# Europeiska unionens L 330/2022

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 330 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 65 årgången23 december 2022 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 330

Svensk utgåva

Lagstiftning

65 årgången23 december 2022

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 av den 14 december 2022 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden | 1 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2561 av den 14 december 2022 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (
  1
  ) | 46 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 av den 14 december 2022 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden

1

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2561 av den 14 december 2022 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (
  1
  )

1

46

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2562 av den 24 oktober 2022 om undertecknande på unionens vägnar och provisorisk tillämpning av ramavtalet om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan | 70 |
| | * | Ramavtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan | 72 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2022/2563 av den 19 december 2022 om ändring av förordning (EU) 2021/2283 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter | 109 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2564 av den 16 augusti 2022 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2064 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller fastställandet av ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet | 126 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2565 av den 11 oktober 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/444 med bestämmelser om inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram | 130 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2566 av den 13 oktober 2022 om ändring och rättelse av delegerad förordning (EU) 2018/273 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar | 134 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2567 av den 13 oktober 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/274 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar | 139 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2568 av den 21 december 2022 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (
  1
  ) | 147 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2022/2569 av den 14 november 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det 19:e mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites CoP 19) (Panama City, Panama, 14–25 november 2022) och om anmälan av en art som ska upptas i bilaga III till Cites | 186 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2570 av den 24 november 2022 om att inte godkänna silvernitrat som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 233 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2022/2562 av den 24 oktober 2022 om undertecknande på unionens vägnar och provisorisk tillämpning av ramavtalet om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan

70

*

Ramavtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan

72

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2022/2563 av den 19 december 2022 om ändring av förordning (EU) 2021/2283 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

109

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2564 av den 16 augusti 2022 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2064 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller fastställandet av ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet

126

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2565 av den 11 oktober 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/444 med bestämmelser om inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram

130

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2566 av den 13 oktober 2022 om ändring och rättelse av delegerad förordning (EU) 2018/273 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar

134

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2567 av den 13 oktober 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/274 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar

139

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2568 av den 21 december 2022 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (
  1
  )

1

147

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2022/2569 av den 14 november 2022 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det 19:e mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites CoP 19) (Panama City, Panama, 14–25 november 2022) och om anmälan av en art som ska upptas i bilaga III till Cites

186

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/2570 av den 24 november 2022 om att inte godkänna silvernitrat som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

233

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2560

av den 14 december 2022

om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 207,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | En stark, öppen och konkurrenskraftig inre marknad gör det möjligt för både europeiska och utländska företag att konkurrera på grund av meriter. Unionen gynnas av ett sofistikerat och ändamålsenligt system för kontroll av statligt stöd som syftar till att säkerställa rättvisa villkor för alla företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Detta system för kontroll av statligt stöd hindrar medlemsstaterna från att bevilja statligt stöd som på ett otillbörligt sätt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(1)

En stark, öppen och konkurrenskraftig inre marknad gör det möjligt för både europeiska och utländska företag att konkurrera på grund av meriter. Unionen gynnas av ett sofistikerat och ändamålsenligt system för kontroll av statligt stöd som syftar till att säkerställa rättvisa villkor för alla företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Detta system för kontroll av statligt stöd hindrar medlemsstaterna från att bevilja statligt stöd som på ett otillbörligt sätt snedvrider konkurrensen på den inre marknaden.

| (2) | Samtidigt kan både privata företag och offentliga företag som direkt eller indirekt kontrolleras eller ägs av en stat, få subventioner från tredjeländer som sedan används exempelvis för att finansiera ekonomisk verksamhet på den inre marknaden inom alla sektorer av ekonomin, såsom deltagande i offentliga upphandlingsförfaranden eller förvärv av företag, däribland företag med strategiska tillgångar såsom kritisk infrastruktur och innovativ teknik. Sådana utländska subventioner omfattas för närvarande inte av unionens regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

(2)

Samtidigt kan både privata företag och offentliga företag som direkt eller indirekt kontrolleras eller ägs av en stat, få subventioner från tredjeländer som sedan används exempelvis för att finansiera ekonomisk verksamhet på den inre marknaden inom alla sektorer av ekonomin, såsom deltagande i offentliga upphandlingsförfaranden eller förvärv av företag, däribland företag med strategiska tillgångar såsom kritisk infrastruktur och innovativ teknik. Sådana utländska subventioner omfattas för närvarande inte av unionens regler om statligt stöd.

| (3) | Denna förordning omfattar alla ekonomiska sektorer, inbegripet de som är av strategiskt intresse för unionen och kritisk infrastruktur, exempelvis de som nämns i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 (3). |
| --- | --- |

(3)

Denna förordning omfattar alla ekonomiska sektorer, inbegripet de som är av strategiskt intresse för unionen och kritisk infrastruktur, exempelvis de som nämns i artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 (3).

| (4) | Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden och undergräva systemet med lika villkor för ekonomiska verksamheter i unionen. Detta kan särskilt ske i samband med koncentrationer som medför en förändring av kontrollen över företag i unionen, i de fall sådana koncentrationer helt eller delvis finansieras genom utländska subventioner, eller i de fall ekonomiska aktörer som gynnas av utländska subventioner tilldelas kontrakt i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden och undergräva systemet med lika villkor för ekonomiska verksamheter i unionen. Detta kan särskilt ske i samband med koncentrationer som medför en förändring av kontrollen över företag i unionen, i de fall sådana koncentrationer helt eller delvis finansieras genom utländska subventioner, eller i de fall ekonomiska aktörer som gynnas av utländska subventioner tilldelas kontrakt i unionen.

| (5) | Inga befintliga unionsinstrument hanterar snedvridningar som orsakas av utländska subventioner. Handelspolitiska skyddsinstrument gör det möjligt för kommissionen att agera när subventionerade varor importeras till unionen, men inte när utländska subventioner ges i form av subventionerade investeringar eller när det gäller tjänster och finansiella flöden. Enligt WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder kan unionen inleda ett förfarande för tvistlösning mellan stater i samband med vissa utländska subventioner som beviljas av WTO-medlemmar, dock begränsat till varor. |
| --- | --- |

(5)

Inga befintliga unionsinstrument hanterar snedvridningar som orsakas av utländska subventioner. Handelspolitiska skyddsinstrument gör det möjligt för kommissionen att agera när subventionerade varor importeras till unionen, men inte när utländska subventioner ges i form av subventionerade investeringar eller när det gäller tjänster och finansiella flöden. Enligt WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder kan unionen inleda ett förfarande för tvistlösning mellan stater i samband med vissa utländska subventioner som beviljas av WTO-medlemmar, dock begränsat till varor.

| (6) | Befintliga unionsinstrument måste därför kompletteras med ett nytt verktyg för att på ett ändamålsenligt sätt hantera snedvridningar på den inre marknaden som orsakas av utländska subventioner för att säkerställa lika villkor. Det nya verktyget kompletterar särskilt unionens regler om statligt stöd, som hanterar snedvridningar på den inre marknaden som orsakas av subventioner från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(6)

Befintliga unionsinstrument måste därför kompletteras med ett nytt verktyg för att på ett ändamålsenligt sätt hantera snedvridningar på den inre marknaden som orsakas av utländska subventioner för att säkerställa lika villkor. Det nya verktyget kompletterar särskilt unionens regler om statligt stöd, som hanterar snedvridningar på den inre marknaden som orsakas av subventioner från medlemsstaterna.

| (7) | Det är viktigt att regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som faktiskt eller potentiellt snedvrider den inre marknaden fastställs, och i relevanta fall att dessa snedvridningar gottgörs. Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden om ett företag som gynnas av den utländska subventionen bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. En korrekt tillämpning och verkställighet av denna förordning kommer att bidra till den inre marknadens motståndskraft mot snedvridningar som orsakas av utländska subventioner och därigenom bidra till unionens öppna strategiska oberoende. Denna förordning fastställer därför regler för alla företag, inbegripet offentliga företag som direkt eller indirekt kontrolleras av en stat, som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt denna förordnings inverkan på små och medelstora företag med tanke på betydelsen av den ekonomiska verksamhet som de bedriver och deras bidrag till uppfyllandet av unionens centrala politiska mål. |
| --- | --- |

(7)

