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums | Fiksētais kompensācijas maksājums | Fiksētais antidempinga maksājums (46) | Fiksētais antidempinga maksājums (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI Group | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Hankook Group | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd
   (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajam antidempinga maksājuma likmēm vajadzētu būt šādam.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Subsīdijas likme

Kaitējuma starpība

Kompensācijas maksājums

Antidempinga maksājums

Fiksētais kompensācijas maksājums

Fiksētais antidempinga maksājums (46)

46

Fiksētais antidempinga maksājums (47)

47

GITI Group

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Hankook Group

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd
   (49)

Weifang Yuelong Rubber

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Pārskatītais antidempinga maksājumu līmenis ir piemērojams bez nekāda pārtraukuma laikā no pagaidu regulas spēkā stāšanās dienas (proti, no 2018. gada 8. maija). |
| --- | --- |

(161)

Pārskatītais antidempinga maksājumu līmenis ir piemērojams bez nekāda pārtraukuma laikā no pagaidu regulas spēkā stāšanās dienas (proti, no 2018. gada 8. maija).

| (162) | Ir arī nepieciešams piemērot atšķirīgu antidempinga maksājumu līmeni laikposmā pirms galīgās antisubsidēšanas regulas spēkā stāšanās dienas (proti, laikposmā no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Šajā laikposmā piemērojamais maksājums ir vienāds ar kaitējuma starpību, kas noteikta visiem attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(162)

Ir arī nepieciešams piemērot atšķirīgu antidempinga maksājumu līmeni laikposmā pirms galīgās antisubsidēšanas regulas spēkā stāšanās dienas (proti, laikposmā no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Šajā laikposmā piemērojamais maksājums ir vienāds ar kaitējuma starpību, kas noteikta visiem attiecīgajiem uzņēmumiem.

| (163) | Lai gan tikai Aeolus Tyre Co., Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd bija prasītāji lietās T-30/19 un T-72/19, Komisija uzskata, ka koriģētais maksājums ir piemērojams visām attiecīgajām grupām. Attiecībā uz Aeolus Group attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd un Pirelli Tyre Co., Ltd. Attiecībā uz Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd un Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Lai gan tikai Aeolus Tyre Co., Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd bija prasītāji lietās T-30/19 un T-72/19, Komisija uzskata, ka koriģētais maksājums ir piemērojams visām attiecīgajām grupām. Attiecībā uz Aeolus Group attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd un Pirelli Tyre Co., Ltd. Attiecībā uz Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd un Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

Aeolus Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Aeolus Group

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

| (164) | Muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. |
| --- | --- |

(164)

Muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā.

| (165) | Šī regula nemaina maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas paziņojums par procedūras atsākšanu un reģistrācijas regula. Tāpēc to maksājumi paliek nemainīti un šie uzņēmumi šajā regulā nav identificēti. |
| --- | --- |

(165)

Šī regula nemaina maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas paziņojums par procedūras atsākšanu un reģistrācijas regula. Tāpēc to maksājumi paliek nemainīti un šie uzņēmumi šajā regulā nav identificēti.

| (166) | Pēc informācijas izpaušanas Hämmerling apgalvoja – tā kā Komisija esot iecerējusi atkārtoti noteikt maksājumus pēc trīs gadu noilguma termiņa, kas paredzēts Savienības Muitas kodeksā, tai būtu arī jāprecizē, ka starpība starp atkārtoti noteiktajiem un iepriekš piemērojamajiem maksājumiem pēc šā trīs gadu noilguma termiņa beigām arī būtu jāatmaksā. |
| --- | --- |

(166)

Pēc informācijas izpaušanas Hämmerling apgalvoja – tā kā Komisija esot iecerējusi atkārtoti noteikt maksājumus pēc trīs gadu noilguma termiņa, kas paredzēts Savienības Muitas kodeksā, tai būtu arī jāprecizē, ka starpība starp atkārtoti noteiktajiem un iepriekš piemērojamajiem maksājumiem pēc šā trīs gadu noilguma termiņa beigām arī būtu jāatmaksā.

Hämmerling

| (167) | Komisija vispirms atgādina, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības Muitas kodekss neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga vai kompensācijas maksājumu laikposmam, kas pārsniedz trīs gadus (50). |
| --- | --- |

(167)

Komisija vispirms atgādina, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības Muitas kodekss neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga vai kompensācijas maksājumu laikposmam, kas pārsniedz trīs gadus (50).

50

| (168) | Turklāt, kā paskaidrots 164. apsvērumā, muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. Vispārējā tiesa lietā T-440/20 precizēja, ka piemērojamie tiesību akti muitas jomā citu starpā ir Savienības Muitas kodeksa 101. panta 1. punkts, 102. panta 1. punkta pirmā daļa, 103. panta 1. punkts un 104. panta 2. punkts. Saskaņā ar šīm tiesību normām maksājamā nodokļa summu nosaka kompetentie muitas dienesti, kas ir atbildīgi par muitas parādu paziņošanu, ja vien nav beidzies trīs gadu termiņš no šā parāda rašanās dienas. Tiesa arī precizēja, ka “No tā izriet, ka Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punktā ietvertā noteikuma mērķis ir ne tikai nepieļaut, ka muitas nodokļu summa parādniekam tiek paziņota pēc tam, kad ir beidzies trīs gadu termiņš no tā muitas parāda rašanās dienas, bet arī paredzēt paša muitas parāda noilgumu, kas iestājas līdz ar šā termiņa beigām. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu”
   (51). Līdz ar to Komisija apstiprina, ka šajā lietā ir piemērojams trīs gadu noilguma termiņš atmaksāšanai, un šis lūgums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt, kā paskaidrots 164. apsvērumā, muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. Vispārējā tiesa lietā T-440/20 precizēja, ka piemērojamie tiesību akti muitas jomā citu starpā ir Savienības Muitas kodeksa 101. panta 1. punkts, 102. panta 1. punkta pirmā daļa, 103. panta 1. punkts un 104. panta 2. punkts. Saskaņā ar šīm tiesību normām maksājamā nodokļa summu nosaka kompetentie muitas dienesti, kas ir atbildīgi par muitas parādu paziņošanu, ja vien nav beidzies trīs gadu termiņš no šā parāda rašanās dienas. Tiesa arī precizēja, ka “No tā izriet, ka Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punktā ietvertā noteikuma mērķis ir ne tikai nepieļaut, ka muitas nodokļu summa parādniekam tiek paziņota pēc tam, kad ir beidzies trīs gadu termiņš no tā muitas parāda rašanās dienas, bet arī paredzēt paša muitas parāda noilgumu, kas iestājas līdz ar šā termiņa beigām. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu”
   (51). Līdz ar to Komisija apstiprina, ka šajā lietā ir piemērojams trīs gadu noilguma termiņš atmaksāšanai, un šis lūgums tiek noraidīts.

No tā izriet, ka Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punktā ietvertā noteikuma mērķis ir ne tikai nepieļaut, ka muitas nodokļu summa parādniekam tiek paziņota pēc tam, kad ir beidzies trīs gadu termiņš no tā muitas parāda rašanās dienas, bet arī paredzēt paša muitas parāda noilgumu, kas iestājas līdz ar šā termiņa beigām. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu”

51

12.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (169) | Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (52) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (52) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

52

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (170) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(170)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu gumijas pneimatisko riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00 (Taric kods 4012120010), importam tiek noteikts galīgais antidempinga kompensācijas maksājums, ciktāl tas attiecas uz 2. un 3. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem.

2.   Laikposmā no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim galīgie antidempinga maksājumi, kas piemērojami 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kurš ražots turpmāk norādītajos uzņēmumos, euro valūtā par gabalu, ir šādi.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 46,81 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 21,12 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana un kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 37,98 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 49,31 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 61,76 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 61,76 | C876 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

46,81

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

21,12

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana un kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

49,31

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

61,76

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

61,76

C876

3.   No 2018. gada 13. novembra galīgie antidempinga maksājumi, kas piemērojami 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kurš ražots turpmāk norādītajos uzņēmumos, euro valūtā par gabalu, ir šādi.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 35,74 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 17,37 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 0 | C877 (54) |
| Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana un kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 10,29 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 0 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 4,48 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 4,48 | C876 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

35,74

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

17,37

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

0

C877 (54)

Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana un kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

10,29

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

0

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

4,48

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

4,48

C876

2. pants

Galīgo antidempinga maksājumu, ko 1. panta 2. un 3. punktā minētie ražotāji eksportētāji samaksājuši saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, apmērā, kas pārsniedz 1. pantā noteikto galīgo antidempinga maksājumu, atmaksā vai atlaiž.

Pieprasījumu veikt atmaksu vai atlaišanu iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. Visus atmaksājumus, kas veikti pēc Vispārējās tiesas nolēmuma lietās T-30/19 un T-72/19 China Rubber Industry Association (CRIA) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Eiropas Komisija, atgūst tie dienesti, kuri veikuši atmaksājumu, nepārsniedzot 1. panta 2. un 3. punktā noteikto summu.

3. pants

Galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar 1. pantu, iekasē arī par importu, kurš reģistrēts saskaņā ar 1. panta 3. punktu Īstenošanas regulā (ES) 2022/1175, ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2022. gada 4. maija spriedumus apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 attiecībā uz Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 attiecina reģistrāciju uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121.

4. pants

Muitas dienestiem tiek dots rīkojums vairs neturpināt reģistrēt importu, kā paredzēts 1. panta 1. punktā Īstenošanas regulā (ES) 2022/1175, kura ar šo tiek atcelta.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) 2018/683 (2018. gada 4. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu gumijas pneimatisko riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, importam un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 116, 7.5.2018., 8. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1579 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 263, 22.10.2018., 3. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Vispārējās tiesas (desmitā palāta paplašinātā sastāvā) 2022. gada 4. maija spriedums lietās China Rubber Industry Association (CRIA) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Eiropas Komisija, T-30/19 un T-72/19, EU:T:2022:226.

5

China Rubber Industry Association (CRIA)

China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

CCCMC

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

7

(8)  Apstrīdētajā regulā Taric papildu kods C333 identificē šādus ražotājus eksportētājus:

8

Taric

Aeolus Tyre Co., Ltd;

Aeolus Tyre Co., Ltd

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd.

Ar tālāk 16. apsvērumā minēto reģistrācijas regulu Aeolus Tyre Co., Ltd tika piešķirts jauns Taric papildu kods.

Aeolus Tyre Co., Ltd

Taric

(9)  Apstrīdētajā regulā Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ir saistīts ar Taric papildu kodu C999.

9

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Taric

(10)  Apstrīdētajā regulā Taric papildu kods C371 identificē šādus ražotājus eksportētājus:

10

Taric

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Ar 16. apsvērumā minēto reģistrācijas regulu Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd tiek piešķirts jauns Taric papildu kods.

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Taric

(11)  Apvienotās lietas 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE u. c. un Grieķijas Republika/Komisija (1988) Krājums 2181, 27. un 28. punkts, un lieta T-440/20 Jindal Saw/Eiropas Komisija, EU:T:2022:318, 115. punkts.

11

Asteris AE

Jindal Saw

(12)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Krājums I-6993, 31. punkts; lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Spheriques/Padome [2000] Krājums I-8147, 80.–85. punkts; lieta T-301/01 Alitalia/Komisija [2008] Krājums II-1753, 99. un 142. punkts; apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Region Nord-Pas de Calais/Komisija [2011], ECLI:EU:T:2011:209, 83. punkts.

12

Industrie des Poudres Spheriques

Alitalia

(13)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Krājums I-6993, 31. punkts; lieta C-458/98 P Industries des Poudres Spheriques/Padome [2000] Krājums I-8147, 80.–85. punkts.

13

Industries des Poudres Spheriques

(14)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], ECLI:EU:C:2018:187, 79. punkts; C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, 2019. gada 19. jūnija spriedums, 58. punkts.

14

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(15)  Lieta T-650/17 Jinan Meide Casting Co., Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, 333.–342. punkts.

15

(16)  
  OV C 263, 8.7.2022., 15. lpp.

16

(17)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1175 (2022. gada 7. jūlijs), ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2022. gada 4. maija spriedumus apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 attiecībā uz Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 attiecina reģistrāciju uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (OV L 183, 8.7.2022., 43. lpp.).

17

(18)  
  GITI Group sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem: GITI Tire (China) Investment Co. (Šanhaja); GITI Tire (Anhui) Co., Ltd; (Hefei); GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualina); GITI Tire (Fujian) Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd un saistīts eksportētājs Singapūrā.

18

GITI Group

GITI Tire (China) Investment Co.

GITI Tire (Anhui) Co., Ltd

GITI Tire (Hualin) Co., Ltd

Hualina

GITI Tire (Fujian) Co., Ltd

GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd

(19)  
  Hankook Group sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd un Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

19

Hankook Group

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

(20)  
  Aeolus/Pirelli sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd un Pirelli Tyre Co., Ltd. Īstenošanas regulā (ES) 2018/1690 tika konstatēts, ka visi šie ražotāji eksportētāji ir daļa no China National Tire Group. Turklāt Pirelli Tyre Co., Ltd tika uzskatīts par daļu no China National Tire Group, jo tas bija saistīts ar China National Tire & Rubber Co. Ltd kā vairāk nekā 5 % kapitāldaļu turētājs izmeklēšanas periodā saskaņā ar 127. panta d) punktu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu.

20

Aeolus/Pirelli

Aeolus Tyre Co., Ltd

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

China National Tire Group

Pirelli Tyre Co., Ltd

China National Tire Group

China National Tire & Rubber Co. Ltd

(21)  
  2022. gada 1. jūnija spriedumi lietās T-440/20 un T-441/20 Jindal Saw un Jindal Saw Italia/Komisija, 156. punkts.

21

Jindal Saw

Jindal Saw Italia

(22)  Līdzīgu argumentāciju sk. iepriekš 18. zemsvītras piezīmē minētā sprieduma lietā Jindal Saw 158. punktā.

22

Jindal Saw

(23)  Sk. Tiesas 2018. gada 15. marta spriedumu lietā C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg un Tiesas (astotā palāta) 2019. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs.

23

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(24)  Sk. Vispārējās tiesas 2016. gada 13. decembra spriedumu lietā T-95/15 Printeous/Komisija.

24

Printeous

(25)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 62. punkts.

25

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

(26)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 59. punkts.

26

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

(27)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 63. punkts un tajā minētā judikatūra.

27

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

(28)  Sk. sprieduma 176., 192. un 201.–207. punktu. Apstrīdētā regula palika spēkā attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri to neapstrīdēja.

28

(29)  Sk. 2022. gada 1. jūnija spriedumu lietās T-440/20 un T-441/20 Jindal Saw un Jindal Saw Italia/Komisija, 44. punktu, 2019. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-612/16 C & J Clark International (nav publicēts), EU:C:2019:508, 43. punktu, 2020. gada 3. decembra spriedumu lietā C-461/18 P Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo u. c., EU:C:2020:979, 97. punktu, un 2021. gada 9. jūnija spriedumu lietā T-132/18 Roland/Komisija (nav publicēts), EU:T:2021:329, 76. punktu.

29

Jindal Saw

Jindal Saw Italia

C & J Clark International

Changmao Biochemical Engineering

Distillerie Bonollo

Roland

(30)  Lieta C-256/16 Deichmann, EU:C:2018:187, 77. un 78. punkts, un 2019. gada 19. jūnija spriedums lietā C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, 57. punkts.

30

Deichmann

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(31)  
  2022. gada 1. jūnija spriedumi lietās T-440/20 un T-441/20 Jindal Saw un Jindal Saw Italia/Komisija.

31

Jindal Saw

Jindal Saw Italia

(32)  Šajā ziņā sk. 2018. gada 29. novembra spriedumu lietā C-248/17 P Bank Tejarat/Padome, EU:C:2018:967, 80. un 81. punktu, un tajos minēto judikatūru.

32

Bank Tejarat

(33)  18. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā T-441/20, 118.–123. punkts.

33

(34)  Iepriekš 27. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 83. punkts.

34

(35)  Iepriekš 28. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 134. punkts.

35

(36)  Šajā sakarā sk. 27. un 28. zemsvītras piezīmē minētos spriedumus.

36

(37)  Iepriekš 28. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 97.–103. punkts.

37

(38)  Iepriekš 28. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 104. punkts.

38

(39)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Krājums I-6993, 31. punkts; lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Spheriques/Padome [2000] Krājums I-8147, 80.–85. punkts; lieta T-301/01 Alitalia/Komisija [2008] Krājums II-1753, 99. un 142. punkts; apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Region Nord-Pas de Calais/Komisija [2011], ECLI:EU:T:2011:209, 83. punkts.

39

Industrie des Poudres Spheriques

Alitalia

(40)  Lieta C-507/21 P Puma un citi/Komisija, EU:C:2022:649, 87. punkts.

40

Puma

(41)  Sk. Deichmann, 88. punktu.

41

Deichmann

(42)  Sk. Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedumu apvienotajās lietas T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas-de-Calais/Eiropas Komisija, 83. punktu.

42

Région Nord-Pas-de-Calais/

(43)  Lieta T-650/17 Jinan Meide Casting Co., Ltd, EU:T:2019:644, 333.–342. punkts.

43

Jinan Meide Casting Co., Ltd

(44)  
  Zhongce Rubber Group Co., Ltd sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tas ir vienīgais Regulas (ES) 2018/1690 II pielikumā minētais uzņēmums, kuru skar Regulas (ES) 2018/1690 atcelšana, bet ne apstrīdētās regulas atcelšana. Tāpēc apstrīdētā regula attiecībā uz šo uzņēmumu netika atcelta, un uz to attiecas tikai grozījumi, kas ar Regulu (ES) 2018/1690 ieviesti Regulā (ES) 2018/1579. Tāpēc attiecībā uz Zhongce Rubber Group Co., Ltd joprojām tiek piemēroti maksājumi, kas noteikti ar apstrīdēto regulu.

44

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

(45)  Šie divi uzņēmumi nesadarbojās ne antidempinga, ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tāpēc uz tiem attiecas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

45

(46)  Laikposmam no 2018. gada 13. novembra.

46

(47)  Laikposmam no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim.

47

(48)  Sīkāku informāciju par šā uzņēmuma situāciju sk. 89. apsvēruma 1. beigu piezīmē.

48

(49)  
  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd nesadarbojās ne antidempinga, ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tāpēc uz tiem attiecas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Pašreiz atsāktajā procedūrā šis maksājums ir piemērojams tikai šiem diviem uzņēmumiem.

49

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

(50)  Sk. lietu T-440/20 Jindal Saw/Eiropas Komisija, EU:T:2022:318, 134. un 135. punktu, un tajā minēto spriedumu.

50

Jindal Saw

(51)  Iepriekš 41. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 133. un 134. punkts.

51

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

52

(53)  
  TARIC papildu kods C333 zaudē spēku, un kods C877 ir piemērojams visai grupai.

53

TARIC

(54)  
  TARIC papildu kods C333 zaudē spēku, un kods C877 ir piemērojams visai grupai.

54

TARIC

---

PIELIKUMS

Uzņēmumi, kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā un uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana

| UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | Taric PAPILDU KODS |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

UZŅĒMUMA NOSAUKUMS

Taric PAPILDU KODS

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  Apstrīdētajā regulā Taric papildu kods C371 identificē šādus ražotājus eksportētājus:

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Šīs regulas 16. apsvērumā minētajā reģistrācijas regulā Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd tika piešķirts jauns Taric papildu kods.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/738

(2023. gada 4. aprīlis),

ar ko pēc Vispārējās tiesas sprieduma apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 15. pantu un 24. panta 1. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2018. gada 4. maijā pieņēma Regulu (ES) 2018/683 (2) (“pagaidu regula”), ar kuru noteica pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“riepas” jeb “attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2018. gada 4. maijā pieņēma Regulu (ES) 2018/683 (2) (“pagaidu regula”), ar kuru noteica pagaidu antidempinga maksājumu tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (“riepas” jeb “attiecīgais ražojums”).

2

| (2) | Komisija 2018. gada 18. oktobrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (3), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2018. gada 18. oktobrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (3), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121.

3

| (3) | Komisija 2018. gada 9. novembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 (4), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (“apstrīdētā regula”). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2018. gada 9. novembrī pieņēma Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 (4), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (“apstrīdētā regula”).

4

1.1.   Eiropas Savienības Vispārējās tiesas spriedums

Eiropas Savienības Vispārējās tiesas spriedums

| (4) | China Rubber Industry Association (“CRIA”) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (“CCCMC”) (kopā “prasītāji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Vispārējā tiesā dažu to dalībnieku vārdā, kas uzskaitīti 9. un 10. apsvērumā (“attiecīgie ražotāji eksportētāji”). Eiropas Savienības Vispārējā tiesa (“Vispārējā tiesa”) 2022. gada 4. maijā pasludināja spriedumu lietās T-30/19 un T-72/19 (5) (“spriedums”). |
| --- | --- |

(4)

China Rubber Industry Association (“CRIA”) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (“CCCMC”) (kopā “prasītāji”) apstrīdēja apstrīdēto regulu Vispārējā tiesā dažu to dalībnieku vārdā, kas uzskaitīti 9. un 10. apsvērumā (“attiecīgie ražotāji eksportētāji”). Eiropas Savienības Vispārējā tiesa (“Vispārējā tiesa”) 2022. gada 4. maijā pasludināja spriedumu lietās T-30/19 un T-72/19 (5) (“spriedums”).

China Rubber Industry Association

China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters

5

| (5) | Vispārējā tiesa savā spriedumā atcēla Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (“Regulu (ES) 2018/1579”) un apstrīdēto regulu. |
| --- | --- |

(5)

Vispārējā tiesa savā spriedumā atcēla Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (“Regulu (ES) 2018/1579”) un apstrīdēto regulu.

| (6) | CRIA un CCCMC izvirzīja vairākas prasības, apstrīdot apstrīdēto regulu, un Vispārējā tiesa lēma par divām no tām: i) par prasību, kurā apgalvots, ka Komisija cenu samazinājuma un kaitējuma starpību aprēķinā, ciktāl tas attiecas uz ražotājiem eksportētājiem, nav veikusi taisnīgu cenu salīdzinājumu, un ii) par konkrētām sūdzībām, kurās būtībā apgalvots, ka pieļauta nekonsekvence un pārkāptas tiesības uz aizstāvību attiecībā uz kaitējuma rādītājiem un Savienības ražotāju izlases datu svērumu. |
| --- | --- |

(6)

CRIA un CCCMC izvirzīja vairākas prasības, apstrīdot apstrīdēto regulu, un Vispārējā tiesa lēma par divām no tām: i) par prasību, kurā apgalvots, ka Komisija cenu samazinājuma un kaitējuma starpību aprēķinā, ciktāl tas attiecas uz ražotājiem eksportētājiem, nav veikusi taisnīgu cenu salīdzinājumu, un ii) par konkrētām sūdzībām, kurās būtībā apgalvots, ka pieļauta nekonsekvence un pārkāptas tiesības uz aizstāvību attiecībā uz kaitējuma rādītājiem un Savienības ražotāju izlases datu svērumu.

CRIA

CCCMC

| (7) | Attiecībā uz cenu samazinājuma starpību aprēķinu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, proti, tā ir koriģējusi eksporta cenu (tas ir, atskaitījusi saistītā importētāja PVA izmaksas un nosacīto peļņu) situācijā, kad pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu pārdošanas struktūru Savienībā. Tiesa norādīja, ka arī Savienības ražotāji veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas cenas netika koriģētas tādā pašā veidā. Vispārējā tiesa secināja, ka apstrīdētās regulas kontekstā Komisijas veiktajā cenu samazinājuma aprēķinā ir pieļauta tiesību kļūda, kā arī acīmredzama kļūda vērtējumā un ka tādējādi ar šo aprēķinu ir pārkāpts 3. panta 2. un 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (6) (“antidempinga pamatregula”), un 8. panta 1. un 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”). Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja, ka kļūdas ir ietekmējušas kopējos konstatējumus par kaitējumu un cēloņsakarību, kā arī kaitējuma starpībām un ka nebija iespējams precīzi noteikt, kādā mērā galīgie kompensācijas maksājumi joprojām ir daļēji pamatoti. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz cenu samazinājuma starpību aprēķinu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, proti, tā ir koriģējusi eksporta cenu (tas ir, atskaitījusi saistītā importētāja PVA izmaksas un nosacīto peļņu) situācijā, kad pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu pārdošanas struktūru Savienībā. Tiesa norādīja, ka arī Savienības ražotāji veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas cenas netika koriģētas tādā pašā veidā. Vispārējā tiesa secināja, ka apstrīdētās regulas kontekstā Komisijas veiktajā cenu samazinājuma aprēķinā ir pieļauta tiesību kļūda, kā arī acīmredzama kļūda vērtējumā un ka tādējādi ar šo aprēķinu ir pārkāpts 3. panta 2. un 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (6) (“antidempinga pamatregula”), un 8. panta 1. un 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”). Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja, ka kļūdas ir ietekmējušas kopējos konstatējumus par kaitējumu un cēloņsakarību, kā arī kaitējuma starpībām un ka nebija iespējams precīzi noteikt, kādā mērā galīgie kompensācijas maksājumi joprojām ir daļēji pamatoti.

6

| (8) | Attiecībā uz otro punktu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi objektīvu pārbaudi (kā prasīts antidempinga pamatregulas 3. panta 2. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 1. punktā), jo, neveicot visu to mikroekonomisko rādītāju aprēķinu pārskatīšanu, kas nav rentabilitāte, un neatspoguļojot pārskatītus skaitliskos rādītājus apstrīdētajā regulā, Komisija nebija izmantojusi visus tās rīcībā esošos attiecīgos datus. Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja prasītāju tiesību uz aizstāvību pārkāpumu. Konkrētāk, Vispārējā tiesa nepiekrita tam, ka daļu informācijas, kas netika izpausta ieinteresētajām personām, varētu uzskatīt par konfidenciālu, un konstatēja, ka visi apstrīdētie dati ir “saistīti ar apstrīdētajā regulā konstatētajiem faktiem”. Tāpēc tie ir “būtiski fakti un apsvērumi”, kas būtu bijis jāizpauž ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz otro punktu Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija nav veikusi objektīvu pārbaudi (kā prasīts antidempinga pamatregulas 3. panta 2. punktā un antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 1. punktā), jo, neveicot visu to mikroekonomisko rādītāju aprēķinu pārskatīšanu, kas nav rentabilitāte, un neatspoguļojot pārskatītus skaitliskos rādītājus apstrīdētajā regulā, Komisija nebija izmantojusi visus tās rīcībā esošos attiecīgos datus. Turklāt Vispārējā tiesa konstatēja prasītāju tiesību uz aizstāvību pārkāpumu. Konkrētāk, Vispārējā tiesa nepiekrita tam, ka daļu informācijas, kas netika izpausta ieinteresētajām personām, varētu uzskatīt par konfidenciālu, un konstatēja, ka visi apstrīdētie dati ir “saistīti ar apstrīdētajā regulā konstatētajiem faktiem”. Tāpēc tie ir “būtiski fakti un apsvērumi”, kas būtu bijis jāizpauž ieinteresētajām personām.

| (9) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Vispārējā tiesa atcēla Regulu (ES) 2018/1579, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā).






  UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | TARIC PAPILDU KODS |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (7) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (8) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (9) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Vispārējā tiesa atcēla Regulu (ES) 2018/1579, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā).

CRIA

CCCMC

UZŅĒMUMA NOSAUKUMS

TARIC PAPILDU KODS

TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (7)

7

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (8)

8

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (9)

9

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Turklāt Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā), un Zhongce Rubber Group Co., Ltd (TARIC papildu kods C379). |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, ciktāl tā attiecās uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC (uzskaitīti turpmāk tabulā), un Zhongce Rubber Group Co., Ltd (TARIC papildu kods C379).

CRIA

CCCMC

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

TARIC

1.2.   Vispārējās tiesas sprieduma izpilde

Vispārējās tiesas sprieduma izpilde

| (11) | Saskaņā ar 266. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko Savienības iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, kā tas ir šajā gadījumā, antisubsidēšanas izmeklēšanu, Vispārējās tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība (10). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar 266. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) Savienības iestādēm ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumus. Ja tiek atcelts akts, ko Savienības iestādes pieņēmušas saistībā ar administratīvu procedūru, piemēram, kā tas ir šajā gadījumā, antisubsidēšanas izmeklēšanu, Vispārējās tiesas sprieduma izpilde ietver atceltā akta aizstāšanu ar jaunu aktu, kurā ir novērsta Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība (10).

10

| (12) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (11). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē tādas sagatavošanās darbības kā antisubsidēšanas procedūras sākšanu. Piemēram, ja tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos kompensācijas pasākumus, tad procedūra paliek nepabeigta, jo Savienības tiesību sistēmā vairs nav procedūras pabeigšanas akta (12), izņemot gadījumus, kad nelikumība ir notikusi procedūras sākšanas posmā. Nevar uzskatīt, ka tādas administratīvās procedūras atsākšana, kurā importam, kas veikts atceltās regulas piemērošanas laikā, tiek atkārtoti noteikti kompensācijas maksājumi, būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (13). |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (11). Konkrēti tas nozīmē, ka tāda akta atcelšana, ar kuru izbeidz administratīvu procedūru, neietekmē tādas sagatavošanās darbības kā antisubsidēšanas procedūras sākšanu. Piemēram, ja tiek atcelta regula, ar ko nosaka galīgos kompensācijas pasākumus, tad procedūra paliek nepabeigta, jo Savienības tiesību sistēmā vairs nav procedūras pabeigšanas akta (12), izņemot gadījumus, kad nelikumība ir notikusi procedūras sākšanas posmā. Nevar uzskatīt, ka tādas administratīvās procedūras atsākšana, kurā importam, kas veikts atceltās regulas piemērošanas laikā, tiek atkārtoti noteikti kompensācijas maksājumi, būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku (13).

11

12

13

| (13) | Šajā lietā Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu attiecībā uz attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz to, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, kas ietekmējis cēloņsakarības analīzi. Tāda pati kļūda metodikā tika konstatēta attiecīgo eksportētāju kaitējuma starpību aprēķinos. Tiesa arī konstatēja kļūdas, kas saistītas ar to, ka netika izpausta konkrēta informācija: i) bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses; ii) kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas; iii) konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu; un iv) kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(13)

Šajā lietā Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu attiecībā uz attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, pamatojoties uz to, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot, vai pastāv ievērojams cenu samazinājums, kas ietekmējis cēloņsakarības analīzi. Tāda pati kļūda metodikā tika konstatēta attiecīgo eksportētāju kaitējuma starpību aprēķinos. Tiesa arī konstatēja kļūdas, kas saistītas ar to, ka netika izpausta konkrēta informācija: i) bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses; ii) kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas; iii) konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu; un iv) kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē.

| (14) | Konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā, un šī procedūras atsākšana tos neietekmē (14). |
| --- | --- |

(14)

Konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā, un šī procedūras atsākšana tos neietekmē (14).

14

| (15) | Pēc Tiesas 2022. gada 4. maija spriedumiem lietās T-30/19 un T-72/19 Komisija nolēma daļēji atsākt antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, kas attiecas uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atsākt izmeklēšanu tajā posmā, kurā noticis pārkāpums. Procedūra tika atsākta ar paziņojumu (15) (“paziņojums par procedūras atsākšanu”), un tā attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC un kuri bija uzskaitīti paziņojumā par procedūras atsākšanu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc Tiesas 2022. gada 4. maija spriedumiem lietās T-30/19 un T-72/19 Komisija nolēma daļēji atsākt antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas, kas attiecas uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atsākt izmeklēšanu tajā posmā, kurā noticis pārkāpums. Procedūra tika atsākta ar paziņojumu (15) (“paziņojums par procedūras atsākšanu”), un tā attiecās tikai uz Vispārējās tiesas sprieduma izpildi attiecībā uz uzņēmumiem, kurus pārstāvēja CRIA un CCCMC un kuri bija uzskaitīti paziņojumā par procedūras atsākšanu.

15

CRIA

CCCMC

| (16) | Tajā pašā dienā Komisija arī nolēma noteikt, ka jāreģistrē tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu imports, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un kuras ražojuši šie uzņēmumi, un uzdeva valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad tiek publicētas attiecīgās Komisijas īstenošanas regulas, ar kurām atkārtoti nosaka maksājumus, un tikai pēc tam lemt par jebkādiem kompensācijas maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumiem attiecībā uz importu, kas saistīts šiem uzņēmumiem (16) (“reģistrācijas regula”). |
| --- | --- |

(16)

Tajā pašā dienā Komisija arī nolēma noteikt, ka jāreģistrē tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu imports, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un kuras ražojuši šie uzņēmumi, un uzdeva valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad tiek publicētas attiecīgās Komisijas īstenošanas regulas, ar kurām atkārtoti nosaka maksājumus, un tikai pēc tam lemt par jebkādiem kompensācijas maksājumu atmaksas un atlaišanas pieprasījumiem attiecībā uz importu, kas saistīts šiem uzņēmumiem (16) (“reģistrācijas regula”).

