# Euroopa Liidu L 44/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 44 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik14. veebruar 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 44

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik14. veebruar 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/330, 22. november 2022, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2022/126, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2115 täiendavate nõuetega teatavatele sekkumisviisidele, mille liikmesriigid määravad kindlaks kõnealuse määruse kohastes ajavahemikuks 2023–2027 ette nähtud ÜPP strateegiakavades, ning eeskirjadega, milles käsitletakse maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise (HPK) 1. standardi kohast suhtarvu | 1 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Üldkohtu kodukorra muudatused | 8 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/330, 22. november 2022, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2022/126, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2115 täiendavate nõuetega teatavatele sekkumisviisidele, mille liikmesriigid määravad kindlaks kõnealuse määruse kohastes ajavahemikuks 2023–2027 ette nähtud ÜPP strateegiakavades, ning eeskirjadega, milles käsitletakse maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise (HPK) 1. standardi kohast suhtarvu

1

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Üldkohtu kodukorra muudatused

8

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/330,

22. november 2022,

millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2022/126, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2115 täiendavate nõuetega teatavatele sekkumisviisidele, mille liikmesriigid määravad kindlaks kõnealuse määruse kohastes ajavahemikuks 2023–2027 ette nähtud ÜPP strateegiakavades, ning eeskirjadega, milles käsitletakse maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise (HPK) 1. standardi kohast suhtarvu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013, (1) eriti selle artikli 45 punkte a–e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/126 (2) on sätestatud täiendavad nõuded liikmesriikide ÜPP strateegiakavades ettenähtud sekkumiste kavandamiseks. Mõnda neist nõuetest tuleb selgitada ja parandada, et tagada liikmesriikidele ja toetusesaajatele õiguskindlus nende ÜPP strateegiakavade ja sekkumisviiside koostamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/126 (2) on sätestatud täiendavad nõuded liikmesriikide ÜPP strateegiakavades ettenähtud sekkumiste kavandamiseks. Mõnda neist nõuetest tuleb selgitada ja parandada, et tagada liikmesriikidele ja toetusesaajatele õiguskindlus nende ÜPP strateegiakavade ja sekkumisviiside koostamisel ja rakendamisel.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 12 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid kaetavate kulude kindlaksmääramisel võtma arvesse põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud sekkumiste rakendamisest tulenevaid lisakulusid ja saamata jäänud tulu. Arvestades, et materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute puhul kaetakse kulude kogumaksumus ja seetõttu ei ole kulude erinevusi, ei võeta neid investeeringuid arvesse põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud sekkumistest tulenevate kaetavate kulude kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 12 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid kaetavate kulude kindlaksmääramisel võtma arvesse põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud sekkumiste rakendamisest tulenevaid lisakulusid ja saamata jäänud tulu. Arvestades, et materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute puhul kaetakse kulude kogumaksumus ja seetõttu ei ole kulude erinevusi, ei võeta neid investeeringuid arvesse põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud sekkumistest tulenevate kaetavate kulude kindlaksmääramisel.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 14 on loetletud müügiedenduse, teavitustegevuse ja turustamisega seotud sekkumiste eesmärgid, mille hulgas on tarbijate teadlikkuse suurendamine tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude margitoodetest või kaubamärkidest. Neid sekkumisi tuleks laiendada nende organisatsioonide tütarettevõtjatele, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/891 (3) kohases varasemas korras. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 14 on loetletud müügiedenduse, teavitustegevuse ja turustamisega seotud sekkumiste eesmärgid, mille hulgas on tarbijate teadlikkuse suurendamine tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude margitoodetest või kaubamärkidest. Neid sekkumisi tuleks laiendada nende organisatsioonide tütarettevõtjatele, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/891 (3) kohases varasemas korras.

| (4) | Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 14 sätestatud eesmärkide loetellu lisada uus eesmärk, et hõlmata määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktis i ja artikli 46 punktis i sätestatud eri- ja valdkondlikud eesmärgid. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 14 sätestatud eesmärkide loetellu lisada uus eesmärk, et hõlmata määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktis i ja artikli 46 punktis i sätestatud eri- ja valdkondlikud eesmärgid.

| (5) | Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 14 eraldi lõikes selgitada, et liidu logo ja rahastamise päritolu käsitleva märke lisamise kohustust kohaldatakse üldise müügiedenduse ja kvaliteedikavade edendamise suhtes. Seetõttu on vaja asendada kogu artikkel 14 uue tekstiga. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 14 eraldi lõikes selgitada, et liidu logo ja rahastamise päritolu käsitleva märke lisamise kohustust kohaldatakse üldise müügiedenduse ja kvaliteedikavade edendamise suhtes. Seetõttu on vaja asendada kogu artikkel 14 uue tekstiga.

| (6) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 17 osutatud rohelise korjega seotud sekkumise puhul peavad liikmesriigid vastupidi kõnealuse artikli lõike 8 punktis b sätestatule tagama, et koristatud tooted denatureeritakse, et vältida nende uuesti turuahelasse sattumist. Kõnealust sätet tuleks seega vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 17 osutatud rohelise korjega seotud sekkumise puhul peavad liikmesriigid vastupidi kõnealuse artikli lõike 8 punktis b sätestatule tagama, et koristatud tooted denatureeritakse, et vältida nende uuesti turuahelasse sattumist. Kõnealust sätet tuleks seega vastavalt parandada.

| (7) | Liidu rahaliste vahendite turvalise ja usaldusväärse haldamise tagamiseks on asjakohane sätestada, et toetuse maksmine peaks põhinema toetusesaaja kantud mõistlikel tegelikel kuludel. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 21 lõiget 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Liidu rahaliste vahendite turvalise ja usaldusväärse haldamise tagamiseks on asjakohane sätestada, et toetuse maksmine peaks põhinema toetusesaaja kantud mõistlikel tegelikel kuludel. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 21 lõiget 1 vastavalt muuta.

| (8) | Arvestades, et mõned sekkumised võivad aidata kaasa põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkide või teadus- ja arendustegevuse ning kestlike tootmismeetodite, aga ka muude eesmärkide saavutamisele, tuleb selgitada, kuidas liikmesriigid peavad neid sekkumisi käsitama üksnes nende eesmärkidega seotud sekkumistena ning võtma neid sekkumisi arvesse sekkumistena, mis on 15 % ja 2 % kuludest, mis on seotud põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkide või teadus- ja arendustegevuse ning kestlike tootmismeetodite eesmärkidega. Lihtsustamise eesmärgil tuleks kulusid, mis on seotud sekkumistega, mis aitavad märkimisväärselt ja vahetult kaasa põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele, käsitada kuludena, mis aitavad kaasa üksnes nende eesmärkide saavutamisele. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 22 lõiget 4 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et mõned sekkumised võivad aidata kaasa põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkide või teadus- ja arendustegevuse ning kestlike tootmismeetodite, aga ka muude eesmärkide saavutamisele, tuleb selgitada, kuidas liikmesriigid peavad neid sekkumisi käsitama üksnes nende eesmärkidega seotud sekkumistena ning võtma neid sekkumisi arvesse sekkumistena, mis on 15 % ja 2 % kuludest, mis on seotud põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkide või teadus- ja arendustegevuse ning kestlike tootmismeetodite eesmärkidega. Lihtsustamise eesmärgil tuleks kulusid, mis on seotud sekkumistega, mis aitavad märkimisväärselt ja vahetult kaasa põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisele, käsitada kuludena, mis aitavad kaasa üksnes nende eesmärkide saavutamisele. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 22 lõiget 4 vastavalt muuta.

| (9) | Selleks et selgitada, kuidas liikmesriigid peavad võtma arvesse seda, kuidas sekkumised aitavad kaasa määruse (EL) 2021/2115 artikli 46 punktides a–k ja kõnealuse määruse artikli 57 punktides a–k sätestatud eesmärkide saavutamisele, tuleks arvesse võetava ajavahemiku kohta kehtestada erieeskirjad. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklisse 22 lisada uus lõige. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et selgitada, kuidas liikmesriigid peavad võtma arvesse seda, kuidas sekkumised aitavad kaasa määruse (EL) 2021/2115 artikli 46 punktides a–k ja kõnealuse määruse artikli 57 punktides a–k sätestatud eesmärkide saavutamisele, tuleks arvesse võetava ajavahemiku kohta kehtestada erieeskirjad. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklisse 22 lisada uus lõige.

| (10) | Haldus- ja personalikulude puhul on delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 23 lõike 1 viiendas lõigus ekslikult sätestatud, et turustamismeetmete ja -tegevuse üldkulude ülemmäär on 50 %. Kõnealust sätet tuleks seega vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(10)

Haldus- ja personalikulude puhul on delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 23 lõike 1 viiendas lõigus ekslikult sätestatud, et turustamismeetmete ja -tegevuse üldkulude ülemmäär on 50 %. Kõnealust sätet tuleks seega vastavalt parandada.