Det är viktigt att regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som faktiskt eller potentiellt snedvrider den inre marknaden fastställs, och i relevanta fall att dessa snedvridningar gottgörs. Utländska subventioner kan snedvrida den inre marknaden om ett företag som gynnas av den utländska subventionen bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. En korrekt tillämpning och verkställighet av denna förordning kommer att bidra till den inre marknadens motståndskraft mot snedvridningar som orsakas av utländska subventioner och därigenom bidra till unionens öppna strategiska oberoende. Denna förordning fastställer därför regler för alla företag, inbegripet offentliga företag som direkt eller indirekt kontrolleras av en stat, som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt denna förordnings inverkan på små och medelstora företag med tanke på betydelsen av den ekonomiska verksamhet som de bedriver och deras bidrag till uppfyllandet av unionens centrala politiska mål.

| (8) | För att säkerställa lika villkor på hela den inre marknaden och en konsekvent tillämpning av denna förordning är kommissionen den enda myndighet som är behörig att tillämpa denna förordning. Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska alla utländska subventioner, i den mån de omfattas av denna förordning, inom alla sektorer av ekonomin, och därvid grunda sig på information från alla tillgängliga källor. För att säkerställa en ändamålsenlig kontroll när det särskilt gäller stora koncentrationer (sammanslagningar och förvärv) och offentliga upphandlingsförfaranden över vissa tröskelvärden, bör kommissionen ges befogenhet att granska utländska subventioner på grundval av en förhandsanmälan från företaget till kommissionen. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa lika villkor på hela den inre marknaden och en konsekvent tillämpning av denna förordning är kommissionen den enda myndighet som är behörig att tillämpa denna förordning. Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska alla utländska subventioner, i den mån de omfattas av denna förordning, inom alla sektorer av ekonomin, och därvid grunda sig på information från alla tillgängliga källor. För att säkerställa en ändamålsenlig kontroll när det särskilt gäller stora koncentrationer (sammanslagningar och förvärv) och offentliga upphandlingsförfaranden över vissa tröskelvärden, bör kommissionen ges befogenhet att granska utländska subventioner på grundval av en förhandsanmälan från företaget till kommissionen.

| (9) | Denna förordning bör tillämpas och tolkas mot bakgrund av relevant unionslagstiftning, inbegripet den som rör statligt stöd, sammanslagningar och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör tillämpas och tolkas mot bakgrund av relevant unionslagstiftning, inbegripet den som rör statligt stöd, sammanslagningar och offentlig upphandling.

| (10) | Genomförandet av denna förordning påverkar inte tillämpningen av varje medlemsstats rätt att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(10)

Genomförandet av denna förordning påverkar inte tillämpningen av varje medlemsstats rätt att skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i enlighet med artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (11) | Med en utländsk subvention inom ramen för denna förordning bör avses ett ekonomiskt bidrag, som tillhandahålls direkt eller indirekt av ett tredjeland, som innebär en förmån, och som är begränsat till ett eller flera företag eller branscher. Dessa villkor är kumulativa. |
| --- | --- |

(11)

Med en utländsk subvention inom ramen för denna förordning bör avses ett ekonomiskt bidrag, som tillhandahålls direkt eller indirekt av ett tredjeland, som innebär en förmån, och som är begränsat till ett eller flera företag eller branscher. Dessa villkor är kumulativa.

| (12) | Ett ekonomiskt bidrag kan beviljas genom offentliga eller privata enheter. Huruvida en offentlig enhet har tillhandahållit ett ekonomiskt bidrag bör avgöras från fall till fall med vederbörlig hänsyn till sådana faktorer som den berörda enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i det tredjeland där enheten verkar, inbegripet den offentliga förvaltningens roll i det landets ekonomi. Ekonomiska bidrag kan också beviljas genom en privat enhet, om den privata enhetens åtgärder kan tillskrivas tredjelandet i fråga. Begreppet ekonomiskt bidrag omfattar ett brett spektrum av stödåtgärder som inte är begränsade till penningöverföringar till exempel beviljande av särskilda eller exklusiva rättigheter till ett företag utan skälig ersättning i enlighet med normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(12)

Ett ekonomiskt bidrag kan beviljas genom offentliga eller privata enheter. Huruvida en offentlig enhet har tillhandahållit ett ekonomiskt bidrag bör avgöras från fall till fall med vederbörlig hänsyn till sådana faktorer som den berörda enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i det tredjeland där enheten verkar, inbegripet den offentliga förvaltningens roll i det landets ekonomi. Ekonomiska bidrag kan också beviljas genom en privat enhet, om den privata enhetens åtgärder kan tillskrivas tredjelandet i fråga. Begreppet ekonomiskt bidrag omfattar ett brett spektrum av stödåtgärder som inte är begränsade till penningöverföringar till exempel beviljande av särskilda eller exklusiva rättigheter till ett företag utan skälig ersättning i enlighet med normala marknadsvillkor.

| (13) | Ett ekonomiskt bidrag bör innebära en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Ett ekonomiskt bidrag bör anses innebära en förmån för ett företag om det inte hade kunnat erhållas under normala marknadsvillkor. Förekomsten av en förmån bör fastställas på grundval av jämförande riktmärken, såsom privata investerares investeringspraxis, de räntor som kan erhållas på marknaden, en jämförbar skattebehandling eller vad som utgör skälig ersättning för en viss vara eller tjänst. Om det inte finns några tillgängliga direkt jämförbara riktmärken kan befintliga riktmärken justeras eller alternativa riktmärken fastställas på grundval av allmänt accepterade bedömningsmetoder. Förmåner kan, till exempel, beviljas inom ramen för förhållandet mellan offentliga myndigheter och offentliga företag om ett sådant förhållande, och särskilt eventuell finansiering från de offentliga myndigheterna till offentliga företag, inte är förenligt med normala marknadsvillkor. Tillhandahållande eller köp av varor eller tjänster efter ett konkurrensutsatt, transparent och icke-diskriminerande anbudsförfarande förutsätts vara förenligt med normala marknadsvillkor. Ett ekonomiskt bidrag till ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden bör inte anses innebära en förmån om riktmärkesbedömningen visar att företaget skulle ha erhållit denna förmån under normala marknadsförhållanden. Internprissättning i samband med utbyte av varor och tjänster inom ett företag kan innebära en förmån om den internprissättningen inte sker på normala marknadsvillkor. Den förmån som ett ekonomiskt bidrag innebär kan överföras till ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen. |
| --- | --- |

(13)

Ett ekonomiskt bidrag bör innebära en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Ett ekonomiskt bidrag bör anses innebära en förmån för ett företag om det inte hade kunnat erhållas under normala marknadsvillkor. Förekomsten av en förmån bör fastställas på grundval av jämförande riktmärken, såsom privata investerares investeringspraxis, de räntor som kan erhållas på marknaden, en jämförbar skattebehandling eller vad som utgör skälig ersättning för en viss vara eller tjänst. Om det inte finns några tillgängliga direkt jämförbara riktmärken kan befintliga riktmärken justeras eller alternativa riktmärken fastställas på grundval av allmänt accepterade bedömningsmetoder. Förmåner kan, till exempel, beviljas inom ramen för förhållandet mellan offentliga myndigheter och offentliga företag om ett sådant förhållande, och särskilt eventuell finansiering från de offentliga myndigheterna till offentliga företag, inte är förenligt med normala marknadsvillkor. Tillhandahållande eller köp av varor eller tjänster efter ett konkurrensutsatt, transparent och icke-diskriminerande anbudsförfarande förutsätts vara förenligt med normala marknadsvillkor. Ett ekonomiskt bidrag till ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden bör inte anses innebära en förmån om riktmärkesbedömningen visar att företaget skulle ha erhållit denna förmån under normala marknadsförhållanden. Internprissättning i samband med utbyte av varor och tjänster inom ett företag kan innebära en förmån om den internprissättningen inte sker på normala marknadsvillkor. Den förmån som ett ekonomiskt bidrag innebär kan överföras till ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet i unionen.

| (14) | Förmånen bör ha beviljats ett eller flera företag eller branscher. Den utländska subventionens specificitet kan fastställas rättsligt eller i praktiken. |
| --- | --- |

(14)