16

| (17) | Komisija informēja ieinteresētās personas par izmeklēšanas atsākšanu un aicināja tās sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(17)

Komisija informēja ieinteresētās personas par izmeklēšanas atsākšanu un aicināja tās sniegt piezīmes.

2.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS

IZMEKLĒŠANAS PERIODS

| (18) | Šī izmeklēšana aptver laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptver laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(18)

Šī izmeklēšana aptver laikposmu no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptver laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

3.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (19) | Komisija 2023. gada 10. janvārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā iecerēja atkārtoti noteikt antidempinga maksājumus (“informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2023. gada 10. janvārī izpauda būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tā iecerēja atkārtoti noteikt antidempinga maksājumus (“informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (20) | Piezīmes tika saņemtas no China Rubber Industry Association (“CRIA”), GITI Group (17) un nesaistītā importētāja Hämmerling The Tyre Company GmbH (“Hämmerling”). Komisija izvērtēja piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Hämmerling un CRIA pieprasīja uzklausīšanu, un iespēja tikt uzklausītiem tiem tika sniegta. |
| --- | --- |

(20)

Piezīmes tika saņemtas no China Rubber Industry Association (“CRIA”), GITI Group (17) un nesaistītā importētāja Hämmerling The Tyre Company GmbH (“Hämmerling”). Komisija izvērtēja piezīmes un attiecīgā gadījumā ņēma tās vērā. Hämmerling un CRIA pieprasīja uzklausīšanu, un iespēja tikt uzklausītiem tiem tika sniegta.

China Rubber Industry Association

GITI Group

17

Hämmerling The Tyre Company GmbH

Hämmerling

CRIA

| (21) | Pēc CRIA pieprasījuma piezīmēs par izpausto informāciju Komisija izpauda šādus papildu elementus (“papildu informācijas izpaušana”): |
| --- | --- |

(21)

Pēc CRIA pieprasījuma piezīmēs par izpausto informāciju Komisija izpauda šādus papildu elementus (“papildu informācijas izpaušana”):

CRIA

| (22) | Komisija 2023. gada 30. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2023. gada 30. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām.

| (23) | 2023. gada 30. un 31. janvārī Komisija arī sniedza uzņēmumiem Hankook Group (18) un Aeolus/Pirelli (19) informāciju par attiecīgo uzņēmumu eksporta pārdošanas darījumiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu pārskatīto cenu samazinājumu un mērķa cenas samazinājumu. Šie eksporta pārdošanas darījumi bija tie paši, kas jau izpausti izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

(23)

2023. gada 30. un 31. janvārī Komisija arī sniedza uzņēmumiem Hankook Group (18) un Aeolus/Pirelli (19) informāciju par attiecīgo uzņēmumu eksporta pārdošanas darījumiem, kas tika izmantoti, lai aprēķinātu pārskatīto cenu samazinājumu un mērķa cenas samazinājumu. Šie eksporta pārdošanas darījumi bija tie paši, kas jau izpausti izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula.

Hankook Group

18

Aeolus/Pirelli

19

| (24) | Komisija 2023. gada 31. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos precizēja galīgā maksājuma līmeņus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un laboja tos, jo tika konstatēta kļūda kaitējuma aprēķinos attiecībā uz Hankook Group un Aeolus/Pirelli. Tā arī sniedza papildu skaidrojumus par Zhongce Rubber Group Co., Ltd juridisko situāciju. |
| --- | --- |

(24)

Komisija 2023. gada 31. janvārī ar paziņojumu lietas materiālos precizēja galīgā maksājuma līmeņus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un laboja tos, jo tika konstatēta kļūda kaitējuma aprēķinos attiecībā uz Hankook Group un Aeolus/Pirelli. Tā arī sniedza papildu skaidrojumus par Zhongce Rubber Group Co., Ltd juridisko situāciju.

Hankook Group

Aeolus/Pirelli

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

| (25) | Tikai CRIA sniedza piezīmes par izpausto papildu informāciju, kuras Komisija attiecīgā gadījumā ņēma vērā. |
| --- | --- |

(25)

Tikai CRIA sniedza piezīmes par izpausto papildu informāciju, kuras Komisija attiecīgā gadījumā ņēma vērā.

CRIA

4.   
  CRIA TIESĪBAS UZ AIZSTĀVĪBU

CRIA

| (26) | Pēc informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka esot pārkāptas tās tiesības uz aizstāvību, jo: |
| --- | --- |

(26)

Pēc informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka esot pārkāptas tās tiesības uz aizstāvību, jo:

CRIA

| (27) | CRIA neesot saņēmusi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, no kuriem CRIA saņēmusi atļaujas vēstules; |
| --- | --- |

(27)

CRIA neesot saņēmusi cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, no kuriem CRIA saņēmusi atļaujas vēstules;

CRIA

CRIA

| (28) | CRIA neesot piešķirts pietiekami ilgs laiks piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju; |
| --- | --- |

(28)

CRIA neesot piešķirts pietiekami ilgs laiks piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju;

CRIA

| (29) | Komisija neesot rīkojusi uzklausīšanu CRIA pieprasītajā termiņā; |
| --- | --- |

(29)

Komisija neesot rīkojusi uzklausīšanu CRIA pieprasītajā termiņā;

CRIA

| (30) | Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras nav izskatījusi Vispārējā tiesa. |
| --- | --- |

(30)

Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras nav izskatījusi Vispārējā tiesa.

| (31) | Kā minēts turpmāk 171. apsvērumā, Komisija pārrēķināja maksājumus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, īpaši ražotājiem eksportētājiem, kuri tika iekļauti izlasē apstrīdētajā regulā un uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums (t. i., GITI Group, Hankook Group un Aeolus/Pirelli). Būtu jāatgādina, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju kaitējuma starpības tika aprēķinātas, pamatojoties uz sensitīviem uzņēmumu datiem. Tādējādi aprēķinus nevarēja izpaust visām ieinteresētajām personām, bet tikai attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(31)

Kā minēts turpmāk 171. apsvērumā, Komisija pārrēķināja maksājumus visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, īpaši ražotājiem eksportētājiem, kuri tika iekļauti izlasē apstrīdētajā regulā un uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums (t. i., GITI Group, Hankook Group un Aeolus/Pirelli). Būtu jāatgādina, ka izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju kaitējuma starpības tika aprēķinātas, pamatojoties uz sensitīviem uzņēmumu datiem. Tādējādi aprēķinus nevarēja izpaust visām ieinteresētajām personām, bet tikai attiecīgajiem uzņēmumiem.

GITI Group

Hankook Group

Aeolus/Pirelli

| (32) | CRIA apgalvoja, ka 10. apsvērumā minētie uzņēmumi ir parakstījuši atļaujas vēstules, kas attiecas uz piekļuvi sensitīviem uzņēmumu datiem, un tādējādi Komisijai būtu bijis jāatklāj CRIA atsevišķie cenu samazinājuma starpības un kaitējuma starpības aprēķini attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Kā apgalvoja CRIA, atļaujas vēstuļu saturs turklāt esot identisks parastai pilnvarai (“pilnvara”), ar ko juridisko konsultantu pilnvaro pārstāvēt uzņēmumu. |
| --- | --- |

(32)

CRIA apgalvoja, ka 10. apsvērumā minētie uzņēmumi ir parakstījuši atļaujas vēstules, kas attiecas uz piekļuvi sensitīviem uzņēmumu datiem, un tādējādi Komisijai būtu bijis jāatklāj CRIA atsevišķie cenu samazinājuma starpības un kaitējuma starpības aprēķini attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Kā apgalvoja CRIA, atļaujas vēstuļu saturs turklāt esot identisks parastai pilnvarai (“pilnvara”), ar ko juridisko konsultantu pilnvaro pārstāvēt uzņēmumu.

CRIA

CRIA

CRIA

| (33) | Komisija analizēja CRIA iesniegtās atļaujas vēstules. Vairāki Ķīnas ražotāji, uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums, parakstīja šādas atsevišķas atļaujas vēstules. Komisija konstatēja, ka atļaujas vēstules bija balstītas uz standarta tekstu visiem ražotājiem (iekļautajiem vai neiekļautajiem izlasē) un tajās nebija precizēts, vai attiecīgais uzņēmums ir atļāvis CRIA saņemt uzņēmuma konfidenciālos datus. Turklāt ne visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, piekrita nodrošināt CRIA piekļuvi to konfidenciālajiem datiem. Vēl jo vairāk attiecībā uz apgalvojumu, ka pilnvara bija identiska attiecīgajām atļaujas vēstulēm, Komisija uzskata, ka būtiskā atšķirība starp pilnvaru un apvienībai paredzēto atļaujas vēstuli ir struktūra, kurai ir tiesības saņemt datus. Pilnvaras gadījumā juridiskajam konsultantam ir saistoši tās attiecīgās juristu apvienības ētikas noteikumi, kur jurists ir reģistrēts, kas cita starpā paredz, ka jurists neatklāj uzņēmuma konfidenciālos datus. Tāpēc tas, ka pilnvarā var nebūt konkrētu noteikumu par šādiem datiem, nenoņem no attiecīgā(-ajiem) jurista(-iem) pienākumu ievērot visaugstākos ētikas noteikumus šajā jautājumā un nodrošināt saņemto datu konfidencialitāti. Turpretī izņēmuma kārtā apvienības saņem neierobežotu piekļuvi konfidenciāliem savu biedru uzņēmuma datiem, un tādējādi cita starpā var tikt pārkāpti attiecīgie spēkā esošie konkurences noteikumi. Līdz ar to Komisija uzskata, ka uzņēmumu parakstītās atļaujas vēstules nebija pietiekami konkrētas un skaidras attiecībā uz to, vai attiecīgie uzņēmumi ir atļāvuši apvienībai piekļūt to konfidenciālajai informācijai. |
| --- | --- |

(33)

Komisija analizēja CRIA iesniegtās atļaujas vēstules. Vairāki Ķīnas ražotāji, uz kuriem attiecas Vispārējās tiesas nolēmums, parakstīja šādas atsevišķas atļaujas vēstules. Komisija konstatēja, ka atļaujas vēstules bija balstītas uz standarta tekstu visiem ražotājiem (iekļautajiem vai neiekļautajiem izlasē) un tajās nebija precizēts, vai attiecīgais uzņēmums ir atļāvis CRIA saņemt uzņēmuma konfidenciālos datus. Turklāt ne visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, uz kuriem attiecas pašreizējā izmeklēšana, piekrita nodrošināt CRIA piekļuvi to konfidenciālajiem datiem. Vēl jo vairāk attiecībā uz apgalvojumu, ka pilnvara bija identiska attiecīgajām atļaujas vēstulēm, Komisija uzskata, ka būtiskā atšķirība starp pilnvaru un apvienībai paredzēto atļaujas vēstuli ir struktūra, kurai ir tiesības saņemt datus. Pilnvaras gadījumā juridiskajam konsultantam ir saistoši tās attiecīgās juristu apvienības ētikas noteikumi, kur jurists ir reģistrēts, kas cita starpā paredz, ka jurists neatklāj uzņēmuma konfidenciālos datus. Tāpēc tas, ka pilnvarā var nebūt konkrētu noteikumu par šādiem datiem, nenoņem no attiecīgā(-ajiem) jurista(-iem) pienākumu ievērot visaugstākos ētikas noteikumus šajā jautājumā un nodrošināt saņemto datu konfidencialitāti. Turpretī izņēmuma kārtā apvienības saņem neierobežotu piekļuvi konfidenciāliem savu biedru uzņēmuma datiem, un tādējādi cita starpā var tikt pārkāpti attiecīgie spēkā esošie konkurences noteikumi. Līdz ar to Komisija uzskata, ka uzņēmumu parakstītās atļaujas vēstules nebija pietiekami konkrētas un skaidras attiecībā uz to, vai attiecīgie uzņēmumi ir atļāvuši apvienībai piekļūt to konfidenciālajai informācijai.

CRIA

CRIA

CRIA

| (34) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi un Komisijas pienācīgu rūpību, ko tā ievēro, pārvaldot tās rīcībā esošo konfidenciālo informāciju par uzņēmumiem, Komisija nolēma izpaust uzņēmuma konfidenciālos datus tieši tikai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, nevis CRIA, lai aizsargātu šo datu konfidencialitāti. Tāpēc 2023. gada 10. janvārī datu kopa tika nosūtīta GITI Group juridiskajam pārstāvim un Hankook uzņēmuma pārstāvim. Tā kā ne Aeolus/Pirelli, ne kāds no attiecīgajiem šīs grupas ražotājiem eksportētājiem nebija reģistrēts kā ieinteresētās personas, Komisija apzināja kontaktpersonas uzņēmumā Aeolus/Pirelli un 2023. gada 17. janvārī tām sniedza konkrēto informāciju par attiecīgo ražotāju eksportētāju. Tiem tika dots laiks piezīmju sniegšanai līdz 2023. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

(34)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi un Komisijas pienācīgu rūpību, ko tā ievēro, pārvaldot tās rīcībā esošo konfidenciālo informāciju par uzņēmumiem, Komisija nolēma izpaust uzņēmuma konfidenciālos datus tieši tikai attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, nevis CRIA, lai aizsargātu šo datu konfidencialitāti. Tāpēc 2023. gada 10. janvārī datu kopa tika nosūtīta GITI Group juridiskajam pārstāvim un Hankook uzņēmuma pārstāvim. Tā kā ne Aeolus/Pirelli, ne kāds no attiecīgajiem šīs grupas ražotājiem eksportētājiem nebija reģistrēts kā ieinteresētās personas, Komisija apzināja kontaktpersonas uzņēmumā Aeolus/Pirelli un 2023. gada 17. janvārī tām sniedza konkrēto informāciju par attiecīgo ražotāju eksportētāju. Tiem tika dots laiks piezīmju sniegšanai līdz 2023. gada 31. janvārim.

CRIA

GITI Group

Hankook

Aeolus/Pirelli

Aeolus/Pirelli

| (35) | CRIA2023. gada 16. janvārī pieprasīja saņemt attiecīgo uzņēmumu cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus, pamatojoties uz parakstītajām atļaujas vēstulēm. Atbildot uz to, 33. un 34. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ Komisija aicināja CRIA sazināties ar šiem uzņēmumiem un iegūt datus tieši no tiem. |
| --- | --- |

(35)

CRIA2023. gada 16. janvārī pieprasīja saņemt attiecīgo uzņēmumu cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķinus, pamatojoties uz parakstītajām atļaujas vēstulēm. Atbildot uz to, 33. un 34. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ Komisija aicināja CRIA sazināties ar šiem uzņēmumiem un iegūt datus tieši no tiem.

CRIA

CRIA

| (36) | 2023. gada 19. janvārīAeolus Tyre Co., Ltd pieteicās un skaidri atļāva Komisijai sniegt CRIA konkrēto informāciju. Tajā pašā dienā Komisija apvienībai CRIA izpauda grupas Aeolus/Pirelli cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinus. Attiecībā uz detalizētiem pārdošanas darījumiem Komisija uzņēmumam Aeolus Tyre Co., Ltd un uzņēmumam Pirelli Tyre Co., Ltd atsevišķi izpauda tikai šo uzņēmumu attiecīgās datu kopas. Tas bija tāpēc, ka CRIA iesniedza tikai Aeolus Tyre Co., Ltd, bet ne Pirelli Tyre Co., Ltd parakstītu atļaujas vēstuli. |
| --- | --- |

(36)

2023. gada 19. janvārīAeolus Tyre Co., Ltd pieteicās un skaidri atļāva Komisijai sniegt CRIA konkrēto informāciju. Tajā pašā dienā Komisija apvienībai CRIA izpauda grupas Aeolus/Pirelli cenu samazinājuma un mērķa cenu samazinājuma aprēķinus. Attiecībā uz detalizētiem pārdošanas darījumiem Komisija uzņēmumam Aeolus Tyre Co., Ltd un uzņēmumam Pirelli Tyre Co., Ltd atsevišķi izpauda tikai šo uzņēmumu attiecīgās datu kopas. Tas bija tāpēc, ka CRIA iesniedza tikai Aeolus Tyre Co., Ltd, bet ne Pirelli Tyre Co., Ltd parakstītu atļaujas vēstuli.

Aeolus Tyre Co., Ltd

CRIA

CRIA

Aeolus/Pirelli

Aeolus Tyre Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

CRIA

Aeolus Tyre Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

| (37) | Attiecībā uz Hankook Group Komisija nesaņēma skaidru atļauju kopīgot tā datus ar CRIA. Tomēr CRIA piezīmēs par izpausto informāciju apgalvoja, ka grupa ir sniegusi konkrēto informāciju apvienībai. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz Hankook Group Komisija nesaņēma skaidru atļauju kopīgot tā datus ar CRIA. Tomēr CRIA piezīmēs par izpausto informāciju apgalvoja, ka grupa ir sniegusi konkrēto informāciju apvienībai.

Hankook Group

CRIA

CRIA

| (38) | Savās piezīmēs par izpausto informāciju CRIA informēja Komisiju, ka GITI Group atsauca atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA. Pēc tam 2023. gada 3. februārīGITI Group iesniedza jaunu atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA, nepārprotami atļaujot apvienībai saņemt 2023. gada 10. janvārī izpausto informāciju par konkrēto uzņēmumu. Pēc šīs vēstules saņemšanas un pēc CRIA pieprasījuma Komisija 2023. gada 8. februārī darīja pieejamu CRIA attiecīgo konkrēto informāciju. |
| --- | --- |

(38)

Savās piezīmēs par izpausto informāciju CRIA informēja Komisiju, ka GITI Group atsauca atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA. Pēc tam 2023. gada 3. februārīGITI Group iesniedza jaunu atļaujas vēstuli, kas paredzēta CRIA, nepārprotami atļaujot apvienībai saņemt 2023. gada 10. janvārī izpausto informāciju par konkrēto uzņēmumu. Pēc šīs vēstules saņemšanas un pēc CRIA pieprasījuma Komisija 2023. gada 8. februārī darīja pieejamu CRIA attiecīgo konkrēto informāciju.

CRIA

GITI Group

CRIA

GITI Group

CRIA

CRIA

CRIA

| (39) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka nav pārkāptas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju un visu pārējo attiecīgo ražotāju eksportētāju tiesības uz aizstāvību, kā arī CRIA tiesības uz aizstāvību. Attiecīgie uzņēmumi saņēma informāciju par cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem, un tiem tika dots pietiekami daudz laika piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka nav pārkāptas izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju un visu pārējo attiecīgo ražotāju eksportētāju tiesības uz aizstāvību, kā arī CRIA tiesības uz aizstāvību. Attiecīgie uzņēmumi saņēma informāciju par cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma aprēķiniem, un tiem tika dots pietiekami daudz laika piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju.

CRIA

| (40) | CRIA apgalvoja, ka Komisija, noraidījusi pieprasījumu pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai par izpausto informāciju un rīkot uzklausīšanu krietnu laiku pēc ķīniešu Jaunā gada beigām, neesot ņēmusi vērā ārkārtas apstākļus, t. i., ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, kas tika svinētas no 2023. gada 21. līdz 29. janvārim. CRIA juristu komanda apgalvoja, ka, ņemot vērā ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, tā nevarot saņemt no CRIA pienācīgus norādījumus vai informāciju piezīmju sagatavošanai. Turklāt, neraugoties pieprasījumu pēc uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās, jēgpilns pagarinājums neesot piešķirts un uzklausīšanas amatpersona neesot rīkojusi uzklausīšanu, lai atbildētu uz šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(40)

CRIA apgalvoja, ka Komisija, noraidījusi pieprasījumu pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai par izpausto informāciju un rīkot uzklausīšanu krietnu laiku pēc ķīniešu Jaunā gada beigām, neesot ņēmusi vērā ārkārtas apstākļus, t. i., ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, kas tika svinētas no 2023. gada 21. līdz 29. janvārim. CRIA juristu komanda apgalvoja, ka, ņemot vērā ķīniešu Jaunā gada brīvdienas, tā nevarot saņemt no CRIA pienācīgus norādījumus vai informāciju piezīmju sagatavošanai. Turklāt, neraugoties pieprasījumu pēc uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās, jēgpilns pagarinājums neesot piešķirts un uzklausīšanas amatpersona neesot rīkojusi uzklausīšanu, lai atbildētu uz šo pieprasījumu.

CRIA

CRIA

CRIA

| (41) | Komisija norādīja, ka pagarinājuma pieprasījums, kas tika prasīts līdz 2023. gada 6. februārim, bija ārkārtīgi ilgs, proti, pagarinājums par 14 dienām. Lai nekavētu izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, Komisija, lai gan tā jau bija atvēlējusi 13 dienas piezīmju sniegšanai, piešķīra divu papildu darba dienu pagarinājumu, proti, līdz 2023. gada 25. janvārim. Attiecībā uz uzklausīšanas pieprasījumu Komisija sākotnēji ierosināja rīkot uzklausīšanu 2023. gada 18. janvārī, proti, pirms ķīniešu Jaunā gada brīvdienām. Pēc tam CRIA ierosināja rīkot uzklausīšanu pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām un ideālā gadījumā februārī. Komisija piekrita rīkot uzklausīšanu 2023. gada 31. janvārī, proti, pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām, un pagarināja termiņu piezīmju iesniegšanai. |
| --- | --- |

(41)

Komisija norādīja, ka pagarinājuma pieprasījums, kas tika prasīts līdz 2023. gada 6. februārim, bija ārkārtīgi ilgs, proti, pagarinājums par 14 dienām. Lai nekavētu izmeklēšanas savlaicīgu pabeigšanu, Komisija, lai gan tā jau bija atvēlējusi 13 dienas piezīmju sniegšanai, piešķīra divu papildu darba dienu pagarinājumu, proti, līdz 2023. gada 25. janvārim. Attiecībā uz uzklausīšanas pieprasījumu Komisija sākotnēji ierosināja rīkot uzklausīšanu 2023. gada 18. janvārī, proti, pirms ķīniešu Jaunā gada brīvdienām. Pēc tam CRIA ierosināja rīkot uzklausīšanu pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām un ideālā gadījumā februārī. Komisija piekrita rīkot uzklausīšanu 2023. gada 31. janvārī, proti, pēc ķīniešu Jaunā gada brīvdienām, un pagarināja termiņu piezīmju iesniegšanai.

CRIA

| (42) | Komisija norādīja, ka saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 30. panta 3. punktu tiesību aktos noteiktais termiņš personu piezīmju sniegšanai ir 10 kalendārās dienas. CRIA un visām pārējām ieinteresētajām personām noteiktais termiņš pēc termiņa pagarināšanas ievērojami pārsniedza 10 kalendārās dienas, un CRIA tika piešķirtas pat 15 dienas. Turklāt pēc piezīmēm, kas tika sniegtas pēc informācijas izpaušanas, Komisija izpauda papildu informāciju un deva ieinteresētajām personām papildu termiņu piezīmju sniegšanai par izpausto papildu informāciju, proti, 4 dienas, t. i., līdz 2023. gada 3. februārim. Pretēji tam, ko apgalvo CRIA, uz atsāktajām izmeklēšanām neattiecas prasība par pagaidu informācijas izpaušanu. |
| --- | --- |

(42)

Komisija norādīja, ka saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 30. panta 3. punktu tiesību aktos noteiktais termiņš personu piezīmju sniegšanai ir 10 kalendārās dienas. CRIA un visām pārējām ieinteresētajām personām noteiktais termiņš pēc termiņa pagarināšanas ievērojami pārsniedza 10 kalendārās dienas, un CRIA tika piešķirtas pat 15 dienas. Turklāt pēc piezīmēm, kas tika sniegtas pēc informācijas izpaušanas, Komisija izpauda papildu informāciju un deva ieinteresētajām personām papildu termiņu piezīmju sniegšanai par izpausto papildu informāciju, proti, 4 dienas, t. i., līdz 2023. gada 3. februārim. Pretēji tam, ko apgalvo CRIA, uz atsāktajām izmeklēšanām neattiecas prasība par pagaidu informācijas izpaušanu.

CRIA

CRIA

CRIA

| (43) | Visbeidzot, būtu diskriminējoši pret visām pārējām ieinteresētajām personām, kas reģistrētas šajā atsāktajā izmeklēšanā, pagarinājumu par vairāk nekā divām papildu nedēļām piešķirt tikai CRIA. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot, būtu diskriminējoši pret visām pārējām ieinteresētajām personām, kas reģistrētas šajā atsāktajā izmeklēšanā, pagarinājumu par vairāk nekā divām papildu nedēļām piešķirt tikai CRIA.

CRIA

| (44) | Attiecībā uz piezīmi, ka Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi, Komisija šo jautājumu jau ir aplūkojusi 72. apsvērumā, un jauni argumenti netika sniegti. Tāpēc tā tika noraidīta. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz piezīmi, ka Komisija neesot izskatījusi visas prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi, Komisija šo jautājumu jau ir aplūkojusi 72. apsvērumā, un jauni argumenti netika sniegti. Tāpēc tā tika noraidīta.

4.1.   Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās

Uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanās

| (45) | CRIA pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos saskaņā ar Uzklausīšanas amatpersonas statūtu 12., 13. un 16. pantu, jo termiņš piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju neesot pienācīgi pagarināts, ierosinātās uzklausīšanas grafiks Komisijā pēc informācijas izpaušanas esot nesaprātīgs un konkrēta informācija neesot izpausta. |
| --- | --- |

(45)

CRIA pieprasīja uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos saskaņā ar Uzklausīšanas amatpersonas statūtu 12., 13. un 16. pantu, jo termiņš piezīmju sniegšanai par izpausto informāciju neesot pienācīgi pagarināts, ierosinātās uzklausīšanas grafiks Komisijā pēc informācijas izpaušanas esot nesaprātīgs un konkrēta informācija neesot izpausta.

CRIA

| (46) | Uzklausīšanas amatpersona norādīja, ka CRIA saņēma termiņa pagarinājumu līdz 2023. gada 25. janvārim. Pienācīgi ņemot vērā izklāstītos konkrētos apstākļus un attiecīgās procedūras laika ierobežojumus un pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem, kas ir atbildīgi par izmeklēšanu, uzklausīšanas amatpersona piekrita sniegtajam termiņa pagarinājumam un noraidīja turpmākus pagarinājumus. Attiecībā uz izpaustās informācijas būtību uzklausīšanas amatpersona ieteica CRIA un Komisijas dienestiem pirms vēršanās pie uzklausīšanas amatpersonas vispirms rīkot uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(46)

Uzklausīšanas amatpersona norādīja, ka CRIA saņēma termiņa pagarinājumu līdz 2023. gada 25. janvārim. Pienācīgi ņemot vērā izklāstītos konkrētos apstākļus un attiecīgās procedūras laika ierobežojumus un pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem, kas ir atbildīgi par izmeklēšanu, uzklausīšanas amatpersona piekrita sniegtajam termiņa pagarinājumam un noraidīja turpmākus pagarinājumus. Attiecībā uz izpaustās informācijas būtību uzklausīšanas amatpersona ieteica CRIA un Komisijas dienestiem pirms vēršanās pie uzklausīšanas amatpersonas vispirms rīkot uzklausīšanu.

CRIA

CRIA

| (47) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka CRIA varēja pilnībā īstenot savas tiesības uz aizstāvību paredzētajos un pagarinātajos termiņos, ņemot vērā arī izpaustās informācijas būtību un papildu informāciju, kas pēc informācijas izpaušanas darīta pieejama ieinteresētajām personām. Pēc uzklausīšanas, kas 2023. gada 31. janvārī notika ar Komisijas dienestiem, CRIA nepieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas par kādu no iepriekš izvirzītajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka CRIA varēja pilnībā īstenot savas tiesības uz aizstāvību paredzētajos un pagarinātajos termiņos, ņemot vērā arī izpaustās informācijas būtību un papildu informāciju, kas pēc informācijas izpaušanas darīta pieejama ieinteresētajām personām. Pēc uzklausīšanas, kas 2023. gada 31. janvārī notika ar Komisijas dienestiem, CRIA nepieprasīja uzklausīšanu pie uzklausīšanas amatpersonas par kādu no iepriekš izvirzītajiem jautājumiem.

CRIA

CRIA

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (48) | Komisija saņēma piezīmes no Savienības ražošanas nozares, CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans sp. z o.o. (“Opoltrans”). |
| --- | --- |

(48)

Komisija saņēma piezīmes no Savienības ražošanas nozares, CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans sp. z o.o. (“Opoltrans”).

CRIA

GITI Group

Hämmerling

Opoltrans sp. z o.o.

| (49) | CRIA iesniedza Komisijai atļaujas vēstules, ko parakstījuši vairāki ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, t. sk. tie attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas tika iekļauti izlasē izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, konkrēti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd un Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

CRIA iesniedza Komisijai atļaujas vēstules, ko parakstījuši vairāki ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem Vispārējā tiesa atcēla apstrīdēto regulu, t. sk. tie attiecīgie ražotāji eksportētāji, kas tika iekļauti izlasē izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, konkrēti GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd un Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

CRIA

GITI Group

Aeolus Tyre Co., Ltd

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

| (50) | CRIA un GITI Group iebilda pret Komisijas lēmumu reģistrēt importu, jo šajā konkrētajā gadījumā šāda reģistrācija neesot skaidri atļauta ar antidempinga un antisubsidēšanas pamatregulām. Pēc informācijas izpaušanas šīs divas personas savu apgalvojumu atkārtoja. Savienības ražošanas nozares ieskatā reģistrācija bija Komisijas ziņā. |
| --- | --- |

(50)

CRIA un GITI Group iebilda pret Komisijas lēmumu reģistrēt importu, jo šajā konkrētajā gadījumā šāda reģistrācija neesot skaidri atļauta ar antidempinga un antisubsidēšanas pamatregulām. Pēc informācijas izpaušanas šīs divas personas savu apgalvojumu atkārtoja. Savienības ražošanas nozares ieskatā reģistrācija bija Komisijas ziņā.

CRIA

GITI Group

| (51) | Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija uzskatīja – Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka Komisijas pilnvaras pieprasīt valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus importa reģistrēšanai ir vispārīgi piemērojami, kā tas izriet no 2016. gada antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta virsraksta “Vispārīgi noteikumi”. Turklāt regulas 24. panta 5. punkts nav pakļauts nekādiem ierobežojumiem attiecībā uz apstākļiem, kādos Komisija ir pilnvarota pieprasīt valsts muitas dienestiem reģistrēt preces (20). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz šo apgalvojumu Komisija uzskatīja – Vispārējā tiesa ir nospriedusi, ka Komisijas pilnvaras pieprasīt valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus importa reģistrēšanai ir vispārīgi piemērojami, kā tas izriet no 2016. gada antisubsidēšanas pamatregulas 24. panta virsraksta “Vispārīgi noteikumi”. Turklāt regulas 24. panta 5. punkts nav pakļauts nekādiem ierobežojumiem attiecībā uz apstākļiem, kādos Komisija ir pilnvarota pieprasīt valsts muitas dienestiem reģistrēt preces (20). Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

20

| (52) | Turklāt GITI Group apgalvoja, ka tajā laikā šo spriedumu joprojām būtu bijis iespējams pārsūdzēt un tāpēc tas neesot bijis derīgs juridiskais pamats reģistrācijas uzsākšanai. Komisija uzskata, ka spriedums nav pārsūdzēts un reģistrācija ir atbilstošs pasākums, kas nodrošinātu, ka maksājumus var atkārtoti noteikt pareizajā līmenī, ja tāds tiktu paredzēts, un uzdot muitas dienestiem sagaidīt šīs regulas publicēšanu (21). |
| --- | --- |

(52)

Turklāt GITI Group apgalvoja, ka tajā laikā šo spriedumu joprojām būtu bijis iespējams pārsūdzēt un tāpēc tas neesot bijis derīgs juridiskais pamats reģistrācijas uzsākšanai. Komisija uzskata, ka spriedums nav pārsūdzēts un reģistrācija ir atbilstošs pasākums, kas nodrošinātu, ka maksājumus var atkārtoti noteikt pareizajā līmenī, ja tāds tiktu paredzēts, un uzdot muitas dienestiem sagaidīt šīs regulas publicēšanu (21).