| (11) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 26 lõige 1 ja artikli 27 lõike 2 kolmas lõik sisaldavad eeskirju turult kõrvaldamiseks antava liidu finantsabi maksimaalse taseme kohta, eelkõige seoses kõrvaldatud toodetest valmistatud selliste töödeldud puu- ja köögiviljade tasuta jagamisega, mis on loetletud delegeeritud määruse V lisas. Võttes arvesse liikmesriikide muret kõnealuste eeskirjade rakendamise pärast, tuleks neid sätteid selgitada. Võimaliku ülemäärase hüvitamise vältimiseks peaks finantstoetus põhinema muu hulgas asjaomaste toodete tootjaorganisatsiooni järgsel keskmisel turuhinnal värskes etapis, mitte töötlemise tasandil. Lisaks peaks mitterahaline tasu töötlemiseks kõrvaldatud toodete tasuta jagamise eest katma üksnes töötlemiskulud. Transpordikulud tuleks selles etapis turult kõrvaldamiseks antava liidu finantsabi taseme arvutamisel välja jätta. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 26 lõige 1 ja artikli 27 lõike 2 kolmas lõik sisaldavad eeskirju turult kõrvaldamiseks antava liidu finantsabi maksimaalse taseme kohta, eelkõige seoses kõrvaldatud toodetest valmistatud selliste töödeldud puu- ja köögiviljade tasuta jagamisega, mis on loetletud delegeeritud määruse V lisas. Võttes arvesse liikmesriikide muret kõnealuste eeskirjade rakendamise pärast, tuleks neid sätteid selgitada. Võimaliku ülemäärase hüvitamise vältimiseks peaks finantstoetus põhinema muu hulgas asjaomaste toodete tootjaorganisatsiooni järgsel keskmisel turuhinnal värskes etapis, mitte töötlemise tasandil. Lisaks peaks mitterahaline tasu töötlemiseks kõrvaldatud toodete tasuta jagamise eest katma üksnes töötlemiskulud. Transpordikulud tuleks selles etapis turult kõrvaldamiseks antava liidu finantsabi taseme arvutamisel välja jätta.

| (12) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 31 on sätestatud turustatud toodangu väärtuse arvutamise eeskirjad määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktides a, e ja f osutatud sektorites. Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 31 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kohustust, mille kohaselt peavad liikmesriigid oma ÜPP strateegiakavades märkima, kuidas arvutatakse turustatud toodangu väärtus igas sektoris, ei tuleks siiski kohaldada puu- ja köögiviljasektori suhtes. Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 31 lõikega 7 ette näha võimalus arvutada turustatud toodangu väärtus juhul, kui tütarettevõtja kuulub ühiselt rohkem kui ühele organisatsioonile. |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklis 31 on sätestatud turustatud toodangu väärtuse arvutamise eeskirjad määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktides a, e ja f osutatud sektorites. Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 31 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud kohustust, mille kohaselt peavad liikmesriigid oma ÜPP strateegiakavades märkima, kuidas arvutatakse turustatud toodangu väärtus igas sektoris, ei tuleks siiski kohaldada puu- ja köögiviljasektori suhtes. Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artikli 31 lõikega 7 ette näha võimalus arvutada turustatud toodangu väärtus juhul, kui tütarettevõtja kuulub ühiselt rohkem kui ühele organisatsioonile.

| (13) | Selleks et vältida siseturul konkurentsimoonutusi riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide või riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude liikmete vahel, tuleks nende organisatsioonide kõigi liikmete suhtes kohaldada samu tingimusi ja eeskirju, olenemata nende geograafilisest asukohast. Seepärast on asjakohane ette näha, et kohaldatakse selle liikmesriigi kehtestatud tingimusi ja eeskirju, kus asub organisatsiooni peakontor. Seepärast tuleks delegeeritud määruses (EL) 2022/126 kehtestada uus säte. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et vältida siseturul konkurentsimoonutusi riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide või riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude liikmete vahel, tuleks nende organisatsioonide kõigi liikmete suhtes kohaldada samu tingimusi ja eeskirju, olenemata nende geograafilisest asukohast. Seepärast on asjakohane ette näha, et kohaldatakse selle liikmesriigi kehtestatud tingimusi ja eeskirju, kus asub organisatsiooni peakontor. Seepärast tuleks delegeeritud määruses (EL) 2022/126 kehtestada uus säte.

| (14) | Puu- ja köögiviljasektoris tasuta jagamise eesmärgil turult kõrvaldamise kuludeks ette nähtud summasid ei tuleks käsitada ühekordsete maksetena, vaid maksimumsummadena. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklit 33 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Puu- ja köögiviljasektoris tasuta jagamise eesmärgil turult kõrvaldamise kuludeks ette nähtud summasid ei tuleks käsitada ühekordsete maksetena, vaid maksimumsummadena. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2022/126 artiklit 33 vastavalt muuta.

| (15) | Selleks et võimaldada viinamarjakasvatuse valdkonnas tegutsevatel riigikoolidel, mis tegelevad ka viinamarjakasvatusega, saada kasu sekkumistest veinisektoris, tuleks artikli 40 lõiget 3 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et võimaldada viinamarjakasvatuse valdkonnas tegutsevatel riigikoolidel, mis tegelevad ka viinamarjakasvatusega, saada kasu sekkumistest veinisektoris, tuleks artikli 40 lõiget 3 vastavalt muuta.

| (16) | Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 II lisas on loetletud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 42 osutatud sektoripõhiste sekkumiste puhul rahastamiskõlbmatute kulude liigid. Kõnealuse lisa kohaldamisala piiritlemiseks tuleks täpsustada teatavate kululiikide rahastamiskõlbmatuse tingimusi. II lisa tuleks seega muuta. |
| --- | --- |

(16)

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 II lisas on loetletud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 42 osutatud sektoripõhiste sekkumiste puhul rahastamiskõlbmatute kulude liigid. Kõnealuse lisa kohaldamisala piiritlemiseks tuleks täpsustada teatavate kululiikide rahastamiskõlbmatuse tingimusi. II lisa tuleks seega muuta.

| (17) | Kuna käesolevas määruses sätestatakse sektoripõhiseid sekkumisi käsitlevad õigusnormid, tuleks seda kohaldada alates 1. jaanuarist 2023, et tagada võrdsed tingimused ja õiguskindlus nende sektoripõhiste sekkumistega seotud liikmesriikidele ja toetusesaajatele. |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesolevas määruses sätestatakse sektoripõhiseid sekkumisi käsitlevad õigusnormid, tuleks seda kohaldada alates 1. jaanuarist 2023, et tagada võrdsed tingimused ja õiguskindlus nende sektoripõhiste sekkumistega seotud liikmesriikidele ja toetusesaajatele.

| (18) | Delegeeritud määrust (EL) 2022/126 tuleks seepärast vastavalt muuta ja parandada, |
| --- | --- |

(18)

Delegeeritud määrust (EL) 2022/126 tuleks seepärast vastavalt muuta ja parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2022/126 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui liikmesriik määrab kindlaks kaetavad kulud, välja arvatud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute eest, peab ta arvesse võtma põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud sekkumistest tulenevaid lisakulusid ja saamata jäänud tulu ning seatud eesmärke.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui liikmesriik määrab kindlaks kaetavad kulud, välja arvatud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute eest, peab ta arvesse võtma põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärkidega seotud sekkumistest tulenevaid lisakulusid ja saamata jäänud tulu ning seatud eesmärke.“

| 2) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14
  Müügiedendus, teavitustegevus ja turustamine

  1.   Kui liikmesriigid lisavad oma ÜPP strateegiakavadesse puu- ja köögiviljasektoris, veinisektoris, humalasektoris, oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris või määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktis f osutatud muudes sektorites rakendatavad müügiedenduse, teavitustegevuse ja turustamisega seotud sekkumised, peavad nad sätestama oma ÜPP strateegiakavades, et hõlmatud sekkumistega püütakse saavutada üht järgmistest eesmärkidest:






  a) | suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ja liidu tootmismeetodite suhtes kohaldatavatest kõrgetest standarditest; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Müügiedendus, teavitustegevus ja turustamine

1.   Kui liikmesriigid lisavad oma ÜPP strateegiakavadesse puu- ja köögiviljasektoris, veinisektoris, humalasektoris, oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris või määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktis f osutatud muudes sektorites rakendatavad müügiedenduse, teavitustegevuse ja turustamisega seotud sekkumised, peavad nad sätestama oma ÜPP strateegiakavades, et hõlmatud sekkumistega püütakse saavutada üht järgmistest eesmärkidest:

a)

suurendada tarbijate teadlikkust liidu põllumajandustoodete väärtusest ja liidu tootmismeetodite suhtes kohaldatavatest kõrgetest standarditest;

| b) | suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate töödeldud toodete konkurentsivõimet ja tarbimist ning suurendada nende nähtavust nii liidus kui ka väljaspool liitu kõikides sektorites peale veinisektori; |
| --- | --- |

b)

suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate töödeldud toodete konkurentsivõimet ja tarbimist ning suurendada nende nähtavust nii liidus kui ka väljaspool liitu kõikides sektorites peale veinisektori;

| c) | suurendada teadlikkust liidu kvaliteedisüsteemidest nii liidus kui ka väljaspool liitu; |
| --- | --- |

c)

suurendada teadlikkust liidu kvaliteedisüsteemidest nii liidus kui ka väljaspool liitu;

| d) | suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate töödeldud toodete turuosa, pöörates erilist tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

d)

suurendada liidu põllumajandustoodete ja teatavate töödeldud toodete turuosa, pöörates erilist tähelepanu suurima kasvupotentsiaaliga turgudele kolmandates riikides;