Förmånen bör ha beviljats ett eller flera företag eller branscher. Den utländska subventionens specificitet kan fastställas rättsligt eller i praktiken.

| (15) | En utländsk subvention bör anses vara beviljad från och med den tidpunkt då mottagaren får rätt att motta den utländska subventionen. Att en utländsk subvention faktiskt har utbetalats är inte en nödvändig förutsättning för att en utländsk subvention ska omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

En utländsk subvention bör anses vara beviljad från och med den tidpunkt då mottagaren får rätt att motta den utländska subventionen. Att en utländsk subvention faktiskt har utbetalats är inte en nödvändig förutsättning för att en utländsk subvention ska omfattas av denna förordning.

| (16) | Ett ekonomiskt bidrag som endast ges avseende ett företags icke-ekonomiska verksamhet utgör inte en utländsk subvention. Om ett ekonomiskt bidrag till en icke-ekonomisk verksamhet används för att korssubventionera företagets ekonomiska verksamhet kan det dock utgöra en utländsk subvention som omfattas av denna förordning. Om ett företag använder sig av ekonomiska bidrag, till exempel i form av särskilda eller exklusiva rättigheter, eller ekonomiska bidrag som erhålls för att kompensera för en börda som ålagts av offentliga myndigheter, för att korssubventionera annan verksamhet, kan den korssubventioneringen tyda på att de särskilda eller exklusiva rättigheterna tillhandahålls utan skälig ersättning, eller att bördan överkompenseras och därmed utgör en utländsk subvention. |
| --- | --- |

(16)

Ett ekonomiskt bidrag som endast ges avseende ett företags icke-ekonomiska verksamhet utgör inte en utländsk subvention. Om ett ekonomiskt bidrag till en icke-ekonomisk verksamhet används för att korssubventionera företagets ekonomiska verksamhet kan det dock utgöra en utländsk subvention som omfattas av denna förordning. Om ett företag använder sig av ekonomiska bidrag, till exempel i form av särskilda eller exklusiva rättigheter, eller ekonomiska bidrag som erhålls för att kompensera för en börda som ålagts av offentliga myndigheter, för att korssubventionera annan verksamhet, kan den korssubventioneringen tyda på att de särskilda eller exklusiva rättigheterna tillhandahålls utan skälig ersättning, eller att bördan överkompenseras och därmed utgör en utländsk subvention.

| (17) | När väl förekomsten av en utländsk subvention har fastställts bör kommissionen från fall till fall bedöma om den snedvrider den inre marknaden. Till skillnad från statligt stöd som beviljas av en medlemsstat är utländska subventioner i allmänhet inte förbjudna. |
| --- | --- |

(17)

När väl förekomsten av en utländsk subvention har fastställts bör kommissionen från fall till fall bedöma om den snedvrider den inre marknaden. Till skillnad från statligt stöd som beviljas av en medlemsstat är utländska subventioner i allmänhet inte förbjudna.

| (18) | Det är möjligt att bristen på insyn när det gäller många utländska subventioner och affärsvärldens komplexitet gör det svårt att otvetydigt identifiera eller kvantifiera påverkan av en viss utländsk subvention på den inre marknaden. För att fastställa snedvridningen förefaller det därför nödvändigt att använda en icke-uttömmande uppsättning indikatorer. Vid bedömningen av i vilken utsträckning en utländsk subvention kan förbättra ett företags konkurrensläge och om den utländska subventionen därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden, skulle kommissionen kunna beakta vissa indikatorer, inbegripet den utländska subventionens belopp och art, syftet med och villkoren för den utländska subventionen samt dess användning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(18)

Det är möjligt att bristen på insyn när det gäller många utländska subventioner och affärsvärldens komplexitet gör det svårt att otvetydigt identifiera eller kvantifiera påverkan av en viss utländsk subvention på den inre marknaden. För att fastställa snedvridningen förefaller det därför nödvändigt att använda en icke-uttömmande uppsättning indikatorer. Vid bedömningen av i vilken utsträckning en utländsk subvention kan förbättra ett företags konkurrensläge och om den utländska subventionen därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden, skulle kommissionen kunna beakta vissa indikatorer, inbegripet den utländska subventionens belopp och art, syftet med och villkoren för den utländska subventionen samt dess användning på den inre marknaden.

| (19) | När indikatorerna för att avgöra om det förekommer en snedvridning på den inre marknaden används kan kommissionen beakta olika faktorer såsom den utländska subventionens storlek i absoluta tal eller i förhållande till marknadens storlek eller investeringens värde. Till exempel är det sannolikt att en koncentration där en utländsk subvention täcker en betydande del av objektets inköpspris är snedvridande. På liknande sätt är det sannolikt att utländska subventioner som täcker en betydande del av det uppskattade värdet på ett kontrakt som ska tilldelas i ett offentligt upphandlingsförfarande orsakar snedvridningar. Om en utländsk subvention beviljas för driftskostnader förefaller det mer sannolikt att den orsakar snedvridningar än om den beviljas för investeringskostnader. Det kan anses vara mindre sannolikt att utländska subventioner till små och medelstora företag orsakar snedvridningar jämfört med utländska subventioner till stora företag. Dessutom bör hänsyn tas till marknadens särdrag, särskilt konkurrensvillkoren på marknaden, såsom inträdeshinder. Utländska subventioner på marknader som kännetecknas av en överkapacitet eller utländska subventioner som leder till överkapacitet genom att upprätthålla olönsamma tillgångar eller uppmuntra investeringar i kapacitetsökningar som annars inte skulle ha skett kommer sannolikt att orsaka snedvridningar. En utländsk subvention till en mottagare som inte har mycket verksamhet på den inre marknaden, mätt i exempelvis omsättning i unionen, ger mindre sannolikt upphov till snedvridningar än en utländsk subvention till en mottagare som har mer betydande verksamhet på den inre marknaden. Som en allmän regel bör det anses osannolikt att utländska subventioner som inte överstiger 4 miljoner EUR under en sammanhängande period på tre år skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning. Utländska subventioner till ett enda företag som inte överstiger beloppet för stöd av mindre betydelse enligt definitionen i artikel 3.2 i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (4) per tredjeland under en sammanhängande period på tre år bör inte anses snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i den här förordningen. |
| --- | --- |

(19)

När indikatorerna för att avgöra om det förekommer en snedvridning på den inre marknaden används kan kommissionen beakta olika faktorer såsom den utländska subventionens storlek i absoluta tal eller i förhållande till marknadens storlek eller investeringens värde. Till exempel är det sannolikt att en koncentration där en utländsk subvention täcker en betydande del av objektets inköpspris är snedvridande. På liknande sätt är det sannolikt att utländska subventioner som täcker en betydande del av det uppskattade värdet på ett kontrakt som ska tilldelas i ett offentligt upphandlingsförfarande orsakar snedvridningar. Om en utländsk subvention beviljas för driftskostnader förefaller det mer sannolikt att den orsakar snedvridningar än om den beviljas för investeringskostnader. Det kan anses vara mindre sannolikt att utländska subventioner till små och medelstora företag orsakar snedvridningar jämfört med utländska subventioner till stora företag. Dessutom bör hänsyn tas till marknadens särdrag, särskilt konkurrensvillkoren på marknaden, såsom inträdeshinder. Utländska subventioner på marknader som kännetecknas av en överkapacitet eller utländska subventioner som leder till överkapacitet genom att upprätthålla olönsamma tillgångar eller uppmuntra investeringar i kapacitetsökningar som annars inte skulle ha skett kommer sannolikt att orsaka snedvridningar. En utländsk subvention till en mottagare som inte har mycket verksamhet på den inre marknaden, mätt i exempelvis omsättning i unionen, ger mindre sannolikt upphov till snedvridningar än en utländsk subvention till en mottagare som har mer betydande verksamhet på den inre marknaden. Som en allmän regel bör det anses osannolikt att utländska subventioner som inte överstiger 4 miljoner EUR under en sammanhängande period på tre år skulle snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i denna förordning. Utländska subventioner till ett enda företag som inte överstiger beloppet för stöd av mindre betydelse enligt definitionen i artikel 3.2 i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (4) per tredjeland under en sammanhängande period på tre år bör inte anses snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i den här förordningen.