GITI Group

21

| (53) | CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans apgalvoja, ka Komisija neesot varējusi uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt un/vai neatlaist maksājumus, kas iekasēti saskaņā ar apstrīdēto regulu. Šādai atmaksai esot bijis jānotiek nekavējoties un pilnībā. Tie arī apgalvoja, ka situācija šajā lietā atšķiroties no situācijas spriedumā, kas pieņemts lietā Deichmann (22), jo, pēc lietā iesaistīto personu ieskatiem, tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma neizvērtēšana šajā lietā neesot ietekmējusi maksājumu līmeni. Personas arī apgalvoja, ka maksājumus nevar atkārtoti noteikt ar atpakaļejošu spēku. Pēc personu ieskaitiem, apstrīdētā regula tika pilnībā atcelta, kas nozīmē, ka tā ar atpakaļejošu spēku tika izslēgta no Savienības tiesiskās kārtības, savukārt spriedumā, kurš pieņemts lietā Deichmann, nebija tādu faktoru, kas “varētu ietekmēt Galīgā maksājuma regulas (..) spēkā esamību”. Turklāt personas apgalvoja, ka nelikumība, kas konstatēta attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi, esot izraisījusi “visas Komisijas veiktās cēloņsakarības analīzes atzīšanu par spēkā neesošu”. Pēc personu ieskatiem, tas nozīmē, ka maksājumi kopumā nebija nedz jānosaka, nedz jānosaka atkārtoti, jo visa kaitējuma un cēloņsakarības analīze esot bijusi kļūdaina. |
| --- | --- |

(53)

CRIA, GITI Group, Hämmerling un Opoltrans apgalvoja, ka Komisija neesot varējusi uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt un/vai neatlaist maksājumus, kas iekasēti saskaņā ar apstrīdēto regulu. Šādai atmaksai esot bijis jānotiek nekavējoties un pilnībā. Tie arī apgalvoja, ka situācija šajā lietā atšķiroties no situācijas spriedumā, kas pieņemts lietā Deichmann (22), jo, pēc lietā iesaistīto personu ieskatiem, tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma neizvērtēšana šajā lietā neesot ietekmējusi maksājumu līmeni. Personas arī apgalvoja, ka maksājumus nevar atkārtoti noteikt ar atpakaļejošu spēku. Pēc personu ieskaitiem, apstrīdētā regula tika pilnībā atcelta, kas nozīmē, ka tā ar atpakaļejošu spēku tika izslēgta no Savienības tiesiskās kārtības, savukārt spriedumā, kurš pieņemts lietā Deichmann, nebija tādu faktoru, kas “varētu ietekmēt Galīgā maksājuma regulas (..) spēkā esamību”. Turklāt personas apgalvoja, ka nelikumība, kas konstatēta attiecībā uz cenu samazinājuma analīzi, esot izraisījusi “visas Komisijas veiktās cēloņsakarības analīzes atzīšanu par spēkā neesošu”. Pēc personu ieskatiem, tas nozīmē, ka maksājumi kopumā nebija nedz jānosaka, nedz jānosaka atkārtoti, jo visa kaitējuma un cēloņsakarības analīze esot bijusi kļūdaina.

CRIA

GITI Group

Hämmerling

Opoltrans

Deichmann

22

Deichmann

| (54) | Pēc informācijas izpaušanas GITI Group apgalvoja, ka ar Komisijas lēmumu uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt maksājumus tiekot pārkāpts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“ES Pamattiesību harta”) 47. pantā nostiprinātais tiesību aizsardzības tiesā princips. Tā vietā Komisijai būtu vajadzējis atļaut atmaksāt maksājumus, kā tas bija lietā, kad Vispārējā tiesa atcēla naudas sodus, kas iekasēti par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta pārkāpumu (23). Konkrētāk, GITI Group atsaucās uz šādiem Tiesas konstatējumiem: “ja Tiesa pasludina par spēkā neesošu regulu, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, [..] šie maksājumi ir jāuzskata par tādiem, kas pēc likuma nav jāmaksā Muitas kodeksa 236. panta izpratnē un principā valstu muitas iestādēm tie ir jāatmaksā saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem” (24). Turklāt GITI Group ieskatā maksājumu atmaksas atlikšanai ir būtiska praktiska ietekme, kas negatīvi ietekmē attiecīgo uzņēmumu finanšu stāvokli un to ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(54)

Pēc informācijas izpaušanas GITI Group apgalvoja, ka ar Komisijas lēmumu uzdot valsts muitas dienestiem neatmaksāt maksājumus tiekot pārkāpts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“ES Pamattiesību harta”) 47. pantā nostiprinātais tiesību aizsardzības tiesā princips. Tā vietā Komisijai būtu vajadzējis atļaut atmaksāt maksājumus, kā tas bija lietā, kad Vispārējā tiesa atcēla naudas sodus, kas iekasēti par Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. panta pārkāpumu (23). Konkrētāk, GITI Group atsaucās uz šādiem Tiesas konstatējumiem: “ja Tiesa pasludina par spēkā neesošu regulu, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, [..] šie maksājumi ir jāuzskata par tādiem, kas pēc likuma nav jāmaksā Muitas kodeksa 236. panta izpratnē un principā valstu muitas iestādēm tie ir jāatmaksā saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem” (24). Turklāt GITI Group ieskatā maksājumu atmaksas atlikšanai ir būtiska praktiska ietekme, kas negatīvi ietekmē attiecīgo uzņēmumu finanšu stāvokli un to ienākumu no ieguldījumiem.

GITI Group

23

GITI Group

24

GITI Group

| (55) | Komisija atgādināja, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija var uzdot valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad Komisija noteiks likmes, pēc kādām šie maksājumi būtu jānosaka, izpildot Savienības tiesu spriedumu, iekams tie pieņem lēmumu par atmaksāšanas pieteikumiem, ko iesnieguši šos maksājumus veikušie uzņēmumi (25). Tiesa ir arī lēmusi, ka atceļošā Tiesas sprieduma precīzais tvērums un attiecīgi no tā izrietošās saistības ir jānosaka katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā ne tikai šāda sprieduma rezolutīvo daļu, bet arī motīvus, kas tai veido nepieciešamo pamatojumu (26). |
| --- | --- |

(55)

Komisija atgādināja, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija var uzdot valstu muitas dienestiem sagaidīt, kad Komisija noteiks likmes, pēc kādām šie maksājumi būtu jānosaka, izpildot Savienības tiesu spriedumu, iekams tie pieņem lēmumu par atmaksāšanas pieteikumiem, ko iesnieguši šos maksājumus veikušie uzņēmumi (25). Tiesa ir arī lēmusi, ka atceļošā Tiesas sprieduma precīzais tvērums un attiecīgi no tā izrietošās saistības ir jānosaka katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā ne tikai šāda sprieduma rezolutīvo daļu, bet arī motīvus, kas tai veido nepieciešamo pamatojumu (26).

25

26

| (56) | Šajā lietā Vispārējā tiesa apšaubīja cenu samazinājuma aprēķināšanas metodi un tā ietekmi uz cēloņsakarību, kā arī tās pašas kļūdas ietekmi uz to uzņēmumu kaitējuma starpībām, uz kuriem attiecas Tiesas spriedums (27). Tiesa arī lika Komisijai pārskatīt konkrētu informāciju par kaitējuma rādītājiem un izpaust to. Tomēr šie elementi neliek apšaubīt visu pārējo apstrīdētajā regulā izdarīto konstatējumu spēkā esību. Turklāt Tiesa atzina, ka pēc procedūras atsākšanas Komisija var pieņemt pasākumu, lai aizstātu atcelto pasākumu un līdz ar to atkārtoti noteiktu galīgo kompensācijas maksājumu, šajā kontekstā novēršot konstatētās nelikumības (28). Šajā kontekstā nav svarīgi, vai nelikumības konkrēti attiecas uz maksājumu līmeni. Jebkurā gadījumā, pat ja atsāktās izmeklēšanas konstatējumi būtu tādi, ka kompensācijas maksājumi nebūtu jānosaka atkārtoti, muitas dienestiem, ievērojot attiecīgos tiesību aktus muitas jomā, būtu iespēja atmaksāt visu to maksājumu summu, kuri iekasēti kopš apstrīdētās regulas pieņemšanas. Turklāt šī atmaksa ietvertu arī atbilstošus procentus saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem muitas jomā. Tādējādi, pretēji GITI Group apgalvotajam, uzņēmumiem tiktu piešķirta pienācīga kompensācija par to, ka tie ir samaksājuši attiecīgos maksājumus. |
| --- | --- |

(56)

Šajā lietā Vispārējā tiesa apšaubīja cenu samazinājuma aprēķināšanas metodi un tā ietekmi uz cēloņsakarību, kā arī tās pašas kļūdas ietekmi uz to uzņēmumu kaitējuma starpībām, uz kuriem attiecas Tiesas spriedums (27). Tiesa arī lika Komisijai pārskatīt konkrētu informāciju par kaitējuma rādītājiem un izpaust to. Tomēr šie elementi neliek apšaubīt visu pārējo apstrīdētajā regulā izdarīto konstatējumu spēkā esību. Turklāt Tiesa atzina, ka pēc procedūras atsākšanas Komisija var pieņemt pasākumu, lai aizstātu atcelto pasākumu un līdz ar to atkārtoti noteiktu galīgo kompensācijas maksājumu, šajā kontekstā novēršot konstatētās nelikumības (28). Šajā kontekstā nav svarīgi, vai nelikumības konkrēti attiecas uz maksājumu līmeni. Jebkurā gadījumā, pat ja atsāktās izmeklēšanas konstatējumi būtu tādi, ka kompensācijas maksājumi nebūtu jānosaka atkārtoti, muitas dienestiem, ievērojot attiecīgos tiesību aktus muitas jomā, būtu iespēja atmaksāt visu to maksājumu summu, kuri iekasēti kopš apstrīdētās regulas pieņemšanas. Turklāt šī atmaksa ietvertu arī atbilstošus procentus saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem muitas jomā. Tādējādi, pretēji GITI Group apgalvotajam, uzņēmumiem tiktu piešķirta pienācīga kompensācija par to, ka tie ir samaksājuši attiecīgos maksājumus.

27

28

GITI Group

| (57) | Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru antidempinga pamatregulas 10. panta 1. punkts un atbilstošais antisubsidēšanas pamatregulas 14. panta 1. punkts neliedz tiesību aktos atkārtoti noteikt antidempinga vai kompensācijas maksājumus importam, kas veikts tādu regulu piemērošanas laikā, kuras ir atceltas (29). |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru antidempinga pamatregulas 10. panta 1. punkts un atbilstošais antisubsidēšanas pamatregulas 14. panta 1. punkts neliedz tiesību aktos atkārtoti noteikt antidempinga vai kompensācijas maksājumus importam, kas veikts tādu regulu piemērošanas laikā, kuras ir atceltas (29).

29

| (58) | Pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antisubsidēšanas pamatregulas 14. panta 4. punkta nosacījumi. Ar Tiesas konstatējumu izpildi saistītas reģistrācijas mērķis faktiski nav atļaut tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku, kā paredzēts minētajos noteikumos. Mērķis drīzāk ir nodrošināt spēkā esošo pasākumu efektivitāti un nepieļaut nepamatotu pārtraukumu no apstrīdētās regulas spēkā stāšanās dienas līdz koriģēto maksājumu atkārtotai noteikšanai, ja tādi tiktu paredzēti, nodrošinot, ka nākotnē ir iespējama pasākumu iekasēšana pareizā apmērā. Tādējādi, kā skaidrots reģistrācijas regulas 20. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka administratīvās procedūras atsākšana un iespējama atkārtota maksājumu noteikšana būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, kā to atzina personas, šo pašu pieeju nesen apstiprināja Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-440/20 (30). Līdz ar to apgalvojums, ka maksājumus nevar noteikt atkārtoti, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(58)

Pretēji reģistrācijai, kas notiek laikposmā pirms pagaidu pasākumu pieņemšanas, konkrētajā lietā nav piemērojami antisubsidēšanas pamatregulas 14. panta 4. punkta nosacījumi. Ar Tiesas konstatējumu izpildi saistītas reģistrācijas mērķis faktiski nav atļaut tirdzniecības aizsardzības maksājumu iekasēšanu ar atpakaļejošu spēku, kā paredzēts minētajos noteikumos. Mērķis drīzāk ir nodrošināt spēkā esošo pasākumu efektivitāti un nepieļaut nepamatotu pārtraukumu no apstrīdētās regulas spēkā stāšanās dienas līdz koriģēto maksājumu atkārtotai noteikšanai, ja tādi tiktu paredzēti, nodrošinot, ka nākotnē ir iespējama pasākumu iekasēšana pareizā apmērā. Tādējādi, kā skaidrots reģistrācijas regulas 20. apsvērumā, nevar uzskatīt, ka administratīvās procedūras atsākšana un iespējama atkārtota maksājumu noteikšana būtu pretrunā noteikumam par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku. Turklāt, kā to atzina personas, šo pašu pieeju nesen apstiprināja Vispārējā tiesa spriedumā lietā T-440/20 (30). Līdz ar to apgalvojums, ka maksājumus nevar noteikt atkārtoti, tika noraidīts.

30

| (59) | Attiecībā uz ES Pamattiesību hartas 47. pantā nostiprināto tiesību aizsardzības tiesā principu no iedibinātās judikatūras izriet, ka tiesību aizsardzības tiesā princips nevar liegt ES iestādei, kuras tiesību akts iepriekš ticis atcelts, pieņemt jaunu šai personai nelabvēlīgu aktu, balstoties atšķirīgos motīvos (31). Šajā lietā izdarītie konstatējumi ir balstīti motīvos, kas atšķiras no tiem, uz kuru pamata tika atcelta apstrīdētā regula. Tādējādi saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (32) Komisija nav pārkāpusi efektīvas tiesību aizsardzības tiesā principu, pamatojoties uz to, ka ar šo regulu tā atkārtoti noteikusi galīgo antidempinga maksājumu pēc tam, kad Tiesa bija atcēlusi apstrīdēto regulu. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz ES Pamattiesību hartas 47. pantā nostiprināto tiesību aizsardzības tiesā principu no iedibinātās judikatūras izriet, ka tiesību aizsardzības tiesā princips nevar liegt ES iestādei, kuras tiesību akts iepriekš ticis atcelts, pieņemt jaunu šai personai nelabvēlīgu aktu, balstoties atšķirīgos motīvos (31). Šajā lietā izdarītie konstatējumi ir balstīti motīvos, kas atšķiras no tiem, uz kuru pamata tika atcelta apstrīdētā regula. Tādējādi saskaņā ar Vispārējās tiesas konstatējumiem (32) Komisija nav pārkāpusi efektīvas tiesību aizsardzības tiesā principu, pamatojoties uz to, ka ar šo regulu tā atkārtoti noteikusi galīgo antidempinga maksājumu pēc tam, kad Tiesa bija atcēlusi apstrīdēto regulu.

31

32

| (60) | CRIA apgalvoja – tā kā “muitas parāds nav radies”, maksājumu atkārtota noteikšana “pārsniedz tiesību aktos noteikto termiņu, kurā valsts muitas dienestiem, ņemot vērā trīs gadu termiņa ierobežojumu, ir tiesības iekasēt maksājumus (..)”. GITI Group apgalvoja, ka
  “atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku (..) pat pēc trīs gadu termiņa beigām var izraisīt valstu muitas dienestu iejaukšanās riskus (tādā nozīmē, ka maksājumus var iekasēt pēc šā trīs gadu termiņa) šajā autonomajā lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi pastāv risks, ka tiks traucēts ES līgumos paredzētais rūpīgi pielāgotais kompetenču sadalījums starp Komisiju un ES dalībvalstīm”
  . Pēc informācijas izpaušanas GITI Group savu apgalvojumu atkārtoja. |
| --- | --- |

(60)

CRIA apgalvoja – tā kā “muitas parāds nav radies”, maksājumu atkārtota noteikšana “pārsniedz tiesību aktos noteikto termiņu, kurā valsts muitas dienestiem, ņemot vērā trīs gadu termiņa ierobežojumu, ir tiesības iekasēt maksājumus (..)”. GITI Group apgalvoja, ka
  “atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku (..) pat pēc trīs gadu termiņa beigām var izraisīt valstu muitas dienestu iejaukšanās riskus (tādā nozīmē, ka maksājumus var iekasēt pēc šā trīs gadu termiņa) šajā autonomajā lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi pastāv risks, ka tiks traucēts ES līgumos paredzētais rūpīgi pielāgotais kompetenču sadalījums starp Komisiju un ES dalībvalstīm”
  . Pēc informācijas izpaušanas GITI Group savu apgalvojumu atkārtoja.

CRIA

GITI Group

“atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku (..) pat pēc trīs gadu termiņa beigām var izraisīt valstu muitas dienestu iejaukšanās riskus (tādā nozīmē, ka maksājumus var iekasēt pēc šā trīs gadu termiņa) šajā autonomajā lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi pastāv risks, ka tiks traucēts ES līgumos paredzētais rūpīgi pielāgotais kompetenču sadalījums starp Komisiju un ES dalībvalstīm”

GITI Group

| (61) | Komisija uzskata, ka abi argumenti ir noraidāmi. Pirmkārt, Tiesa ir norādījusi, ka termiņi
  “nevar nedz liegt Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka antidempinga maksājumus, nedz, vēl jo vairāk, liegt šai iestādei uzsākt vai atsākt procedūru pirms regulas pieņemšanas”
   (33). Tāpat Vispārējā tiesa norādīja, ka “[Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punkts] attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu. Tādējādi tas neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu” (34). Attiecībā uz apgalvojumu, ka atkārtotas noteikšanas procedūrā notiek iejaukšanās kompetenču sadalījumā starp Komisiju un dalībvalstīm, Komisija konstatēja, ka GITI Group nav precizējusi, kura Līgumu norma liegtu atkārtoti noteikt maksājumu. Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru Komisijai ir tiesības atkārtoti noteikt maksājumus, labojot Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas (35). Turklāt uz šo regulu pilnībā attiecās antisubsidēšanas pamatregulas 25. panta 3. punktā paredzētā pārbaudes procedūra. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(61)

Komisija uzskata, ka abi argumenti ir noraidāmi. Pirmkārt, Tiesa ir norādījusi, ka termiņi
  “nevar nedz liegt Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka antidempinga maksājumus, nedz, vēl jo vairāk, liegt šai iestādei uzsākt vai atsākt procedūru pirms regulas pieņemšanas”
   (33). Tāpat Vispārējā tiesa norādīja, ka “[Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punkts] attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu. Tādējādi tas neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu” (34). Attiecībā uz apgalvojumu, ka atkārtotas noteikšanas procedūrā notiek iejaukšanās kompetenču sadalījumā starp Komisiju un dalībvalstīm, Komisija konstatēja, ka GITI Group nav precizējusi, kura Līgumu norma liegtu atkārtoti noteikt maksājumu. Saskaņā ar Tiesas pastāvīgo judikatūru Komisijai ir tiesības atkārtoti noteikt maksājumus, labojot Vispārējās tiesas konstatētās kļūdas (35). Turklāt uz šo regulu pilnībā attiecās antisubsidēšanas pamatregulas 25. panta 3. punktā paredzētā pārbaudes procedūra. Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

“nevar nedz liegt Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka antidempinga maksājumus, nedz, vēl jo vairāk, liegt šai iestādei uzsākt vai atsākt procedūru pirms regulas pieņemšanas”

33

[Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punkts] attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu. Tādējādi tas neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko nosaka vai atkārtoti nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

34

GITI Group

35

| (62) | GITI Group apgalvoja, ka (pārskatīto) antidempinga un kompensācijas maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku esot arī nesamērīga un pretrunā proporcionalitātes principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 1. punktā un 5. panta 4. punktā. GITI Group arī apgalvoja, ka maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku nenodrošinot un nevarot nodrošināt “papildu” aizsardzību Savienības ražošanas nozarei vai novērst turpmāku importu. Tādējādi tiekot pārkāpts proporcionalitātes princips. Pēc informācijas izpaušanas GITI Group šo apgalvojumu atkārtoja. |
| --- | --- |

(62)

GITI Group apgalvoja, ka (pārskatīto) antidempinga un kompensācijas maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku esot arī nesamērīga un pretrunā proporcionalitātes principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 1. punktā un 5. panta 4. punktā. GITI Group arī apgalvoja, ka maksājumu atkārtota noteikšana ar atpakaļejošu spēku nenodrošinot un nevarot nodrošināt “papildu” aizsardzību Savienības ražošanas nozarei vai novērst turpmāku importu. Tādējādi tiekot pārkāpts proporcionalitātes princips. Pēc informācijas izpaušanas GITI Group šo apgalvojumu atkārtoja.

GITI Group

GITI Group

GITI Group

| (63) | Komisija atgādina – saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija nav pārkāpusi proporcionalitātes principu, kad tā, lai izpildītu spriedumu, atkārtoti noteica galīgo maksājumu ar atbilstošu likmi, sākot no galīgo pasākumu spēkā stāšanās dienas. Komisija arī uzskata, ka proporcionalitātes princips ir ievērots tādā ziņā, ka atkārtoti noteiktās maksājumu likmes ir samazinātas un starpību ir uzdots atmaksāt vai atlaist (36). Visbeidzot, attiecībā uz argumentu par nesamērīgumu, kas saistīts ar to, ka Savienības ražošanas nozare saņemtu papildu aizsardzību ar atpakaļejošu spēku, Vispārējā tiesa konstatēja, ka šis apgalvojums
  “pats par sevi nesniedz juridiski pietiekamu pamatojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma, kas ar apstrīdēto regulu ir būtiski samazināts, atkārtota noteikšana šajā lietā būtu nesamērīga”
   (37). Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(63)

Komisija atgādina – saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisija nav pārkāpusi proporcionalitātes principu, kad tā, lai izpildītu spriedumu, atkārtoti noteica galīgo maksājumu ar atbilstošu likmi, sākot no galīgo pasākumu spēkā stāšanās dienas. Komisija arī uzskata, ka proporcionalitātes princips ir ievērots tādā ziņā, ka atkārtoti noteiktās maksājumu likmes ir samazinātas un starpību ir uzdots atmaksāt vai atlaist (36). Visbeidzot, attiecībā uz argumentu par nesamērīgumu, kas saistīts ar to, ka Savienības ražošanas nozare saņemtu papildu aizsardzību ar atpakaļejošu spēku, Vispārējā tiesa konstatēja, ka šis apgalvojums
  “pats par sevi nesniedz juridiski pietiekamu pamatojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma, kas ar apstrīdēto regulu ir būtiski samazināts, atkārtota noteikšana šajā lietā būtu nesamērīga”
   (37). Tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti.

36

“pats par sevi nesniedz juridiski pietiekamu pamatojumu, ka galīgā antidempinga maksājuma, kas ar apstrīdēto regulu ir būtiski samazināts, atkārtota noteikšana šajā lietā būtu nesamērīga”

37

| (64) | Hämmerling apgalvoja, ka ir jāņem vērā pašreizējā ekonomiskā situācija. Pa šo laiku attiecīgajai ekonomikas nozarei bija jāsaskaras ar Covid-19 krīzi, pasaules mēroga cenu pieaugumu, kas ietekmēja visu piegādes ķēdi (tostarp transportu un loģistiku), un attiecīgo ekonomikas krīzi, un tagad ir jārisina tādi jautājumi kā elektroenerģijas izmaksu pieaugums, augstais inflācijas līmenis u. tml., ko izraisījusi arī Krievijas militārā agresija pret Ukrainu. Līdz ar to neesot pareizi atkārtoti noteikt attiecīgos maksājumus nozarē, tirgū, mikroekonomiskajā un makroekonomiskajā situācijā, kas esot pilnīgi atšķirīga no tās situācijas, kura tika pārbaudīta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

(64)

Hämmerling apgalvoja, ka ir jāņem vērā pašreizējā ekonomiskā situācija. Pa šo laiku attiecīgajai ekonomikas nozarei bija jāsaskaras ar Covid-19 krīzi, pasaules mēroga cenu pieaugumu, kas ietekmēja visu piegādes ķēdi (tostarp transportu un loģistiku), un attiecīgo ekonomikas krīzi, un tagad ir jārisina tādi jautājumi kā elektroenerģijas izmaksu pieaugums, augstais inflācijas līmenis u. tml., ko izraisījusi arī Krievijas militārā agresija pret Ukrainu. Līdz ar to neesot pareizi atkārtoti noteikt attiecīgos maksājumus nozarē, tirgū, mikroekonomiskajā un makroekonomiskajā situācijā, kas esot pilnīgi atšķirīga no tās situācijas, kura tika pārbaudīta izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula.

Hämmerling

| (65) | Kā paskaidrots 11. apsvērumā, procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (38). Šajā lietā Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība saistīta ar regulu, ar ko nosaka galīgos kompensācijas pasākumus. Līdz ar to Komisija, novēršot Vispārējās tiesas konstatētās nelikumības, nevar ņemt vērā nesenos notikumus, kuri neattiecas uz izmeklēšanas periodu un attiecīgo periodu. Ievērojot antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punktu, ja beigās konstatētie fakti pierāda kompensējamo subsīdiju un to radītā kaitējuma esamību un Savienības interesēs ir iejaukties saskaņā ar 31. pantu, Komisija nosaka galīgo kompensācijas maksājumu. Tādējādi atsāktās izmeklēšanas rezultātā kompensācijas maksājumi varētu netikt atkārtoti noteikti tikai tad, ja Komisija konstatētu, ka izmeklēšanas periodā nav notikusi subsidēšana un no tās izrietošs kaitējums vai arī nav bijis Savienības interešu apsvērumu pret maksājumiem (39). |
| --- | --- |

(65)

Kā paskaidrots 11. apsvērumā, procedūru atceltā akta aizstāšanai drīkst atsākt tajā posmā, kurā notikusi nelikumība (38). Šajā lietā Vispārējās tiesas konstatētā nelikumība saistīta ar regulu, ar ko nosaka galīgos kompensācijas pasākumus. Līdz ar to Komisija, novēršot Vispārējās tiesas konstatētās nelikumības, nevar ņemt vērā nesenos notikumus, kuri neattiecas uz izmeklēšanas periodu un attiecīgo periodu. Ievērojot antisubsidēšanas pamatregulas 15. panta 1. punktu, ja beigās konstatētie fakti pierāda kompensējamo subsīdiju un to radītā kaitējuma esamību un Savienības interesēs ir iejaukties saskaņā ar 31. pantu, Komisija nosaka galīgo kompensācijas maksājumu. Tādējādi atsāktās izmeklēšanas rezultātā kompensācijas maksājumi varētu netikt atkārtoti noteikti tikai tad, ja Komisija konstatētu, ka izmeklēšanas periodā nav notikusi subsidēšana un no tās izrietošs kaitējums vai arī nav bijis Savienības interešu apsvērumu pret maksājumiem (39).

38

39

| (66) | GITI Group apgalvoja, ka atsāktajai procedūrai esot stingri jāaprobežojas ar Vispārējās tiesas izskatītajiem jautājumiem. Tādējādi Komisijai neesot atļauts cenu samazinājuma analīzi aizstāt ar cenu apspiešanas analīzi, lai noteiktu ietekmi uz cenām, jo Komisijas pieņemtā metodika paliek spēkā un tāpēc nav atsāktās procedūras tvērumā. Vispārējā tiesa nepievērsās jautājumam par cenu apspiešanas analīzes ietekmi, un tāpēc tas nav pašreizējās atsāktās procedūras tvērumā. |
| --- | --- |

(66)

GITI Group apgalvoja, ka atsāktajai procedūrai esot stingri jāaprobežojas ar Vispārējās tiesas izskatītajiem jautājumiem. Tādējādi Komisijai neesot atļauts cenu samazinājuma analīzi aizstāt ar cenu apspiešanas analīzi, lai noteiktu ietekmi uz cenām, jo Komisijas pieņemtā metodika paliek spēkā un tāpēc nav atsāktās procedūras tvērumā. Vispārējā tiesa nepievērsās jautājumam par cenu apspiešanas analīzes ietekmi, un tāpēc tas nav pašreizējās atsāktās procedūras tvērumā.

GITI Group

| (67) | Komisija norādīja, ka Vispārējā tiesa apšaubīja Komisijas veikto cenu samazinājuma analīzi taisnīga salīdzinājuma ziņā starp eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām. Līdz ar to tika apšaubīta cenu samazinājuma metodika kā tāda. Turklāt nekas neliedza Komisijai ņemt vērā jebkādu citu iespējamo subsidētā importa ietekmi uz cenām antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 3. punkta nozīmē. Lietā Deichmann Tiesa nosprieda, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība; tikai šādu pasākumu acīmredzamā nepiemērotība izvirzītajam mērķim var ietekmēt šādu pasākumu likumību (40). Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(67)

Komisija norādīja, ka Vispārējā tiesa apšaubīja Komisijas veikto cenu samazinājuma analīzi taisnīga salīdzinājuma ziņā starp eksporta cenām un Savienības ražošanas nozares cenām. Līdz ar to tika apšaubīta cenu samazinājuma metodika kā tāda. Turklāt nekas neliedza Komisijai ņemt vērā jebkādu citu iespējamo subsidētā importa ietekmi uz cenām antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 3. punkta nozīmē. Lietā Deichmann Tiesa nosprieda, ka Komisijai ir plaša rīcības brīvība; tikai šādu pasākumu acīmredzamā nepiemērotība izvirzītajam mērķim var ietekmēt šādu pasākumu likumību (40). Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

Deichmann

40

| (68) | GITI Group apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājumu, nedrīkstot paredzēt jaunu pieeju. Jo īpaši Komisijai nevajadzētu ieviest jaunu RKN struktūru, t. i., pievienot klienta veidu, kad tā (pār)aprēķina cenu samazinājuma starpību un kaitējuma starpību (41). |
| --- | --- |

(68)

GITI Group apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājumu, nedrīkstot paredzēt jaunu pieeju. Jo īpaši Komisijai nevajadzētu ieviest jaunu RKN struktūru, t. i., pievienot klienta veidu, kad tā (pār)aprēķina cenu samazinājuma starpību un kaitējuma starpību (41).

GITI Group

41

| (69) | Neskarot to, vai Komisijai ir tiesības ieviest jaunus elementus RKN struktūrā, Komisija atgādina, ka 4.1. iedaļā aprakstītie cenu samazinājuma aprēķini RKN struktūrā nekādus jaunus elementus neievieš. Tādējādi šis apgalvojums ir nevietā un nav būtisks. |
| --- | --- |

(69)

Neskarot to, vai Komisijai ir tiesības ieviest jaunus elementus RKN struktūrā, Komisija atgādina, ka 4.1. iedaļā aprakstītie cenu samazinājuma aprēķini RKN struktūrā nekādus jaunus elementus neievieš. Tādējādi šis apgalvojums ir nevietā un nav būtisks.

| (70) | CRIA apgalvoja, ka gan procedūras sākšanas brīdī, gan pēc informācijas izpaušanas esot jāņem vērā tiesā celtās prasības, par kurām Vispārējā tiesa vēl nav lēmusi, un ka Komisijai būtu aktīvi jāņem vērā prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi. |
| --- | --- |

(70)

CRIA apgalvoja, ka gan procedūras sākšanas brīdī, gan pēc informācijas izpaušanas esot jāņem vērā tiesā celtās prasības, par kurām Vispārējā tiesa vēl nav lēmusi, un ka Komisijai būtu aktīvi jāņem vērā prasības, kuras Vispārējā tiesa nav izskatījusi.

CRIA

| (71) | Opoltrans apgalvoja, ka izmeklēšanas laikā neesot atklāti pierādījumi par Ķīnas izcelsmes importa dempingu un ka cita starpā ASV izmantošana par analogo valsti neesot atbilstoša, Savienības ražošanas nozarei neesot nodarīts kaitējums, ka neesot cēloņsakarības starp Savienības ražošanas nozares stāvokli un importu no Ķīnas un ka maksājumu atkārtota noteikšana neesot lietotāju interesēs. |
| --- | --- |

(71)

Opoltrans apgalvoja, ka izmeklēšanas laikā neesot atklāti pierādījumi par Ķīnas izcelsmes importa dempingu un ka cita starpā ASV izmantošana par analogo valsti neesot atbilstoša, Savienības ražošanas nozarei neesot nodarīts kaitējums, ka neesot cēloņsakarības starp Savienības ražošanas nozares stāvokli un importu no Ķīnas un ka maksājumu atkārtota noteikšana neesot lietotāju interesēs.

Opoltrans

| (72) | Kā Komisija paskaidroja paziņojumā par izmeklēšanas atsākšanu, konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā (42). Tas ietver CRIA un Opoltrans izvirzītos jautājumus. Tāpēc Komisijai nav pienākuma izskatīt apgalvojumus par citiem jautājumiem, izņemot tos, kurus Vispārējā tiesa ir atzinusi par nelikumīgiem. |
| --- | --- |

(72)

Kā Komisija paskaidroja paziņojumā par izmeklēšanas atsākšanu, konstatējumi, kas tika izdarīti apstrīdētajā regulā un netika apstrīdēti vai kas tika apstrīdēti, bet kā apstrīdēšanu Vispārējā tiesa noraidīja, vai kas Vispārējā tiesā netika izskatīti un tādējādi neizraisīja apstrīdētās regulas atcelšanu, pilnībā paliek spēkā (42). Tas ietver CRIA un Opoltrans izvirzītos jautājumus. Tāpēc Komisijai nav pienākuma izskatīt apgalvojumus par citiem jautājumiem, izņemot tos, kurus Vispārējā tiesa ir atzinusi par nelikumīgiem.