| e) | aidata suurte turuhäirete, tarbijate usalduse kaotuse või muude spetsiifiliste probleemide puhul vajaduse korral kaasa normaalsete turutingimuste taastumisele liidu turul; |
| --- | --- |

e)

aidata suurte turuhäirete, tarbijate usalduse kaotuse või muude spetsiifiliste probleemide puhul vajaduse korral kaasa normaalsete turutingimuste taastumisele liidu turul;

| f) | suurendada teadlikkust kestlikust tootmisest; |
| --- | --- |

f)

suurendada teadlikkust kestlikust tootmisest;

| g) | suurendada tarbijate teadlikkust tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude ning käesoleva määruse artikli 31 lõike 7 tähenduses nende tütarettevõtjate margitoodetest ja kaubamärkidest puu- ja köögiviljasektoris; |
| --- | --- |

g)

suurendada tarbijate teadlikkust tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide, riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude ning käesoleva määruse artikli 31 lõike 7 tähenduses nende tütarettevõtjate margitoodetest ja kaubamärkidest puu- ja köögiviljasektoris;

| h) | mitmekesistada, avada ja konsolideerida liidu veinide turge kolmandates riikides ning suurendada nendel turgudel teadlikkust liidu veinide iseloomulikest omadustest. Viiteid veini päritolule ja kaubamärkidele võib kasutada üksnes juhul, kui see täiendab liidu veinide müügi edendamist, seonduvat teavitustegevust ja veinide turustamist kolmandates riikides; |
| --- | --- |

h)

mitmekesistada, avada ja konsolideerida liidu veinide turge kolmandates riikides ning suurendada nendel turgudel teadlikkust liidu veinide iseloomulikest omadustest. Viiteid veini päritolule ja kaubamärkidele võib kasutada üksnes juhul, kui see täiendab liidu veinide müügi edendamist, seonduvat teavitustegevust ja veinide turustamist kolmandates riikides;

| i) | teavitada tarbijaid veini vastutustundlikust tarbimisest; |
| --- | --- |

i)

teavitada tarbijaid veini vastutustundlikust tarbimisest;

| j) | suurendada värskete või töödeldud puu- ja köögiviljade tarbimist, suurendades tarbijate teadlikkust tervislikust toitumisest, toote toiteomadustest, kõrgest kvaliteedist ja ohutusest. |
| --- | --- |

j)

suurendada värskete või töödeldud puu- ja köögiviljade tarbimist, suurendades tarbijate teadlikkust tervislikust toitumisest, toote toiteomadustest, kõrgest kvaliteedist ja ohutusest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et üldise müügi edendamise ja kvaliteedimärkide edendamisega seotud müügiedendamise materjalidel peab olema liidu logo ning järgmine märge rahastamise päritolu kohta: „Rahastanud Euroopa Liit“. Liidu logo ja märge rahastamise päritolu kohta tuleb esitada vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 821/2014 (*1) sätestatud tehnilistele omadustele.

(*1)  Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 821/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe-, teavitamis- ja nähtavusmeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga (ELT L 223, 29.7.2014, lk 7).“
  "

*1

| 3) | Artikli 21 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Määruse (EL) 2021/2115 artiklis 42 osutatud sektorites näevad liikmesriigid ette toetuse maksmise toetusesaaja tegelike mõistlike kulude alusel, lähtudes tõendavatest dokumentidest (näiteks arved), mille toetusesaajad on ÜPP strateegiakavas ette nähtud sekkumise rakendamise kohta esitanud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 21 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Määruse (EL) 2021/2115 artiklis 42 osutatud sektorites näevad liikmesriigid ette toetuse maksmise toetusesaaja tegelike mõistlike kulude alusel, lähtudes tõendavatest dokumentidest (näiteks arved), mille toetusesaajad on ÜPP strateegiakavas ette nähtud sekkumise rakendamise kohta esitanud.“

| 4) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

  „Käesoleva määruse artiklites 11 ja 12 osutatud sekkumistega seotud kulusid, millega püütakse saavutada põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärke, kuid mitte ainult, käsitatakse üksnes nende eesmärkidega seotud kuludena, tingimusel et need sekkumised aitavad vahetult ja märkimisväärselt kaasa nende eesmärkide saavutamisele. Kogukulud arvestatakse maha 15 %st ja 2 %st rakenduskavade kuludest, nagu on osutatud vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 50 lõike 7 punktides a ja c, ning 5 %st kõnealuse määruse artikli 60 lõikes 4 osutatud sekkumistega seotud kuludest.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva määruse artiklites 11 ja 12 osutatud sekkumistega seotud kulusid, millega püütakse saavutada põllumajanduse keskkonna- ja kliimaeesmärke, kuid mitte ainult, käsitatakse üksnes nende eesmärkidega seotud kuludena, tingimusel et need sekkumised aitavad vahetult ja märkimisväärselt kaasa nende eesmärkide saavutamisele. Kogukulud arvestatakse maha 15 %st ja 2 %st rakenduskavade kuludest, nagu on osutatud vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 50 lõike 7 punktides a ja c, ning 5 %st kõnealuse määruse artikli 60 lõikes 4 osutatud sekkumistega seotud kuludest.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige 5:

  „5.   Määruse (EL) 2021/2115 III jaotise III peatükis osutatud sekkumistega seotud kulusid, mis aitavad kaasa kas kõnealuse määruse artikli 46 punktides a–k või artikli 57 punktides a–k sätestatud eesmärkide saavutamisele, võetakse arvesse, arvestades rakenduskavade kogu kestust kõnealuse määruse artikli 42 punktides a, d, e ja f osutatud sekkumisviiside puhul või igal eelarveaastal kõnealuse määruse artikli 42 punktis c osutatud sekkumisviiside puhul.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige 5:

„5.   Määruse (EL) 2021/2115 III jaotise III peatükis osutatud sekkumistega seotud kulusid, mis aitavad kaasa kas kõnealuse määruse artikli 46 punktides a–k või artikli 57 punktides a–k sätestatud eesmärkide saavutamisele, võetakse arvesse, arvestades rakenduskavade kogu kestust kõnealuse määruse artikli 42 punktides a, d, e ja f osutatud sekkumisviiside puhul või igal eelarveaastal kõnealuse määruse artikli 42 punktis c osutatud sekkumisviiside puhul.“

| 5) | Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Määruse (EL) 2021/2115 artikli 47 lõike 2 punktis f osutatud sekkumisviisi „turult kõrvaldamine tasuta jaotamiseks või muuks otstarbeks“ puhul seoses käesoleva määruse V lisas loetletud puu- ja köögiviljadega ei või käesoleva määruse artiklis 33 osutatud tasuta jagamiseks turult kõrvaldatud toodete ettevalmistamise kulud, mis liidetakse turult kõrvaldamise toetusele, ületada 80 % asjaomase toote tootjaorganisatsiooni järgsest keskmisest turuhinnast värskes etapis viimase kolme aasta jooksul.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Määruse (EL) 2021/2115 artikli 47 lõike 2 punktis f osutatud sekkumisviisi „turult kõrvaldamine tasuta jaotamiseks või muuks otstarbeks“ puhul seoses käesoleva määruse V lisas loetletud puu- ja köögiviljadega ei või käesoleva määruse artiklis 33 osutatud tasuta jagamiseks turult kõrvaldatud toodete ettevalmistamise kulud, mis liidetakse turult kõrvaldamise toetusele, ületada 80 % asjaomase toote tootjaorganisatsiooni järgsest keskmisest turuhinnast värskes etapis viimase kolme aasta jooksul.“

| 6) | Artikli 27 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriigid võivad lubada turult kõrvaldatud ja töödeldavate toodete tootjatele tasuta jagatud puu- ja köögivilja saajate loonustasu, kui sellise tasu maksmisega hüvitatakse üksnes töötlemiskulud ning kui liikmesriik, kus tasu makstakse, on vastu võtnud eeskirjad, millega tagatakse, et töödeldud tooted on ette nähtud tarbimiseks käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud lõppsaajate poolt. Kohaldatakse artikli 26 lõikes 1 sätestatud piirmäära.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 27 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid võivad lubada turult kõrvaldatud ja töödeldavate toodete tootjatele tasuta jagatud puu- ja köögivilja saajate loonustasu, kui sellise tasu maksmisega hüvitatakse üksnes töötlemiskulud ning kui liikmesriik, kus tasu makstakse, on vastu võtnud eeskirjad, millega tagatakse, et töödeldud tooted on ette nähtud tarbimiseks käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud lõppsaajate poolt. Kohaldatakse artikli 26 lõikes 1 sätestatud piirmäära.“

| 7) | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Turustatud toodangu väärtus arvutatakse värske toote etapis või esmatöötlemise etapis, kus toodet tavaliselt turustatakse, lahtiselt, kui tooteid on lubatud turustada lahtiselt, ning see ei sisalda edasise töötlemise või turustamiseks ettevalmistamise kulusid ega lõpptöötluse läbinud toodete väärtust. Määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktides e ja f osutatud sektorite puhul märgivad liikmesriigid oma ÜPP strateegiakavades, kuidas arvutatakse turustatud toodangu väärtus igas sektoris.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Turustatud toodangu väärtus arvutatakse värske toote etapis või esmatöötlemise etapis, kus toodet tavaliselt turustatakse, lahtiselt, kui tooteid on lubatud turustada lahtiselt, ning see ei sisalda edasise töötlemise või turustamiseks ettevalmistamise kulusid ega lõpptöötluse läbinud toodete väärtust. Määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktides e ja f osutatud sektorite puhul märgivad liikmesriigid oma ÜPP strateegiakavades, kuidas arvutatakse turustatud toodangu väärtus igas sektoris.“;

| b) | lõike 7 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ühele või mitmele tootjaorganisatsioonile, tootjaorganisatsioonide liidule, riikidevahelisele tootjaorganisatsioonile, riikidevahelisele tootjaorganisatsioonide liidule või tootjarühmale, või“. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 7 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ühele või mitmele tootjaorganisatsioonile, tootjaorganisatsioonide liidule, riikidevahelisele tootjaorganisatsioonile, riikidevahelisele tootjaorganisatsioonide liidule või tootjarühmale, või“.