| (20) | Liksom i fråga om vissa typer av statligt stöd är det sannolikt att vissa kategorier av utländska subventioner, såsom obegränsade garantier, nämligen garantier utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet, även orsakar snedvridningar på den inre marknaden på grund av sin art. Detsamma gäller för ett otillbörligt fördelaktigt anbud vars fördelaktiga karaktär, som dess pris, inte är motiverat av andra faktorer. Dessutom skulle subventioner i form av exportfinansiering kunna, såvida de inte föreskrivs i enlighet med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter, vara särskilt oroande på grund av sina snedvridande effekter. Eftersom dessa kategorier av utländska subventioner mest sannolikt orsakar snedvridningar på den inre marknaden behöver kommissionen inte göra en detaljerad bedömning baserad på indikatorer. Ett företag skulle under alla omständigheter kunna visa att den utländska subventionen i fråga inte skulle snedvrida den inre marknaden under de särskilda omständigheterna i fallet. |
| --- | --- |

(20)

Liksom i fråga om vissa typer av statligt stöd är det sannolikt att vissa kategorier av utländska subventioner, såsom obegränsade garantier, nämligen garantier utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet, även orsakar snedvridningar på den inre marknaden på grund av sin art. Detsamma gäller för ett otillbörligt fördelaktigt anbud vars fördelaktiga karaktär, som dess pris, inte är motiverat av andra faktorer. Dessutom skulle subventioner i form av exportfinansiering kunna, såvida de inte föreskrivs i enlighet med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter, vara särskilt oroande på grund av sina snedvridande effekter. Eftersom dessa kategorier av utländska subventioner mest sannolikt orsakar snedvridningar på den inre marknaden behöver kommissionen inte göra en detaljerad bedömning baserad på indikatorer. Ett företag skulle under alla omständigheter kunna visa att den utländska subventionen i fråga inte skulle snedvrida den inre marknaden under de särskilda omständigheterna i fallet.

| (21) | Medlemsstaterna och alla fysiska eller juridiska personer kan lämna information om de positiva effekterna av en utländsk subvention, som kommissionen bör ta vederbörlig hänsyn till när den utför avvägningstestet. Kommissionen bör beakta de positiva effekterna av den utländska subventionen på grundval av den bevisning om sådana positiva effekter som lämnas in under utredningen. De positiva effekterna bör avse utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten på den inre marknaden. Andra positiva effekter bör beaktas när så är lämpligt för att undvika att avvägningen leder till omotiverad diskriminering. Kommissionen bör också undersöka vidare positiva effekter i förhållande till de relevanta politiska målen, särskilt unionens. Dessa politiska mål kan särskilt omfatta en hög nivå på miljöskydd och sociala standarder samt främjande av forskning och utveckling. Kommissionen bör väga dessa positiva effekter mot de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden. I samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör kommissionen beakta tillgången till alternativa försörjningskällor för de berörda varorna och tjänsterna. Avvägningstestet kan leda till slutsatsen att inte ålägga gottgörande åtgärder om tillämpningen av det testet visar att de positiva effekterna av en utländsk subvention uppväger de negativa effekterna. När det gäller de kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt snedvrider den inre marknaden är det mindre troligt att de positiva effekterna uppväger de negativa effekterna. Om de negativa effekterna överväger kan avvägningstestet bidra till att bestämma lämplig karaktär och nivå på åtagandena eller de gottgörande åtgärderna. Eftersom avvägningstestet beaktar de positiva effekterna av en utländsk subvention bör tillämpningen av det avvägningstestet under alla omständigheter inte leda till ett resultat för företaget som skulle vara sämre än om inget avvägningstest hade tillämpats. Om kommissionen utför ett avvägningstest bör den redogöra för sitt resonemang i beslutet om avslutande av en fördjupad utredning. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterna och alla fysiska eller juridiska personer kan lämna information om de positiva effekterna av en utländsk subvention, som kommissionen bör ta vederbörlig hänsyn till när den utför avvägningstestet. Kommissionen bör beakta de positiva effekterna av den utländska subventionen på grundval av den bevisning om sådana positiva effekter som lämnas in under utredningen. De positiva effekterna bör avse utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten på den inre marknaden. Andra positiva effekter bör beaktas när så är lämpligt för att undvika att avvägningen leder till omotiverad diskriminering. Kommissionen bör också undersöka vidare positiva effekter i förhållande till de relevanta politiska målen, särskilt unionens. Dessa politiska mål kan särskilt omfatta en hög nivå på miljöskydd och sociala standarder samt främjande av forskning och utveckling. Kommissionen bör väga dessa positiva effekter mot de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden. I samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör kommissionen beakta tillgången till alternativa försörjningskällor för de berörda varorna och tjänsterna. Avvägningstestet kan leda till slutsatsen att inte ålägga gottgörande åtgärder om tillämpningen av det testet visar att de positiva effekterna av en utländsk subvention uppväger de negativa effekterna. När det gäller de kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt snedvrider den inre marknaden är det mindre troligt att de positiva effekterna uppväger de negativa effekterna. Om de negativa effekterna överväger kan avvägningstestet bidra till att bestämma lämplig karaktär och nivå på åtagandena eller de gottgörande åtgärderna. Eftersom avvägningstestet beaktar de positiva effekterna av en utländsk subvention bör tillämpningen av det avvägningstestet under alla omständigheter inte leda till ett resultat för företaget som skulle vara sämre än om inget avvägningstest hade tillämpats. Om kommissionen utför ett avvägningstest bör den redogöra för sitt resonemang i beslutet om avslutande av en fördjupad utredning.

| (22) | När kommissionen granskar en utländsk subvention på eget initiativ bör den ha befogenhet att ålägga ett företag gottgörande åtgärder för att avhjälpa alla snedvridningar till följd av en utländsk subvention på den inre marknaden. De gottgörande åtgärderna bör inbegripa strukturella och icke-strukturella korrigerande åtgärder samt återbetalning av den utländska subventionen, och bör vara lämpliga för att avhjälpa snedvridningen i fråga och vara proportionella. Om kommissionen överväger alternativa gottgörande åtgärder som var och en till fullo och på ett ändamålsenligt sätt skulle avhjälpa snedvridningen, bör kommissionen välja den åtgärd som är minst betungande för det företag som är föremål för utredning. |
| --- | --- |

(22)

När kommissionen granskar en utländsk subvention på eget initiativ bör den ha befogenhet att ålägga ett företag gottgörande åtgärder för att avhjälpa alla snedvridningar till följd av en utländsk subvention på den inre marknaden. De gottgörande åtgärderna bör inbegripa strukturella och icke-strukturella korrigerande åtgärder samt återbetalning av den utländska subventionen, och bör vara lämpliga för att avhjälpa snedvridningen i fråga och vara proportionella. Om kommissionen överväger alternativa gottgörande åtgärder som var och en till fullo och på ett ändamålsenligt sätt skulle avhjälpa snedvridningen, bör kommissionen välja den åtgärd som är minst betungande för det företag som är föremål för utredning.

| (23) | Det företag som är föremål för utredning bör kunna erbjuda åtaganden för att avhjälpa den snedvridning som orsakas av den utländska subventionen. Om kommissionen anser att de erbjudna åtagandena till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälper snedvridningen, bör den kunna godta dem och göra dem bindande genom ett beslut. I sådana fall bör kommissionen inte ålägga gottgörande åtgärder. |
| --- | --- |

(23)

Det företag som är föremål för utredning bör kunna erbjuda åtaganden för att avhjälpa den snedvridning som orsakas av den utländska subventionen. Om kommissionen anser att de erbjudna åtagandena till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälper snedvridningen, bör den kunna godta dem och göra dem bindande genom ett beslut. I sådana fall bör kommissionen inte ålägga gottgörande åtgärder.

| (24) | Det företag som är föremål för utredning bör kunna erbjuda sig att återbetala subventionen jämte lämplig ränta. Kommissionen bör godta en återbetalning som erbjuds som ett åtagande om den kan förvissa sig om att återbetalningen till fullo avhjälper snedvridningen, utförs på ett transparent och kontrollerbart sätt och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för att denna förordnings mål kringgås. |
| --- | --- |

(24)