42

CRIA

Opoltrans

6.   ATTIECĪGĀ IMPORTA IETEKMES UZ CENĀM ATKĀRTOTA PĀRBAUDE UN CĒLOŅSAKARĪBA

ATTIECĪGĀ IMPORTA IETEKMES UZ CENĀM ATKĀRTOTA PĀRBAUDE UN CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Cenu samazinājuma noteikšana

Cenu samazinājuma noteikšana

| (73) | Kā paskaidrots 5.–7. apsvērumā, Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija, aprēķinot cenu samazinājuma starpības, nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, jo tā koriģēja ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pēc analoģijas piemērojot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, savukārt Savienības ražošanas nozare arī veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas apjomi netika koriģēti. |
| --- | --- |

(73)

Kā paskaidrots 5.–7. apsvērumā, Vispārējā tiesa konstatēja, ka Komisija, aprēķinot cenu samazinājuma starpības, nav veikusi taisnīgu salīdzinājumu, jo tā koriģēja ražotāju eksportētāju eksporta cenu, pēc analoģijas piemērojot antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, savukārt Savienības ražošanas nozare arī veica pārdošanu ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību un to pārdošanas apjomi netika koriģēti.

| (74) | Turklāt Vispārējās tiesas sprieduma 163. punktā tika konstatēts, ka tad, ja nebūtu veikta korekcija saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, “Šāda metode būtu ļāvusi taisnīgi salīdzināt cenas gadījumos, kad gan attiecīgo ražojumu, gan līdzīgo ražojumu pārdod ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību”. Minētā sprieduma 190. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka šāds salīdzinājums
  “neļauj neitralizēt
  iespējamo
  ietekmi, ko rada kļūda, salīdzinot faktiskās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši nosaka Savienības klientiem, no vienas puses, un tālākpārdošanas cenas, ko piemēro ar Savienības ražotājiem saistītās pārdošanas struktūras, no otras puses”
  (izcēlums pievienots). Visbeidzot, Vispārējās tiesas sprieduma 134. punktā Vispārējā tiesa noteica, ka
  “..neatkarīgi no Komisijas izvēlētā tirdzniecības līmeņa likumības un piemērotības no ražotāju eksportētāju vai Savienības ražotāju puses, šīs iestādes veiktajam cenu salīdzinājumam vienmēr jābūt taisnīgam, un tādēļ tam jāattiecas uz cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.”
  . |
| --- | --- |

(74)

Turklāt Vispārējās tiesas sprieduma 163. punktā tika konstatēts, ka tad, ja nebūtu veikta korekcija saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu, “Šāda metode būtu ļāvusi taisnīgi salīdzināt cenas gadījumos, kad gan attiecīgo ražojumu, gan līdzīgo ražojumu pārdod ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību”. Minētā sprieduma 190. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka šāds salīdzinājums
  “neļauj neitralizēt
  iespējamo
  ietekmi, ko rada kļūda, salīdzinot faktiskās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši nosaka Savienības klientiem, no vienas puses, un tālākpārdošanas cenas, ko piemēro ar Savienības ražotājiem saistītās pārdošanas struktūras, no otras puses”
  (izcēlums pievienots). Visbeidzot, Vispārējās tiesas sprieduma 134. punktā Vispārējā tiesa noteica, ka
  “..neatkarīgi no Komisijas izvēlētā tirdzniecības līmeņa likumības un piemērotības no ražotāju eksportētāju vai Savienības ražotāju puses, šīs iestādes veiktajam cenu salīdzinājumam vienmēr jābūt taisnīgam, un tādēļ tam jāattiecas uz cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.”
  .

“neļauj neitralizēt

iespējamo

ietekmi, ko rada kļūda, salīdzinot faktiskās pārdošanas cenas, ko Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši nosaka Savienības klientiem, no vienas puses, un tālākpārdošanas cenas, ko piemēro ar Savienības ražotājiem saistītās pārdošanas struktūras, no otras puses”

“..neatkarīgi no Komisijas izvēlētā tirdzniecības līmeņa likumības un piemērotības no ražotāju eksportētāju vai Savienības ražotāju puses, šīs iestādes veiktajam cenu salīdzinājumam vienmēr jābūt taisnīgam, un tādēļ tam jāattiecas uz cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.”

| (75) | Kā paskaidrots Vispārējās tiesas sprieduma 150. punktā, izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdevumu īpatsvars, ko tie veica ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, Xingyuan grupai bija 0 %, Giti grupai – 34 %, Aeolus grupai – 19 % un Hankook grupai – 98,6 %. Turklāt, atbildot uz Vispārējās tiesas procesa organizatorisko pasākumu, Komisija precizēja, ka pārdevumu īpatsvars, kas veikti ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, sasniedza 46,9 % Ķīnas ražotāju eksportētāju izlasē un 87 % Savienības ražotāju izlasē. No tā izriet, ka katrā no abām izlasēm pārdevumu, kuri veikti ar pārdošanas struktūru starpniecību, īpatsvars bija augsts vai ļoti augsts. |
| --- | --- |

(75)

Kā paskaidrots Vispārējās tiesas sprieduma 150. punktā, izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdevumu īpatsvars, ko tie veica ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, Xingyuan grupai bija 0 %, Giti grupai – 34 %, Aeolus grupai – 19 % un Hankook grupai – 98,6 %. Turklāt, atbildot uz Vispārējās tiesas procesa organizatorisko pasākumu, Komisija precizēja, ka pārdevumu īpatsvars, kas veikti ar saistīto pārdošanas struktūru starpniecību, sasniedza 46,9 % Ķīnas ražotāju eksportētāju izlasē un 87 % Savienības ražotāju izlasē. No tā izriet, ka katrā no abām izlasēm pārdevumu, kuri veikti ar pārdošanas struktūru starpniecību, īpatsvars bija augsts vai ļoti augsts.

Xingyuan

Giti

Aeolus

Hankook

| (76) | Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 658. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas periodā konstatēja cenu samazinājumu, salīdzinot: |
| --- | --- |

(76)

Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 658. apsvērumā, Komisija izmeklēšanas periodā konstatēja cenu samazinājumu, salīdzinot:

| (77) | izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida cenu un segmenta vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši EXW līmenim, un |
| --- | --- |

(77)

izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida cenu un segmenta vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši EXW līmenim, un

| (78) | izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importēto katra ražojuma veida un segmenta atbilstošās vidējās svērtās cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kuras noteiktas, pamatojoties uz CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts), veicot atbilstīgas muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas (CIF cena pēc izkraušanas). |
| --- | --- |

(78)

izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importēto katra ražojuma veida un segmenta atbilstošās vidējās svērtās cenas pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, kuras noteiktas, pamatojoties uz CIF (izmaksas, apdrošināšana, frakts), veicot atbilstīgas muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas (CIF cena pēc izkraušanas).

| (79) | Lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, ja pārdošana notikusi ar saistītu tirgotāju starpniecību, eksporta cenas pēc analoģijas vairs netika koriģētas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tādējādi saistītā tirgotāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un nesaistītu importētāju izlases peļņa tika pieskaitīta atpakaļ eksporta cenai. |
| --- | --- |

(79)

Lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, ja pārdošana notikusi ar saistītu tirgotāju starpniecību, eksporta cenas pēc analoģijas vairs netika koriģētas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tādējādi saistītā tirgotāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un nesaistītu importētāju izlases peļņa tika pieskaitīta atpakaļ eksporta cenai.

| (80) | Turklāt Komisija novērtēja, vai ir kādi citi potenciāli tirdzniecības līmeņa jautājumi, kas būtu jārisina, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad ražotāji eksportētāji pārdeva tieši Savienības klientiem, bet izlasē iekļautie Savienības ražotāji Savienības klientiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Šajā nolūkā tā veica detalizētu cenu analīzi par visiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas darījumiem, lai noteiktu cenu modeļus tiešajai pārdošanai no rūpnīcas un netiešajai pārdošanai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Salīdzinājums liecina par ievērojamām cenu atšķirībām viena ražojuma veida ietvaros, tomēr bez acīmredzama cenu modeļa. Lai gan principā saistītām pārdošanas struktūrām, pārdodot klientiem Savienībā, būtu jāsedz tirgvedības izmaksas, izrādījās, ka šīs izmaksas netika konsekventi iekļautas galīgajās cenās. |
| --- | --- |

(80)

Turklāt Komisija novērtēja, vai ir kādi citi potenciāli tirdzniecības līmeņa jautājumi, kas būtu jārisina, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad ražotāji eksportētāji pārdeva tieši Savienības klientiem, bet izlasē iekļautie Savienības ražotāji Savienības klientiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Šajā nolūkā tā veica detalizētu cenu analīzi par visiem izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas darījumiem, lai noteiktu cenu modeļus tiešajai pārdošanai no rūpnīcas un netiešajai pārdošanai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību. Salīdzinājums liecina par ievērojamām cenu atšķirībām viena ražojuma veida ietvaros, tomēr bez acīmredzama cenu modeļa. Lai gan principā saistītām pārdošanas struktūrām, pārdodot klientiem Savienībā, būtu jāsedz tirgvedības izmaksas, izrādījās, ka šīs izmaksas netika konsekventi iekļautas galīgajās cenās.

| (81) | Tāpēc Komisija secināja, ka pārdošana, ko tieši veic ražotāji, vai pārdošana, kura notiek, izmantojot ražotāju pārdošanas struktūras, nav būtiski ietekmējusi cenu līmeni šādā pārdošanā klientam. Jo īpaši netika konstatēts, ka pārdošana ar saistītas struktūras starpniecību izraisītu cenu pieaugumu salīdzinājumā ar pārdošanu, ko ražotājs veica tieši. Līdz ar to Komisija nekonstatēja nekādu iespējamo ietekmi uz cenu līmeņiem, kura būtu jākompensē, par ko Vispārējai tiesai bija aizdomas sprieduma 190. punktā. Tāpēc šajā lietā bija pamatoti salīdzināt izlasē iekļauto Savienības ražotāju faktiskās pārdošanas cenas pārdošanai, kas Savienības klientiem veikta tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām. |
| --- | --- |

(81)

Tāpēc Komisija secināja, ka pārdošana, ko tieši veic ražotāji, vai pārdošana, kura notiek, izmantojot ražotāju pārdošanas struktūras, nav būtiski ietekmējusi cenu līmeni šādā pārdošanā klientam. Jo īpaši netika konstatēts, ka pārdošana ar saistītas struktūras starpniecību izraisītu cenu pieaugumu salīdzinājumā ar pārdošanu, ko ražotājs veica tieši. Līdz ar to Komisija nekonstatēja nekādu iespējamo ietekmi uz cenu līmeņiem, kura būtu jākompensē, par ko Vispārējai tiesai bija aizdomas sprieduma 190. punktā. Tāpēc šajā lietā bija pamatoti salīdzināt izlasē iekļauto Savienības ražotāju faktiskās pārdošanas cenas pārdošanai, kas Savienības klientiem veikta tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, ar izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju eksporta cenām.

| (82) | Komisija arī detalizēti analizēja cenu modeļus katram Savienības ražošanas nozares izmantotajam pārdošanas kanālam. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare dažādās proporcijās pārdeva lietotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem un “citiem”. Pārdošana visiem klientiem, izņemot “citus”, bija reprezentatīva visiem ražojuma veidiem. Komisija konstatēja, ka bieži vien pārdošanas cenas viena un tā paša ražojuma veida lietotājiem bija zemākas nekā izplatītājiem un mazumtirgotājiem, bet varēja novērot arī pretējo tendenci. Dažādajiem klientiem prasīto cenu atšķirības ne vienmēr bija atkarīgas arī no kopējiem apjomiem, kas pārdoti konkrētajam klientam. Līdz ar to Komisija secināja, ka nav acīmredzama dažādām klientu kategorijām prasīto cenu modeļa un ka nav vajadzīgas papildu korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā to paredzējusi Vispārējā tiesa. |
| --- | --- |

(82)

Komisija arī detalizēti analizēja cenu modeļus katram Savienības ražošanas nozares izmantotajam pārdošanas kanālam. Šajā ziņā Savienības ražošanas nozare dažādās proporcijās pārdeva lietotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem un “citiem”. Pārdošana visiem klientiem, izņemot “citus”, bija reprezentatīva visiem ražojuma veidiem. Komisija konstatēja, ka bieži vien pārdošanas cenas viena un tā paša ražojuma veida lietotājiem bija zemākas nekā izplatītājiem un mazumtirgotājiem, bet varēja novērot arī pretējo tendenci. Dažādajiem klientiem prasīto cenu atšķirības ne vienmēr bija atkarīgas arī no kopējiem apjomiem, kas pārdoti konkrētajam klientam. Līdz ar to Komisija secināja, ka nav acīmredzama dažādām klientu kategorijām prasīto cenu modeļa un ka nav vajadzīgas papildu korekcijas, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā to paredzējusi Vispārējā tiesa.

| (83) | Komisija atgādina, ka tā ar 2023. gada 30. janvāra paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām. |
| --- | --- |

(83)

Komisija atgādina, ka tā ar 2023. gada 30. janvāra paziņojumu lietas materiālos sniedza papildu informāciju par savu analīzi attiecībā uz cenām, ko Savienības ražošanas nozare prasījusi, pārdodot tieši, netieši un dažādām klientu kategorijām.

| (84) | Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA nepiekrita Komisijas konstatējumam, ka nav iespējams konstatēt Savienības ražotāju pārdošanas cenu modeli. Komisija norādīja, ka CRIA nepamatoja savu apgalvojumu un nesniedza pierādījumus, kas liecinātu, ka Komisijas analīze būtu kļūdaina. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(84)

Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA nepiekrita Komisijas konstatējumam, ka nav iespējams konstatēt Savienības ražotāju pārdošanas cenu modeli. Komisija norādīja, ka CRIA nepamatoja savu apgalvojumu un nesniedza pierādījumus, kas liecinātu, ka Komisijas analīze būtu kļūdaina. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja.

CRIA

CRIA

| (85) | Tādējādi noteiktā pārskatītā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, bija 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Tādējādi noteiktā pārskatītā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju importu, bija 14,7 %.

6.2.   Cenu apspiešana

Cenu apspiešana

| (86) | Jebkurā gadījumā, pat ja pārskatītā cenu samazinājuma starpība tiktu uzskatīta par nenozīmīgu vai neatbilstošu, Komisija uzskata, ka attiecīgajam importam joprojām būtu negatīva ietekme uz pārdošanas apjomu Savienībā. |
| --- | --- |

(86)

Jebkurā gadījumā, pat ja pārskatītā cenu samazinājuma starpība tiktu uzskatīta par nenozīmīgu vai neatbilstošu, Komisija uzskata, ka attiecīgajam importam joprojām būtu negatīva ietekme uz pārdošanas apjomu Savienībā.

| (87) | Subsidētais imports var būtiski ietekmēt tirgu, kas ir jutīgs pret cenu svārstībām. Kā norādīts apstrīdētās regulas 628. apsvērumā, Savienības kravas automobiļu un autobusu riepu tirgū valda ļoti sīva konkurence, kurā cenu atšķirības var būtiski ietekmēt tirgu. |
| --- | --- |

(87)

Subsidētais imports var būtiski ietekmēt tirgu, kas ir jutīgs pret cenu svārstībām. Kā norādīts apstrīdētās regulas 628. apsvērumā, Savienības kravas automobiļu un autobusu riepu tirgū valda ļoti sīva konkurence, kurā cenu atšķirības var būtiski ietekmēt tirgu.

| (88) | Kā izriet no apstrīdētās regulas 9.–12. tabulas, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā cena samazinājās par 8 %, savukārt vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 6 %. Visgrūtākā situācija bija 3. līmenī, kur pārdošanas cena samazinājās par 5 %, bet vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 1 %. Visbeidzot, 3. līmeņa uzņēmumi subsidētā importa dēļ bija spiesti pārdot par cenu, kas vienāda ar to ražošanas izmaksām, tāpēc pārdošana notika, neparedzot peļņu, un tādējādi ar zaudējumiem. Tādējādi imports no Ķīnas attiecīgajā periodā izraisīja cenu apspiešanu tā apjoma (32 % pieaugums) un cenu (11 % sarukums) dēļ, un tas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas, lai tajās ietvertu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(88)

Kā izriet no apstrīdētās regulas 9.–12. tabulas, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējā cena samazinājās par 8 %, savukārt vienības ražošanas izmaksas samazinājās par 6 %. Visgrūtākā situācija bija 3. līmenī, kur pārdošanas cena samazinājās par 5 %, bet vienības ražošanas izmaksas palielinājās par 1 %. Visbeidzot, 3. līmeņa uzņēmumi subsidētā importa dēļ bija spiesti pārdot par cenu, kas vienāda ar to ražošanas izmaksām, tāpēc pārdošana notika, neparedzot peļņu, un tādējādi ar zaudējumiem. Tādējādi imports no Ķīnas attiecīgajā periodā izraisīja cenu apspiešanu tā apjoma (32 % pieaugums) un cenu (11 % sarukums) dēļ, un tas neļāva Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas, lai tajās ietvertu vienības ražošanas izmaksu pieaugumu.

| (89) | Līdz ar to Komisija secināja, ka pat tad, ja cenu samazinājuma esība tiktu apstrīdēta, šajā gadījumā attiecīgais imports tik un tā radītu cenu apspiešanu. |
| --- | --- |

(89)

Līdz ar to Komisija secināja, ka pat tad, ja cenu samazinājuma esība tiktu apstrīdēta, šajā gadījumā attiecīgais imports tik un tā radītu cenu apspiešanu.

6.3.   Cēloņsakarība

Cēloņsakarība

| (90) | Komisija pārbaudīja, vai joprojām pastāv cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, ņemot vērā pārskatītās cenu samazinājuma starpības izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importam un konstatējumus par cenu apspiešanu. |
| --- | --- |

(90)

Komisija pārbaudīja, vai joprojām pastāv cēloņsakarība starp subsidēto importu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, ņemot vērā pārskatītās cenu samazinājuma starpības izlasē iekļauto Ķīnas ražotāju eksportētāju importam un konstatējumus par cenu apspiešanu.

| (91) | Lai gan visu izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju cenu samazinājuma starpība bija pazeminājusies, izņemot Xingyuan Group, tas nemainīja faktu, ka izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc pārskatītās cenu samazinājuma starpības negrozīja pagaidu regulas 5.1. iedaļā izdarīto un apstrīdētās regulas 5.1. iedaļā apstiprināto Komisijas sākotnējo konstatējumu par cēloņsakarības pastāvēšanu starp Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kā arī papildu konstatējumi par cenu apspiešanu šajā lietā nemainīja arī analīzi un konstatējumus par citiem kaitējuma cēloņiem, kas izklāstīti apstrīdētās regulas 5.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(91)

Lai gan visu izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju cenu samazinājuma starpība bija pazeminājusies, izņemot Xingyuan Group, tas nemainīja faktu, ka izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju veiktā importa cenas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tāpēc pārskatītās cenu samazinājuma starpības negrozīja pagaidu regulas 5.1. iedaļā izdarīto un apstrīdētās regulas 5.1. iedaļā apstiprināto Komisijas sākotnējo konstatējumu par cēloņsakarības pastāvēšanu starp Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu un subsidēto importu no ĶTR. Pārskatītās cenu samazinājuma starpības, kā arī papildu konstatējumi par cenu apspiešanu šajā lietā nemainīja arī analīzi un konstatējumus par citiem kaitējuma cēloņiem, kas izklāstīti apstrīdētās regulas 5.1. iedaļā.

Xingyuan Group

| (92) | Tāpēc Komisija palika pie sava secinājuma, ka subsidētais imports no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nav vājinājuši šo cēloņsakarību starp kaitējumu un subsidēto importu. |
| --- | --- |

(92)

Tāpēc Komisija palika pie sava secinājuma, ka subsidētais imports no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori ne atsevišķi, ne kopā nav vājinājuši šo cēloņsakarību starp kaitējumu un subsidēto importu.

7.   TO UZŅĒMUMU KAITĒJUMA STARPĪBAS ATKĀRTOTA PĀRBAUDE, UZ KURIEM ATTIECAS ATSĀKTĀ PROCEDŪRA

TO UZŅĒMUMU KAITĒJUMA STARPĪBAS ATKĀRTOTA PĀRBAUDE, UZ KURIEM ATTIECAS ATSĀKTĀ PROCEDŪRA

| (93) | Sprieduma 179. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka “kaitējuma starpības aprēķinu veido importa cenu, kas izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā, salīdzinājums, no vienas puses, ar līdzīga ražojuma cenām, kas nerada kaitējumu, ieskaitot mērķa peļņu, kura atspoguļo normālus tirgus apstākļus, no otras puses. Tāpēc kļūda, kas saistīta ar tirdzniecības līmeni, kurā tiek veikts cenu salīdzinājums, visticamāk, ietekmēs gan cenu samazinājuma aprēķinu, gan kaitējuma starpības aprēķinu”. |
| --- | --- |

(93)

Sprieduma 179. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka “kaitējuma starpības aprēķinu veido importa cenu, kas izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā, salīdzinājums, no vienas puses, ar līdzīga ražojuma cenām, kas nerada kaitējumu, ieskaitot mērķa peļņu, kura atspoguļo normālus tirgus apstākļus, no otras puses. Tāpēc kļūda, kas saistīta ar tirdzniecības līmeni, kurā tiek veikts cenu salīdzinājums, visticamāk, ietekmēs gan cenu samazinājuma aprēķinu, gan kaitējuma starpības aprēķinu”.

kaitējuma starpības aprēķinu veido importa cenu, kas izmantotas cenu samazinājuma aprēķinā, salīdzinājums, no vienas puses, ar līdzīga ražojuma cenām, kas nerada kaitējumu, ieskaitot mērķa peļņu, kura atspoguļo normālus tirgus apstākļus, no otras puses. Tāpēc kļūda, kas saistīta ar tirdzniecības līmeni, kurā tiek veikts cenu salīdzinājums, visticamāk, ietekmēs gan cenu samazinājuma aprēķinu, gan kaitējuma starpības aprēķinu

| (94) | Lai izpildītu spriedumu, Komisija pārrēķināja kaitējuma novēršanas līmeni visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas atsāktā procedūra. |
| --- | --- |

(94)

Lai izpildītu spriedumu, Komisija pārrēķināja kaitējuma novēršanas līmeni visiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas atsāktā procedūra.

| (95) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  — | četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim), |
| --- | --- | --- |

(95)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

—

četru izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim),

| — | to pašu eksporta cenu, kas noteikta 76. apsvēruma otrajā ievilkumā. |
| --- | --- |

—

to pašu eksporta cenu, kas noteikta 76. apsvēruma otrajā ievilkumā.

| (96) | Savienības ražošanas nozares cena (noteikta EXW līmenī), kas nerada kaitējumu, ir balstīta katra ražojuma veida ražošanas izmaksās (t. sk. PVA izmaksās), kam pieskaitīta samērīga peļņa. Tomēr šajā konkrētajā lietā Komisijai nebija pietiekami detalizētas un pārbaudītas informācijas par ražošanas izmaksām, kuras pamatā ir RKN, un tā būtu nepieciešama, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, kas aprakstīta iepriekš. Ņemot vērā šīs lietas konkrētos apstākļus un to, ka cenu atšķirības nebija atkarīgas no izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmantotā pārdošanas kanāla, cena, kas nerada kaitējumu, izņēmuma kārtā tika noteikta, pamatojoties uz katra ražojuma veida (pārdota tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību) galīgo pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim), kā tā aprakstīta 95. apsvēruma pirmajā ievilkumā, no tās atskaitot faktisko peļņu un pieskaitot samērīgu peļņu. Ņemot vērā šos īpašos apstākļus un lai izpildītu spriedumu, tika uzskatīts par lietderīgu simetriski salīdzināt šo cenu ar ražotāju eksportētāju galīgo pārdošanas cenu, t. i., saistīto importētāju līmenī, to koriģējot arī tikai attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām, kā tā aprakstīta 76. apsvēruma otrajā ievilkumā, bet ietverot ražotāju eksportētāju saistīto importētāju, kas atrodas Savienībā, PVA izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(96)

Savienības ražošanas nozares cena (noteikta EXW līmenī), kas nerada kaitējumu, ir balstīta katra ražojuma veida ražošanas izmaksās (t. sk. PVA izmaksās), kam pieskaitīta samērīga peļņa. Tomēr šajā konkrētajā lietā Komisijai nebija pietiekami detalizētas un pārbaudītas informācijas par ražošanas izmaksām, kuras pamatā ir RKN, un tā būtu nepieciešama, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, kas aprakstīta iepriekš. Ņemot vērā šīs lietas konkrētos apstākļus un to, ka cenu atšķirības nebija atkarīgas no izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmantotā pārdošanas kanāla, cena, kas nerada kaitējumu, izņēmuma kārtā tika noteikta, pamatojoties uz katra ražojuma veida (pārdota tieši vai ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību) galīgo pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū (koriģētu atbilstoši EXW līmenim), kā tā aprakstīta 95. apsvēruma pirmajā ievilkumā, no tās atskaitot faktisko peļņu un pieskaitot samērīgu peļņu. Ņemot vērā šos īpašos apstākļus un lai izpildītu spriedumu, tika uzskatīts par lietderīgu simetriski salīdzināt šo cenu ar ražotāju eksportētāju galīgo pārdošanas cenu, t. i., saistīto importētāju līmenī, to koriģējot arī tikai attiecībā uz muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām, kā tā aprakstīta 76. apsvēruma otrajā ievilkumā, bet ietverot ražotāju eksportētāju saistīto importētāju, kas atrodas Savienībā, PVA izmaksas un peļņu.

| (97) | Turklāt, ņemot vērā Vispārējās tiesas konstatējumus sprieduma 190. punktā, Komisija rūpīgi izvērtēja, vai pastāv citi tirdzniecības līmeņa jautājumi, kuri būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu, ņemot vērā to, ka 87 % no Savienības ražotāju izlasē iekļautajiem ražotājiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, un daudzi ražotāji eksportētāji pārdeva arī tieši galalietotājiem. Komisija atgādina – kā paskaidrots 96. apsvērumā, kaitējuma starpības aprēķinos tika izmantotas katra Savienības ražošanas nozares ražojuma veida galīgās pārdošanas cenas. Līdz ar to, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 179. punktā, attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem izdarītie konstatējumi bija pilnībā derīgi arī attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem, ciktāl tie attiecas uz taisnīgu salīdzinājumu. Kā paskaidrots 80. un 81. apsvērumā, Komisija neatklāja nevienu citu tirdzniecības līmeņa jautājumu, kas būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt, ņemot vērā Vispārējās tiesas konstatējumus sprieduma 190. punktā, Komisija rūpīgi izvērtēja, vai pastāv citi tirdzniecības līmeņa jautājumi, kuri būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu, ņemot vērā to, ka 87 % no Savienības ražotāju izlasē iekļautajiem ražotājiem pārdeva ar saistītu pārdošanas struktūru starpniecību, un daudzi ražotāji eksportētāji pārdeva arī tieši galalietotājiem. Komisija atgādina – kā paskaidrots 96. apsvērumā, kaitējuma starpības aprēķinos tika izmantotas katra Savienības ražošanas nozares ražojuma veida galīgās pārdošanas cenas. Līdz ar to, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 179. punktā, attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķiniem izdarītie konstatējumi bija pilnībā derīgi arī attiecībā uz kaitējuma starpības aprēķiniem, ciktāl tie attiecas uz taisnīgu salīdzinājumu. Kā paskaidrots 80. un 81. apsvērumā, Komisija neatklāja nevienu citu tirdzniecības līmeņa jautājumu, kas būtu jārisina, lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu.

| (98) | Šādi noteiktās pārskatītās kaitējuma starpības bija šādas.






  Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingyuan Group | 55,07 % |
| GITI Group | 28,51 % |
| Hankook Group | 10,31 % |
| Aeolus/Pirelli | 27,56 % |
| Uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 23,15 % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43) | 55,07 % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44) | 55,07 % |

(98)

Šādi noteiktās pārskatītās kaitējuma starpības bija šādas.

Uzņēmums

Kaitējuma novēršanas līmenis (%)

Xingyuan Group

55,07 %

GITI Group

28,51 %

Hankook Group

10,31 %

Aeolus/Pirelli

27,56 %

Uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

23,15 %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43)

43

55,07 %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44)

44

55,07 %

8.   TIESAS NORĀDĪTO DATU IZPAUŠANA, KAS NEPIECIEŠAMA, LAI PRASĪTĀJIEM ĻAUTU ĪSTENOT TIESĪBAS UZ AIZSTĀVĪBU

TIESAS NORĀDĪTO DATU IZPAUŠANA, KAS NEPIECIEŠAMA, LAI PRASĪTĀJIEM ĻAUTU ĪSTENOT TIESĪBAS UZ AIZSTĀVĪBU

| (99) | Vispārējā tiesa sprieduma 33. punktā norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem šā paša sprieduma 244. punktā minētos datus. |
| --- | --- |

(99)

Vispārējā tiesa sprieduma 33. punktā norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem šā paša sprieduma 244. punktā minētos datus.

| (100) | Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā ir uzskaitīti attiecīgie dati:






  — | bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses, |
| --- | --- | --- |

(100)

Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā ir uzskaitīti attiecīgie dati:

—

bruto kaitējuma rādītāji pirms svēruma korekciju piemērošanas un dati par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses,

| — | kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas, |
| --- | --- |

—

kaitējuma rādītāji, kas nav rentabilitāte, pēc svēruma pārskatīšanas,

| — | konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu, |
| --- | --- |

—

konkrēta informācija par kaitējuma makroekonomisko datu avotiem un to Savienības ražošanas nozares MVU saraksts, kuri pārtrauca ražošanu,

| — | kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanās, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

—

kopējais precīzais to Savienības ražošanas nozares MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanās, un informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē.

8.1.   Kaitējuma rādītāji ar svērumu un bez tā (MVU un lieliem uzņēmumiem atsevišķi)

Kaitējuma rādītāji ar svērumu un bez tā (MVU un lieliem uzņēmumiem atsevišķi)

| (101) | Sprieduma 215.–235. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka pēc svēruma izmaiņām, kas tika veiktas galīgajā posmā (sk. apstrīdētās regulas 707.–711. apsvērumu), Komisija pareizi aprēķināja pārdošanas rentabilitāti Savienībā un parādīja to Savienības ražošanas nozares līmenī kopumā (apstrīdētās regulas 16. tabula) un 3. līmenī (apstrīdētās regulas 20. tabula). Tomēr, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 227. punktā, svēruma metodes izmaiņu dēļ ir jāpārrēķina visi mikroekonomiskie rādītāji, izņemot rentabilitāti. To nedarījusi, Komisija nav objektīvi pārbaudījusi subsidētā importa ietekmi, ievērojot antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(101)

Sprieduma 215.–235. punktā Vispārējā tiesa konstatēja, ka pēc svēruma izmaiņām, kas tika veiktas galīgajā posmā (sk. apstrīdētās regulas 707.–711. apsvērumu), Komisija pareizi aprēķināja pārdošanas rentabilitāti Savienībā un parādīja to Savienības ražošanas nozares līmenī kopumā (apstrīdētās regulas 16. tabula) un 3. līmenī (apstrīdētās regulas 20. tabula). Tomēr, kā Vispārējā tiesa ir norādījusi sprieduma 227. punktā, svēruma metodes izmaiņu dēļ ir jāpārrēķina visi mikroekonomiskie rādītāji, izņemot rentabilitāti. To nedarījusi, Komisija nav objektīvi pārbaudījusi subsidētā importa ietekmi, ievērojot antisubsidēšanas pamatregulas 8. panta 3. punktu.

| (102) | Tādējādi, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās analizē galīgajā posmā noteiktā svēruma piemērošanas ietekmi uz visiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, izņemot kopējo rentabilitāti un 3. līmeņa rentabilitāti (“pārskatītais svērums”). Kā norādīts turpmāk, šā pārskatītā svēruma piemērošana būtiski nemaina nevienu no Komisijas konstatējumiem attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi tika apstiprināts, ka attiecīgajā periodā pastāvēja būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(102)

Tādējādi, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās analizē galīgajā posmā noteiktā svēruma piemērošanas ietekmi uz visiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, izņemot kopējo rentabilitāti un 3. līmeņa rentabilitāti (“pārskatītais svērums”). Kā norādīts turpmāk, šā pārskatītā svēruma piemērošana būtiski nemaina nevienu no Komisijas konstatējumiem attiecībā uz mikroekonomiskajiem rādītājiem. Tādējādi tika apstiprināts, ka attiecīgajā periodā pastāvēja būtisks kaitējums.

| (103) | Turklāt minētā sprieduma 244. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem bruto kaitējuma rādītājus pirms svēruma korekciju piemērošanas, kā arī datus par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses. Tomēr Vispārējā tiesa neprasīja, lai Komisija atkārtoti izdarītu konstatējumus par kaitējumu, nepiemērojot svēruma korekcijas. Gluži pretēji, Vispārējā tiesa ir vienīgi noteikusi, ka šie bruto kaitējuma rādītāji pirms jebkādu svēruma korekciju piemērošanas būtu jāizpauž ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(103)

Turklāt minētā sprieduma 244. punktā Vispārējā tiesa norādīja, ka Komisija ir pārkāpusi prasītāju tiesības uz aizstāvību, neizpaužot tiem bruto kaitējuma rādītājus pirms svēruma korekciju piemērošanas, kā arī datus par MVU, no vienas puses, un lieliem uzņēmumiem, no otras puses. Tomēr Vispārējā tiesa neprasīja, lai Komisija atkārtoti izdarītu konstatējumus par kaitējumu, nepiemērojot svēruma korekcijas. Gluži pretēji, Vispārējā tiesa ir vienīgi noteikusi, ka šie bruto kaitējuma rādītāji pirms jebkādu svēruma korekciju piemērošanas būtu jāizpauž ieinteresētajām personām.

| (104) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās ir parādījusi noteiktos mikroekonomiskos rādītājus: 1) pagaidu regulā ietvertajā pagaidu posmā, 2) galīgajā posmā pēc svēruma pārskatīšanas (“pārskatītais svērums” visās turpmākajās tabulās), 3) bez svēruma korekcijas un 4) 3. līmenī: 4a) rādītāji tikai par MVU un 4b) rādītāji par lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(104)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai izpildītu Vispārējās tiesas spriedumu, Komisija turpmākajās iedaļās ir parādījusi noteiktos mikroekonomiskos rādītājus: 1) pagaidu regulā ietvertajā pagaidu posmā, 2) galīgajā posmā pēc svēruma pārskatīšanas (“pārskatītais svērums” visās turpmākajās tabulās), 3) bez svēruma korekcijas un 4) 3. līmenī: 4a) rādītāji tikai par MVU un 4b) rādītāji par lieliem uzņēmumiem.