| 8) | III jaotise II peatükki lisatakse järgmine jagu:


  „4. jagu


  Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavad sekkumisviisid


  Artikkel 32a
  Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavate sekkumisviiside suhtes kohaldatavad eeskirjad
  Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavate rakenduskavade kohased sekkumisviisid peavad olema kooskõlas selle liikmesriigi riikliku strateegiakava ja siseriiklike eeskirjadega, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsiooni või riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/891 (*2) artiklile 14 või 21.


  (*2)  Komisjoni 13. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/891, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögivilja sektorite osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 neis sektorites kohaldatavate karistuste osas ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (ELT L 138, 25.5.2017, lk 4).“
  " |
| --- | --- |

8)

III jaotise II peatükki lisatakse järgmine jagu:

„4. jagu

„4. jagu

Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavad sekkumisviisid

Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavad sekkumisviisid

Artikkel 32a

Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavate sekkumisviiside suhtes kohaldatavad eeskirjad

Riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide ja riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide liitude rakendatavate rakenduskavade kohased sekkumisviisid peavad olema kooskõlas selle liikmesriigi riikliku strateegiakava ja siseriiklike eeskirjadega, kus asub riikidevahelise tootjaorganisatsiooni või riikidevahelise tootjaorganisatsioonide liidu peakontor vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/891 (*2) artiklile 14 või 21.

(*2)  Komisjoni 13. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/891, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögivilja sektorite osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 neis sektorites kohaldatavate karistuste osas ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (ELT L 138, 25.5.2017, lk 4).“
  "

*2

| 9) | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 33
  Tasuta jagamiseks ettevalmistamise kulud
  Rakenduskavade raames turult kõrvaldatud puu- ja köögivilja tasuta jagamiseks ettevalmistamise kuludega seotud maksed tootjaorganisatsioonile, tootjaorganisatsioonide liidule, riikidevahelisele tootjaorganisatsioonile või riikidevahelisele tootjaorganisatsioonide liidule ei ületa VII lisas sätestatud kulude summat.
  Esimest lõiku ei kohaldata turult kõrvaldatud puu- ja köögiviljade suhtes, kui tasuta jagamine toimub pärast töötlemist.“ |
| --- | --- |

9)

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Tasuta jagamiseks ettevalmistamise kulud

Rakenduskavade raames turult kõrvaldatud puu- ja köögivilja tasuta jagamiseks ettevalmistamise kuludega seotud maksed tootjaorganisatsioonile, tootjaorganisatsioonide liidule, riikidevahelisele tootjaorganisatsioonile või riikidevahelisele tootjaorganisatsioonide liidule ei ületa VII lisas sätestatud kulude summat.

Esimest lõiku ei kohaldata turult kõrvaldatud puu- ja köögiviljade suhtes, kui tasuta jagamine toimub pärast töötlemist.“

| 10) | Artikli 40 lõikesse 3 lisatakse uus punkt c:






  „c) | määruse (EL) 2021/2115 artikli 58 lõikes 1 osutatud sekkumisteks, mida rakendavad viinamarjakasvatuse valdkonnas tegutsevad riigikoolid, mis tegelevad ka viinamarjakasvatusega.“ |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 40 lõikesse 3 lisatakse uus punkt c:

„c)

määruse (EL) 2021/2115 artikli 58 lõikes 1 osutatud sekkumisteks, mida rakendavad viinamarjakasvatuse valdkonnas tegutsevad riigikoolid, mis tegelevad ka viinamarjakasvatusega.“

| 11) | II lisa I osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Selliste laenude tagasimaksmine, mis on võetud sekkumiseks, mida hakati rakendama enne rakenduskava algust.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

II lisa I osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Selliste laenude tagasimaksmine, mis on võetud sekkumiseks, mida hakati rakendama enne rakenduskava algust.“;

| b) | punkt 12 asendatakse järgmisega:






  „12. | Artiklis 11 osutatud sekkumised, mis ei toimu tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liitude või nende tootjaliikmete või artikli 31 lõikes 7 osutatud tütarettevõtja või tütarettevõtjate keti üksuse või liikmesriigi heakskiidu korral tootjaorganisatsiooni liikmeks oleva ühistu ettevõtetes ja/või tööruumides.“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12.

Artiklis 11 osutatud sekkumised, mis ei toimu tootjaorganisatsiooni, tootjaorganisatsioonide liitude või nende tootjaliikmete või artikli 31 lõikes 7 osutatud tütarettevõtja või tütarettevõtjate keti üksuse või liikmesriigi heakskiidu korral tootjaorganisatsiooni liikmeks oleva ühistu ettevõtetes ja/või tööruumides.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2022/126 parandused

Delegeeritud määrust (EL) 2022/126 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 17 lõike 8 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | koristatud toodang denatureeritakse;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 17 lõike 8 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

koristatud toodang denatureeritakse;“.

| 2) | Artikli 23 lõike 1 viies lõik asendatakse järgmisega:

  „Sekkumiste puhul, mis on seotud määruse (EL) 2021/2115 artikli 47 lõike 1 punktis f osutatud müügiedenduse ja teavitustegevusega ning lõike 2 punktis l osutatud teavitamismeetmetega ja selle määruse artikli 58 lõike 1 esimese lõigu punktides i, j ja k osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide võetavate meetmete ning kolmandates riikides toimuva müügiedendus- ja teavitustegevusega, ei või toetusesaajate haldus- ja personalikulud ületada 50 % sekkumise kogukuludest.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 23 lõike 1 viies lõik asendatakse järgmisega:

„Sekkumiste puhul, mis on seotud määruse (EL) 2021/2115 artikli 47 lõike 1 punktis f osutatud müügiedenduse ja teavitustegevusega ning lõike 2 punktis l osutatud teavitamismeetmetega ja selle määruse artikli 58 lõike 1 esimese lõigu punktides i, j ja k osutatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide võetavate meetmete ning kolmandates riikides toimuva müügiedendus- ja teavitustegevusega, ei või toetusesaajate haldus- ja personalikulud ületada 50 % sekkumise kogukuludest.“

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. november 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/126, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2115 täiendavate nõuetega teatavatele sekkumisviisidele, mille liikmesriigid määravad kindlaks kõnealuse määruse kohastes ajavahemikuks 2023–2027 ette nähtud ÜPP strateegiakavades, ning eeskirjadega, milles käsitletakse maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise (HPK) 1. standardi kohast suhtarvu (ELT L 20, 31.1.2022, lk 52).

2

(3)  Komisjoni 13. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/891, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 puu- ja köögivilja ning töödeldud puu- ja köögivilja sektorite osas ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 neis sektorites kohaldatavate karistuste osas ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 (ELT L 138, 25.5.2017, lk 4).

3

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 14.2.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/8

---

ÜLDKOHTU KODUKORRA MUUDATUSED

ÜLDKOHUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 254 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a lõiget 1,

võttes arvesse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, eriti selle artiklit 63,

arvestades, et tuleks võtta arvesse kodukorra rakendamisel saadud kogemusi, et täpsustada teatud sätete kohaldamisala või vajaduse korral neid sätteid täiendada või lihtsustada, eelkõige kohtuasjade ettevaatava haldamise soodustamiseks,

arvestades lisaks, et rakendamaks Euroopa Liidu Kohtu kohtusüsteemi ülesehituse reformi, mis tuleneb ühelt poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrusest (EL, Euratom) 2015/2422, millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, (1) ning teiselt poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta määrusest (EL, Euratom) 2016/1192 Euroopa Liidu ja tema teenistujate vaheliste vaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse Üldkohtule üleandmise kohta, (2) on vaja kohandada menetlusnorme, eelkõige selleks, et Üldkohtu otsustatud kodade osaline spetsialiseerumine ei kaotaks oma soovitavat mõju kodade koosseisu muutumise tõttu iga kolme aasta tagant,

arvestades veel, et kodukorda tuleb muuta, et võtta arvesse füüsiliste isikute isikuandmete kaitset käsitlevate õigusnormide arengut Euroopa Liidus, eriti selleks, et sätestada selgemalt, kuidas selliseid andmeid, mis sisalduvad Üldkohtu menetluses olevate kohtuasjadega seotud teabes, üldsuse eest kaitsta kas kohtu omal algatusel või kohtuasja poole või menetlusse astuja taotlusel,

arvestades, et tervisekriisi ajal võetud meede, mis võimaldas pooltel osaleda kohtuistungil videokonverentsi teel, andis kogemuse, mis peaks kajastuma kodukorras ette nähtud õiguslikus regulatsioonis,

ning arvestades lõpuks, et kodukorda on vaja lisada õiguslikud alused pilootkohtuasjade mehhanismi kehtestamiseks ja mitmes kohtuasjas ühise kohtuistungi korraldamiseks, mida Üldkohus peab meetmeteks, mis aitavad teatud kohtuasju tõhusamalt menetleda,