Det företag som är föremål för utredning bör kunna erbjuda sig att återbetala subventionen jämte lämplig ränta. Kommissionen bör godta en återbetalning som erbjuds som ett åtagande om den kan förvissa sig om att återbetalningen till fullo avhjälper snedvridningen, utförs på ett transparent och kontrollerbart sätt och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för att denna förordnings mål kringgås.

| (25) | Såvida inte företaget som är föremål för utredning erbjuder åtaganden som till fullo och på ett ändamålsenligt sätt skulle avhjälpa den konstaterade snedvridningen bör kommissionen ha befogenhet att förbjuda en koncentration eller en tilldelning av ett kontrakt innan den äger rum. Om koncentrationen redan har genomförts, särskilt i fall där ingen förhandsanmälan krävdes eftersom tröskelvärdena för anmälan inte uppnåddes, kan snedvridningen ändå vara så betydande att den inte kan avhjälpas genom beteenderelaterade eller strukturella åtgärder eller genom återbetalning av subventionen. I sådana fall bör kommissionen kunna besluta att avhjälpa snedvridningen genom att ålägga företagen att upplösa koncentrationen. |
| --- | --- |

(25)

Såvida inte företaget som är föremål för utredning erbjuder åtaganden som till fullo och på ett ändamålsenligt sätt skulle avhjälpa den konstaterade snedvridningen bör kommissionen ha befogenhet att förbjuda en koncentration eller en tilldelning av ett kontrakt innan den äger rum. Om koncentrationen redan har genomförts, särskilt i fall där ingen förhandsanmälan krävdes eftersom tröskelvärdena för anmälan inte uppnåddes, kan snedvridningen ändå vara så betydande att den inte kan avhjälpas genom beteenderelaterade eller strukturella åtgärder eller genom återbetalning av subventionen. I sådana fall bör kommissionen kunna besluta att avhjälpa snedvridningen genom att ålägga företagen att upplösa koncentrationen.

| (26) | Det företag som är föremål för utredning kan föreslå eller kommissionen kan, i de fall det är proportionellt och nödvändigt, begära att de företag som är föremål för utredning underrättar kommissionen om sitt deltagande i framtida koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden i unionen under en lämplig tidsperiod. Inlämning av sådan information, eller ett svar eller avsaknad av svar från kommissionen, kan inte ge upphov till berättigade förväntningar från företagets sida om att kommissionen inte senare kommer att inleda en utredning av eventuella utländska subventioner till det företag som deltar i koncentrationen eller förfarandet för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

(26)

Det företag som är föremål för utredning kan föreslå eller kommissionen kan, i de fall det är proportionellt och nödvändigt, begära att de företag som är föremål för utredning underrättar kommissionen om sitt deltagande i framtida koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden i unionen under en lämplig tidsperiod. Inlämning av sådan information, eller ett svar eller avsaknad av svar från kommissionen, kan inte ge upphov till berättigade förväntningar från företagets sida om att kommissionen inte senare kommer att inleda en utredning av eventuella utländska subventioner till det företag som deltar i koncentrationen eller förfarandet för offentlig upphandling.

| (27) | Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska information om utländska subventioner. Medlemsstaterna och varje fysisk eller juridisk person eller sammanslutning bör kunna lämna information till kommissionen om påstådda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden. Kommissionen skulle kunna inrätta en kontaktpunkt för att underlätta tillhandahållandet av sådan information på ett konfidentiellt sätt. När medlemsstaterna lämnar relevant information till kommissionen om påstådda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden bör kommissionen säkerställa att dessa medlemsstater får ett svar. För att undersöka eventuella utländska subventioner och huruvida de snedvrider den inre marknaden och för att avhjälpa sådana snedvridningar fastställs i denna förordning ett förfarande som består av två steg, nämligen en preliminär översyn och en fördjupad utredning. Ett företag som omfattas av något av dessa två steg bör betraktas som ett företag som är föremål för utredning. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bör ha befogenhet att på eget initiativ granska information om utländska subventioner. Medlemsstaterna och varje fysisk eller juridisk person eller sammanslutning bör kunna lämna information till kommissionen om påstådda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden. Kommissionen skulle kunna inrätta en kontaktpunkt för att underlätta tillhandahållandet av sådan information på ett konfidentiellt sätt. När medlemsstaterna lämnar relevant information till kommissionen om påstådda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden bör kommissionen säkerställa att dessa medlemsstater får ett svar. För att undersöka eventuella utländska subventioner och huruvida de snedvrider den inre marknaden och för att avhjälpa sådana snedvridningar fastställs i denna förordning ett förfarande som består av två steg, nämligen en preliminär översyn och en fördjupad utredning. Ett företag som omfattas av något av dessa två steg bör betraktas som ett företag som är föremål för utredning.

| (28) | Kommissionen bör ges lämpliga utredningsbefogenheter för att samla in all nödvändig information. Den bör därför ha befogenhet att begära information från alla företag eller företagssammanslutningar under hela förfarandet. Dessutom bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter eller viten för underlåtenhet att lämna den begärda informationen i tid eller för inlämning av ofullständig, oriktig eller vilseledande information. Kommissionen bör också kunna rikta frågor till medlemsstater eller tredjeländer. Vidare bör kommissionen ha befogenhet att göra utredningsbesök i ett företags eller en företagssammanslutnings lokaler som är belägna i unionen eller, om det berörda tredjelandet har underrättats officiellt och inte har några invändningar, i företagets lokaler i tredjelandet. För att säkerställa en effektiv inspektion bör kommissionen ha befogenhet att begära att företaget eller företagssammanslutningen samtycker till inspektionen. Kommissionen bör också ha befogenhet att fatta beslut på grundval av tillgängliga uppgifter om företaget som är föremål för utredning eller det tredjeland som beviljade subventionen inte samarbetar. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bör ges lämpliga utredningsbefogenheter för att samla in all nödvändig information. Den bör därför ha befogenhet att begära information från alla företag eller företagssammanslutningar under hela förfarandet. Dessutom bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter eller viten för underlåtenhet att lämna den begärda informationen i tid eller för inlämning av ofullständig, oriktig eller vilseledande information. Kommissionen bör också kunna rikta frågor till medlemsstater eller tredjeländer. Vidare bör kommissionen ha befogenhet att göra utredningsbesök i ett företags eller en företagssammanslutnings lokaler som är belägna i unionen eller, om det berörda tredjelandet har underrättats officiellt och inte har några invändningar, i företagets lokaler i tredjelandet. För att säkerställa en effektiv inspektion bör kommissionen ha befogenhet att begära att företaget eller företagssammanslutningen samtycker till inspektionen. Kommissionen bör också ha befogenhet att fatta beslut på grundval av tillgängliga uppgifter om företaget som är föremål för utredning eller det tredjeland som beviljade subventionen inte samarbetar.

| (29) | När det är nödvändigt för att förhindra irreparabel skada för konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen ha befogenhet att anta interimistiska åtgärder. |
| --- | --- |

(29)

När det är nödvändigt för att förhindra irreparabel skada för konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen ha befogenhet att anta interimistiska åtgärder.

| (30) | Om kommissionen, till följd av en preliminär granskning, har tillräckliga indikationer på att det förekommer en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden, bör kommissionen ha befogenhet att inleda en fördjupad utredning för att samla in ytterligare relevant information som behövs för att bedöma den utländska subventionen. Det företag som är föremål för utredning bör ges möjlighet att utöva sin rätt till försvar. |
| --- | --- |

(30)

Om kommissionen, till följd av en preliminär granskning, har tillräckliga indikationer på att det förekommer en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden, bör kommissionen ha befogenhet att inleda en fördjupad utredning för att samla in ytterligare relevant information som behövs för att bedöma den utländska subventionen. Det företag som är föremål för utredning bör ges möjlighet att utöva sin rätt till försvar.

| (31) | Kommissionen bör avsluta en fördjupad utredning genom att anta ett beslut. Den bör i möjligaste mån sträva efter att avsluta den fördjupade utredningen inom 18 månader, med särskilt beaktande av ärendets komplexitet och de berörda företagens och tredjeländernas samarbetsvilja. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bör avsluta en fördjupad utredning genom att anta ett beslut. Den bör i möjligaste mån sträva efter att avsluta den fördjupade utredningen inom 18 månader, med särskilt beaktande av ärendets komplexitet och de berörda företagens och tredjeländernas samarbetsvilja.