8.1.1.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

Iepriekšējas piezīmes

Iepriekšējas piezīmes

| (105) | Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 704.–711. apsvērumā, Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji nevarēja atspoguļot Savienības ražošanas nozares faktisko stāvokli, jo izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem bija lielāka ietekme uz kopējiem datiem nekā izlasē iekļautajiem MVU, savukārt to īpatsvars Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjomā bija aptuveni 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 704.–711. apsvērumā, Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji nevarēja atspoguļot Savienības ražošanas nozares faktisko stāvokli, jo izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem bija lielāka ietekme uz kopējiem datiem nekā izlasē iekļautajiem MVU, savukārt to īpatsvars Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjomā bija aptuveni 13 %.

| (106) | Tāpēc Komisija nolēma palielināt izlasē iekļauto MVU svaru. Apstrīdētajā regulā galīgajā posmā tika piemērots šāds svērums. Pirmkārt, Komisija noteica MVU un lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālo daļu no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Otrkārt, Komisija izlasē iekļauto MVU un lielo izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas apjomu izteica ar attiecīgo apjomu kopējā pārdošanas apjomā Savienībā. Visbeidzot, tika salīdzinātas procentuālās daļas un palielināts MVU datu svars, lai atspoguļotu tādu pašu procentuālo daļu kā izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem. Sk. arī tālāk 147. apsvērumu. Pagaidu posmā Komisija izmantoja arī papildu korekciju (t. i., lai atlasītajos datos atspoguļotu katra līmeņa īpatsvaru pārdošanas apjomā Savienībā). Tomēr, kā paskaidrots apstrīdētajā regulā, šī korekcija galīgajā posmā tika atcelta, jo ieinteresētās personas apstrīdēja fiksētā koeficienta izmantošanu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(106)

Tāpēc Komisija nolēma palielināt izlasē iekļauto MVU svaru. Apstrīdētajā regulā galīgajā posmā tika piemērots šāds svērums. Pirmkārt, Komisija noteica MVU un lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālo daļu no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Otrkārt, Komisija izlasē iekļauto MVU un lielo izlasē iekļauto ražotāju pārdošanas apjomu izteica ar attiecīgo apjomu kopējā pārdošanas apjomā Savienībā. Visbeidzot, tika salīdzinātas procentuālās daļas un palielināts MVU datu svars, lai atspoguļotu tādu pašu procentuālo daļu kā izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem. Sk. arī tālāk 147. apsvērumu. Pagaidu posmā Komisija izmantoja arī papildu korekciju (t. i., lai atlasītajos datos atspoguļotu katra līmeņa īpatsvaru pārdošanas apjomā Savienībā). Tomēr, kā paskaidrots apstrīdētajā regulā, šī korekcija galīgajā posmā tika atcelta, jo ieinteresētās personas apstrīdēja fiksētā koeficienta izmantošanu attiecīgajā periodā.

| (107) | Svēruma korekcija ietekmēja ne tikai kopējo mikrorādītāju rezultātu, bet arī 3. līmeni, jo šajā līmenī aktīvi darbojās gan lielie uzņēmumi, gan MVU. Tendences 1. un 2. līmenī netika ietekmētas, jo šajos līmeņos aktīvi darbojās tikai lielie uzņēmumi. Kā norādīts 102. apsvērumā, svēruma korekcijai bija ierobežota ietekme uz vispārējiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, jo tika lēsts, ka MVU pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 13 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(107)

Svēruma korekcija ietekmēja ne tikai kopējo mikrorādītāju rezultātu, bet arī 3. līmeni, jo šajā līmenī aktīvi darbojās gan lielie uzņēmumi, gan MVU. Tendences 1. un 2. līmenī netika ietekmētas, jo šajos līmeņos aktīvi darbojās tikai lielie uzņēmumi. Kā norādīts 102. apsvērumā, svēruma korekcijai bija ierobežota ietekme uz vispārējiem mikroekonomiskajiem rādītājiem, jo tika lēsts, ka MVU pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija aptuveni 13 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā.

8.1.1.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (108) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējai svērtajai pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  1. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas











  Pamatā: | EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 9. tabula | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Pārskatītais svērums | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Bez svēruma | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Apstrīdētās regulas 9. tabula | Vidējās ražošanas izmaksas | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Pārskatītais svērums | Vidējās ražošanas izmaksas | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Bez svēruma | Vidējās ražošanas izmaksas | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(108)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vienības vidējai svērtajai pārdošanas cenai nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

1. tabula

1. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas

Pamatā:

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 9. tabula

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

237

225

216

218

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

95

95

91

91

92

92

Pārskatītais svērums

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

239

228

219

220

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

95

95

92

92

92

92

Bez svēruma

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

252

238

226

228

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

90

90

90

90

Apstrīdētās regulas 9. tabula

Vidējās ražošanas izmaksas

200

188

183

188

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

91

91

94

94

Pārskatītais svērums

Vidējās ražošanas izmaksas

202

189

185

190

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

92

92

94

94

Bez svēruma

Vidējās ražošanas izmaksas

209

192

188

192

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

92

92

90

90

92

92

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (109) | Neraugoties uz nominālo starpību starp vienības vidējo pārdošanas cenu, kas dažādiem variantiem noteikta attiecīgajam periodam, attiecībā uz vispārējo tendenci netika konstatēta atšķirība starp pagaidu un galīgajā posmā izmantoto svērumu. Bez svēruma vienības vidējā pārdošanas cena samazinājās par 2 procentpunktiem vairāk nekā pārējos divos scenārijos. Tādu pašu secinājumu varēja izdarīt attiecībā uz novērotajām vidējo ražošanas izmaksu tendencēm. |
| --- | --- |

(109)

Neraugoties uz nominālo starpību starp vienības vidējo pārdošanas cenu, kas dažādiem variantiem noteikta attiecīgajam periodam, attiecībā uz vispārējo tendenci netika konstatēta atšķirība starp pagaidu un galīgajā posmā izmantoto svērumu. Bez svēruma vienības vidējā pārdošanas cena samazinājās par 2 procentpunktiem vairāk nekā pārējos divos scenārijos. Tādu pašu secinājumu varēja izdarīt attiecībā uz novērotajām vidējo ražošanas izmaksu tendencēm.

| (110) | Svērums, vai drīzāk tā neesība, neietekmēja secinājumu par 1. un 2. līmeni. Attiecībā uz 3. līmeni, kā parādīts 2., 3. un 4. tabulā, Komisija pārbaudīja svēruma ietekmi un tā nepiemērošanu trim datu kopām: 3. līmenim kopumā, lielajiem uzņēmumiem, kas darbojas šajā līmenī, un MVU.

  2. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis











  Pamatā: | EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 12. tabula | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Pārskatītais svērums | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Bez svēruma | Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Apstrīdētās regulas 12. tabula | Vidējās ražošanas izmaksas | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Pārskatītais svērums | Vidējās ražošanas izmaksas | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Bez svēruma | Vidējās ražošanas izmaksas | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(110)

Svērums, vai drīzāk tā neesība, neietekmēja secinājumu par 1. un 2. līmeni. Attiecībā uz 3. līmeni, kā parādīts 2., 3. un 4. tabulā, Komisija pārbaudīja svēruma ietekmi un tā nepiemērošanu trim datu kopām: 3. līmenim kopumā, lielajiem uzņēmumiem, kas darbojas šajā līmenī, un MVU.

2. tabula

2. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis

Pamatā:

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 12. tabula

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

181

176

172

172

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

97

97

95

95

95

95

Pārskatītais svērums

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

180

176

172

171

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

98

98

95

95

95

95

Bez svēruma

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

201

191

182

180

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

95

95

90

90

90

90

Apstrīdētās regulas 12. tabula

Vidējās ražošanas izmaksas

170

175

167

172

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

98

98

101

101

Pārskatītais svērums

Vidējās ražošanas izmaksas

170

175

167

172

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

99

99

101

101

Bez svēruma

Vidējās ražošanas izmaksas

182

181

170

173

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

99

99

93

93

95

95

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (111) | Attiecībā uz 3. līmeni svēruma pārskatīšana galīgajā posmā neietekmēja vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci. Tā kā svēruma nebija, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu tendences attiecīgajā periodā liecināja par izteiktāku abu rādītāju samazinājumu vismaz par 5 procentpunktiem. Šīs tendences galvenokārt atspoguļoja tendenci, kas šeit turpmāk novērota attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz 3. līmeni svēruma pārskatīšana galīgajā posmā neietekmēja vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci. Tā kā svēruma nebija, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu tendences attiecīgajā periodā liecināja par izteiktāku abu rādītāju samazinājumu vismaz par 5 procentpunktiem. Šīs tendences galvenokārt atspoguļoja tendenci, kas šeit turpmāk novērota attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī.

| (112) | Kā redzams 3. tabulā, lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī, tendence bija ievērojami sliktāka salīdzinājumā ar vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci.

  3. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai lielie uzņēmumi










  Pamatā:
  EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Vidējās ražošanas izmaksas | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(112)

Kā redzams 3. tabulā, lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī, tendence bija ievērojami sliktāka salīdzinājumā ar vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu vispārējo tendenci.

3. tabula

3. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai lielie uzņēmumi

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai lielie uzņēmumi

Pamatā:

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

207

195

184

183

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

94

94

89

89

88

88

Vidējās ražošanas izmaksas

186

183

171

174

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

98

98

92

92

93

93

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (113) | Turpmāk 4. tabulā redzams, ka MVU, kuri darbojās tikai 3. līmenī, vienības ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā pasliktinājās un izmaksas palielinājās par 7 %. Vienlaikus vienības cena samazinājās par 2 %.

  4. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai MVU










  EUR/gab. | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Vidējās ražošanas izmaksas | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(113)

Turpmāk 4. tabulā redzams, ka MVU, kuri darbojās tikai 3. līmenī, vienības ražošanas izmaksu dinamika attiecīgajā periodā pasliktinājās un izmaksas palielinājās par 7 %. Vienlaikus vienības cena samazinājās par 2 %.

4. tabula

4. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai MVU

Pārdošanas cenas Savienībā un ražošanas izmaksas – 3. līmenis. Tikai MVU

EUR/gab.

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Vienības vidējā pārdošanas cena Savienībā

164

164

162

161

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

100

100

99

99

98

98

Vidējās ražošanas izmaksas

159

170

164

171

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

107

107

103

103

107

107

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

8.1.1.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (114) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  5. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 13. tabula | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Pārskatītais svērums | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Bez svēruma | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(114)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām darbaspēka izmaksām attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

5. tabula

5. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 13. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Pārskatītais svērums

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Bez svēruma

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

102

102

105

105

105

105

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

| (115) | Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 % abu veidu svērumiem un par 5 %, ja svērums netika piemērots. |
| --- | --- |

(115)

Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 % abu veidu svērumiem un par 5 %, ja svērums netika piemērots.

8.1.1.3.   Krājumi

Krājumi

| (116) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  6. tabula


  Krājumi | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 14. tabula | Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100)) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 7 % | 6 % | 7 % | 9 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Pārskatītais svērums | Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100)) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Bez svēruma | Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100)) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(116)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

6. tabula

6. tabula

Krājumi

Krājumi

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 14. tabula

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

100

100

81

81

100

100

144

144

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

7 %

6 %

7 %

9 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

81

81

97

97

134

134

Pārskatītais svērums

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

100

100

82

82

99

99

146

146

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

7  %

6  %

7  %

9  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

83

83

97

97

137

137

Bez svēruma

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

Krājumi perioda beigās (indekss (2014. g. = 100))

100

100

84

84

100

100

148

148

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

6  %

5  %

6  %

8  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

84

84

96

96

135

135

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (117) | Krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 44 % / 46 % abu veidu svērumiem un par 48 %, ja svērums netika piemērots. Krājumi perioda beigās sasniedza aptuveni 9 % no gada ražošanas apjoma abu veidu svērumiem un 8 %, ja svērums netika piemērots. Šī situācija negatīvi ietekmēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(117)

Krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 44 % / 46 % abu veidu svērumiem un par 48 %, ja svērums netika piemērots. Krājumi perioda beigās sasniedza aptuveni 9 % no gada ražošanas apjoma abu veidu svērumiem un 8 %, ja svērums netika piemērots. Šī situācija negatīvi ietekmēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju finansiālo stāvokli.

8.1.1.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (118) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

  7. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 15. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 15,6 % | 16,7 % | 15,2 % | 13,7 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Apstrīdētās regulas 16. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Bez svēruma | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Apstrīdētās regulas 15. tabula | Naudas plūsma (milj. EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Pārskatītais svērums | Naudas plūsma (milj. EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Bez svēruma | Naudas plūsma (milj. EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Apstrīdētās regulas 15. tabula | Ieguldījumi (milj. EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Pārskatītais svērums | Ieguldījumi (milj. EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Bez svēruma | Ieguldījumi (milj. EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Apstrīdētās regulas 15. tabula | Ienākums no ieguldījumiem | 21,0 % | 21,7 % | 19,3 % | 17,6 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Pārskatītais svērums | Ienākums no ieguldījumiem | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Bez svēruma | Ienākums no ieguldījumiem | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(118)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātei, naudas plūsmai, ieguldījumiem un ienākumam no ieguldījumiem attiecīgajā periodā bija šāda dinamika.

7. tabula

7. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 15. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

15,6 %

16,7 %

15,2 %

13,7 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Apstrīdētās regulas 16. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Bez svēruma

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

113

113

101

101

92

92

Apstrīdētās regulas 15. tabula

Naudas plūsma (milj. EUR)

309

312

292

272

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

101

101

94

94

88

88

Pārskatītais svērums

Naudas plūsma (milj. EUR)

272

281

264

244

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

97

97

90

90

Bez svēruma

Naudas plūsma (milj. EUR)

264

277

255

246

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

97

97

93

93

Apstrīdētās regulas 15. tabula

Ieguldījumi (milj. EUR)

86

63

59

65

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

73

73

69

69

76

76

Pārskatītais svērums

Ieguldījumi (milj. EUR)

78

55

53

58

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

71

71

68

68

74

74

Bez svēruma

Ieguldījumi (milj. EUR)

72

52

50

56

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

72

72

69

69

78

78

Apstrīdētās regulas 15. tabula

Ienākums no ieguldījumiem

21,0 %

21,7 %

19,3 %

17,6 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

103

103

92

92

84

84

Pārskatītais svērums

Ienākums no ieguldījumiem

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

92

92

87

87

Bez svēruma

Ienākums no ieguldījumiem

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

92

92

86

86

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (119) | Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(119)

Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitāti Komisija noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (120) | Pamatojoties uz diviem svēruma veidiem, kopējās rentabilitātes tendence bija līdzīga, no 15,6 %/15,4 % 2014. gadā tā samazinājās līdz 13,7 % izmeklēšanas periodā. Tas tika aprēķināts, pamatojoties uz katra līmeņa īpatsvaru kopējā pārdošanas apjomā. Bez svēruma kopējā rentabilitāte samazinājās no 16,9 % 2014. gadā līdz 15,6 %. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz diviem svēruma veidiem, kopējās rentabilitātes tendence bija līdzīga, no 15,6 %/15,4 % 2014. gadā tā samazinājās līdz 13,7 % izmeklēšanas periodā. Tas tika aprēķināts, pamatojoties uz katra līmeņa īpatsvaru kopējā pārdošanas apjomā. Bez svēruma kopējā rentabilitāte samazinājās no 16,9 % 2014. gadā līdz 15,6 %.

| (121) | Rentabilitātes samazināšanās, kas novērota trim izklāstītajām metodikām, izrietēja no cenu un izmaksu starpības par 2 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(121)

Rentabilitātes samazināšanās, kas novērota trim izklāstītajām metodikām, izrietēja no cenu un izmaksu starpības par 2 procentpunktiem.

| (122) | Komisija atgādina – kā paskaidrots 102. apsvērumā, kopējā rentabilitāte jau ir izpausta galīgajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad. Piemērojot trīs dažādās metodikas, kopējo rentabilitāti ietekmēja rentabilitāte 1. un 2. līmenī, savukārt rentabilitāte 3. līmenī bez svēruma attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 5 procentpunktiem, kā norādīts 9. tabulā. Turklāt samazinājās arī relatīvā rentabilitātes tendence visā Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(122)

Komisija atgādina – kā paskaidrots 102. apsvērumā, kopējā rentabilitāte jau ir izpausta galīgajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad. Piemērojot trīs dažādās metodikas, kopējo rentabilitāti ietekmēja rentabilitāte 1. un 2. līmenī, savukārt rentabilitāte 3. līmenī bez svēruma attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 5 procentpunktiem, kā norādīts 9. tabulā. Turklāt samazinājās arī relatīvā rentabilitātes tendence visā Savienības ražošanas nozarē.

| (123) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence liecina par 7–12 % samazinājumu, ja to izsaka bez svēruma vai ar provizorisko svērumu. |
| --- | --- |

(123)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence liecina par 7–12 % samazinājumu, ja to izsaka bez svēruma vai ar provizorisko svērumu.

| (124) | Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Izmantojot minētās trīs metodikas, tā dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva (par aptuveni 15 procentpunktiem). |
| --- | --- |

(124)

Ienākums no ieguldījumiem ir peļņa, kas izteikta procentos no pamatlīdzekļu uzskaites neto vērtības. Izmantojot minētās trīs metodikas, tā dinamika attiecīgajā periodā bija negatīva (par aptuveni 15 procentpunktiem).

| (125) | Attiecībā uz 2. līmeni svēruma pārskatīšana starp provizorisko un galīgo rādītāju ietekmēja vērtības, bet ne vispārējo novēroto tendenci. Tāpēc tika apstiprināts apstrīdētās regulas 781. un 782. apsvērums.

  8. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 2. līmenis











  Pamatā: | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 18. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 17,9 % | 16,7 % | 16,0 % | 15,3 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Pārskatītais svērums | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 17,9 % | 16,7 % | 16,0 % | 15,3 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Apstrīdētās regulas 18. tabula | Naudas plūsma (milj. EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Pārskatītais svērums | Naudas plūsma (milj. EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Apstrīdētās regulas 18. tabula | Ieguldījumi (milj. EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Pārskatītais svērums | Ieguldījumi (milj. EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Apstrīdētās regulas 18. tabula | Ienākums no ieguldījumiem | 20,4 % | 21,4 % | 20,1 % | 16,2 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Pārskatītais svērums | Ienākums no ieguldījumiem | 20,4 % | 21,4 % | 20,1 % | 16,2 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(125)

Attiecībā uz 2. līmeni svēruma pārskatīšana starp provizorisko un galīgo rādītāju ietekmēja vērtības, bet ne vispārējo novēroto tendenci. Tāpēc tika apstiprināts apstrīdētās regulas 781. un 782. apsvērums.

8. tabula

8. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 2. līmenis

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 2. līmenis

Pamatā:

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 18. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

17,9 %

16,7 %

16,0 %

15,3 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

93

93

90

90

86

86

Pārskatītais svērums

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

17,9 %

16,7 %

16,0 %

15,3 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

93

93

90

90

86

86

Apstrīdētās regulas 18. tabula

Naudas plūsma (milj. EUR)

88

76

65

69

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

86

86

74

74

78

78

Pārskatītais svērums

Naudas plūsma (milj. EUR)

53

46

39

41

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

86

86

74

74

78

78

Apstrīdētās regulas 18. tabula

Ieguldījumi (milj. EUR)

18

16

15

17

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

92

92

84

84

97

97

Pārskatītais svērums

Ieguldījumi (milj. EUR)

10

10

9

10

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

92

92

84

84

97

97

Apstrīdētās regulas 18. tabula

Ienākums no ieguldījumiem

20,4 %

21,4 %

20,1 %

16,2 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

98

98

79

79

Pārskatītais svērums

Ienākums no ieguldījumiem

20,4 %

21,4 %

20,1 %

16,2 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

105

105

98

98

79

79

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (126) | Pamatojoties uz to pašu aprakstīto metodiku, tika veikta īpaša analīze par 3. līmeni, MVU, kas darbojas 3. līmenī, un lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī. |
| --- | --- |

(126)

Pamatojoties uz to pašu aprakstīto metodiku, tika veikta īpaša analīze par 3. līmeni, MVU, kas darbojas 3. līmenī, un lielajiem uzņēmumiem, kuri darbojas 3. līmenī.

| (127) | Komisija atgādina – kā paskaidrots 102. apsvērumā, 3. līmeņa rentabilitāte jau ir izpausta apstrīdētajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad. |
| --- | --- |

(127)

Komisija atgādina – kā paskaidrots 102. apsvērumā, 3. līmeņa rentabilitāte jau ir izpausta apstrīdētajā regulā un uz to neattiecas Vispārējās tiesas konstatējumi par konstatētajām kļūdām. Rentabilitāte iepriekšējā tabulā tika parādīta tikai pilnīguma labad.

| (128) | Tika atzīts, ka 3. līmenim kopumā divu svēruma metodikas veidu rentabilitātes tendence ir līdzīga. Tas ir saistīts ar to, ka MVU ziņotajiem zaudējumiem bija lielāka nozīme kopējā aprēķinā, jo MVU zaudējumi bija īpaši izteikti (-6,1 % izmeklēšanas periodā). Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte bija līdzīga rentabilitātei, ko ziņoja lielie uzņēmumi, kuri darbojas šajā līmenī. 3. līmenī lielo uzņēmumu rentabilitāte laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās uz pusi, proti, no 10 % līdz 4,8 %. |
| --- | --- |

(128)

Tika atzīts, ka 3. līmenim kopumā divu svēruma metodikas veidu rentabilitātes tendence ir līdzīga. Tas ir saistīts ar to, ka MVU ziņotajiem zaudējumiem bija lielāka nozīme kopējā aprēķinā, jo MVU zaudējumi bija īpaši izteikti (-6,1 % izmeklēšanas periodā). Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte bija līdzīga rentabilitātei, ko ziņoja lielie uzņēmumi, kuri darbojas šajā līmenī. 3. līmenī lielo uzņēmumu rentabilitāte laikā no 2014. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās uz pusi, proti, no 10 % līdz 4,8 %.

| (129) | Attiecībā uz 3. līmeni neto naudas plūsma ievērojami samazinājās: par aptuveni 60 % diviem svēruma metodikas veidiem un aptuveni par 35 % bez svēruma. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 66 procentpunktiem diviem svēruma metodikas veidiem un par aptuveni 48 procentpunktiem bez svēruma. Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte atspoguļoja 3. līmeņa lielo uzņēmumu rentabilitāti, kas bija sagaidāma, pamatojoties uz apstrīdētās regulas 783. apsvērumu.

  9. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis











  Pamatā: | | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apstrīdētās regulas 19. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 6,1 % | 0,6 % | 2,7 % | -0,4 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 10 | 45 | -7 |
| Apstrīdētās regulas 20. tabula | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | -0,7  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 9 | 45 | -12 |
| Bez svēruma | Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Apstrīdētās regulas 19. tabula | Naudas plūsma (milj. EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Pārskatītais svērums | Naudas plūsma (milj. EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Bez svēruma | Naudas plūsma (milj. EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Apstrīdētās regulas 19. tabula | Ieguldījumi (milj. EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Pārskatītais svērums | Ieguldījumi (milj. EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Bez svēruma | Ieguldījumi (milj. EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Apstrīdētās regulas 19. tabula | Ienākums no ieguldījumiem | 7,6 % | 0,2 % | 4,8 % | 2,5 % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Pārskatītais svērums | Ienākums no ieguldījumiem | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Bez svēruma | Ienākums no ieguldījumiem | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(129)

Attiecībā uz 3. līmeni neto naudas plūsma ievērojami samazinājās: par aptuveni 60 % diviem svēruma metodikas veidiem un aptuveni par 35 % bez svēruma. Ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 66 procentpunktiem diviem svēruma metodikas veidiem un par aptuveni 48 procentpunktiem bez svēruma. Bez svēruma 3. līmeņa rentabilitāte atspoguļoja 3. līmeņa lielo uzņēmumu rentabilitāti, kas bija sagaidāma, pamatojoties uz apstrīdētās regulas 783. apsvērumu.

9. tabula

9. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis

Pamatā:

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Apstrīdētās regulas 19. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

6,1 %

0,6 %

2,7 %

-0,4 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

10

10

45

45

-7

-7

Apstrīdētās regulas 20. tabula

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

-0,7  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

9

9

45

45

-12

-12

Bez svēruma

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

54

54

68

68

42

42

Apstrīdētās regulas 19. tabula

Naudas plūsma (milj. EUR)

28

17

26

11

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

62

62

93

93

38

38

Pārskatītais svērums

Naudas plūsma (milj. EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

61

61

91

91

36

36

Bez svēruma

Naudas plūsma (milj. EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

67

67

86

86

65

65

Apstrīdētās regulas 19. tabula

Ieguldījumi (milj. EUR)

14

10

10

10

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

69

69

66

66

66

66

Pārskatītais svērums

Ieguldījumi (milj. EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

68

68

65

65

65

65

Bez svēruma

Ieguldījumi (milj. EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

73

73

77

77

91

91

Apstrīdētās regulas 19. tabula

Ienākums no ieguldījumiem

7,6 %

0,2 %

4,8 %

2,5 %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

2

2

62

62

33

33

Pārskatītais svērums

Ienākums no ieguldījumiem

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

6

6

63

63

52

52

Bez svēruma

Ienākums no ieguldījumiem

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

6

6

63

63

52

52

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (130) | Attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem.

  10. tabula


  Lielie uzņēmumi. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem – 3. līmenis | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Ieguldījumi (milj. EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(130)

Attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem.

10. tabula

10. tabula

Lielie uzņēmumi. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem – 3. līmenis

Lielie uzņēmumi. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem – 3. līmenis

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

61

61

70

70

48

48

Naudas plūsma (milj. EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

68

68

85

85

69

69

Ieguldījumi (milj. EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

74

74

78

78

95

95

Ienākums no ieguldījumiem

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

6

6

61

61

54

54

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (131) | Attiecībā uz MVU 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem. Izmeklēšanas periodā paziņotie zaudējumi ir sniegti apstrīdētās regulas 783. apsvērumā.

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis – MVU | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 2,71  % | -3,55  % | -1,31 % | -6,13  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | - 131 | -48 | - 226 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | -0,2 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 48 | 109 | -30 |
| Ieguldījumi (milj. EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Ienākums no ieguldījumiem | 5,0  % | -0,3  % | 2,2  % | -1,2  % |
| Indekss (2014. g. = 100) | 100 | -6 | 44 | -23 |
| Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem |

(131)

Attiecībā uz MVU 3. līmenī Komisija turpmāk sniedza pilnīgu datu kopu par to rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem un ienākumu no ieguldījumiem. Izmeklēšanas periodā paziņotie zaudējumi ir sniegti apstrīdētās regulas 783. apsvērumā.

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis – MVU

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem. 3. līmenis – MVU

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

2,71  %

-3,55  %

-1,31 %

-6,13  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

- 131

- 131

-48

-48

- 226

- 226

Naudas plūsma (milj. EUR)

0,8

0,4

0,9

-0,2

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

48

48

109

109

-30

-30

Ieguldījumi (milj. EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

61

61

48

48

24

24

Ienākums no ieguldījumiem

5,0  %

-0,3  %

2,2  %

-1,2  %

Indekss (2014. g. = 100)

Indekss (2014. g. = 100)

100

100

-6

-6

44

44

-23

-23

Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem

Avots:

| (132) | Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā ir pārskatītais svērums, apstiprina apstrīdētās regulas 781. apsvērumu un tādējādi secinājumi, kuri balstīti tendencēs, kuras izklāstītas pagaidu regulā, joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(132)

Komisija uzskata, ka mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā ir pārskatītais svērums, apstiprina apstrīdētās regulas 781. apsvērumu un tādējādi secinājumi, kuri balstīti tendencēs, kuras izklāstītas pagaidu regulā, joprojām ir spēkā.

| (133) | Turklāt tika konstatēts, ka arī mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā nav svēruma, atbilst mikroekonomiskajiem rādītājiem, kuru pamatā ir divi svēruma metodikas veidi. Svēruma trūkums galvenokārt ietekmēja 3. līmeni. Jo īpaši 3. līmeņa kopējā rentabilitāte bez svēruma atspoguļoja to lielo uzņēmumu rentabilitāti, kuri darbojas 3. līmenī. Apstrīdētās regulas 783. apsvērumā ir norādīta lielo uzņēmumu peļņas norma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(133)

Turklāt tika konstatēts, ka arī mikroekonomiskie rādītāji, kuru pamatā nav svēruma, atbilst mikroekonomiskajiem rādītājiem, kuru pamatā ir divi svēruma metodikas veidi. Svēruma trūkums galvenokārt ietekmēja 3. līmeni. Jo īpaši 3. līmeņa kopējā rentabilitāte bez svēruma atspoguļoja to lielo uzņēmumu rentabilitāti, kuri darbojas 3. līmenī. Apstrīdētās regulas 783. apsvērumā ir norādīta lielo uzņēmumu peļņas norma izmeklēšanas periodā.

| (134) | Lielie uzņēmumi, kuri darbojas 3. līmenī, saskārās ar būtisku peļņas normas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājumu, kas kļuva negatīvi, kā arī naudas plūsmas samazinājumu. MVU zaudējumi izmeklēšanas periodā bija īpaši izteikti (-6,1 %). Līdzīgus secinājumus varēja izdarīt par naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem, kas kļuva negatīvi. Tāpēc secinājums par MVU situāciju palika spēkā, un tika apstiprinātas pagaidu regulā un galīgajā regulā konstatētās tendences. |
| --- | --- |

(134)

Lielie uzņēmumi, kuri darbojas 3. līmenī, saskārās ar būtisku peļņas normas un ienākuma no ieguldījumiem samazinājumu, kas kļuva negatīvi, kā arī naudas plūsmas samazinājumu. MVU zaudējumi izmeklēšanas periodā bija īpaši izteikti (-6,1 %). Līdzīgus secinājumus varēja izdarīt par naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem, kas kļuva negatīvi. Tāpēc secinājums par MVU situāciju palika spēkā, un tika apstiprinātas pagaidu regulā un galīgajā regulā konstatētās tendences.

| (135) | Lai gan šajā gadījumā mikroekonomisko rādītāju tendences, kas noteiktas, pamatojoties uz pārskatīto svērumu, bija līdzīgas kā mikroekonomiskajiem rādītājiem bez svēruma, Komisija uzskata, ka galīgajā posmā piemērotā svēruma metodika ir precīza tirgus situācijā, kurā Savienības ražošanas nozari veido gan lielie uzņēmumi, gan daudzi MVU. Komisija arī norāda, ka Vispārējā tiesa nav apšaubījusi šo metodiku kā tādu. |
| --- | --- |

(135)

Lai gan šajā gadījumā mikroekonomisko rādītāju tendences, kas noteiktas, pamatojoties uz pārskatīto svērumu, bija līdzīgas kā mikroekonomiskajiem rādītājiem bez svēruma, Komisija uzskata, ka galīgajā posmā piemērotā svēruma metodika ir precīza tirgus situācijā, kurā Savienības ražošanas nozari veido gan lielie uzņēmumi, gan daudzi MVU. Komisija arī norāda, ka Vispārējā tiesa nav apšaubījusi šo metodiku kā tādu.