Euroopa Kohtu nõusolekul,

nõukogu heakskiidul, mis on antud 18. novembril 2022,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED KODUKORRA MUUDATUSED:

Artikkel 1

Üldkohtu 4. märtsi 2015. aasta kodukorda (3) muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 10 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

  „6.   Üldkohtu president võib võtta artiklis 89 sätestatud menetlust korraldavaid meetmeid ja tal on pädevus teha artiklites 66 ja 66a nimetatud otsuseid kohtuasjades, mis ei ole veel kohtukoosseisule määratud.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 10 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

„6.   Üldkohtu president võib võtta artiklis 89 sätestatud menetlust korraldavaid meetmeid ja tal on pädevus teha artiklites 66 ja 66a nimetatud otsuseid kohtuasjades, mis ei ole veel kohtukoosseisule määratud.“

| 2) | Artiklit 27 täiendatakse lõike 6 lisamisega järgmises sõnastuses:

  „6.   Ilma et see piiraks lõike 5 sätete kohaldamist, määratakse juhul, kui tegemist on teatud valdkonna kohtuasjaga artikli 25 tähenduses ja menetluse kirjalik osa ei ole lõppenud ajaks, mil tehakse Üldkohtu otsus kohtunike kodadesse määramise kohta, selle valdkonna kohtuasju lahendavasse kotta kuuluv uus ettekandja-kohtunik, kui algne ettekandja-kohtunik määratakse kotta, kes selle valdkonna kohtuasju ei lahenda.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklit 27 täiendatakse lõike 6 lisamisega järgmises sõnastuses:

„6.   Ilma et see piiraks lõike 5 sätete kohaldamist, määratakse juhul, kui tegemist on teatud valdkonna kohtuasjaga artikli 25 tähenduses ja menetluse kirjalik osa ei ole lõppenud ajaks, mil tehakse Üldkohtu otsus kohtunike kodadesse määramise kohta, selle valdkonna kohtuasju lahendavasse kotta kuuluv uus ettekandja-kohtunik, kui algne ettekandja-kohtunik määratakse kotta, kes selle valdkonna kohtuasju ei lahenda.“

| 3) | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

  „2.   Igas menetluse staadiumis võib kohtuasja arutav koda, Üldkohtu asepresident või president omal algatusel või kohtuasja poole taotlusel teha üldkogule ettepaneku anda kohtuasi üle vastavalt lõikele 1.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

„2.   Igas menetluse staadiumis võib kohtuasja arutav koda, Üldkohtu asepresident või president omal algatusel või kohtuasja poole taotlusel teha üldkogule ettepaneku anda kohtuasi üle vastavalt lõikele 1.“;

| b) | uus lõige 3 on sõnastatud järgmiselt:

  „3.   Üldkohtu president või asepresident võib teha üldkogule ettepaneku anda kohtuasi vastavalt lõikele 1 üle kuni menetluse suulise osa lõppemiseni või artikli 106 lõike 3 kohaldamisel enne kohtuasja arutava koja otsust lahendada kohtuasi ilma menetluse suulise osata.“; |
| --- | --- |

b)

uus lõige 3 on sõnastatud järgmiselt:

„3.   Üldkohtu president või asepresident võib teha üldkogule ettepaneku anda kohtuasi vastavalt lõikele 1 üle kuni menetluse suulise osa lõppemiseni või artikli 106 lõike 3 kohaldamisel enne kohtuasja arutava koja otsust lahendada kohtuasi ilma menetluse suulise osata.“;

| c) | praegu kehtivad lõiked 3, 4 ja 5 nummerdatakse ümber vastavalt lõigeteks 4, 5 ja 6. |
| --- | --- |

c)

praegu kehtivad lõiked 3, 4 ja 5 nummerdatakse ümber vastavalt lõigeteks 4, 5 ja 6.

| 4) | Artikli 31 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Kui kohtujurist on määratud, kuulatakse kohtujuristi seisukoht ära enne artiklites 16, 28, 45, 68, 70, 83, 87, 90, 92, 98, 103, 105, 106, 113, 126–132, 144, 151, 165, 168, ja 169 ja 207–209 ette nähtud otsuste tegemist.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 31 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.   Kui kohtujurist on määratud, kuulatakse kohtujuristi seisukoht ära enne artiklites 16, 28, 45, 68, 70, 83, 87, 90, 92, 98, 103, 105, 106, 113, 126–132, 144, 151, 165, 168, ja 169 ja 207–209 ette nähtud otsuste tegemist.“

| 5) | Artikli 35 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Kohtusekretär on pitsatihoidja ja ta vastutab arhiivi eest. Ta korraldab Üldkohtu määratud kriteeriumide kohaselt selle väljaannete, eelkõige kohtulahendite kogumiku avaldamise ning Üldkohut puudutavate dokumentide edastamise interneti kaudu.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 35 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.   Kohtusekretär on pitsatihoidja ja ta vastutab arhiivi eest. Ta korraldab Üldkohtu määratud kriteeriumide kohaselt selle väljaannete, eelkõige kohtulahendite kogumiku avaldamise ning Üldkohut puudutavate dokumentide edastamise interneti kaudu.“

| 6) | Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

  „1.   Hagimenetlustes artikli 1 tähenduses valib kohtumenetluse keele hageja, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  a) | kui kostjaks on liikmesriik või füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või juriidiline isik, kelle asukoht on liikmesriigis, on kohtumenetluse keeleks kõnealuse riigi riigikeel; kui selles riigis on mitu riigikeelt, võib hageja valida nendest sobiva keele; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 45 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

„1.   Hagimenetlustes artikli 1 tähenduses valib kohtumenetluse keele hageja, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a)

kui kostjaks on liikmesriik või füüsiline isik, kellel on liikmesriigi kodakondsus, või juriidiline isik, kelle asukoht on liikmesriigis, on kohtumenetluse keeleks kõnealuse riigi riigikeel; kui selles riigis on mitu riigikeelt, võib hageja valida nendest sobiva keele;

| b) | kui institutsioon on esitanud ELTL artikli 272 kohaselt hagiavalduse liidu poolt või nimel sõlmitud era- või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel, on kohtumenetluse keeleks keel, milles leping sõlmiti; kui leping on koostatud mitmes keeles, võib hageja valida nendest sobiva keele; |
| --- | --- |

b)

kui institutsioon on esitanud ELTL artikli 272 kohaselt hagiavalduse liidu poolt või nimel sõlmitud era- või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel, on kohtumenetluse keeleks keel, milles leping sõlmiti; kui leping on koostatud mitmes keeles, võib hageja valida nendest sobiva keele;

| c) | kohtuasja poolte ühisel taotlusel võib lubada kogu menetluse vältel või osaliselt kasutada muud artiklis 44 nimetatud keelt; |
| --- | --- |

c)

kohtuasja poolte ühisel taotlusel võib lubada kogu menetluse vältel või osaliselt kasutada muud artiklis 44 nimetatud keelt;

| d) | erandina punktidest b
  a–c võib lubada ühe poole taotlusel, olles teised pooled ära kuulanud, kasutada kogu menetluse vältel või osaliselt kohtumenetluse keelena muud artiklis 44 nimetatud keelt; sellist taotlust ei või esitada institutsioon.“; |
| --- | --- |

d)

erandina punktidest b
  a–c võib lubada ühe poole taotlusel, olles teised pooled ära kuulanud, kasutada kogu menetluse vältel või osaliselt kohtumenetluse keelena muud artiklis 44 nimetatud keelt; sellist taotlust ei või esitada institutsioon.“;

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Ilma et see piiraks lõike 1 punktides b ja
  c ja d sätestatu kohaldamist:






  a) | kui Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale esitatakse apellatsioonkaebus vastavalt põhikirja I lisa artiklitele 9 ja 10, on kohtumenetluse keeleks kaebuse esemeks oleva Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi keel; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.   Ilma et see piiraks lõike 1 punktides b ja
  c ja d sätestatu kohaldamist:

a)

kui Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale esitatakse apellatsioonkaebus vastavalt põhikirja I lisa artiklitele 9 ja 10, on kohtumenetluse keeleks kaebuse esemeks oleva Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi keel;

| b) | kui taotletakse kohtulahendi vigade parandamist või kohtulahendi täiendamist mõne küsimuse lahendamata jätmise korral, esitatakse kaja tagaseljaotsuse peale, kohtulahend vaidlustatakse kolmanda isiku poolt ning kui esitatakse tõlgendamistaotlus, teistmisavaldus või vaidlustatakse hüvitatavad kulud, on kohtumenetluse keeleks selle kohtulahendi keel, mida need taotlused või vaidlustamised puudutavad.“; |
| --- | --- |

b)

kui taotletakse kohtulahendi vigade parandamist või kohtulahendi täiendamist mõne küsimuse lahendamata jätmise korral, esitatakse kaja tagaseljaotsuse peale, kohtulahend vaidlustatakse kolmanda isiku poolt ning kui esitatakse tõlgendamistaotlus, teistmisavaldus või vaidlustatakse hüvitatavad kulud, on kohtumenetluse keeleks selle kohtulahendi keel, mida need taotlused või vaidlustamised puudutavad.“;

| c) | lõike 4 esimese lause teksti muudetakse järgmiselt:

  „4.   Ilma et see piiraks lõike 1 punktides b ja c ja d sätestatu kohaldamist, kehtivad artiklis 1 nimetatud ameti apellatsioonikoja otsuse peale esitatud ja intellektuaalomandi õigust käsitlevate sätete kohaldamisega seotud hagile järgmised reeglid:“. |
| --- | --- |

c)

lõike 4 esimese lause teksti muudetakse järgmiselt:

„4.   Ilma et see piiraks lõike 1 punktides b ja c ja d sätestatu kohaldamist, kehtivad artiklis 1 nimetatud ameti apellatsioonikoja otsuse peale esitatud ja intellektuaalomandi õigust käsitlevate sätete kohaldamisega seotud hagile järgmised reeglid:“.

| 7) | Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

  „2.   Kõigile esitatud või lisatud dokumentidele, mis on koostatud muus keeles kui kohtumenetluse keel, peab olema lisatud tõlge kohtumenetluse keelde.
  Kui menetlusdokumendile lisatud dokumendile ei ole lisatud tõlget kohtumenetluse keelde, palub kohtusekretär asjasse puutuval poolel see puudus kõrvaldada, kui president otsustab omal algatusel või poole taotlusel, et tõlge on vajalik menetluse nõuetekohaseks läbiviimiseks. Kui puudusi ei kõrvaldata, eemaldatakse asjasse puutuv lisa toimikust.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 46 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

„2.   Kõigile esitatud või lisatud dokumentidele, mis on koostatud muus keeles kui kohtumenetluse keel, peab olema lisatud tõlge kohtumenetluse keelde.
  Kui menetlusdokumendile lisatud dokumendile ei ole lisatud tõlget kohtumenetluse keelde, palub kohtusekretär asjasse puutuval poolel see puudus kõrvaldada, kui president otsustab omal algatusel või poole taotlusel, et tõlge on vajalik menetluse nõuetekohaseks läbiviimiseks. Kui puudusi ei kõrvaldata, eemaldatakse asjasse puutuv lisa toimikust.“;

| b) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] |
| --- | --- |

b)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]

| c) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

  „5.   EMP lepingu osalisriikidele, kes ei ole liikmesriigid, ja EFTA järelevalveametile võib anda loa
  on lubatud kasutada lisaks kohtumenetluse keelele ühte artiklis 44 nimetatud keeltest, kui nad astuvad Üldkohtus läbivaatamisel olevas kohtuasjas menetlusse. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.“ |
| --- | --- |

c)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

„5.   EMP lepingu osalisriikidele, kes ei ole liikmesriigid, ja EFTA järelevalveametile võib anda loa
  on lubatud kasutada lisaks kohtumenetluse keelele ühte artiklis 44 nimetatud keeltest, kui nad astuvad Üldkohtus läbivaatamisel olevas kohtuasjas menetlusse. Käesolevat sätet kohaldatakse nii kirjalike dokumentide kui ka suuliste pöördumiste suhtes. Kohtusekretär korraldab mõlemal juhul tõlkimise kohtumenetluse keelde.“

| 8) | Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

  „1.   Kohtusekretär korraldab kohtuniku, kohtujuristi või poole taotlusel Üldkohtu menetluse käigus suuliselt või kirjalikult esitatu tõlkimise keeltesse, mille taotleja valib artiklis 44 nimetatud keelte seast
  menetlusdokumentide tõlkimise kohtumenetluse keelde ja vajaduse korral muusse artiklis 44 nimetatud keelde.




  2.   Kohtusekretär korraldab kohtuistungil öeldu tõlkimise kohtumenetluse keelde ja muudesse artiklis 44 nimetatud keeltesse, mida kasutavad kohtuistungil osalevad pooled või mida peetakse vajalikuks kohtuistungi nõuetekohaseks läbiviimiseks.“ |
| --- | --- |

8)

Artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

„1.   Kohtusekretär korraldab kohtuniku, kohtujuristi või poole taotlusel Üldkohtu menetluse käigus suuliselt või kirjalikult esitatu tõlkimise keeltesse, mille taotleja valib artiklis 44 nimetatud keelte seast
  menetlusdokumentide tõlkimise kohtumenetluse keelde ja vajaduse korral muusse artiklis 44 nimetatud keelde.

2.   Kohtusekretär korraldab kohtuistungil öeldu tõlkimise kohtumenetluse keelde ja muudesse artiklis 44 nimetatud keeltesse, mida kasutavad kohtuistungil osalevad pooled või mida peetakse vajalikuks kohtuistungi nõuetekohaseks läbiviimiseks.“

| 9) | Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

  „2.   Poolt esindav või abistav advokaat peab kohtukantseleile esitama tõendi
  dokumendi, mis näitab
  tõendab, et tal on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus, välja arvatud juhul, kui see dokument on e-Curia kasutajakonto avamiseks juba esitatud.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 51 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

„2.   Poolt esindav või abistav advokaat peab kohtukantseleile esitama tõendi
  dokumendi, mis näitab
  tõendab, et tal on õigus esineda liikmesriigi või muu EMP lepingu osalisriigi kohtus, välja arvatud juhul, kui see dokument on e-Curia kasutajakonto avamiseks juba esitatud.“;

| b) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

  „4.   Kui lõigetes
  kes 2 ja
  või 3 nimetatud dokumente
  i ei esitata, määrab kohtusekretär poolele mõistliku tähtaja dokumentide
  di esitamiseks. Kui nõutud dokumentei ette nähtud tähtaja jooksul ei esitata, otsustab Üldkohus, kas selle vorminõude täitmata jätmine toob kaasa hagiavalduse või menetlusdokumendi tunnistamise vastuvõetamatuks või kas selle tõttu tuleb järeldada, et advokaat ei esinda või ei abista asjasse puutuvat poolt.“ |
| --- | --- |

b)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

„4.   Kui lõigetes
  kes 2 ja
  või 3 nimetatud dokumente
  i ei esitata, määrab kohtusekretär poolele mõistliku tähtaja dokumentide
  di esitamiseks. Kui nõutud dokumentei ette nähtud tähtaja jooksul ei esitata, otsustab Üldkohus, kas selle vorminõude täitmata jätmine toob kaasa hagiavalduse või menetlusdokumendi tunnistamise vastuvõetamatuks või kas selle tõttu tuleb järeldada, et advokaat ei esinda või ei abista asjasse puutuvat poolt.“

| 10) | Artikkel 66 „Anonüümsus ja teatud andmete väljajätmine üldsusele juurdepääsetavatest dokumentidest“ asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 66


  Füüsiliste isikute isikuandmete üldsusele avaldamata jätmine



  1.   Üldkohus võib menetluse käigus otsustada omal algatusel või poole taotlusel, mis on esitatud eraldi dokumendina, jätta avaldamata kohtuasjaga seotud dokumentides ja teabes, millele üldsusel on juurdepääs, füüsiliste isikute ees- ja perekonnanimed ning nende muud isikuandmed, olenemata sellest, kas tegemist on poolte või kolmandate isikutega.




  2.   Lõiget 1 kohaldatakse menetlusse astumise avalduse esitanud isiku suhtes.“ |
| --- | --- |

10)

Artikkel 66 „Anonüümsus ja teatud andmete väljajätmine üldsusele juurdepääsetavatest dokumentidest“ asendatakse järgmisega:

„Artikkel 66

Füüsiliste isikute isikuandmete üldsusele avaldamata jätmine

1.   Üldkohus võib menetluse käigus otsustada omal algatusel või poole taotlusel, mis on esitatud eraldi dokumendina, jätta avaldamata kohtuasjaga seotud dokumentides ja teabes, millele üldsusel on juurdepääs, füüsiliste isikute ees- ja perekonnanimed ning nende muud isikuandmed, olenemata sellest, kas tegemist on poolte või kolmandate isikutega.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse menetlusse astumise avalduse esitanud isiku suhtes.“

| 11) | Artikli 66 järele lisatakse uus artikkel 66a „Muude andmete kui füüsiliste isikute isikuandmete üldsusele avaldamata jätmine“. Selle tekst on järgmine:



  „Artikkel 66a


  Muude andmete kui füüsiliste isikute isikuandmete üldsusele avaldamata jätmine



  1.   Üldkohus võib menetluse käigus otsustada omal algatusel või poole põhjendatud taotlusel, mis on esitatud eraldi dokumendina, jätta avaldamata dokumentides ja teabes, millele üldsusel on juurdepääs, muud andmed kui füüsiliste isikute isikuandmed, kui esineb õigustatud huvi jätta need andmed avalikustamata.