| (32) | Kommissionen bör ha lämpliga instrument för att säkerställa att åtaganden och gottgörande åtgärder är ändamålsenlighet. Om ett företag inte efterlever ett beslut om åtaganden, ett beslut om gottgörande åtgärder eller ett beslut om interimistiska åtgärder bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter eller viten av tillräckligt avskräckande karaktär. Kommissionen bör ta hänsyn till fall av upprepad bristande efterlevnad när den ålägger sådana böter eller viten. För att stärka denna förordnings ändamålsenlighet är det möjligt för kommissionen att tillämpa åtaganden eller gottgörande åtgärder parallellt med böter och viten. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör ha lämpliga instrument för att säkerställa att åtaganden och gottgörande åtgärder är ändamålsenlighet. Om ett företag inte efterlever ett beslut om åtaganden, ett beslut om gottgörande åtgärder eller ett beslut om interimistiska åtgärder bör kommissionen ha befogenhet att ålägga böter eller viten av tillräckligt avskräckande karaktär. Kommissionen bör ta hänsyn till fall av upprepad bristande efterlevnad när den ålägger sådana böter eller viten. För att stärka denna förordnings ändamålsenlighet är det möjligt för kommissionen att tillämpa åtaganden eller gottgörande åtgärder parallellt med böter och viten.

| (33) | För att säkerställa en korrekt och ändamålsenlig tillämpning av denna förordning bör kommissionen ha befogenhet att återkalla ett beslut och anta ett nytt, om beslutet grundats på ofullständig, oriktig eller vilseledande information, om ett företag agerar i strid med sina åtaganden eller de gottgörande åtgärder som ålagts, eller i de fall där åtagandena eller de gottgörande åtgärderna inte var ändamålsenliga. |
| --- | --- |

(33)

För att säkerställa en korrekt och ändamålsenlig tillämpning av denna förordning bör kommissionen ha befogenhet att återkalla ett beslut och anta ett nytt, om beslutet grundats på ofullständig, oriktig eller vilseledande information, om ett företag agerar i strid med sina åtaganden eller de gottgörande åtgärder som ålagts, eller i de fall där åtagandena eller de gottgörande åtgärderna inte var ändamålsenliga.

| (34) | Med tanke på den potentiellt betydande inverkan på den inre marknaden av koncentrationer bör kommissionen ha befogenhet att, efter en anmälan, granska information om utländska ekonomiska bidrag i samband med en föreslagen koncentration. Företag bör inte tillåtas genomföra koncentrationen innan kommissionens granskning har avslutats. Kommissionens granskning bör följa samma förfarande som det som används för granskningen av en utländsk subvention på kommissionens eget initiativ, med förbehåll för justeringar för att spegla särdragen hos koncentrationer. |
| --- | --- |

(34)

Med tanke på den potentiellt betydande inverkan på den inre marknaden av koncentrationer bör kommissionen ha befogenhet att, efter en anmälan, granska information om utländska ekonomiska bidrag i samband med en föreslagen koncentration. Företag bör inte tillåtas genomföra koncentrationen innan kommissionens granskning har avslutats. Kommissionens granskning bör följa samma förfarande som det som används för granskningen av en utländsk subvention på kommissionens eget initiativ, med förbehåll för justeringar för att spegla särdragen hos koncentrationer.

| (35) | Det är nödvändigt att finna en balans mellan kravet på ett ändamålsenligt skydd av den inre marknaden och behovet av att begränsa den administrativa bördan för företag som omfattas av denna förordning. Därför bör endast koncentrationer som uppfyller de kombinerade tröskelvärden som definieras i denna förordning på grundval av storleken på omsättningen i unionen och de utländska ekonomiska bidragens storlek vara föremål för obligatorisk förhandsanmälan. |
| --- | --- |

(35)

Det är nödvändigt att finna en balans mellan kravet på ett ändamålsenligt skydd av den inre marknaden och behovet av att begränsa den administrativa bördan för företag som omfattas av denna förordning. Därför bör endast koncentrationer som uppfyller de kombinerade tröskelvärden som definieras i denna förordning på grundval av storleken på omsättningen i unionen och de utländska ekonomiska bidragens storlek vara föremål för obligatorisk förhandsanmälan.

| (36) | I de fall tröskelvärdena för anmälan inte uppnås bör kommissionen kunna kräva anmälan av potentiellt subventionerade koncentrationer som ännu inte genomförts eller anmälan av potentiellt subventionerade anbud före tilldelningen av ett kontrakt, om den anser att koncentrationen eller anbudet skulle motivera en förhandsgranskning med tanke på dess inverkan i unionen. Kommissionen bör också ha möjlighet att på eget initiativ granska koncentrationer som redan är genomförda eller kontrakt som redan är tilldelade. |
| --- | --- |

(36)

I de fall tröskelvärdena för anmälan inte uppnås bör kommissionen kunna kräva anmälan av potentiellt subventionerade koncentrationer som ännu inte genomförts eller anmälan av potentiellt subventionerade anbud före tilldelningen av ett kontrakt, om den anser att koncentrationen eller anbudet skulle motivera en förhandsgranskning med tanke på dess inverkan i unionen. Kommissionen bör också ha möjlighet att på eget initiativ granska koncentrationer som redan är genomförda eller kontrakt som redan är tilldelade.

| (37) | Vid en granskning av en koncentration bör bedömningen av huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden begränsas till den berörda koncentrationen, och endast de utländska subventioner som beviljas under de tre åren före koncentrationen bör beaktas vid bedömningen. |
| --- | --- |

(37)

Vid en granskning av en koncentration bör bedömningen av huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden begränsas till den berörda koncentrationen, och endast de utländska subventioner som beviljas under de tre åren före koncentrationen bör beaktas vid bedömningen.

| (38) | Inom ramen för mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer bör företag kunna begära samråd före anmälan med kommissionen grundat på god tro, i syfte att få vägledning om huruvida de formella tröskelvärdena för anmälan har uppnåtts eller inte. |
| --- | --- |

(38)

Inom ramen för mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer bör företag kunna begära samråd före anmälan med kommissionen grundat på god tro, i syfte att få vägledning om huruvida de formella tröskelvärdena för anmälan har uppnåtts eller inte.

| (39) | När en koncentration anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (5) och den här förordningen bör kommissionen sträva efter att begränsa den administrativa bördan för de parter som enligt den här förordningen ska göra anmälan. Företagen bör särskilt ha möjlighet att ange vilken specifik information som lämnats i samband med ett förfarande enligt den här förordningen och som kommissionen också har rätt att använda i förfaranden enligt förordning (EG) nr 139/2004. |
| --- | --- |

(39)

När en koncentration anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (5) och den här förordningen bör kommissionen sträva efter att begränsa den administrativa bördan för de parter som enligt den här förordningen ska göra anmälan. Företagen bör särskilt ha möjlighet att ange vilken specifik information som lämnats i samband med ett förfarande enligt den här förordningen och som kommissionen också har rätt att använda i förfaranden enligt förordning (EG) nr 139/2004.

| (40) | Behovet av att hantera utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden är särskilt framträdande vid offentliga upphandlingar, med tanke på dessas ekonomiska betydelse på den inre marknaden och det faktum att de finansieras med skattemedel. Kommissionen bör ha befogenhet att, efter en anmälan före tilldelningen av ett kontrakt, granska information om utländska ekonomiska bidrag till den deltagande ekonomiska aktören i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. Förhandsanmälningar bör vara obligatoriska över ett tröskelvärde som fastställs i denna förordning för att fånga upp ekonomiskt betydelsefulla fall och samtidigt minimera den administrativa bördan och undvika att hindra små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling. Denna skyldighet att lämna en förhandsanmälan när ett tröskelvärde överskrids bör också gälla för sådana grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (6), artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (7) och artikel 37.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (8). Kommissionen har också rätt att begära förhandsanmälan av ett utländskt ekonomiskt bidrag under ett offentligt upphandlingsförfarande trots att dess uppskattade värde ligger under tröskelvärdena för anmälan. Kommissionen bör sträva efter att begränsa inblandningen i offentliga upphandlingsförfaranden genom att ta hänsyn till hur nära datumet för tilldelning av kontraktet är när den beslutar om den ska begära en sådan förhandsanmälan. |
| --- | --- |