8.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

| (136) | Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem Vispārējā tiesa uzskatīja, ka, kā apgalvoja CRIA un CCCMC, Komisija nav sniegusi papildu informāciju par izmantoto datu avotiem. Galīgajā posmā CRIA un CCCMC arī apgalvoja, ka tām ir šaubas par izmantotās informācijas ticamību, kura sniegta apstrīdētās regulas 723. apsvērumā. |
| --- | --- |

(136)

Attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem Vispārējā tiesa uzskatīja, ka, kā apgalvoja CRIA un CCCMC, Komisija nav sniegusi papildu informāciju par izmantoto datu avotiem. Galīgajā posmā CRIA un CCCMC arī apgalvoja, ka tām ir šaubas par izmantotās informācijas ticamību, kura sniegta apstrīdētās regulas 723. apsvērumā.

CRIA

CCCMC

CRIA

CCCMC

| (137) | Lai izpildītu spriedumu, Komisija sanāksmē ar Eiropas Riepu un gumijas ražotāju asociācijas (ETRMA) pārstāvjiem pieprasīja papildu informāciju un saņēma sīkākus skaidrojumus. ETRMA sniedza detalizētu informāciju par metodiku, ko asociācija izmantoja tirgus datu agregēšanai. Visām ieinteresētajām personām tika darīta pieejama sanāksmes protokola atklāta versija kopā ar vairākiem pielikumiem. Pielikumos ir sīki aprakstīts, kā ETRMA bija apkopojusi datus ar tās saistītās struktūras Europol Governance palīdzību, kura tās vārdā veica makroekonomisko datu apkopošanu. Komisija atkārtoti uzsvēra, ka daži ražotāji eksportētāji (piemēram, Hankook Group un Aeolus/Pirelli), kas bija ETRMA biedri, galīgās informācijas izpaušanas laikā neapstrīdēja ETRMA sniegtos makroekonomiskos datus. |
| --- | --- |

(137)

Lai izpildītu spriedumu, Komisija sanāksmē ar Eiropas Riepu un gumijas ražotāju asociācijas (ETRMA) pārstāvjiem pieprasīja papildu informāciju un saņēma sīkākus skaidrojumus. ETRMA sniedza detalizētu informāciju par metodiku, ko asociācija izmantoja tirgus datu agregēšanai. Visām ieinteresētajām personām tika darīta pieejama sanāksmes protokola atklāta versija kopā ar vairākiem pielikumiem. Pielikumos ir sīki aprakstīts, kā ETRMA bija apkopojusi datus ar tās saistītās struktūras Europol Governance palīdzību, kura tās vārdā veica makroekonomisko datu apkopošanu. Komisija atkārtoti uzsvēra, ka daži ražotāji eksportētāji (piemēram, Hankook Group un Aeolus/Pirelli), kas bija ETRMA biedri, galīgās informācijas izpaušanas laikā neapstrīdēja ETRMA sniegtos makroekonomiskos datus.

ETRMA

ETRMA

ETRMA

Europol Governance

Hankook Group

Aeolus/Pirelli

ETRMA

ETRMA

| (138) | Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka tā ir izpildījusi Vispārējās tiesas konstatējumus attiecībā uz jautājumu par makroekonomisko datu avotiem, kā noteikts Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā. |
| --- | --- |

(138)

Pamatojoties uz to, Komisija uzskata, ka tā ir izpildījusi Vispārējās tiesas konstatējumus attiecībā uz jautājumu par makroekonomisko datu avotiem, kā noteikts Vispārējās tiesas sprieduma 244. punktā.

8.3.   Savienības ražošanas nozares MVU, kas pārtrauca ražošanu

Savienības ražošanas nozares MVU, kas pārtrauca ražošanu

| (139) | Vispārējā tiesa norādīja, ka prasītāji tiesas sēdē pamatoti apgalvoja, ka tādu 85 ražošanu pārtraukušo MVU nosaukumu paziņošana, kurus sniedza astoņi dažādi protektoru piegādātāji, neļāva identificēt individuālas darījumu attiecības starp piegādātāju un klientu un ka līdz ar to šie nosaukumi neattiecas uz datiem, kas varētu būt konfidenciāli. Šādos apstākļos Komisija nav parādījusi, ka ražošanu pārtraukušo Savienības ražošanas nozares MVU saraksts būtu konfidenciāls (sk. sprieduma 253. punktu). |
| --- | --- |

(139)

Vispārējā tiesa norādīja, ka prasītāji tiesas sēdē pamatoti apgalvoja, ka tādu 85 ražošanu pārtraukušo MVU nosaukumu paziņošana, kurus sniedza astoņi dažādi protektoru piegādātāji, neļāva identificēt individuālas darījumu attiecības starp piegādātāju un klientu un ka līdz ar to šie nosaukumi neattiecas uz datiem, kas varētu būt konfidenciāli. Šādos apstākļos Komisija nav parādījusi, ka ražošanu pārtraukušo Savienības ražošanas nozares MVU saraksts būtu konfidenciāls (sk. sprieduma 253. punktu).

| (140) | Komisija uzskata, ka principā uzņēmuma nosaukumu nevajadzētu izpaust citām ieinteresētajām personām bez attiecīgā uzņēmuma nepārprotamas piekrišanas. Turklāt saiknes novēršana starp protektoru piegādātāju un tā klientu var būt nepietiekama, lai šo informāciju varētu izpaust. Klientu saraksts ir viens no uzņēmuma galvenajiem aktīviem, tāpēc protektoru piegādātājs nav ieinteresēts izpaust šāda veida informāciju saviem konkurentiem. Turklāt daži no attiecīgajiem MVU par 100 % nekoncentrējās uz riepu atjaunošanas darījumdarbību vien, bet riepu atjaunošana citu starpā bija viena no darbībām (piemēram, jaunu riepu pārdošana vai darbnīca liela kravas automobiļu parka uzņēmumiem). Visbeidzot, tas, ka uzņēmums ir paziņojis, ka klients ir pārtraucis protektoru materiālu iegādi, ne vienmēr nozīmē, ka šis uzņēmums ir bankrotējis vai ir likvidēts. Tādējādi šīs informācijas sniegšana atklātu sensitīvu komercinformāciju. |
| --- | --- |

(140)

Komisija uzskata, ka principā uzņēmuma nosaukumu nevajadzētu izpaust citām ieinteresētajām personām bez attiecīgā uzņēmuma nepārprotamas piekrišanas. Turklāt saiknes novēršana starp protektoru piegādātāju un tā klientu var būt nepietiekama, lai šo informāciju varētu izpaust. Klientu saraksts ir viens no uzņēmuma galvenajiem aktīviem, tāpēc protektoru piegādātājs nav ieinteresēts izpaust šāda veida informāciju saviem konkurentiem. Turklāt daži no attiecīgajiem MVU par 100 % nekoncentrējās uz riepu atjaunošanas darījumdarbību vien, bet riepu atjaunošana citu starpā bija viena no darbībām (piemēram, jaunu riepu pārdošana vai darbnīca liela kravas automobiļu parka uzņēmumiem). Visbeidzot, tas, ka uzņēmums ir paziņojis, ka klients ir pārtraucis protektoru materiālu iegādi, ne vienmēr nozīmē, ka šis uzņēmums ir bankrotējis vai ir likvidēts. Tādējādi šīs informācijas sniegšana atklātu sensitīvu komercinformāciju.

| (141) | Lai gan vairāku personu apjomu vai vērtību datu agregātus var izpaust, nesaskaroties ar konfidencialitātes problēmām, īpaši tad, ja agregētie dati ir vienā un tajā pašā diapazonā, tas nevar attiekties uz uzņēmuma nosaukumu. Turklāt persona, kas sadarbojas, nevar izpaust šādu informāciju bez tās personas atļaujas, kuras nosaukumu tā norāda. Līdz ar to, lai izpaustu šādu klientu sarakstu, katram protektoru piegādātājam būtu bijis jāpieprasa no katra sava klienta atļauja izpaust tā nosaukumu citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(141)

Lai gan vairāku personu apjomu vai vērtību datu agregātus var izpaust, nesaskaroties ar konfidencialitātes problēmām, īpaši tad, ja agregētie dati ir vienā un tajā pašā diapazonā, tas nevar attiekties uz uzņēmuma nosaukumu. Turklāt persona, kas sadarbojas, nevar izpaust šādu informāciju bez tās personas atļaujas, kuras nosaukumu tā norāda. Līdz ar to, lai izpaustu šādu klientu sarakstu, katram protektoru piegādātājam būtu bijis jāpieprasa no katra sava klienta atļauja izpaust tā nosaukumu citām ieinteresētajām personām.

| (142) | Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, ieinteresētajām personām varēja izpaust tikai tos uzņēmumus, par kuriem ziņots, ka tie ir bankrotējuši vai likvidēti. Tomēr Komisijai nebija informācijas par to, kurš uzņēmums ir bankrotējis, ir likvidēts vai vienkārši pārtraucis ražošanu. Komisija 2019. gada 19. jūlija paziņojumā lietas materiālos sniedza sīkus skaidrojumus par metodiku, kas izmantota iepriekš minētā saraksta izveidei. Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, Komisija sazinājās ar astoņiem protektoru piegādātājiem, lai iegūtu informāciju par to klientu sarakstiem un pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā (no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam). Tā kā riepu atjaunotājiem var būt vairāki piegādātāji, piegādātāju sniegtie dati tika agregēti par katru klientu, lai identificētu uzņēmumus, kuri attiecīgajā periodā pārtrauca iegādāties protektoru materiālu. Pamatojoties uz šo datubāzi, Komisija varēja identificēt riepu atjaunotājus, kas izvēlējušies citu piegādātāju. Apstrīdētās regulas 810. apsvērumā, atsaucoties uz apstrīdētās regulas 724. apsvērumu, Komisija arī norādīja, ka vismaz 85 MVU pārtrauca ražošanu. |
| --- | --- |

(142)

Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, ieinteresētajām personām varēja izpaust tikai tos uzņēmumus, par kuriem ziņots, ka tie ir bankrotējuši vai likvidēti. Tomēr Komisijai nebija informācijas par to, kurš uzņēmums ir bankrotējis, ir likvidēts vai vienkārši pārtraucis ražošanu. Komisija 2019. gada 19. jūlija paziņojumā lietas materiālos sniedza sīkus skaidrojumus par metodiku, kas izmantota iepriekš minētā saraksta izveidei. Laikā, kad tika pieņemta apstrīdētā regula, Komisija sazinājās ar astoņiem protektoru piegādātājiem, lai iegūtu informāciju par to klientu sarakstiem un pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā (no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 30. jūnijam). Tā kā riepu atjaunotājiem var būt vairāki piegādātāji, piegādātāju sniegtie dati tika agregēti par katru klientu, lai identificētu uzņēmumus, kuri attiecīgajā periodā pārtrauca iegādāties protektoru materiālu. Pamatojoties uz šo datubāzi, Komisija varēja identificēt riepu atjaunotājus, kas izvēlējušies citu piegādātāju. Apstrīdētās regulas 810. apsvērumā, atsaucoties uz apstrīdētās regulas 724. apsvērumu, Komisija arī norādīja, ka vismaz 85 MVU pārtrauca ražošanu.

| (143) | Komisijas rīcībā nebija informācijas par katra riepu atjaunotāja juridisko statusu. Jo īpaši Komisija nevarēja identificēt bankrotējušus vai likvidētus uzņēmumus un tādējādi ziņot par tiem ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(143)

Komisijas rīcībā nebija informācijas par katra riepu atjaunotāja juridisko statusu. Jo īpaši Komisija nevarēja identificēt bankrotējušus vai likvidētus uzņēmumus un tādējādi ziņot par tiem ieinteresētajām personām.

| (144) | Šīs izmeklēšanas gaitā Komisija sazinājās ar protektoru piegādātājiem, kas sadarbojās, lai uzzinātu to uzņēmumu faktisko juridisko statusu, kuri ir pārtraukuši iegādāties protektoru materiālus. Pamatojoties uz šo Komisijas pieprasījumu, protektoru piegādātāji piekrita izpaust šos nosaukumus, taču ar nosacījumu, ka to uzņēmuma nosaukums būtu jānošķir no klientu nosaukumiem. Komisija konstatēja, ka lielākā daļa sarakstā iekļauto uzņēmumu bija pārtraukuši darbību. Tāpēc Komisija nolēma publiskot to MVU sarakstu, kuri pārtrauca iegādāties protektoru materiālus no ieinteresētajām personām. To nosaukumi tika iekļauti nekonfidenciālajos lietas materiālos. |
| --- | --- |

(144)

Šīs izmeklēšanas gaitā Komisija sazinājās ar protektoru piegādātājiem, kas sadarbojās, lai uzzinātu to uzņēmumu faktisko juridisko statusu, kuri ir pārtraukuši iegādāties protektoru materiālus. Pamatojoties uz šo Komisijas pieprasījumu, protektoru piegādātāji piekrita izpaust šos nosaukumus, taču ar nosacījumu, ka to uzņēmuma nosaukums būtu jānošķir no klientu nosaukumiem. Komisija konstatēja, ka lielākā daļa sarakstā iekļauto uzņēmumu bija pārtraukuši darbību. Tāpēc Komisija nolēma publiskot to MVU sarakstu, kuri pārtrauca iegādāties protektoru materiālus no ieinteresētajām personām. To nosaukumi tika iekļauti nekonfidenciālajos lietas materiālos.

8.4.   Informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē

Informācija par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē

| (145) | Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija nav izpaudusi informāciju par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē (sk. sprieduma 244.–266. punktu). |
| --- | --- |

(145)

Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisija nav izpaudusi informāciju par MVU īpatsvaru Savienības ražošanas nozarē (sk. sprieduma 244.–266. punktu).

| (146) | Tomēr apstrīdētās regulas 5. tabulā Komisija norādīja precīzu MVU īpatsvaru kā daļu no Savienības ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(146)

Tomēr apstrīdētās regulas 5. tabulā Komisija norādīja precīzu MVU īpatsvaru kā daļu no Savienības ražošanas nozares.

| (147) | Kā norādīts apstrīdētās regulas 5. tabulā, pārskatītās svēruma metodikas pamatā bija nevis uzņēmumu, kas sadarbojās, paziņotais apjoms, bet gan MVU un lielo uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms, kas parādīts turpmākajā tabulā. Izmantotie konkrētie pamatā esošie dati ir sniegti 12. tabulā.

  12. tabula


  MVU pārdošanas īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā (%) | 2014 | 2015 | 2016 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienībā, kas parādīts apstrīdētās regulas 7. tabulā (gab.) | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Apstrīdētās regulas 5. tabulā parādītais MVU pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā | 16,9 % | 15,3 % | 13,7 % | 13,2 % |
| Lielo uzņēmumu pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā | 83,1 % | 84,7 % | 86,3 % | 86,8 % |
| Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms gabalos | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar MVU kopējo pārdošanas apjomu | 3,6 % | 3,7 % | 3,9 % | 3,8 % |
| Izlasē iekļauto lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar lielo uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Piemērotais svēruma koeficients | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Svēruma koeficients | = (% no izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem x kopējais MVU pārdošanas apjoms)/(izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms) - 1 |

(147)

Kā norādīts apstrīdētās regulas 5. tabulā, pārskatītās svēruma metodikas pamatā bija nevis uzņēmumu, kas sadarbojās, paziņotais apjoms, bet gan MVU un lielo uzņēmumu kopējais pārdošanas apjoms, kas parādīts turpmākajā tabulā. Izmantotie konkrētie pamatā esošie dati ir sniegti 12. tabulā.

12. tabula

12. tabula

MVU pārdošanas īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā (%)

MVU pārdošanas īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā (%)

2014

2015

2016

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienībā, kas parādīts apstrīdētās regulas 7. tabulā (gab.)

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Apstrīdētās regulas 5. tabulā parādītais MVU pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā

16,9 %

15,3 %

13,7 %

13,2 %

Lielo uzņēmumu pārdošanas apjomu īpatsvars kopējā pārdošanas apjomā Savienībā

83,1 %

84,7 %

86,3 %

86,8 %

Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms gabalos

91 700

84 500

79 300

74 600

Izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar MVU kopējo pārdošanas apjomu

3,6 %

3,7 %

3,9 %

3,8 %

Izlasē iekļauto lielo uzņēmumu pārdošanas apjoma procentuālā daļa salīdzinājumā ar lielo uzņēmumu kopējo pārdošanas apjomu

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Piemērotais svēruma koeficients

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Svēruma koeficients

= (% no izlasē iekļautajiem lielajiem uzņēmumiem x kopējais MVU pārdošanas apjoms)/(izlasē iekļauto MVU pārdošanas apjoms) - 1

8.5.   MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā

MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā

| (148) | Komisija atgādina, ka, saņēmusi pienācīgi pamatotus pieprasījumus, tā visā izmeklēšanas laikā piešķīra anonimitāti visiem sūdzības iesniedzējiem. Turklāt, lai papildus aizsargātu sūdzības iesniedzēju anonimitāti, koeficients, ko izmantoja pārskatīto svēruma vērtību noteikšanai, bija balstīts tikai kopējā pārdošanas apjomā Savienībā, ieskaitot MVU kopējo pārdošanas apjomu, nevis tikai to MVU pārdošanas apjomā, kuri sadarbojās. Līdz ar to MVU, kas sadarbojās, precīzie pārdošanas apjomi paši par sevi nebija būtisks fakts vai apsvērums, uz kura pamata Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājus. Tomēr Vispārējā tiesa sprieduma 256. punktā uzskatīja, ka Komisija nav konkrēti paskaidrojusi, kā agregētā rādītāja izpaušana varētu atklāt konkrētu sūdzības iesniedzēju identitāti. |
| --- | --- |

(148)

Komisija atgādina, ka, saņēmusi pienācīgi pamatotus pieprasījumus, tā visā izmeklēšanas laikā piešķīra anonimitāti visiem sūdzības iesniedzējiem. Turklāt, lai papildus aizsargātu sūdzības iesniedzēju anonimitāti, koeficients, ko izmantoja pārskatīto svēruma vērtību noteikšanai, bija balstīts tikai kopējā pārdošanas apjomā Savienībā, ieskaitot MVU kopējo pārdošanas apjomu, nevis tikai to MVU pārdošanas apjomā, kuri sadarbojās. Līdz ar to MVU, kas sadarbojās, precīzie pārdošanas apjomi paši par sevi nebija būtisks fakts vai apsvērums, uz kura pamata Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kaitējuma rādītājus. Tomēr Vispārējā tiesa sprieduma 256. punktā uzskatīja, ka Komisija nav konkrēti paskaidrojusi, kā agregētā rādītāja izpaušana varētu atklāt konkrētu sūdzības iesniedzēju identitāti.

| (149) | Komisija uzskata, ka konkrētos gadījumos agregēto datu izpaušana patiešām neatklāj sūdzības iesniedzēju identitāti. Tas tā varētu būt, piemēram, attiecībā uz nozari, kurā uzņēmumu pārdošanas apjomi ir sadalīti nevienmērīgi un katra ekonomikas dalībnieka tirgus daļa ir neliela. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozare sastāvēja no nedaudzām lielām uzņēmumu grupām, no vienas puses, un vairāk nekā 380 MVU, no otras puses. Lielās uzņēmumu grupas veidoja aptuveni 85 % no pārdošanas apjoma Savienībā, kā paskaidrots apstrīdētās regulas 615. apsvērumā. Tādējādi, ja tiktu atklāti precīzi MVU pārdošanas apjomi (vai pat to diapazoni), pārējās ieinteresētās personas būtu varējušas secināt, kāda bijusi to sūdzības iesniedzēju procentuālā daļa, kuri ir lielie Savienības ražotāji, un galu galā būtu bijis iespējams identificēt lielos Savienības ražotājus, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. Tādējādi, veikusi tās rīcībā esošo datu rūpīgu atkārtotu pārbaudi, Komisija secināja, ka, atklājot precīzus to MVU pārdošanas apjomus (vai pat to diapazonus), kuri sadarbojās izmeklēšanā, tiktu apdraudēta sūdzības iesniedzēju anonimitāte. |
| --- | --- |

(149)

Komisija uzskata, ka konkrētos gadījumos agregēto datu izpaušana patiešām neatklāj sūdzības iesniedzēju identitāti. Tas tā varētu būt, piemēram, attiecībā uz nozari, kurā uzņēmumu pārdošanas apjomi ir sadalīti nevienmērīgi un katra ekonomikas dalībnieka tirgus daļa ir neliela. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozare sastāvēja no nedaudzām lielām uzņēmumu grupām, no vienas puses, un vairāk nekā 380 MVU, no otras puses. Lielās uzņēmumu grupas veidoja aptuveni 85 % no pārdošanas apjoma Savienībā, kā paskaidrots apstrīdētās regulas 615. apsvērumā. Tādējādi, ja tiktu atklāti precīzi MVU pārdošanas apjomi (vai pat to diapazoni), pārējās ieinteresētās personas būtu varējušas secināt, kāda bijusi to sūdzības iesniedzēju procentuālā daļa, kuri ir lielie Savienības ražotāji, un galu galā būtu bijis iespējams identificēt lielos Savienības ražotājus, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. Tādējādi, veikusi tās rīcībā esošo datu rūpīgu atkārtotu pārbaudi, Komisija secināja, ka, atklājot precīzus to MVU pārdošanas apjomus (vai pat to diapazonus), kuri sadarbojās izmeklēšanā, tiktu apdraudēta sūdzības iesniedzēju anonimitāte.

| (150) | Pēc informācijas izpaušanas CRIA atkārtoja savu apgalvojumu, ka Komisijai būtu vajadzējis norādīt precīzo to MVU pārdošanas apjomu, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula. |
| --- | --- |

(150)

Pēc informācijas izpaušanas CRIA atkārtoja savu apgalvojumu, ka Komisijai būtu vajadzējis norādīt precīzo to MVU pārdošanas apjomu, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula.

CRIA

| (151) | Komisija uzskatīja, ka to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija pieejams izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, proti, atlases veidlapās, ko iesniedza visi uzņēmumi, kuri sadarbojās, un tās tika darītas pieejamas atklātajos lietas materiālos. Tādējādi atlases veidlapas bija pieejamas visām ieinteresētajām personām. Turklāt, kā norādīts 148. apsvērumā, nosakot MVU koeficientu, netika ņemts vērā precīzs to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās; tā vietā, lai noteiktu pārskatītās svēruma vērtības, Komisija izmantoja tikai kopējo pārdošanas apjomu Savienībā. Tādējādi precīzais to MVU pārdošanas apjoms, kas sadarbojās, nebija daļa no būtiskajiem faktiem, kuri tika izmantoti pārskatīto vērtību noteikšanai. Visbeidzot, kā paskaidrots 149. apsvērumā, šo datu izpaušana apdraudētu sūdzības iesniedzēju anonimitāti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(151)

Komisija uzskatīja, ka to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija pieejams izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā tika pieņemta apstrīdētā regula, proti, atlases veidlapās, ko iesniedza visi uzņēmumi, kuri sadarbojās, un tās tika darītas pieejamas atklātajos lietas materiālos. Tādējādi atlases veidlapas bija pieejamas visām ieinteresētajām personām. Turklāt, kā norādīts 148. apsvērumā, nosakot MVU koeficientu, netika ņemts vērā precīzs to MVU pārdošanas apjoms, kuri sadarbojās; tā vietā, lai noteiktu pārskatītās svēruma vērtības, Komisija izmantoja tikai kopējo pārdošanas apjomu Savienībā. Tādējādi precīzais to MVU pārdošanas apjoms, kas sadarbojās, nebija daļa no būtiskajiem faktiem, kuri tika izmantoti pārskatīto vērtību noteikšanai. Visbeidzot, kā paskaidrots 149. apsvērumā, šo datu izpaušana apdraudētu sūdzības iesniedzēju anonimitāti. Tāpēc apgalvojums tika noraidīts.

9.   GALĪGIE PASĀKUMI

GALĪGIE PASĀKUMI

| (152) | Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu atkārtoti jānosaka galīgais kompensācijas maksājums attiecīgā ražojuma importam konstatēto subsidēšanas un kaitējuma starpību mazākās summas līmenī. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu būtu atkārtoti jānosaka galīgais kompensācijas maksājums attiecīgā ražojuma importam konstatēto subsidēšanas un kaitējuma starpību mazākās summas līmenī.

| (153) | Tiek norādīts, ka antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta līdztekus antidempinga izmeklēšanai. Saskaņā ar 24. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (45), ņemot vērā mazākā maksājuma noteikumu un to, ka galīgās subsīdiju likmes ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis, ir atbilstoši noteikt galīgo kompensācijas maksājumu noteikto galīgo subsīdijas likmju līmenī un tad noteikt galīgo antidempinga maksājumu, nepārsniedzot attiecīgā kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(153)

Tiek norādīts, ka antisubsidēšanas izmeklēšana tika veikta līdztekus antidempinga izmeklēšanai. Saskaņā ar 24. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (45), ņemot vērā mazākā maksājuma noteikumu un to, ka galīgās subsīdiju likmes ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis, ir atbilstoši noteikt galīgo kompensācijas maksājumu noteikto galīgo subsīdijas likmju līmenī un tad noteikt galīgo antidempinga maksājumu, nepārsniedzot attiecīgā kaitējuma novēršanas līmeni.

45

| (154) | Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 941. apsvērumā, Komisija nolēma, ka atbilstošais pasākumu veids ir fiksētie maksājumi. |
| --- | --- |

(154)

Kā paskaidrots apstrīdētās regulas 941. apsvērumā, Komisija nolēma, ka atbilstošais pasākumu veids ir fiksētie maksājumi.

| (155) | Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma starpības, par saucēju esot izmantojusi nekonsekventas CIF vērtības. Abas starpības esot bijis jānosaka, pamatojoties uz saucēju, kas izmantots cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(155)

Pēc informācijas izpaušanas un papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot cenu samazinājuma un mērķa cenas samazinājuma starpības, par saucēju esot izmantojusi nekonsekventas CIF vērtības. Abas starpības esot bijis jānosaka, pamatojoties uz saucēju, kas izmantots cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai.

CRIA

| (156) | Kā Komisija izklāstījusi iepriekš 9. iedaļā, eksporta cena, ko tā izmantoja, lai aprēķinātu cenu samazinājuma starpību, tika noteikta, no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas pirmajiem neatkarīgajiem klientiem atskaitot visas izmaksas, kas radušās Savienībā (kas bija atkarīgas no katra darījuma Starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem (inkotermiem)), lai noteiktu vērtību pie Savienības robežas. Piemēram, tika atskaitītas transporta izmaksas Savienībā. Šai vērtībai attiecīgā gadījumā pieskaitīja muitas nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas. Rezultātā tika iegūta tā sauktā “CIF cena pēc izkraušanas”, kas tika salīdzināta ar Savienības ražotāju pārdošanas cenu, kura tika līdzīgi koriģēta, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību, kura tika izteikta procentos no pārdošanas cenas Savienībā. |
| --- | --- |

(156)

Kā Komisija izklāstījusi iepriekš 9. iedaļā, eksporta cena, ko tā izmantoja, lai aprēķinātu cenu samazinājuma starpību, tika noteikta, no izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas pirmajiem neatkarīgajiem klientiem atskaitot visas izmaksas, kas radušās Savienībā (kas bija atkarīgas no katra darījuma Starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem (inkotermiem)), lai noteiktu vērtību pie Savienības robežas. Piemēram, tika atskaitītas transporta izmaksas Savienībā. Šai vērtībai attiecīgā gadījumā pieskaitīja muitas nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas. Rezultātā tika iegūta tā sauktā “CIF cena pēc izkraušanas”, kas tika salīdzināta ar Savienības ražotāju pārdošanas cenu, kura tika līdzīgi koriģēta, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību, kura tika izteikta procentos no pārdošanas cenas Savienībā.

| (157) | Mērķa cenas samazinājuma starpība katram ražojuma veidam tika noteikta šādi: |
| --- | --- |

(157)

Mērķa cenas samazinājuma starpība katram ražojuma veidam tika noteikta šādi:

| (158) | skaitītājs tika aprēķināts, salīdzinot to pašu CIF cenu pēc izkraušanas (ko izmantoja cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai) ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu; |
| --- | --- |

(158)

skaitītājs tika aprēķināts, salīdzinot to pašu CIF cenu pēc izkraušanas (ko izmantoja cenu samazinājuma starpības aprēķināšanai) ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu;

| (159) | saucējs bija Savienības CIF muitas vērtība, ko bija ziņojuši izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(159)

saucējs bija Savienības CIF muitas vērtība, ko bija ziņojuši izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji.

| (160) | Saucēja vērtībai, ko izmanto mērķa cenas samazinājuma starpības un dempinga starpības noteikšanai, vajadzētu būt vienai un tai pašai vērtībai salīdzināšanas nolūkā, piemērojot mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Šā salīdzinājuma mērķis ir noteikt procentuālo daļu, par kādu muitā deklarētā importa cena ir jāpalielina ar antidempinga maksājumiem, lai izlīdzinātu iepriekš aprēķinātās mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summu ietekmi. Tā kā maksājums attieksies uz deklarēto Savienības CIF muitas vērtību, šāds maksājums acīmredzami matemātiski jāizsaka procentos no tās pašas iepriekš minētās CIF cenas, kas, kā paskaidrots iepriekš, veido pamatu muitas nodokļa piemērošanai. Būtu neloģiski un matemātiski kļūdaini procentuālo daļu aprēķināt, pamatojoties uz vienu vērtību, kas izmantota par saucēju, lai iegūto procentuālo daļu piemērotu citādai vērtībai. |
| --- | --- |

(160)

Saucēja vērtībai, ko izmanto mērķa cenas samazinājuma starpības un dempinga starpības noteikšanai, vajadzētu būt vienai un tai pašai vērtībai salīdzināšanas nolūkā, piemērojot mazākā maksājuma noteikumu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Šā salīdzinājuma mērķis ir noteikt procentuālo daļu, par kādu muitā deklarētā importa cena ir jāpalielina ar antidempinga maksājumiem, lai izlīdzinātu iepriekš aprēķinātās mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summu ietekmi. Tā kā maksājums attieksies uz deklarēto Savienības CIF muitas vērtību, šāds maksājums acīmredzami matemātiski jāizsaka procentos no tās pašas iepriekš minētās CIF cenas, kas, kā paskaidrots iepriekš, veido pamatu muitas nodokļa piemērošanai. Būtu neloģiski un matemātiski kļūdaini procentuālo daļu aprēķināt, pamatojoties uz vienu vērtību, kas izmantota par saucēju, lai iegūto procentuālo daļu piemērotu citādai vērtībai.

| (161) | Pēc piezīmēm Komisija atkārtoti pārbaudīja izpaustos aprēķinus un apstiprināja, ka saucēja vērtību noteikšanai izmantotā metodika ir pareiza. Tādējādi Komisija noraidīja apgalvojumu, ka izmantotās CIF vērtības esot nekonsekventas un ka CIF cenai pēc izkraušanas, kura tika salīdzināta ar Savienības cenu, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu, no vienas puses, un CIF vērtībai, ko izmantoja par saucēju, lai noteiktu mērķa cenas samazinājuma starpību un dempinga starpību, no otras puses, vajadzētu būt vienādai. |
| --- | --- |

(161)

Pēc piezīmēm Komisija atkārtoti pārbaudīja izpaustos aprēķinus un apstiprināja, ka saucēja vērtību noteikšanai izmantotā metodika ir pareiza. Tādējādi Komisija noraidīja apgalvojumu, ka izmantotās CIF vērtības esot nekonsekventas un ka CIF cenai pēc izkraušanas, kura tika salīdzināta ar Savienības cenu, lai aprēķinātu cenu samazinājumu un mērķa cenu samazinājumu, no vienas puses, un CIF vērtībai, ko izmantoja par saucēju, lai noteiktu mērķa cenas samazinājuma starpību un dempinga starpību, no otras puses, vajadzētu būt vienādai.

| (162) | CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot fiksēto maksājumu, esot izmantojusi kļūdainu metodiku, jo kaitējuma starpības procentuālā daļa tikusi ekstrapolēta kā maksājums par katru riepu, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, nevis izmantojot tikai to atbilstošo ražojuma veidu apjomu, kuri izmantoti sākotnēji aprēķinātās kaitējuma starpības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(162)

CRIA apgalvoja, ka Komisija, nosakot fiksēto maksājumu, esot izmantojusi kļūdainu metodiku, jo kaitējuma starpības procentuālā daļa tikusi ekstrapolēta kā maksājums par katru riepu, pamatojoties uz kopējo importa apjomu, nevis izmantojot tikai to atbilstošo ražojuma veidu apjomu, kuri izmantoti sākotnēji aprēķinātās kaitējuma starpības aprēķināšanai.