  2.   Lõiget 1 kohaldatakse menetlusse astumise avalduse esitanud isiku suhtes.“ |
| --- | --- |

11)

Artikli 66 järele lisatakse uus artikkel 66a „Muude andmete kui füüsiliste isikute isikuandmete üldsusele avaldamata jätmine“. Selle tekst on järgmine:

„Artikkel 66a

Muude andmete kui füüsiliste isikute isikuandmete üldsusele avaldamata jätmine

1.   Üldkohus võib menetluse käigus otsustada omal algatusel või poole põhjendatud taotlusel, mis on esitatud eraldi dokumendina, jätta avaldamata dokumentides ja teabes, millele üldsusel on juurdepääs, muud andmed kui füüsiliste isikute isikuandmed, kui esineb õigustatud huvi jätta need andmed avalikustamata.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse menetlusse astumise avalduse esitanud isiku suhtes.“

| 12) | Artikli 69 punkti c muudetakse järgmiselt:






  „c) | kohtuasja poole taotlusel, kui teine kohtuasja pool sellega sõnaselgelt nõus on;“. |
| --- | --- | --- |

12)

Artikli 69 punkti c muudetakse järgmiselt:

„c)

kohtuasja poole taotlusel, kui teine kohtuasja pool sellega sõnaselgelt nõus on;“.

sõnaselgelt

| 13) | Artikli 71 järele lisatakse uus artikkel 71a „Pilootkohtuasjad“. Selle tekst on järgmine:

  „Artikkel 71a


  Pilootkohtuasjad



  1.   Kui mitmes Üldkohtu menetluses olevas kohtuasjas tõstatatakse sama õigusküsimus ja Üldkohus leiab, et korrakohase õigusemõistmise huvides tuleb vältida nende kohtuasjade paralleelset menetlemist, võib menetluse artikli 69 punktide c või d ning artiklite 70 ja 71 kohaselt peatada kuni selle kohtuasja lahendamiseni, mis on nendest kohtuasjadest kõige sobivam selle küsimuse läbivaatamiseks ja mida nimetatakse pilootkohtuasjaks.




  2.   Enne menetluse peatamise otsustamist palub president kohtuasja pooltel nendes kohtuasjades, milles menetlus võidakse peatada, esitada oma seisukohad võimaliku peatamise kohta vastavalt artikli 70 lõikele 1 ning annab neile teada, milline on asjasse puutuv õigusküsimus ja milline kohtuasi võidakse nimetada pilootkohtuasjaks.




  3.   Selle koja president, kuhu pilootkohtuasi on määratud, tagab kohtuasja menetlemise eelisjärjekorras vastavalt artikli 67 lõikele 2.




  4.   Menetluse jätkamisel on pooltel kohtuasjades, milles menetlus on peatatud, võimalus esitada oma seisukohad pilootkohtuasjas tehtud lahendi ja selle tagajärgede kohta kohtuvaidlusele.“ |
| --- | --- |

13)

Artikli 71 järele lisatakse uus artikkel 71a „Pilootkohtuasjad“. Selle tekst on järgmine:

„Artikkel 71a

Pilootkohtuasjad

1.   Kui mitmes Üldkohtu menetluses olevas kohtuasjas tõstatatakse sama õigusküsimus ja Üldkohus leiab, et korrakohase õigusemõistmise huvides tuleb vältida nende kohtuasjade paralleelset menetlemist, võib menetluse artikli 69 punktide c või d ning artiklite 70 ja 71 kohaselt peatada kuni selle kohtuasja lahendamiseni, mis on nendest kohtuasjadest kõige sobivam selle küsimuse läbivaatamiseks ja mida nimetatakse pilootkohtuasjaks.

2.   Enne menetluse peatamise otsustamist palub president kohtuasja pooltel nendes kohtuasjades, milles menetlus võidakse peatada, esitada oma seisukohad võimaliku peatamise kohta vastavalt artikli 70 lõikele 1 ning annab neile teada, milline on asjasse puutuv õigusküsimus ja milline kohtuasi võidakse nimetada pilootkohtuasjaks.

3.   Selle koja president, kuhu pilootkohtuasi on määratud, tagab kohtuasja menetlemise eelisjärjekorras vastavalt artikli 67 lõikele 2.

4.   Menetluse jätkamisel on pooltel kohtuasjades, milles menetlus on peatatud, võimalus esitada oma seisukohad pilootkohtuasjas tehtud lahendi ja selle tagajärgede kohta kohtuvaidlusele.“

| 14) | Artiklit 72 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 5 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 72 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 5 jäetakse välja;

| b) | lõige 6 nummerdatakse ümber lõikeks 5. |
| --- | --- |

b)

lõige 6 nummerdatakse ümber lõikeks 5.

| 15) | Artikli 78 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

  „4.   Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele juriidilise isiku olemasolu tõendava hiljutise dokumendi (väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametliku dokumendi).“ |
| --- | --- |

15)

Artikli 78 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

„4.   Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele juriidilise isiku olemasolu tõendava hiljutise dokumendi (väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametliku dokumendi).“

| 16) | Artiklit 79 muudetakse järgmiselt:

  „
  Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles esitatakse hagiavalduse esitamise kuupäev, kohtuasja poolte nimed, hagi nõuded ning ülevaade väidetest ja peamistest argumentidest, ilma et see piiraks artiklite 66 ja 66a kohaldamist.“ |
| --- | --- |

16)

Artiklit 79 muudetakse järgmiselt:

„
  Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teadaanne, milles esitatakse hagiavalduse esitamise kuupäev, kohtuasja poolte nimed, hagi nõuded ning ülevaade väidetest ja peamistest argumentidest, ilma et see piiraks artiklite 66 ja 66a kohaldamist.“

Euroopa Liidu Teatajas

, ilma et see piiraks artiklite 66 ja 66a kohaldamist

| 17) | Artiklit 82 muudetakse järgmiselt:

  „Kui Euroopa Parlament, nõukogu või Euroopa Komisjon ei ole kohtuasjas pool, edastab Üldkohus neile hagiavalduse ja kostja vastuse või kui see on esitatud, siis pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse vastuväite ärakirjad ilma lisadeta, et nad saaksid hinnata, kas taotletakse nende õigusakti kohaldamata jätmist ELTL artikli 277 alusel.“ |
| --- | --- |

17)

Artiklit 82 muudetakse järgmiselt:

„Kui Euroopa Parlament, nõukogu või Euroopa Komisjon ei ole kohtuasjas pool, edastab Üldkohus neile hagiavalduse ja kostja vastuse või kui see on esitatud, siis pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse vastuväite ärakirjad ilma lisadeta, et nad saaksid hinnata, kas taotletakse nende õigusakti kohaldamata jätmist ELTL artikli 277 alusel.“

või kui see on esitatud, siis pädevuse puudumise või vastuvõetamatuse vastuväite

| 18) | Artikli 106 järele lisatakse uus artikkel 106a „Ühine kohtuistung“. Selle tekst on järgmine:

  „Artikkel 106a


  Ühine kohtuistung


  Kui mitme kohtuasja sarnasus võimaldab, võib Üldkohus korraldada nendes kohtuasjades ühise kohtuistungi suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.“ |
| --- | --- |

18)

Artikli 106 järele lisatakse uus artikkel 106a „Ühine kohtuistung“. Selle tekst on järgmine:

„Artikkel 106a

Ühine kohtuistung

Kui mitme kohtuasja sarnasus võimaldab, võib Üldkohus korraldada nendes kohtuasjades ühise kohtuistungi suuliste seisukohtade ärakuulamiseks.“

| 19) | Artikli 107 järele lisatakse uus artikkel 107a „Kohtuistungil osalemine videokonverentsi teel“. Selle tekst on järgmine:

  „Artikkel 107a


  Kohtuistungil osalemine videokonverentsi teel


  1.   Kui poole esindajal ei ole tervisekaitse, julgeoleku või muu mõjuva põhjuse tõttu võimalik füüsiliselt osaleda kohtuistungil suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, võidakse lubada tal võtta kohtuistungist osa videokonverentsi teel.



  2.   Taotlus osaleda kohtuistungil videokonverentsi teel esitatakse eraldi dokumendina niipea, kui on teada takistuse põhjus, ning taotluses märgitakse täpselt takistuse laad.



  3.   President lahendab taotluse nii kiiresti kui võimalik.



  4.   Videokonverentsi kasutamine on välistatud, kui Üldkohus on kodukorra artikli 109 alusel kuulutanud kohtuistungi kinniseks.



  5.   Videokonverentsi teel toimuval kohtuistungil osalemise tehnilised nõuded määratakse kindlaks artiklis 224 viidatud praktilistes sätetes.“ |
| --- | --- |

19)

Artikli 107 järele lisatakse uus artikkel 107a „Kohtuistungil osalemine videokonverentsi teel“. Selle tekst on järgmine:

„Artikkel 107a

Kohtuistungil osalemine videokonverentsi teel

1.   Kui poole esindajal ei ole tervisekaitse, julgeoleku või muu mõjuva põhjuse tõttu võimalik füüsiliselt osaleda kohtuistungil suuliste seisukohtade ärakuulamiseks, võidakse lubada tal võtta kohtuistungist osa videokonverentsi teel.

2.   Taotlus osaleda kohtuistungil videokonverentsi teel esitatakse eraldi dokumendina niipea, kui on teada takistuse põhjus, ning taotluses märgitakse täpselt takistuse laad.

3.   President lahendab taotluse nii kiiresti kui võimalik.

4.   Videokonverentsi kasutamine on välistatud, kui Üldkohus on kodukorra artikli 109 alusel kuulutanud kohtuistungi kinniseks.