(40)

Behovet av att hantera utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden är särskilt framträdande vid offentliga upphandlingar, med tanke på dessas ekonomiska betydelse på den inre marknaden och det faktum att de finansieras med skattemedel. Kommissionen bör ha befogenhet att, efter en anmälan före tilldelningen av ett kontrakt, granska information om utländska ekonomiska bidrag till den deltagande ekonomiska aktören i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. Förhandsanmälningar bör vara obligatoriska över ett tröskelvärde som fastställs i denna förordning för att fånga upp ekonomiskt betydelsefulla fall och samtidigt minimera den administrativa bördan och undvika att hindra små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling. Denna skyldighet att lämna en förhandsanmälan när ett tröskelvärde överskrids bör också gälla för sådana grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (6), artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (7) och artikel 37.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (8). Kommissionen har också rätt att begära förhandsanmälan av ett utländskt ekonomiskt bidrag under ett offentligt upphandlingsförfarande trots att dess uppskattade värde ligger under tröskelvärdena för anmälan. Kommissionen bör sträva efter att begränsa inblandningen i offentliga upphandlingsförfaranden genom att ta hänsyn till hur nära datumet för tilldelning av kontraktet är när den beslutar om den ska begära en sådan förhandsanmälan.

| (41) | Avvägningen mellan utvecklingen av en europeisk marknad för försvars- och säkerhetsutrustning, som är avgörande för att upprätthålla en europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, och skydda medlemsstaternas nationella säkerhet kräver ett särskilt system för de försvars- och säkerhetskontrakt som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG (9). Offentlig upphandling för tilldelning av sådana kontrakt bör därför inte omfattas av anmälningskrav enligt denna förordning. Det bör dock vara möjligt att granska de utländska subventionerna i samband med sådana avtal genom en granskning på eget initiativ. Dessutom bör offentlig upphandling som omfattas av direktiv 2009/81/EG och som undantas genom det direktivet eller som uppfyller villkoren för tillämpning av artikel 346 i EUF-fördraget – samtidigt som hänsyn tas exempelvis till att möjligheten att utnyttja sådana undantag, enligt Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis bör tolkas på ett sådant sätt att dess effekter inte utsträcks utöver vad som är strikt nödvändigt för att skydda de berättigade intressen som dessa bestämmelser medger skydd för samt kommissionens tolkningsmeddelande om tillämpningen av artikel 296 i EUF-fördraget på området för försvarsupphandlingar – inte omfattas av denna förordning |
| --- | --- |

(41)

Avvägningen mellan utvecklingen av en europeisk marknad för försvars- och säkerhetsutrustning, som är avgörande för att upprätthålla en europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, och skydda medlemsstaternas nationella säkerhet kräver ett särskilt system för de försvars- och säkerhetskontrakt som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG (9). Offentlig upphandling för tilldelning av sådana kontrakt bör därför inte omfattas av anmälningskrav enligt denna förordning. Det bör dock vara möjligt att granska de utländska subventionerna i samband med sådana avtal genom en granskning på eget initiativ. Dessutom bör offentlig upphandling som omfattas av direktiv 2009/81/EG och som undantas genom det direktivet eller som uppfyller villkoren för tillämpning av artikel 346 i EUF-fördraget – samtidigt som hänsyn tas exempelvis till att möjligheten att utnyttja sådana undantag, enligt Europeiska gemenskapernas domstols rättspraxis bör tolkas på ett sådant sätt att dess effekter inte utsträcks utöver vad som är strikt nödvändigt för att skydda de berättigade intressen som dessa bestämmelser medger skydd för samt kommissionens tolkningsmeddelande om tillämpningen av artikel 296 i EUF-fördraget på området för försvarsupphandlingar – inte omfattas av denna förordning

| (42) | Ramavtal är en effektiv upphandlingsmetod som i stor utsträckning används av upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. Den flexibilitet som köparna erbjuds efter ingåendet av ramavtalet bör inte påverkas av denna förordning. Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag i offentliga upphandlingsförfaranden enligt denna förordning bör därför begränsas till det förfarande som föregår ingåendet av ett ramavtal och bör inte tillämpas på kontrakt som grundar sig på ett ramavtal. |
| --- | --- |

(42)

Ramavtal är en effektiv upphandlingsmetod som i stor utsträckning används av upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. Den flexibilitet som köparna erbjuds efter ingåendet av ramavtalet bör inte påverkas av denna förordning. Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag i offentliga upphandlingsförfaranden enligt denna förordning bör därför begränsas till det förfarande som föregår ingåendet av ett ramavtal och bör inte tillämpas på kontrakt som grundar sig på ett ramavtal.

| (43) | Med tanke på att upphandlingsförfaranden som genomförs i enlighet med artikel 27.3 eller 28.6 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 45.3 i direktiv 2014/25/EU är brådskande bör kommissionen göra sitt yttersta för att prioritera sådana förfaranden under en preliminär granskning och en fördjupad utredning för att komma fram till meningsfulla slutsatser så snart som möjligt. Detta bör därför gälla för liknande förfaranden som genomförs i enlighet med direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på att upphandlingsförfaranden som genomförs i enlighet med artikel 27.3 eller 28.6 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 45.3 i direktiv 2014/25/EU är brådskande bör kommissionen göra sitt yttersta för att prioritera sådana förfaranden under en preliminär granskning och en fördjupad utredning för att komma fram till meningsfulla slutsatser så snart som möjligt. Detta bör därför gälla för liknande förfaranden som genomförs i enlighet med direktiv 2014/23/EU.

| (44) | På grund av särdragen i flerstegsförfaranden vid offentlig upphandling bör kommissionen inleda en preliminär granskning med den relevanta information som finns tillgänglig i en anmälan när den lämnar in sin anbudsansökan. För att säkerställa att informationen är fullständig och att utredningen går snabbt bör en uppdaterad anmälan lämnas in tillsammans med det slutliga anbudet. Kommissionen bör också ha rätt att begära kompletterande information innan det slutliga anbudet lämnas in. |
| --- | --- |

(44)

På grund av särdragen i flerstegsförfaranden vid offentlig upphandling bör kommissionen inleda en preliminär granskning med den relevanta information som finns tillgänglig i en anmälan när den lämnar in sin anbudsansökan. För att säkerställa att informationen är fullständig och att utredningen går snabbt bör en uppdaterad anmälan lämnas in tillsammans med det slutliga anbudet. Kommissionen bör också ha rätt att begära kompletterande information innan det slutliga anbudet lämnas in.

| (45) | Tillträdet till unionens upphandlingsmarknad för ekonomiska aktörer från tredjeländer regleras inte i denna förordning. Den frågan regleras i tillämplig unionsrätt och internationella avtal. |
| --- | --- |

(45)

Tillträdet till unionens upphandlingsmarknad för ekonomiska aktörer från tredjeländer regleras inte i denna förordning. Den frågan regleras i tillämplig unionsrätt och internationella avtal.

| (46) | I de fall ett utländskt ekonomiskt bidrag anmäls i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör bedömningen begränsas till det förfarandet. |
| --- | --- |

(46)

I de fall ett utländskt ekonomiskt bidrag anmäls i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör bedömningen begränsas till det förfarandet.

| (47) | När så är lämpligt bör kommissionen försöka hitta sätt att säkerställa att elektroniska kommunikationsmedel används för att underlätta fullgörandet av skyldigheterna i samband med offentlig upphandling enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(47)

När så är lämpligt bör kommissionen försöka hitta sätt att säkerställa att elektroniska kommunikationsmedel används för att underlätta fullgörandet av skyldigheterna i samband med offentlig upphandling enligt denna förordning.

| (48) | Det bör säkerställas att principerna för offentlig upphandling, särskilt i fråga om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet och konkurrens, respekteras när det gäller alla ekonomiska aktörer som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling, oberoende av de utredningar som inleds och pågår i enlighet med denna förordning. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU vad gäller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

(48)

Det bör säkerställas att principerna för offentlig upphandling, särskilt i fråga om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet och konkurrens, respekteras när det gäller alla ekonomiska aktörer som deltar i ett förfarande för offentlig upphandling, oberoende av de utredningar som inleds och pågår i enlighet med denna förordning. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU vad gäller tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter.