CRIA

| (163) | Komisija izmantoja tādu pašu metodiku kā apstrīdētajā regulā, un Vispārējā tiesa to nav atzinusi par spēkā neesošu. Komisija norāda, ka antidempinga pasākumiem jebkurā gadījumā ir jābūt ar līdzvērtīgu koriģējošu ietekmi neatkarīgi no to veida. Netiek apstrīdēts, ka tad, ja maksājums tiktu noteikts ad valorem pasākuma veidā, ad valorem maksājums attiektos uz visu importu un visiem attiecīgā ražojuma veidiem neatkarīgi no tā, vai, nosakot mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summas, tika ņemts vērā konkrētais veids. Tādējādi apstākļos, kad ir nolemts maksājumu izteikt kā konkrētu summu, šādam konkrētam maksājumam jābalstās uz visa attiecīgā ražojuma importa pārdošanas apjomu attiecīgajā izmeklēšanas periodā, jo to piemēros visiem ražojuma veidiem tādā pašā veidā kā līdzvērtīgu ad valorem maksājumu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka ir lietderīgi ņemt vērā kopējo importa apjomu, kā tas tiktu darīts, ja tā piemērotu ad valorem maksājumu. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(163)

Komisija izmantoja tādu pašu metodiku kā apstrīdētajā regulā, un Vispārējā tiesa to nav atzinusi par spēkā neesošu. Komisija norāda, ka antidempinga pasākumiem jebkurā gadījumā ir jābūt ar līdzvērtīgu koriģējošu ietekmi neatkarīgi no to veida. Netiek apstrīdēts, ka tad, ja maksājums tiktu noteikts ad valorem pasākuma veidā, ad valorem maksājums attiektos uz visu importu un visiem attiecīgā ražojuma veidiem neatkarīgi no tā, vai, nosakot mērķa cenas samazinājuma vai dempinga summas, tika ņemts vērā konkrētais veids. Tādējādi apstākļos, kad ir nolemts maksājumu izteikt kā konkrētu summu, šādam konkrētam maksājumam jābalstās uz visa attiecīgā ražojuma importa pārdošanas apjomu attiecīgajā izmeklēšanas periodā, jo to piemēros visiem ražojuma veidiem tādā pašā veidā kā līdzvērtīgu ad valorem maksājumu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka ir lietderīgi ņemt vērā kopējo importa apjomu, kā tas tiktu darīts, ja tā piemērotu ad valorem maksājumu. Tāpēc Komisija apgalvojumu noraidīja.

ad valorem

ad valorem

ad valorem

ad valorem

| (164) | Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot Zhongce Rubber Group Co., Ltd maksājuma līmeni. |
| --- | --- |

(164)

Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, nosakot Zhongce Rubber Group Co., Ltd maksājuma līmeni.

CRIA

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

| (165) | Komisija 2023. gada 31. janvāra paziņojumā lietas materiālos paskaidroja, ka tā ņēmusi vērā 32,39 % kaitējuma novēršanas līmeni, kas Zhongce Rubber Group Co., Ltd bija piemērojams laikposmā, pirms stājās spēkā regula, ar ko nosaka kompensācijas maksājumus (no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Tādējādi atbilstošais fiksētais maksājums šim laikposmam bija 49,31 EUR/gab. Tomēr no 2018. gada 13. novembra, kad stājās spēkā apstrīdētā regula, ar ko attiecīgi tika grozīta Regula 2018/1579, Komisija saistībā ar antisubsidēšanas izmeklēšanu uzņēmumam Zhongce Rubber Group Co., Ltd noteica lielāku, t. i., 55,07 %, kaitējuma starpību, jo uzņēmums sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tā rezultātā dempinga starpība bija nulle un subsīdijas likme – 51,8 %, kas atbilst 57,28 EUR/gab. fiksētajam kompensācijas maksājumam. No CRIA netika saņemtas piezīmes par šo skaidrojumu. Tāpēc CRIA apgalvojums, ka Komisija attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinu šim uzņēmumam esot pieļāvusi kļūdu, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(165)

Komisija 2023. gada 31. janvāra paziņojumā lietas materiālos paskaidroja, ka tā ņēmusi vērā 32,39 % kaitējuma novēršanas līmeni, kas Zhongce Rubber Group Co., Ltd bija piemērojams laikposmā, pirms stājās spēkā regula, ar ko nosaka kompensācijas maksājumus (no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Tādējādi atbilstošais fiksētais maksājums šim laikposmam bija 49,31 EUR/gab. Tomēr no 2018. gada 13. novembra, kad stājās spēkā apstrīdētā regula, ar ko attiecīgi tika grozīta Regula 2018/1579, Komisija saistībā ar antisubsidēšanas izmeklēšanu uzņēmumam Zhongce Rubber Group Co., Ltd noteica lielāku, t. i., 55,07 %, kaitējuma starpību, jo uzņēmums sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tā rezultātā dempinga starpība bija nulle un subsīdijas likme – 51,8 %, kas atbilst 57,28 EUR/gab. fiksētajam kompensācijas maksājumam. No CRIA netika saņemtas piezīmes par šo skaidrojumu. Tāpēc CRIA apgalvojums, ka Komisija attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinu šim uzņēmumam esot pieļāvusi kļūdu, tika noraidīts.

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

CRIA

CRIA

| (166) | Pēc informācijas izpaušanas CRIA arī apgalvoja, ka maksājuma līmenis trim uzņēmumiem, proti, Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, arī būtu jāsamazina, jo Komisija neesot pienācīgi izpildījusi Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktu. |
| --- | --- |

(166)

Pēc informācijas izpaušanas CRIA arī apgalvoja, ka maksājuma līmenis trim uzņēmumiem, proti, Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, arī būtu jāsamazina, jo Komisija neesot pienācīgi izpildījusi Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktu.

CRIA

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

| (167) | Kā paskaidrots iepriekš 79. apsvērumā, papildus korekcijai, kas veikta, ražotāju eksportētāju eksporta cenai attiecīgā gadījumā pieskaitot atpakaļ PVA izmaksas un peļņu, kuras iepriekš tika atņemtas, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, Komisija konstatēja, ka papildu korekcijas nav vajadzīgas. Patiešām, kā norādīts 81., 82. un 97. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka jautājums par taisnīgu salīdzinājumu starp netiešo un tiešo pārdošanu vai starp dažādām klientu kategorijām nav aktuāls. Rezultātā līdzīgi metodikai, kas apstrīdētajā regulā izmantota, lai noteiktu kaitējuma starpības, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju katra ražojuma veida tiešie pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida pārdošanas apjomiem. Tas attiecās arī uz atlikušā maksājuma aprēķinu, kura pamatā bija 55,1 % kaitējuma starpība, kas attiecas uz Xingyuan Group, kurai bija tikai tiešie pārdošanas apjomi. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi, kas piemērojami Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, un atlikušais kompensācijas maksājums, kurš piemērojams Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, būtu jāsaglabā nemainīti. Līdz ar to Komisija uzskata, ka tās konstatējumi atbilst Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktam, un šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(167)

Kā paskaidrots iepriekš 79. apsvērumā, papildus korekcijai, kas veikta, ražotāju eksportētāju eksporta cenai attiecīgā gadījumā pieskaitot atpakaļ PVA izmaksas un peļņu, kuras iepriekš tika atņemtas, pēc analoģijas piemērojot pamatregulas 2. panta 9. punktu, Komisija konstatēja, ka papildu korekcijas nav vajadzīgas. Patiešām, kā norādīts 81., 82. un 97. apsvērumā, Komisija konstatēja, ka jautājums par taisnīgu salīdzinājumu starp netiešo un tiešo pārdošanu vai starp dažādām klientu kategorijām nav aktuāls. Rezultātā līdzīgi metodikai, kas apstrīdētajā regulā izmantota, lai noteiktu kaitējuma starpības, izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju katra ražojuma veida tiešie pārdošanas apjomi tika salīdzināti ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida pārdošanas apjomiem. Tas attiecās arī uz atlikušā maksājuma aprēķinu, kura pamatā bija 55,1 % kaitējuma starpība, kas attiecas uz Xingyuan Group, kurai bija tikai tiešie pārdošanas apjomi. Pamatojoties uz to, Komisija konstatēja, ka atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi, kas piemērojami Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd, un atlikušais kompensācijas maksājums, kurš piemērojams Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd, būtu jāsaglabā nemainīti. Līdz ar to Komisija uzskata, ka tās konstatējumi atbilst Vispārējās tiesas sprieduma 190.–192. punktam, un šis apgalvojums tiek noraidīts.

Xingyuan Group

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

| (168) | Pēc informācijas izpaušanas Komisija konstatēja kļūdu fiksētajā maksājumā, kura pamatā ir uzņēmumam Aeolus/Pirelli noteiktā kaitējuma starpība. Kaitējuma starpība tika labota no 29,79 % uz 27,56 %, un par to tika attiecīgi informētas visas personas. |
| --- | --- |

(168)

Pēc informācijas izpaušanas Komisija konstatēja kļūdu fiksētajā maksājumā, kura pamatā ir uzņēmumam Aeolus/Pirelli noteiktā kaitējuma starpība. Kaitējuma starpība tika labota no 29,79 % uz 27,56 %, un par to tika attiecīgi informētas visas personas.

Aeolus/Pirelli

| (169) | Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, nosakot Hankook Group maksājuma līmeni. |
| --- | --- |

(169)

Pēc papildu informācijas izpaušanas CRIA apgalvoja, ka Komisija esot pieļāvusi kļūdu, nosakot Hankook Group maksājuma līmeni.

CRIA

Hankook Group

| (170) | Pēc apgalvojuma analīzes Komisija patiešām konstatēja pārrakstīšanās kļūdu un laboja Hankook Group kaitējuma starpību no 11,18 % uz 10,31 %. |
| --- | --- |

(170)

Pēc apgalvojuma analīzes Komisija patiešām konstatēja pārrakstīšanās kļūdu un laboja Hankook Group kaitējuma starpību no 11,18 % uz 10,31 %.

Hankook Group

| (171) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajam subsidēšanas apjomam vajadzētu būt šādam:













  Uzņēmums | Dempinga starpība | Subsīdijas likme | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums | Fiksētais kompensācijas maksājums | Fiksētais antidempinga maksājums (46) | Fiksētais
  antidempinga maksājums (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI Group | 56,8  % | 7,74  % | 28,51 % | 7,74 % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Hankook Group | 60,1 % | 2,06 % | 10,31 % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56 % | 27,56 % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 71,5  % | 18,01  % | 23,15 % | 18,01 % | 5,14 % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07 % | 51,08 % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08 % | 55,07 % | 51,08 % | 3,99 % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajam subsidēšanas apjomam vajadzētu būt šādam:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Subsīdijas likme

Kaitējuma starpība

Kompensācijas maksājums

Antidempinga maksājums

Fiksētais kompensācijas maksājums

Fiksētais antidempinga maksājums (46)

46

Fiksētais

antidempinga maksājums (47)

47

GITI Group

56,8  %

7,74  %

28,51 %

7,74 %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Hankook Group

60,1 %

2,06 %

10,31 %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56 %

27,56 %

0

39,77

0

39,77

Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, kas sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

71,5  %

18,01  %

23,15 %

18,01 %

5,14 %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07 %

51,08 %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08 %

55,07 %

51,08 %

3,99 %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Pārskatītais kompensācijas maksājumu līmenis ir piemērojams bez nekāda pārtraukuma laikā no pagaidu regulas spēkā stāšanās dienas (proti, no 2018. gada 12. novembra). |
| --- | --- |

(172)

Pārskatītais kompensācijas maksājumu līmenis ir piemērojams bez nekāda pārtraukuma laikā no pagaidu regulas spēkā stāšanās dienas (proti, no 2018. gada 12. novembra).

| (173) | Ir arī nepieciešams piemērot atšķirīgu antidempinga maksājumu līmeni laikposmā pirms galīgās antisubsidēšanas regulas spēkā stāšanās dienas (proti, laikposmā no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Šajā laikposmā piemērojamais maksājums ir vienāds ar kaitējuma starpību, kas noteikta visiem attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(173)

Ir arī nepieciešams piemērot atšķirīgu antidempinga maksājumu līmeni laikposmā pirms galīgās antisubsidēšanas regulas spēkā stāšanās dienas (proti, laikposmā no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim). Šajā laikposmā piemērojamais maksājums ir vienāds ar kaitējuma starpību, kas noteikta visiem attiecīgajiem uzņēmumiem.

| (174) | Lai gan tikai Aeolus Tyre Co., Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd bija prasītāji lietās T-30/19 un T-72/19, Komisija uzskata, ka koriģētais maksājums ir piemērojams visām attiecīgajām grupām. Attiecībā uz Aeolus Group attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd un Pirelli Tyre Co., Ltd. Attiecībā uz Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd un Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Lai gan tikai Aeolus Tyre Co., Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd bija prasītāji lietās T-30/19 un T-72/19, Komisija uzskata, ka koriģētais maksājums ir piemērojams visām attiecīgajām grupām. Attiecībā uz Aeolus Group attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd un Pirelli Tyre Co., Ltd. Attiecībā uz Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd attiecīgie ražotāji eksportētāji ir šādi: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd un Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

Aeolus Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Aeolus Group

Aeolus Tyre Co., Ltd

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

| (175) | Muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. |
| --- | --- |

(175)

Muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā.

| (176) | Šī regula nemaina maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas paziņojums par procedūras atsākšanu un reģistrācijas regula. Tāpēc to maksājumi paliek nemainīti un šie uzņēmumi šajā regulā nav identificēti. |
| --- | --- |

(176)

Šī regula nemaina maksājumu likmes ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem neattiecas paziņojums par procedūras atsākšanu un reģistrācijas regula. Tāpēc to maksājumi paliek nemainīti un šie uzņēmumi šajā regulā nav identificēti.

| (177) | Pēc informācijas izpaušanas Hämmerling apgalvoja – tā kā Komisija esot iecerējusi atkārtoti noteikt maksājumus pēc trīs gadu noilguma termiņa, kas paredzēts Savienības Muitas kodeksā, tai būtu arī jāprecizē, ka starpība starp atkārtoti noteiktajiem un iepriekš piemērojamajiem maksājumiem pēc šā trīs gadu noilguma termiņa beigām arī būtu jāatmaksā. |
| --- | --- |

(177)

Pēc informācijas izpaušanas Hämmerling apgalvoja – tā kā Komisija esot iecerējusi atkārtoti noteikt maksājumus pēc trīs gadu noilguma termiņa, kas paredzēts Savienības Muitas kodeksā, tai būtu arī jāprecizē, ka starpība starp atkārtoti noteiktajiem un iepriekš piemērojamajiem maksājumiem pēc šā trīs gadu noilguma termiņa beigām arī būtu jāatmaksā.

Hämmerling

| (178) | Komisija vispirms atgādina, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības Muitas kodekss neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga vai kompensācijas maksājumu laikposmam, kas pārsniedz trīs gadus (50). |
| --- | --- |

(178)

Komisija vispirms atgādina, ka saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības Muitas kodekss neliedz Komisijai pieņemt regulu, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga vai kompensācijas maksājumu laikposmam, kas pārsniedz trīs gadus (50).

50

| (179) | Turklāt, kā paskaidrots 175. apsvērumā, muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. Vispārējā tiesa lietā T-440/20 precizēja, ka piemērojamie tiesību akti muitas jomā citu starpā ir Savienības Muitas kodeksa 101. panta 1. punkts, 102. panta 1. punkta pirmā daļa, 103. panta 1. punkts un 104. panta 2. punkts. Saskaņā ar šīm tiesību normām maksājamā nodokļa summu nosaka kompetentie muitas dienesti, kas ir atbildīgi par muitas parādu paziņošanu, ja vien nav beidzies trīs gadu termiņš no šā parāda rašanās dienas. Tiesa arī precizēja, ka
  “No tā izriet, ka Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punktā ietvertā noteikuma mērķis ir ne tikai nepieļaut, ka muitas nodokļu summa parādniekam tiek paziņota pēc tam, kad ir beidzies trīs gadu termiņš no tā muitas parāda rašanās dienas, bet arī paredzēt paša muitas parāda noilgumu, kas iestājas līdz ar šā termiņa beigām. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu”
   (51). Līdz ar to Komisija apstiprina, ka šajā lietā ir piemērojams trīs gadu noilguma termiņš atmaksāšanai, un šis lūgums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(179)

Turklāt, kā paskaidrots 175. apsvērumā, muitas dienestiem tiek uzdots iekasēt attiecīgo summu par importu, kas saistīts ar attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, un atmaksāt iekasētās pārmaksātās summas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. Vispārējā tiesa lietā T-440/20 precizēja, ka piemērojamie tiesību akti muitas jomā citu starpā ir Savienības Muitas kodeksa 101. panta 1. punkts, 102. panta 1. punkta pirmā daļa, 103. panta 1. punkts un 104. panta 2. punkts. Saskaņā ar šīm tiesību normām maksājamā nodokļa summu nosaka kompetentie muitas dienesti, kas ir atbildīgi par muitas parādu paziņošanu, ja vien nav beidzies trīs gadu termiņš no šā parāda rašanās dienas. Tiesa arī precizēja, ka
  “No tā izriet, ka Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punktā ietvertā noteikuma mērķis ir ne tikai nepieļaut, ka muitas nodokļu summa parādniekam tiek paziņota pēc tam, kad ir beidzies trīs gadu termiņš no tā muitas parāda rašanās dienas, bet arī paredzēt paša muitas parāda noilgumu, kas iestājas līdz ar šā termiņa beigām. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu”
   (51). Līdz ar to Komisija apstiprina, ka šajā lietā ir piemērojams trīs gadu noilguma termiņš atmaksāšanai, un šis lūgums tiek noraidīts.

“No tā izriet, ka Savienības Muitas kodeksa 103. panta 1. punktā ietvertā noteikuma mērķis ir ne tikai nepieļaut, ka muitas nodokļu summa parādniekam tiek paziņota pēc tam, kad ir beidzies trīs gadu termiņš no tā muitas parāda rašanās dienas, bet arī paredzēt paša muitas parāda noilgumu, kas iestājas līdz ar šā termiņa beigām. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz muitas nodokļu summas paziņošanu parādniekam, un tādējādi tā īstenošana ir tikai to valsts muitas dienestu kompetencē, kuri ir kompetenti sniegt šādu paziņojumu”

51

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (180) | Ņemot vērā Regulas 2018/1046 (52) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā. |
| --- | --- |

(180)

Ņemot vērā Regulas 2018/1046 (52) 109. pantu, ja summa ir jāatmaksā pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma, maksājamā procentu likme ir tā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā katra mēneša pirmajā kalendārajā dienā.

52

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

| (181) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(181)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, kuru sniegusi komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2016/1036 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu gumijas pneimatisko riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121 un kuras patlaban klasificē ar KN kodiem 4011 20 90 un ex 4012 12 00 (TARIC kods 4012120010), importam tiek noteikts galīgais kompensācijas maksājums, ciktāl tas attiecas uz 2. punktā uzskaitītajiem uzņēmumiem.

2.   No 2018. gada 13. novembra galīgie kompensācijas maksājumi, kas piemērojami 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kurš ražots turpmāk norādītajos uzņēmumos, euro valūtā par gabalu, ir šādi.

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd | 11,07 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 3,75 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana un kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā | 27,69 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 57,28 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 57,28 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 57,28 | C876 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājums

TARIC papildu kods

GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd

11,07

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

3,75

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Pielikumā uzskaitītie pārējie uzņēmumi, uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana un kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā

27,69

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

57,28

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

57,28

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

57,28

C876

2. pants

Galīgo kompensācijas maksājumu, ko 1. panta 2. punktā minētie ražotāji eksportētāji samaksājuši saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690, apmērā, kas pārsniedz 1. pantā noteikto galīgo kompensācijas maksājumu, atmaksā vai atlaiž.

Pieprasījumu veikt atmaksu vai atlaišanu iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem muitas jomā. Visus atmaksājumus, kas veikti pēc Vispārējās tiesas nolēmuma lietās T-30/19 un T-72/19 China Rubber Industry Association (CRIA) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Eiropas Komisija, atgūst tie dienesti, kuri veikuši atmaksājumu, nepārsniedzot 1. panta 2. punktā noteikto summu.

3. pants

Galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar 1. pantu, iekasē arī par importu, kurš reģistrēts saskaņā ar 1. panta 3. punktu 2022. gada 7. jūlija Īstenošanas regulā (ES) 2022/1175, ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2022. gada 4. maija spriedumus apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 attiecībā uz Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 attiecina reģistrāciju uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121.

4. pants

Muitas dienestiem tiek dots rīkojums vairs neturpināt reģistrēt importu, kā paredzēts 1. panta 1. punktā Īstenošanas regulā (ES) 2022/1175, kura ar šo tiek atcelta.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) 2018/683 (2018. gada 4. maijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes autobusiem vai kravas automobiļiem paredzētu jaunu vai atjaunotu gumijas pneimatisko riepu, kuru slodzes indekss pārsniedz 121, importam un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 116, 7.5.2018., 8. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1579 (2018. gada 18. oktobris), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 263, 22.10.2018., 3. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1690 (2018. gada 9. novembris), ar ko nosaka galīgos kompensācijas maksājumus tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importam, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121, un atceļ Īstenošanas regulu (ES) 2018/163 (OV L 283, 12.11.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Vispārējās tiesas (desmitā palāta paplašinātā sastāvā) 2022. gada 4. maija spriedums lietās China Rubber Industry Association (CRIA) un China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)/Eiropas Komisija, T-30/19 un T-72/19, EU:T:2022:226.

5

China Rubber Industry Association (CRIA)

China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC)

(6)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

6

(7)  Apstrīdētajā regulā TARIC papildu kods C333 identificē šādus ražotājus eksportētājus:

7

TARIC

| | Aeolus Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd;

Aeolus Tyre Co., Ltd

| | Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd

| | Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; |
| --- | --- |

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd

| | Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Pirelli Tyre Co., Ltd.

| | Ar 16. apsvērumā minēto reģistrācijas regulu Aeolus Tyre Co., Ltd tika piešķirts jauns TARIC papildu kods. |
| --- | --- |

Ar 16. apsvērumā minēto reģistrācijas regulu Aeolus Tyre Co., Ltd tika piešķirts jauns TARIC papildu kods.

Aeolus Tyre Co., Ltd

TARIC

(8)  Apstrīdētajā regulā Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ir saistīts ar TARIC papildu kodu C999.

8

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

TARIC

(9)  Apstrīdētajā regulā TARIC papildu kods C371 identificē šādus ražotājus eksportētājus:

9

TARIC

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd;

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

| | Ar 16. apsvērumā minēto reģistrācijas regulu Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd tiek piešķirts jauns TARIC papildu kods reģistrācijai. |
| --- | --- |

Ar 16. apsvērumā minēto reģistrācijas regulu Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd tiek piešķirts jauns TARIC papildu kods reģistrācijai.

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

TARIC

(10)  Apvienotās lietas 97, 193, 99 un 215/86 Asteris AE u. c. un Grieķijas Republika/Komisija (1988) Krājums 2181, 27. un 28. punkts.

10

Asteris AE

(11)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Krājums I-6993, 31. punkts; lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Spheriques/Padome [2000] Krājums I-8147, 80.–85. punkts; lieta T-301/01 Alitalia/Komisija [2008] Krājums II-1753, 99. un 142. punkts; apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Region Nord-Pas de Calais/Komisija [2011], EU:T:2011:209, 83. punkts.

11

Industrie des Poudres Spheriques

Alitalia

Region Nord-Pas de Calais

(12)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Krājums I-6993, 31. punkts; lieta C-458/98 P Industries des Poudres Spheriques/Padome [2000] Krājums I-8147, 80.–85. punkts.

12

Industries des Poudres Spheriques

(13)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg [2018], EU:C:2018:187, 79. punkts; C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, 2019. gada 19. jūnija spriedums, 58. punkts.

13

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(14)  Lieta T-650/17 Jinan Meide Casting Co., Ltd, EU:T:2019:644, 333.–342. punkts.

14

Jinan Meide Casting Co., Ltd

(15)  
  OV C 263, 8.7.2022., 15. lpp.

15

(16)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/1175 (2022. gada 7. jūlijs), ar ko pēc izmeklēšanas atsākšanas nolūkā īstenot 2022. gada 4. maija spriedumus apvienotajās lietās T-30/19 un T-72/19 attiecībā uz Īstenošanas regulu (ES) 2018/1579 un Īstenošanas regulu (ES) 2018/1690 attiecina reģistrāciju uz tādu konkrētu jaunu vai atjaunotu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gumijas pneimatisko riepu importu, kuras paredzētas autobusiem vai kravas automobiļiem un kuru slodzes indekss pārsniedz 121 (OV L 183, 8.7.2022., 43. lpp.).

16

(17)  
  GITI Group sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem: GITI Tire (China) Investment Co. (Šanhaja); GITI Tire (Anhui) Co., Ltd; (Hefei); GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualina); GITI Tire (Fujian) Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd un saistīts eksportētājs Singapūrā.

17

GITI Group

GITI Tire (China) Investment Co.

GITI Tire (Anhui) Co., Ltd

GITI Tire (Hualin) Co., Ltd

Hualina

GITI Tire (Fujian) Co., Ltd

GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd

(18)  
  Hankook Group sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd un Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

18

Hankook Group

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

(19)  
  Aeolus/Pirelli sastāvēja no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd un Pirelli Tyre Co., Ltd. Apstrīdētajā regulā tika konstatēts, ka visi šie ražotāji eksportētāji ir daļa no China National Tire Group. Turklāt Pirelli Tyre Co., Ltd tika uzskatīts par daļu no China National Tire Group, jo tas bija saistīts ar China National Tire & Rubber Co. Ltd kā vairāk nekā 5 % kapitāldaļu turētājs izmeklēšanas periodā saskaņā ar 127. panta d) punktu Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulā (ES) 2015/2447, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu.

19

Aeolus/Pirelli

Aeolus Tyre Co., Ltd

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd

Pirelli Tyre Co., Ltd

China National Tire Group

Pirelli Tyre Co., Ltd

China National Tire Group

China National Tire & Rubber Co. Ltd

(20)  
  2022. gada 1. jūnija spriedumi lietās T-440/20 un T-441/20 Jindal Saw un Jindal Saw Italia/Komisija, 156. punkts.

20

Jindal Saw

Jindal Saw Italia

(21)  Līdzīgu argumentāciju sk. iepriekš 21. zemsvītras piezīmē minētā sprieduma lietā Jindal Saw 158. punktā.

21

Jindal Saw

(22)  Sk. Tiesas 2018. gada 15. marta spriedumu lietā C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg un Tiesas (astotā palāta) 2019. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs.

22

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

(23)  Sk. Vispārējās tiesas 2016. gada 13. decembra spriedumu lietā T-95/15 Printeous/Komisija.

23

Printeous

(24)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 62. punkts.

24

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

(25)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 59. punkts.

25

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

(26)  Lieta C-256/16 Deichmann SE/Hauptzollamt Duisburg, 63. punkts un tajā minētā judikatūra.

26

Deichmann SE

Hauptzollamt Duisburg

(27)  Sk. sprieduma 176., 192. un 201.–207. punktu. Apstrīdētā regula palika spēkā attiecībā uz citiem ražotājiem eksportētājiem, kuri to neapstrīdēja.

27

(28)  Sk. 2022. gada 1. jūnija spriedumu lietās T-440/20 un T-441/20 Jindal Saw un Jindal Saw Italia/Komisija, 44. punktu, 2019. gada 19. jūnija spriedumu lietā C-612/16 C & J Clark International (nav publicēts), EU:C:2019:508, 43. punktu, 2020. gada 3. decembra spriedumu lietā C-461/18 P Changmao Biochemical Engineering/Distillerie Bonollo u. c., EU:C:2020:979, 97. punktu, un 2021. gada 9. jūnija spriedumu lietā T-132/18 Roland/Komisija (nav publicēts), EU:T:2021:329, 76. punktu.

28

Jindal Saw

Jindal Saw Italia

C & J Clark International

Changmao Biochemical Engineering

Distillerie Bonollo

Roland

(29)  Lieta C-256/16 Deichmann, EU:C:2018:187, 77. un 78. punkts, un 2019. gada 19. jūnija spriedums lietā C-612/16 C & J Clark International Ltd/Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, 57. punkts.

29

Deichmann

C & J Clark International Ltd

Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(30)  
  2022. gada 1. jūnija spriedumi lietās T-440/20 un T-441/20 Jindal Saw un Jindal Saw Italia/Komisija.

30

Jindal Saw

Jindal Saw Italia

(31)  Šajā ziņā sk. 2018. gada 29. novembra spriedumu lietā C-248/17 P Bank Tejarat/Padome, EU:C:2018:967, 80. un 81. punktu, un tajos minēto judikatūru.

31

Bank Tejarat

(32)  21. zemsvītras piezīmē minētais spriedums lietā T-441/20, 118.–123. punkts.

32

(33)  Iepriekš 30. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 83. punkts.

33

(34)  Iepriekš 31. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 134. punkts.

34

(35)  Šajā sakarā sk. 30. un 31. zemsvītras piezīmē minētos spriedumus.

35

(36)  Iepriekš 31. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 97.–103. punkts.

36

(37)  Iepriekš 31. zemsvītras piezīmē minētais spriedums, 104. punkts.

37

(38)  Lieta C-415/96 Spānija/Komisija, Krājums I-6993, 31. punkts; lieta C-458/98 P Industrie des Poudres Spheriques/Padome [2000] Krājums I-8147, 80.–85. punkts; lieta T-301/01 Alitalia/Komisija [2008] Krājums II-1753, 99. un 142. punkts; apvienotās lietas T-267/08 un T-279/08 Region Nord-Pas de Calais/Komisija [2011], EU:T:2011:209, 83. punkts.

38

Industrie des Poudres Spheriques

Alitalia

Region Nord-Pas de Calais

(39)  Sk. mutatis mutandi lietu C-507/21 P Puma un citi/Komisija, EU:C:2022:649, 87. punktu.

39

mutatis mutandi

Puma

(40)  Sk. Deichmann, 88. punktu.

40

Deichmann

(41)  Sk. Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedumu apvienotajās lietas T-267/08 un T-279/08 Région Nord-Pas-de-Calais/Eiropas Komisija, 83. punktu.

41

Région Nord-Pas-de-Calais/

(42)  Lieta T-650/17 Jinan Meide Casting Co., Ltd, EU:T:2019:644, 333.–342. punkts.

42

Jinan Meide Casting Co., Ltd

(43)  
  Zhongce Rubber Group Co., Ltd sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tas ir vienīgais apstrīdētās regulas II pielikumā minētais uzņēmums, kuru skar apstrīdētās regulas atcelšana, bet ne Regulas (ES) 2018/1579 atcelšana. Tāpēc apstrīdētā regula attiecībā uz šo uzņēmumu netika atcelta, un uz to attiecas tikai grozījumi, kas ar apstrīdēto regulu ieviesti Regulā (ES) 2018/1579. Tāpēc attiecībā uz Zhongce Rubber Group Co., Ltd joprojām tiek piemēroti maksājumi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2018/1579.

43

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

(44)  Šie divi uzņēmumi nesadarbojās ne antidempinga, ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tāpēc uz tiem attiecas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

44

(45)  
  OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.

45

(46)  Laikposmam no 2018. gada 13. novembra.

46

(47)  Laikposmam no 2018. gada 8. maija līdz 2018. gada 12. novembrim.

47

(48)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tas ir vienīgais apstrīdētās regulas II pielikumā minētais uzņēmums, kuru skar apstrīdētās regulas atcelšana, bet ne Regulas (ES) 2018/1579 atcelšana. Tāpēc apstrīdētā regula attiecībā uz šo uzņēmumu netika atcelta, un uz to attiecas tikai grozījumi, kas ar apstrīdēto regulu ieviesti Regulā (ES) 2018/1579. Tāpēc attiecībā uz Zhongce Rubber Group Co., Ltd joprojām tiek piemēroti maksājumi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2018/1579.

48

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

(49)  
  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd un Hefei Wanli Tire Co., Ltd nesadarbojās ne antidempinga, ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tāpēc uz tiem attiecas maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Pašreiz atsāktajā procedūrā šis maksājums ir piemērojams tikai šiem diviem uzņēmumiem.

49

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

(50)  Sk. lietu T-440/20 Jindal Saw/Eiropas Komisija, EU:T:2022:318, 134. un 135. punktu, un tajā minēto spriedumu.

50

Jindal Saw

(51)  
  Zhongce Rubber Group Co., Ltd sadarbojās antidempinga izmeklēšanā, bet ne antisubsidēšanas izmeklēšanā. Tas ir vienīgais apstrīdētās regulas II pielikumā minētais uzņēmums, kuru skar apstrīdētās regulas atcelšana, bet ne Regulas (ES) 2018/1579 atcelšana. Tāpēc apstrīdētā regula attiecībā uz šo uzņēmumu netika atcelta, un uz to attiecas tikai grozījumi, kas ar apstrīdēto regulu ieviesti Regulā (ES) 2018/1579. Tāpēc attiecībā uz Zhongce Rubber Group Co., Ltd joprojām tiek piemēroti maksājumi, kas noteikti ar Regulu (ES) 2018/1579.

51

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

52

(53)  TARIC kods C333 zaudē spēku, un kods C877 ir piemērojams visai grupai.