5.   Videokonverentsi teel toimuval kohtuistungil osalemise tehnilised nõuded määratakse kindlaks artiklis 224 viidatud praktilistes sätetes.“

| 20) | Artiklit 139 muudetakse järgmiselt:

  „Menetlus Üldkohtus on tasuta, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  a) | kui Üldkohus on kandnud kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib kohus need kulud välja mõista poolelt, kes on need põhjustanud; |
| --- | --- | --- |

20)

Artiklit 139 muudetakse järgmiselt:

„Menetlus Üldkohtus on tasuta, välja arvatud järgmistel juhtudel:

a)

kui Üldkohus on kandnud kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib kohus need kulud välja mõista poolelt, kes on need põhjustanud;

| b) | kui poole taotlusel on tehtud ärakirju või tõlkeid, mille kulusid peab kohtusekretär ülemääraseks, palub kohtusekretär sellel poolel
  hüvitab see pool need kulud artiklis 37 osutatud kohtukantselei tasumäärade alusel hüvitada; |
| --- | --- |

b)

kui poole taotlusel on tehtud ärakirju või tõlkeid, mille kulusid peab kohtusekretär ülemääraseks, palub kohtusekretär sellel poolel
  hüvitab see pool need kulud artiklis 37 osutatud kohtukantselei tasumäärade alusel hüvitada;

või tõlkeid

palub kohtusekretär sellel poolel

hüvitab see pool

hüvitada

| c) | kui käesoleva kodukorra sätete või artiklis 224 viidatud praktiliste sätete korduva täitmata jätmise tõttu on tulnud nõuda puuduste kõrvaldamist menetlusdokumentides, palub kohtusekretär asjaomasel poolel hüvitab
  da kulud, mis on seotud selliste dokumentide vajaliku töötlemisega Üldkohtus, kohtusekretäri nõudmisel asjaomane pool artiklis 37 osutatud kohtukantselei tasumäärade alusel.“ |
| --- | --- |

c)

kui käesoleva kodukorra sätete või artiklis 224 viidatud praktiliste sätete korduva täitmata jätmise tõttu on tulnud nõuda puuduste kõrvaldamist menetlusdokumentides, palub kohtusekretär asjaomasel poolel hüvitab
  da kulud, mis on seotud selliste dokumentide vajaliku töötlemisega Üldkohtus, kohtusekretäri nõudmisel asjaomane pool artiklis 37 osutatud kohtukantselei tasumäärade alusel.“

palub kohtusekretär asjaomasel poolel

b

da

kohtusekretäri nõudmisel asjaomane pool

| 21) | Artikli 144 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

  „6.   Kui menetlusse astumise avaldus jäetakse rahuldamata, peab lõikes 5 nimetatud määrus olema põhistatud ning selles tuleb otsustada menetlusse astumise avaldusega seotud kulude, kaasa arvatud menetlusse astumise avalduse esitaja kulude jaotamine vastavalt artiklitele 134,
  ja 135 ja 138.“ |
| --- | --- |

21)

Artikli 144 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

„6.   Kui menetlusse astumise avaldus jäetakse rahuldamata, peab lõikes 5 nimetatud määrus olema põhistatud ning selles tuleb otsustada menetlusse astumise avaldusega seotud kulude, kaasa arvatud menetlusse astumise avalduse esitaja kulude jaotamine vastavalt artiklitele 134,
  ja 135 ja 138.“

| 22) | Artikli 148 lõiget 9 muudetakse järgmiselt:

  „9.   Kui tasuta õigusabi taotlejat ei esinda advokaat, toimetatakse menetlusdokumendid talle kätte, saates kättetoimetamisele kuuluva dokumendi tõestatud ärakirja väljastusteatega tähtkirjana posti teel või toimetades selle ärakirja allkirja vastu kätte. Teistele pooltele toimetatakse menetlusdokumendid kätte artikli 80 lõikes 1 sätestatud viisil.“ |
| --- | --- |

22)

Artikli 148 lõiget 9 muudetakse järgmiselt:

„9.   Kui tasuta õigusabi taotlejat ei esinda advokaat, toimetatakse menetlusdokumendid talle kätte, saates kättetoimetamisele kuuluva dokumendi tõestatud ärakirja väljastusteatega tähtkirjana posti teel või toimetades selle ärakirja allkirja vastu kätte. Teistele pooltele toimetatakse menetlusdokumendid kätte artikli 80 lõikes 1 sätestatud viisil.“

| 23) | Artiklit 177 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

  „4.   Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele juriidilise isiku olemasolu tõendava hiljutise dokumendi (väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametliku dokumendi).“; |
| --- | --- | --- |

23)

Artiklit 177 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

„4.   Kui hageja on eraõiguslik juriidiline isik, lisab ta hagiavaldusele juriidilise isiku olemasolu tõendava hiljutise dokumendi (väljavõtte äriregistrist või mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist või muu ametliku dokumendi).“;

| b) | lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

  „6.   Kui hagiavaldus ei vasta lõike 2 nõuetele, võib kohtusekretär määrata hagejale mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui asjaolud seda õigustavad. Kui hagiavaldus ei vasta lõigetes 2
  3–5 sätestatud nõuetele, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Üldkohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab hagiavalduse vastuvõetamatuks vorminõuete rikkumise tõttu.“ |
| --- | --- |

b)

lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

„6.   Kui hagiavaldus ei vasta lõike 2 nõuetele, võib kohtusekretär määrata hagejale mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui asjaolud seda õigustavad. Kui hagiavaldus ei vasta lõigetes 2
  3–5 sätestatud nõuetele, määrab kohtusekretär hagejale mõistliku tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui neid puudusi ei kõrvaldata ette nähtud tähtaja jooksul, otsustab Üldkohus, kas nende tingimuste täitmata jätmine muudab hagiavalduse vastuvõetamatuks vorminõuete rikkumise tõttu.“

| 24) | Artikli 178 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

  „3.   Kui apellatsioonikoja menetluse pool on artikli 173 lõike 2 kohaselt saanud Üldkohtu menetluse pooleks, toimetatakse hagiavaldus talle kätte e-Curia kaudu. Kui apellatsioonikoja menetluse pool on institutsioon, kellel on e-Curia kasutajakonto, toimetatakse hagiavaldus talle kätte e-Curia kaudu. Vastasel juhul toimetatakse hagiavaldus talle kätte nii, et hagiavalduse tõestatud ärakiri saadetakse posti teel väljastusteatega tähtkirjana või toimetatakse allkirja vastu kätte artikli 177 lõike 2 kohaselt esitatud aadressil, mille see pool on esitanud teavituste saamiseks apellatsioonikoja menetluse käigus
  või kui aadressi ei ole teatavaks tehtud, vaidlustatud apellatsioonikoja otsuses esitatud aadressil.“ |
| --- | --- |

24)

Artikli 178 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

„3.   Kui apellatsioonikoja menetluse pool on artikli 173 lõike 2 kohaselt saanud Üldkohtu menetluse pooleks, toimetatakse hagiavaldus talle kätte e-Curia kaudu. Kui apellatsioonikoja menetluse pool on institutsioon, kellel on e-Curia kasutajakonto, toimetatakse hagiavaldus talle kätte e-Curia kaudu. Vastasel juhul toimetatakse hagiavaldus talle kätte nii, et hagiavalduse tõestatud ärakiri saadetakse posti teel väljastusteatega tähtkirjana või toimetatakse allkirja vastu kätte artikli 177 lõike 2 kohaselt esitatud aadressil, mille see pool on esitanud teavituste saamiseks apellatsioonikoja menetluse käigus
  või kui aadressi ei ole teatavaks tehtud, vaidlustatud apellatsioonikoja otsuses esitatud aadressil.“

| 25) | Artiklid 192–214 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

25)

Artiklid 192–214 tunnistatakse kehtetuks.

| 26) | VI jaotise pealkirja muudetakse järgmiselt:

  „MENETLUSED PÄRAST APELLATSIOONIASTMES KOHTULAHENDI TÜHISTAMIST JA KOHTUASJA TAGASISAATMIST“. |
| --- | --- |

26)

VI jaotise pealkirja muudetakse järgmiselt:

„MENETLUSED PÄRAST APELLATSIOONIASTMES KOHTULAHENDI TÜHISTAMIST JA KOHTUASJA TAGASISAATMIST“.

APELLATSIOONIASTMES KOHTULAHENDI TÜHISTAMIST JA

| 27) | Artiklid 220–223 tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

27)

Artiklid 220–223 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolevad kodukorra muudatused, mis on autentsed kodukorra artiklis 44 nimetatud keeltes, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning need jõustuvad nende avaldamise kuule järgneva kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 30. november 2022

Kohtusekretär

E. COULON

President

M. VAN DER WOUDE

---

(1)  
  ELT L 341, 24.12.2015, lk 14.

1

(2)  
  ELT L 200, 26.7.2016, lk 137.

2

(3)  
  ELT L 105, 23.4.2015, lk 1; muudetud 13. juulil 2016 (ELT L 217, 12.8.2016, lk 71; ELT L 217, 12.8.2016, lk 72; ELT L 217, 12.8.2016, lk 73), 11. juulil 2018 (ELT L 240, 25.9.2018, lk 68) ja 31. juulil 2018 (ELT L 240, 25.9.2018, lk 67).

3

---