53

---

PIELIKUMS

Uzņēmumi, kuri sadarbojās gan antisubsidēšanas izmeklēšanā, gan antidempinga izmeklēšanā un uz kuriem attiecas maksājumu atkārtota noteikšana

| UZŅĒMUMA NOSAUKUMS | TARIC PAPILDU KODS |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

UZŅĒMUMA NOSAUKUMS

TARIC PAPILDU KODS

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  Apstrīdētajā regulā TARIC papildu kods C371 identificē šādus ražotājus eksportētājus:

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd un Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Šīs regulas 16. apsvērumā minētajā reģistrācijas regulā Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd tika piešķirts jauns TARIC papildu kods. |
| --- | --- |

Šīs regulas 16. apsvērumā minētajā reģistrācijas regulā Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd tika piešķirts jauns TARIC papildu kods.

---

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/80

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/739

(2023. gada 4. aprīlis),

ar ko paredz ārkārtas atbalsta pasākumu graudaugu un eļļas augu sēklu nozarē Bulgārijā, Polijā un Rumānijā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 221. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Krievijas 2022. gada 24. februārī sāktais iebrukums Ukrainā ietekmē kuģniecības darbības Ukrainas Melnās jūras ostās; šīs darbības veidoja aptuveni 90 % no Ukrainas graudaugu un eļļas augu sēklu eksporta. Lai izvairītos no draudiem globālajam pārtikas nodrošinājumam un atbalstītu Ukrainas lauksaimniekus, steidzami bija vajadzīgi alternatīvi loģistikas maršruti, un Savienība veica konkrētus pasākumus, lai veicinātu Ukrainas lauksaimniecības produktu eksportu, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Rīcības plāns ES un Ukrainas solidaritātes joslām Ukrainas lauksaimniecības produktu eksporta un divpusējās tirdzniecības ar ES atvieglošanai (“ES un Ukrainas solidaritātes joslas”)” (2). |
| --- | --- |

(1)

Krievijas 2022. gada 24. februārī sāktais iebrukums Ukrainā ietekmē kuģniecības darbības Ukrainas Melnās jūras ostās; šīs darbības veidoja aptuveni 90 % no Ukrainas graudaugu un eļļas augu sēklu eksporta. Lai izvairītos no draudiem globālajam pārtikas nodrošinājumam un atbalstītu Ukrainas lauksaimniekus, steidzami bija vajadzīgi alternatīvi loģistikas maršruti, un Savienība veica konkrētus pasākumus, lai veicinātu Ukrainas lauksaimniecības produktu eksportu, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā “Rīcības plāns ES un Ukrainas solidaritātes joslām Ukrainas lauksaimniecības produktu eksporta un divpusējās tirdzniecības ar ES atvieglošanai (“ES un Ukrainas solidaritātes joslas”)” (2).

| (2) | Izmaiņas loģistikas maršrutos, kuri Ukrainas graudaugiem un eļļas augu sēklām palīdz sasniegt tradicionālos tirgus, radīja lielākas transporta izmaksas. Šā iemesla dēļ eksports uz Savienības tirgu ir mainījies. |
| --- | --- |

(2)

Izmaiņas loģistikas maršrutos, kuri Ukrainas graudaugiem un eļļas augu sēklām palīdz sasniegt tradicionālos tirgus, radīja lielākas transporta izmaksas. Šā iemesla dēļ eksports uz Savienības tirgu ir mainījies.

| (3) | Graudaugu un eļļas augu sēklu importa pieaugums no Ukrainas uz Savienības dalībvalstīm, kuras atrodas tuvu Ukrainai un kurās tika izveidoti galvenie “ES un Ukrainas solidaritātes joslu” koridori, ietekmē vietējos lauksaimniekus. Dažos Savienības reģionos papildu imports rada pārmērīgu piedāvājumu, samazina vietējās cenas vai pārslogo loģistikas ķēdes. |
| --- | --- |

(3)

Graudaugu un eļļas augu sēklu importa pieaugums no Ukrainas uz Savienības dalībvalstīm, kuras atrodas tuvu Ukrainai un kurās tika izveidoti galvenie “ES un Ukrainas solidaritātes joslu” koridori, ietekmē vietējos lauksaimniekus. Dažos Savienības reģionos papildu imports rada pārmērīgu piedāvājumu, samazina vietējās cenas vai pārslogo loģistikas ķēdes.

| (4) | Ņemot vērā iekšzemes piegādes situāciju un loģistikas problēmas dalībvalstīs, kuras atrodas tuvu Ukrainas robežai, tiek uzskatīts, ka visvairāk skarti ir lauksaimnieki Bulgārijā, Polijā un Rumānijā, jo īpaši tie, kas atrodas vistuvāk robežai vai tranzīta mezglam. Vietējo graudaugu un eļļas augu sēklu cenu kritums ietekmē šo lauksaimnieku ekonomisko dzīvotspēju un var ietekmēt viņu lēmumus par sēšanu. Šāda situācija, visticamāk, izraisīs strauju ražošanas pasliktināšanos attiecīgajos apgabalos, kā arī radīs grūtības “ES un Ukrainas solidaritātes joslu” īstenošanā. Šī situācija rada īpašu problēmu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 221. panta nozīmē. Šī īpašā problēma, kas ir aktuāla konkrēto Savienības dalībvalstu ierobežotā skaitā reģionu, nav risināma ar pasākumiem, kas veicami saskaņā ar minētās regulas 219. vai 220. pantu, jo tā nav nedz tieši saistīta ar kādu tirgus traucējumu vai draudiem, ka šādi traucējumi varētu rasties, nedz saistīta ar pasākumiem dzīvnieku slimību izplatības apkarošanai vai ar patērētāju uzticības zaudēšanu sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselības risku dēļ. Turklāt, lai nepieļautu graudaugu un eļļas augu sēklu ražošanas strauju samazināšanos, situācija prasa steidzamu iejaukšanos, piemēram, minētās regulas 221. pantā paredzēto ārkārtas pasākumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā iekšzemes piegādes situāciju un loģistikas problēmas dalībvalstīs, kuras atrodas tuvu Ukrainas robežai, tiek uzskatīts, ka visvairāk skarti ir lauksaimnieki Bulgārijā, Polijā un Rumānijā, jo īpaši tie, kas atrodas vistuvāk robežai vai tranzīta mezglam. Vietējo graudaugu un eļļas augu sēklu cenu kritums ietekmē šo lauksaimnieku ekonomisko dzīvotspēju un var ietekmēt viņu lēmumus par sēšanu. Šāda situācija, visticamāk, izraisīs strauju ražošanas pasliktināšanos attiecīgajos apgabalos, kā arī radīs grūtības “ES un Ukrainas solidaritātes joslu” īstenošanā. Šī situācija rada īpašu problēmu Regulas (ES) Nr. 1308/2013 221. panta nozīmē. Šī īpašā problēma, kas ir aktuāla konkrēto Savienības dalībvalstu ierobežotā skaitā reģionu, nav risināma ar pasākumiem, kas veicami saskaņā ar minētās regulas 219. vai 220. pantu, jo tā nav nedz tieši saistīta ar kādu tirgus traucējumu vai draudiem, ka šādi traucējumi varētu rasties, nedz saistīta ar pasākumiem dzīvnieku slimību izplatības apkarošanai vai ar patērētāju uzticības zaudēšanu sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselības risku dēļ. Turklāt, lai nepieļautu graudaugu un eļļas augu sēklu ražošanas strauju samazināšanos, situācija prasa steidzamu iejaukšanos, piemēram, minētās regulas 221. pantā paredzēto ārkārtas pasākumu pieņemšanu.

| (5) | Tāpēc ir lietderīgi tikai uz laiku, kas ir absolūti nepieciešams, piešķirt Bulgārijai, Polijai un Rumānijai finanšu dotāciju, lai atbalstītu lauksaimniekus, kurus skāris graudaugu un eļļas augu sēklu importa pieaugums no Ukrainas. Katrai no šīm dalībvalstīm pieejamā summa būtu jānosaka, ņemot vērā atlasīto kultūraugu un skarto reģionu lauksaimnieku iespējamo produkcijas vērtības zaudējumu. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir lietderīgi tikai uz laiku, kas ir absolūti nepieciešams, piešķirt Bulgārijai, Polijai un Rumānijai finanšu dotāciju, lai atbalstītu lauksaimniekus, kurus skāris graudaugu un eļļas augu sēklu importa pieaugums no Ukrainas. Katrai no šīm dalībvalstīm pieejamā summa būtu jānosaka, ņemot vērā atlasīto kultūraugu un skarto reģionu lauksaimnieku iespējamo produkcijas vērtības zaudējumu.

| (6) | Bulgārijai, Polijai un Rumānijai atbalsts būtu jāsadala pa visefektīvākajiem kanāliem, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kuros ņemts vērā graudaugu un eļļas augu sēklu audzētāju piedzīvoto grūtību apmērs skartajos apgabalos, vienlaikus nodrošinot, ka šie lauksaimnieki ir atbalsta galīgie saņēmēji, un izvairoties no jebkādiem tirgus un konkurences izkropļojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Bulgārijai, Polijai un Rumānijai atbalsts būtu jāsadala pa visefektīvākajiem kanāliem, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kuros ņemts vērā graudaugu un eļļas augu sēklu audzētāju piedzīvoto grūtību apmērs skartajos apgabalos, vienlaikus nodrošinot, ka šie lauksaimnieki ir atbalsta galīgie saņēmēji, un izvairoties no jebkādiem tirgus un konkurences izkropļojumiem.

| (7) | Tā kā Bulgārijai, Polijai un Rumānijai atvēlētā summa kompensētu tikai daļu no faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies lauksaimniekiem skartajos reģionos, minētajām dalībvalstīm būtu jāļauj piešķirt papildu valsts atbalstu minētajiem ražotājiem ar šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem un tajā noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā Bulgārijai, Polijai un Rumānijai atvēlētā summa kompensētu tikai daļu no faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies lauksaimniekiem skartajos reģionos, minētajām dalībvalstīm būtu jāļauj piešķirt papildu valsts atbalstu minētajiem ražotājiem ar šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem un tajā noteiktajā termiņā.

| (8) | Lai dotu Bulgārijai, Polijai un Rumānijai rīcības brīvību palīdzības izplatīšanā (jo apstākļi prasa novērst lauksaimnieku grūtības), šīm dalībvalstīm būtu jāļauj to kumulēt ar citu atbalstu, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai. |
| --- | --- |

(8)

Lai dotu Bulgārijai, Polijai un Rumānijai rīcības brīvību palīdzības izplatīšanā (jo apstākļi prasa novērst lauksaimnieku grūtības), šīm dalībvalstīm būtu jāļauj to kumulēt ar citu atbalstu, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai.

| (9) | Tā kā Savienības atbalsts ir izteikts euro, lai nodrošinātu vienotu un vienlaicīgu piemērošanu, nepieciešams noteikt tām dalībvalstīm piešķirtās summas konvertācijas datumu, kuras nav pieņēmušas euro par savu valsts valūtu, kā tas ir Bulgārijas, Polijas un Rumānijas gadījumā. Šajā regulā nav noteikts atbalsta pieteikumu iesniegšanas termiņš, tāpēc ir lietderīgi Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/127 (3) 30. panta 3. punkta nolūkā par valūtas kursa noteicošo dienu attiecībā uz šajā regulā noteiktajām summām uzskatīt šīs regulas spēkā stāšanās dienu. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā Savienības atbalsts ir izteikts euro, lai nodrošinātu vienotu un vienlaicīgu piemērošanu, nepieciešams noteikt tām dalībvalstīm piešķirtās summas konvertācijas datumu, kuras nav pieņēmušas euro par savu valsts valūtu, kā tas ir Bulgārijas, Polijas un Rumānijas gadījumā. Šajā regulā nav noteikts atbalsta pieteikumu iesniegšanas termiņš, tāpēc ir lietderīgi Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2022/127 (3) 30. panta 3. punkta nolūkā par valūtas kursa noteicošo dienu attiecībā uz šajā regulā noteiktajām summām uzskatīt šīs regulas spēkā stāšanās dienu.

| (10) | Budžeta apsvērumu dēļ Bulgārijai, Polijai un Rumānijai radušies izdevumi Savienībai būtu jāfinansē tikai tad, ja šādi izdevumi veikti līdz attiecināmības noteiktai dienai. |
| --- | --- |

(10)

Budžeta apsvērumu dēļ Bulgārijai, Polijai un Rumānijai radušies izdevumi Savienībai būtu jāfinansē tikai tad, ja šādi izdevumi veikti līdz attiecināmības noteiktai dienai.

| (11) | Šim ārkārtas pasākumam paredzētais atbalsts būtu jāizmaksā līdz 2023. gada 30. septembrim. Ņemot vērā to, ka pēc 2023. gada 30. septembra maksājumus nedrīkst veikt, Deleģētās regulas (ES) 2022/127 5. panta 2. punkts nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(11)

Šim ārkārtas pasākumam paredzētais atbalsts būtu jāizmaksā līdz 2023. gada 30. septembrim. Ņemot vērā to, ka pēc 2023. gada 30. septembra maksājumus nedrīkst veikt, Deleģētās regulas (ES) 2022/127 5. panta 2. punkts nebūtu jāpiemēro.

| (12) | Lai Savienība varētu uzraudzīt šā ārkārtas pasākuma efektivitāti, Bulgārijai, Polijai un Rumānijai būtu jāsniedz Komisijai sīka informācija par tā īstenošanu. |
| --- | --- |

(12)

Lai Savienība varētu uzraudzīt šā ārkārtas pasākuma efektivitāti, Bulgārijai, Polijai un Rumānijai būtu jāsniedz Komisijai sīka informācija par tā īstenošanu.

| (13) | Lai nodrošinātu to, ka lauksaimnieki saņem atbalstu iespējami drīz, būtu jādod Bulgārijai, Polijai un Rumānijai iespēja īstenot šo regulu nekavējoties. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu to, ka lauksaimnieki saņem atbalstu iespējami drīz, būtu jādod Bulgārijai, Polijai un Rumānijai iespēja īstenot šo regulu nekavējoties. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Savienības atbalsts, kura kopējā summa ir 56 300 000 EUR, Bulgārijai, Polijai un Rumānijai ir pieejams, lai, ievērojot šajā regulā noteiktos nosacījumus, sniegtu ārkārtas atbalstu lauksaimniekiem, kas ražo pielikumā minētos graudaugus un eļļas augu sēklas.

2.   Bulgārija, Polija un Rumānija 2. pantā minētās summas izmanto pasākumiem, kuru mērķis ir kompensēt lauksaimniekiem ekonomiskos zaudējumus, kas skartajos reģionos radušies sakarā ar graudaugu un eļļas augu sēklu importa pieaugumu no Ukrainas.

3.   Pasākumus veic, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kuros ņemti vērā ekonomiskie zaudējumi, kas radušies skartajiem lauksaimniekiem, un kuri nodrošina, ka attiecīgie maksājumi nerada tirgus vai konkurences traucējumus.

4.   Tiesības pretendēt uz Savienības atbalstu par Bulgārijas, Polijas un Rumānijas izdevumiem saistībā ar 2. punktā minētajiem maksājumiem par pasākumiem ir tikai tad, ja šie maksājumi veikti līdz 2023. gada 30. septembrim.

5.   Deleģētās regulas (ES) 2022/127 30. panta 3. punkta nolūkā maiņas kursa noteicošā diena 2. panta 1. punktā noteiktajām summām ir šīs regulas spēkā stāšanās diena.

6.   Pasākumus, kas veikti saskaņā ar šo regulu, var kumulēt ar citu atbalstu, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai.

2. pants

1.   Savienības izdevumi, kas radušies saskaņā ar 1. pantu, nepārsniedz šādu kopsummu:

| a) | 16 750 000 EUR Bulgārijai; |
| --- | --- |

a)

16 750 000 EUR Bulgārijai;

| b) | 29 500 000 EUR Polijai; |
| --- | --- |

b)

29 500 000 EUR Polijai;

| c) | 10 050 000 EUR Rumānijai. |
| --- | --- |

c)

10 050 000 EUR Rumānijai.

2.   Bulgārija, Polija un Rumānija var piešķirt papildu valsts atbalstu pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. pantu, nepārsniedzot 100 % no attiecīgās summas, kas noteikta šā panta 1. punktā, un pamatojas uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ar noteikumu, ka izrietošie maksājumi nerada tirgus vai konkurences izkropļojumus.

3.   Bulgārija, Polija un Rumānija 2. punktā minēto papildu atbalstu izmaksā līdz 2023. gada 30. septembrim.

3. pants

1.   Bez kavēšanās un ne vēlāk kā 2023. gada 30. jūnijā Bulgārija, Polija un Rumānija paziņo Komisijai:

| a) | veicamo pasākumu aprakstu; |
| --- | --- |

a)

veicamo pasākumu aprakstu;

| b) | kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu metodes atbalsta piešķiršanai, un pamatojumu atbalsta sadalei starp lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

b)

kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu metodes atbalsta piešķiršanai, un pamatojumu atbalsta sadalei starp lauksaimniekiem;

| c) | cerēto ietekmi no pasākumiem, kuru nolūks ir lauksaimniekiem kompensēt ekonomiskos zaudējumus, ko radījis graudaugu un eļļas augu sēklu imports no Ukrainas; |
| --- | --- |

c)

cerēto ietekmi no pasākumiem, kuru nolūks ir lauksaimniekiem kompensēt ekonomiskos zaudējumus, ko radījis graudaugu un eļļas augu sēklu imports no Ukrainas;

| d) | darbības, kas veiktas, lai pārbaudītu, vai cerētā pasākumu ietekme ir panākta; |
| --- | --- |

d)

darbības, kas veiktas, lai pārbaudītu, vai cerētā pasākumu ietekme ir panākta;

| e) | darbības, kas veiktas konkurences traucējumu novēršanai; |
| --- | --- |

e)

darbības, kas veiktas konkurences traucējumu novēršanai;

| f) | prognozi par Savienības izdevumu maksājumiem, iedalot tos pa mēnešiem līdz 2023. gada 30. septembrim; |
| --- | --- |

f)

prognozi par Savienības izdevumu maksājumiem, iedalot tos pa mēnešiem līdz 2023. gada 30. septembrim;

| g) | saskaņā ar 2. panta 2. punktu piešķirtā papildu atbalsta lielumu; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar 2. panta 2. punktu piešķirtā papildu atbalsta lielumu;

2.   Ne vēlāk kā 2024. gada 15. maijā Bulgārija, Polija un Rumānija paziņo Komisijai kopējās summas, kas izmaksātas par katru pasākumu (attiecīgā gadījumā tās iedalot Savienības atbalsta summās un papildu valsts atbalsta summās), atbalsta saņēmēju skaitu un veidu un pasākuma iedarbīguma novērtējumu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  COM(2022) 217 final. Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns ES un Ukrainas solidaritātes joslām Ukrainas lauksaimniecības produktu eksporta un divpusējās tirdzniecības ar ES atvieglošanai”.

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/127 (2021. gada 7. decembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2116 papildina ar noteikumiem par maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, nodrošinājumiem un euro izmantošanu (OV L 20, 31.1.2022., 95. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Produkti, kas minēti 1. panta 1. punktā

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 1001 | Kvieši un kviešu un rudzu maisījums |
| 1002 | Rudzi |
| 1003 | Mieži |
| 1004 | Auzas |
| 1005 | Kukurūza |
| 1008 60 | Tritikāle |
| – | Produktu maisījumi ar KN kodiem 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 un 1008 60 |
| 1205 | Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas |
| 1206 | Saulespuķu sēklas, arī šķeltas |

KN kods

Apraksts

1001

Kvieši un kviešu un rudzu maisījums

1002

Rudzi

1003

Mieži

1004

Auzas

1005

Kukurūza

1008 60

Tritikāle

–

Produktu maisījumi ar KN kodiem 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 un 1008 60

1205

Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas

1206

Saulespuķu sēklas, arī šķeltas

---

LĒMUMI

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/85

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2023/740

(2023. gada 4. aprīlis)

par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2) 13. pantu rotaļlietas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāprezumē par atbilstīgām minētajos standartos vai to daļās norādītajām prasībām, kā noteikts Direktīvas 2009/48/EK 10. pantā un minētās direktīvas II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK (2) 13. pantu rotaļlietas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, jāprezumē par atbilstīgām minētajos standartos vai to daļās norādītajām prasībām, kā noteikts Direktīvas 2009/48/EK 10. pantā un minētās direktīvas II pielikumā.

| (2) | Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļā ir noteiktas īpašas prasības, kuru mērķis ir novērst apdraudējumu cilvēka veselībai, kas varētu rasties, nonākot saskarē ar ķīmiskām vielām vai maisījumiem, no kuriem rotaļlietas sastāv vai kurus tās satur. Turklāt 10. panta 2. punktā ir noteikta vispārīga drošuma prasība. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļā ir noteiktas īpašas prasības, kuru mērķis ir novērst apdraudējumu cilvēka veselībai, kas varētu rasties, nonākot saskarē ar ķīmiskām vielām vai maisījumiem, no kuriem rotaļlietas sastāv vai kurus tās satur. Turklāt 10. panta 2. punktā ir noteikta vispārīga drošuma prasība.

| (3) | Ar 2009. gada 9. jūlija vēstuli M/445 (3) Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (Cenelec) Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus. Minētais pieprasījums tika aizstāts ar jaunu pieprasījumu, kas izklāstīts Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2022)7410 (4), kurā cita starpā prasīts pārskatīt standartu EN 71–13 “Rotaļlietu drošums. 13. daļa: Ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti”. |
| --- | --- |

(3)

Ar 2009. gada 9. jūlija vēstuli M/445 (3) Komisija lūdza Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN) un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteju (Cenelec) Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām izstrādāt jaunus un pārskatīt spēkā esošos saskaņotos standartus. Minētais pieprasījums tika aizstāts ar jaunu pieprasījumu, kas izklāstīts Komisijas Īstenošanas lēmumā C(2022)7410 (4), kurā cita starpā prasīts pārskatīt standartu EN 71–13 “Rotaļlietu drošums. 13. daļa: Ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti”.

| (4) | CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN 71–13:2021 “Rotaļlietu drošums. 13. daļa: Ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti”, uz kuru atsauce publicēta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1992 (5). Rezultātā tika pieņemts saskaņotais standarts EN 71-13:2021+A1:2022. |
| --- | --- |

(4)

CEN pārskatīja saskaņoto standartu EN 71–13:2021 “Rotaļlietu drošums. 13. daļa: Ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti”, uz kuru atsauce publicēta ar Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1992 (5). Rezultātā tika pieņemts saskaņotais standarts EN 71-13:2021+A1:2022.

| (5) | Saskaņotā standarta EN 71-13:2021+A1:2022 specifikācijas ir skaidrāk saistītas ar Direktīvas 2009/48/EK prasībām. Konkrētāk, šī jaunā standarta EN 71–13:2021 redakcija saskaņo standartu ar Direktīvu 2009/48/EK, kas grozīta ar Komisijas Direktīvām (ES) 2020/2088 (6) un (ES) 2020/2089 (7). Standarta 1. un 2. tabula ir pārskatīta, un standartā ir papildus iekļauta 3. tabula, lai ņemtu vērā ar Direktīvām (ES) 2020/2088 un (ES) 2020/2089 ieviestās izmaiņas Direktīvā 2009/48/EK ietvertajos alergēno smaržvielu sarakstos. Standarta 3. tabulā ir iekļautas alergēnas smaržvielas, kas saskaņā ar Direktīvu 2009/48/EK jānorāda uz rotaļlietai piestiprinātas etiķetes, uz iepakojuma vai rotaļlietai pievienotajā lietošanas instrukcijā. Standartā EN 71–13:2021+A1:2022 ir iekļauta specifikācija, ka kosmētikas komplektus un degustācijas spēles nedrīkst izmantot bērni, kas jaunāki par 36 mēnešiem. Šī specifikācija skaidri atspoguļo Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 12. punkta otrajā daļā noteikto prasību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņotā standarta EN 71-13:2021+A1:2022 specifikācijas ir skaidrāk saistītas ar Direktīvas 2009/48/EK prasībām. Konkrētāk, šī jaunā standarta EN 71–13:2021 redakcija saskaņo standartu ar Direktīvu 2009/48/EK, kas grozīta ar Komisijas Direktīvām (ES) 2020/2088 (6) un (ES) 2020/2089 (7). Standarta 1. un 2. tabula ir pārskatīta, un standartā ir papildus iekļauta 3. tabula, lai ņemtu vērā ar Direktīvām (ES) 2020/2088 un (ES) 2020/2089 ieviestās izmaiņas Direktīvā 2009/48/EK ietvertajos alergēno smaržvielu sarakstos. Standarta 3. tabulā ir iekļautas alergēnas smaržvielas, kas saskaņā ar Direktīvu 2009/48/EK jānorāda uz rotaļlietai piestiprinātas etiķetes, uz iepakojuma vai rotaļlietai pievienotajā lietošanas instrukcijā. Standartā EN 71–13:2021+A1:2022 ir iekļauta specifikācija, ka kosmētikas komplektus un degustācijas spēles nedrīkst izmantot bērni, kas jaunāki par 36 mēnešiem. Šī specifikācija skaidri atspoguļo Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 12. punkta otrajā daļā noteikto prasību.

| (6) | Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN 71-13:2021+A1:2022 atbilst 2009. gada 9. jūlija pieprasījumam M/445. Komisija ir arī novērtējusi atbilstību jaunajam pieprasījumam, kas izklāstīts Īstenošanas lēmumā C(2022)7410. Saskaņotais standarts atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 2009/48/EK. Tāpēc atsauces uz minēto standartu ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(6)

Komisija kopā ar CEN ir novērtējusi, vai CEN izstrādātais saskaņotais standarts EN 71-13:2021+A1:2022 atbilst 2009. gada 9. jūlija pieprasījumam M/445. Komisija ir arī novērtējusi atbilstību jaunajam pieprasījumam, kas izklāstīts Īstenošanas lēmumā C(2022)7410. Saskaņotais standarts atbilst tā aptvertajām prasībām, kuras noteiktas Direktīvā 2009/48/EK. Tāpēc atsauces uz minēto standartu ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (7) | Saskaņotais standarts EN 71-13:2021+A1:2022 aizstāj saskaņoto standartu EN 71-13:2021. Tāpēc atsauces uz minēto standartu ir jāatsauc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņotais standarts EN 71-13:2021+A1:2022 aizstāj saskaņoto standartu EN 71-13:2021. Tāpēc atsauces uz minēto standartu ir jāatsauc no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša.

| (8) | Skaidrības un vienkāršošanas labad un praktisku apsvērumu dēļ vienā tiesību aktā būtu jāpublicē pilnīgs saraksts ar atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām un atbilst prasībām, uz kurām tos paredzēts attiecināt. Atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām, pašlaik ir publicētas ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1992. Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1992 ir jāaizstāj ar jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Skaidrības un vienkāršošanas labad un praktisku apsvērumu dēļ vienā tiesību aktā būtu jāpublicē pilnīgs saraksts ar atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām un atbilst prasībām, uz kurām tos paredzēts attiecināt. Atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām, pašlaik ir publicētas ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1992. Tāpēc Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1992 ir jāaizstāj ar jaunu lēmumu.

| (9) | Atbilstība kādam saskaņotajam standartam ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktu pamatprasībām no dienas, kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(9)

Atbilstība kādam saskaņotajam standartam ļauj prezumēt atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktu pamatprasībām no dienas, kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šā lēmuma pielikumā norādītajiem saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām.

2. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2021/1992 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2023. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/48/EK (2009. gada 18. jūnijs) par rotaļlietu drošumu (OV L 170, 30.6.2009., 1. lpp.).

2

(3)  
  2009. gada 9. jūlija vēstule M/445 par standartizācijas pieprasījumu, kas adresēta CEN un Cenelec saskaņā ar Direktīvu 2009/48/EK, ar ko pārskata Direktīvu 88/378/EEK par rotaļlietu drošumu.

3

CEN

Cenelec

(4)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2022) 7410 (2022. gada 24. oktobris) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Standartizācijas komitejai un Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai attiecībā uz rotaļlietām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/1992 (2021. gada 15. novembris) par saskaņotajiem rotaļlietu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK īstenošanas vajadzībām (OV L 405, 16.11.2021., 14. lpp.).

5

(6)  Komisijas Direktīva (ES) 2020/2088 (2020. gada 11. decembris), ar ko attiecībā uz rotaļlietās esošu alergēnu smaržvielu marķēšanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK II pielikumu (OV L 423, 15.12.2020., 53. lpp.).

6

(7)  Komisijas Direktīva (ES) 2020/2089 (2020. gada 11. decembris), ar ko attiecībā uz alergēnu smaržvielu aizliegumu rotaļlietās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/48/EK II pielikumu (OV L 423, 15.12.2020., 58. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018
  Rotaļlietu drošums. 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības |
| 2. | EN 71-2:2020
  Rotaļlietu drošums. 2. daļa: Uzliesmojamība |
| 3. | EN 71-3:2019+A1:2021
  Rotaļlietu drošums. 3. daļa: Noteiktu elementu migrācija |
| 4. | EN 71-4:2020
  Rotaļlietu drošums. 4. daļa: Eksperimentu komplekti ķīmiskiem un līdzīgiem izmēģinājumiem |
| 5. | EN 71-5:2015
  Rotaļlietu drošums. 5. daļa: Ķīmiskās rotaļlietas (komplekti), izņemot eksperimentu komplektus |
| 6. | EN 71-7:2014+A3:2020
  Rotaļlietu drošums. 7. daļa: Pirkstiņkrāsas. Prasības un testa metodes |
| 7. | EN 71-8:2018
  Rotaļlietu drošums. 8. daļa: Aktīvās atpūtas rotaļlietas lietošanai mājās |
| 8. | EN 71-12:2016
  Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozamīni un N-nitrozējamās vielas
  Informatīva piezīme: robežvērtības, kas noteiktas 4.2. punkta 2. tabulas a) punktā standartā “EN 71-12:2016 Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozamīni un N-nitrozējamās vielas”, ir zemākas nekā Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 8. punktā noteiktās robežvērtības, kuras jāievēro. Konkrēti, šīs vērtības ir šādas: |
| Viela | Standarts EN 71-12:2016 | Direktīva 2009/48/EK |
| N-nitrozamīni | 0,01  mg/kg | 0,05  mg/kg |
| N-nitrozējamās vielas | 0,1  mg/kg | 1  mg/kg |
| 9. | EN 71-13:2021+A1:2022
  Rotaļlietu drošums. 13. daļa: Ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti |
| 10. | EN 71-14:2018
  Rotaļlietu drošums. 14. daļa: Mājas apstākļiem paredzētie batuti |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Elektriskās rotaļlietas. Drošība
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Nr.

Atsauce uz standartu

1.

EN 71-1:2014+A1:2018

Rotaļlietu drošums. 1. daļa: Mehāniskās un fizikālās īpašības

2.

EN 71-2:2020

Rotaļlietu drošums. 2. daļa: Uzliesmojamība

3.

EN 71-3:2019+A1:2021

Rotaļlietu drošums. 3. daļa: Noteiktu elementu migrācija

4.

EN 71-4:2020

Rotaļlietu drošums. 4. daļa: Eksperimentu komplekti ķīmiskiem un līdzīgiem izmēģinājumiem

5.

EN 71-5:2015

Rotaļlietu drošums. 5. daļa: Ķīmiskās rotaļlietas (komplekti), izņemot eksperimentu komplektus

6.

EN 71-7:2014+A3:2020

Rotaļlietu drošums. 7. daļa: Pirkstiņkrāsas. Prasības un testa metodes

7.

EN 71-8:2018

Rotaļlietu drošums. 8. daļa: Aktīvās atpūtas rotaļlietas lietošanai mājās

8.

EN 71-12:2016

Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozamīni un N-nitrozējamās vielas

Informatīva piezīme: robežvērtības, kas noteiktas 4.2. punkta 2. tabulas a) punktā standartā “EN 71-12:2016 Rotaļlietu drošums. 12. daļa: N-nitrozamīni un N-nitrozējamās vielas”, ir zemākas nekā Direktīvas 2009/48/EK II pielikuma III daļas 8. punktā noteiktās robežvērtības, kuras jāievēro. Konkrēti, šīs vērtības ir šādas:

Viela

Standarts EN 71-12:2016

Direktīva 2009/48/EK

N-nitrozamīni

0,01  mg/kg

0,05  mg/kg

N-nitrozējamās vielas

0,1  mg/kg

1  mg/kg

9.

EN 71-13:2021+A1:2022

Rotaļlietu drošums. 13. daļa: Ožas trenēšanas galda spēles, degustācijas galda spēles, kosmētikas komplekti un degustācijas komplekti

10.

EN 71-14:2018

Rotaļlietu drošums. 14. daļa: Mājas apstākļiem paredzētie batuti

11.

EN IEC 62115:2020

Elektriskās rotaļlietas. Drošība

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Labojumi

| 5.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 96/89

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2023/334 (2023. gada 2. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna un tiametoksāma maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 47, 2023. gada 15. februāris
  )

31. lappusē 8. apsvēruma 19. zemsvītras piezīmē:

tekstu:

tekstu

“
  Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Paraguay. Resolución N° 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. 2019. gada decembris.”

lasīt šādi:

“
  Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos, 2019. gada decembris.”

---