| (49) | Upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter kan besluta att tilldela ett kontrakt i form av separata delar, särskilt i enlighetmed artikel 46 i direktiv 2014/24/EU och artikel 65 i direktiv 2014/25/EU och med iakttagande av förbudet mot konstlad uppdelning. Utländska ekonomiska bidrag bör meddelas av anbudsgivare som lämnar anbud på delar vars värde överstiger ett tillämpligt tröskelvärde. |
| --- | --- |

(49)

Upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter kan besluta att tilldela ett kontrakt i form av separata delar, särskilt i enlighetmed artikel 46 i direktiv 2014/24/EU och artikel 65 i direktiv 2014/25/EU och med iakttagande av förbudet mot konstlad uppdelning. Utländska ekonomiska bidrag bör meddelas av anbudsgivare som lämnar anbud på delar vars värde överstiger ett tillämpligt tröskelvärde.

| (50) | Denna förordning bör inte påverka de ekonomiska aktörernas möjlighet att förlita sig på andra enheters kapacitet i enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(50)

Denna förordning bör inte påverka de ekonomiska aktörernas möjlighet att förlita sig på andra enheters kapacitet i enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU.

| (51) | Denna förordning bör inte påverka den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens möjlighet att kräva att de ekonomiska aktörerna kompletterar, förtydligar eller färdigställer relevant information eller dokumentation, i enlighet med direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU eller direktiv 2014/25/EU eller i enlighet med den nationella lagstiftning som genomför dessa direktiv, förutsatt att sådana begäranden görs i full överensstämmelse med principerna om likabehandling och öppenhet. |
| --- | --- |

(51)

Denna förordning bör inte påverka den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens möjlighet att kräva att de ekonomiska aktörerna kompletterar, förtydligar eller färdigställer relevant information eller dokumentation, i enlighet med direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU eller direktiv 2014/25/EU eller i enlighet med den nationella lagstiftning som genomför dessa direktiv, förutsatt att sådana begäranden görs i full överensstämmelse med principerna om likabehandling och öppenhet.

| (52) | Det finns en stark tendens hos offentliga upphandlare att centralisera sina inköp för att uppnå stordriftsfördelar och effektivitetsvinster. Sådana inköpscentraler är upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i den mening som avses i direktiven 2009/81/EG, 2014/24/EU och 2014/25/EU. Det är därför lämpligt att kommissionen kan granska utländska subventioner i samband med kontrakt som tilldelas av sådana upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. |
| --- | --- |

(52)

Det finns en stark tendens hos offentliga upphandlare att centralisera sina inköp för att uppnå stordriftsfördelar och effektivitetsvinster. Sådana inköpscentraler är upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i den mening som avses i direktiven 2009/81/EG, 2014/24/EU och 2014/25/EU. Det är därför lämpligt att kommissionen kan granska utländska subventioner i samband med kontrakt som tilldelas av sådana upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

| (53) | Utländska subventioner som gör det möjligt för en ekonomisk aktör att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna bör anses faktiskt eller potentiellt skapa en snedvridning i ett förfarande för offentlig upphandling. Dessa snedvridningar bör därför bedömas på grundval av en icke-uttömmande uppsättning indikatorer. Indikatorerna bör göra det möjligt att fastställa hur den utländska subventionen snedvrider konkurrensen genom att förbättra ett företags konkurrensläge och möjliggöra för företaget att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud. Ekonomiska aktörer bör ges möjlighet att motivera varför ett anbud inte bör anses vara otillbörligt fördelaktigt, inbegripet genom att åberopa de faktorer som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 84.2 i direktiv 2014/25/EU, som reglerar onormalt låga anbud. Förbudet mot tilldelning av ett kontrakt bör endast tillämpas om den fördelaktiga karaktären hos det anbud som gynnas av utländska subventioner inte kan motiveras med hänvisning till andra faktorer, om anbudsgivaren skulle tilldelas kontraktet och om det företag som lämnat anbudet inte erbjudit åtaganden som anses lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa snedvridningen. Förbudet mot tilldelning avser således det särskilda förfarande i vilket det otillbörligt fördelaktiga anbudet lämnades. Kommissionens konstaterande att en ekonomisk aktör erhållit en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden som gjorde det möjligt för denne att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud bör därför inte anses utgöra en omständighet som ger upphov till uteslutning i enlighet med de fakultativa skäl för uteslutning som anges i artikel 38.7 i direktiv 2014/23/EU, artikel 57.4 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 80 i direktiv 2014/25/EU i samma eller ett annat offentligt upphandlingsförfarande som genomförs i enlighet med dessa direktiv. |
| --- | --- |

(53)

Utländska subventioner som gör det möjligt för en ekonomisk aktör att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna bör anses faktiskt eller potentiellt skapa en snedvridning i ett förfarande för offentlig upphandling. Dessa snedvridningar bör därför bedömas på grundval av en icke-uttömmande uppsättning indikatorer. Indikatorerna bör göra det möjligt att fastställa hur den utländska subventionen snedvrider konkurrensen genom att förbättra ett företags konkurrensläge och möjliggöra för företaget att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud. Ekonomiska aktörer bör ges möjlighet att motivera varför ett anbud inte bör anses vara otillbörligt fördelaktigt, inbegripet genom att åberopa de faktorer som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 84.2 i direktiv 2014/25/EU, som reglerar onormalt låga anbud. Förbudet mot tilldelning av ett kontrakt bör endast tillämpas om den fördelaktiga karaktären hos det anbud som gynnas av utländska subventioner inte kan motiveras med hänvisning till andra faktorer, om anbudsgivaren skulle tilldelas kontraktet och om det företag som lämnat anbudet inte erbjudit åtaganden som anses lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa snedvridningen. Förbudet mot tilldelning avser således det särskilda förfarande i vilket det otillbörligt fördelaktiga anbudet lämnades. Kommissionens konstaterande att en ekonomisk aktör erhållit en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden som gjorde det möjligt för denne att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud bör därför inte anses utgöra en omständighet som ger upphov till uteslutning i enlighet med de fakultativa skäl för uteslutning som anges i artikel 38.7 i direktiv 2014/23/EU, artikel 57.4 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 80 i direktiv 2014/25/EU i samma eller ett annat offentligt upphandlingsförfarande som genomförs i enlighet med dessa direktiv.

| (54) | Ett otillbörligt fördelaktigt anbud skulle också kunna vara resultatet av utländska subventioner som beviljas en underleverantör eller leverantör på grund av deras konkurrensmässiga inverkan på det anbud som lämnats till en upphandlande myndighet eller upphandlande enhet. För att begränsa den administrativa bördan bör dock endast huvudunderleverantörer eller huvudleverantörer, dvs. de vars produkter eller tjänster rör centrala delar av kontraktet eller överstiger en viss procentandel av kontraktets värde, anmäla utländska ekonomiska bidrag. Delar av kontraktet kan betraktas som väsentliga delar, särskilt på grundval av delens specifika betydelse för anbudets kvalitet, inbegripet specifik know-how, teknik, specialiserad personal, patent eller liknande fördelar som är tillgängliga för underleverantören eller leverantören, i synnerhet om man förlitar sig på de elementen för att fullgöra merparten av minst ett av urvalskriterierna i ett förfarande för offentlig upphandling. För att säkerställa en stabil faktagrund för granskningen bör den preliminära bedömningen beakta de huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som redan är kända vid inlämningen av en fullständig anmälan eller försäkran eller en uppdaterad anmälan eller försäkran vid flerstegsförfaranden. Denna förordning bör inte påverka de ekonomiska aktörernas möjlighet att använda nya underleverantörer vid fullgörandet av sina kontrakt. Till följd av detta bör byte av underleverantörer och leverantörer efter inlämnandet av en fullständig anmälan eller försäkran eller en uppdaterad anmälan eller försäkran eller under fullgörandet av ett avtal inte skapa ytterligare anmälningsskyldigheter, men det bör vara möjligt för kommissionen att inleda en granskning på eget initiativ om den har information, inbegripet från en medlemsstat, fysisk eller juridisk person eller sammanslutning, om att dessa underleverantörer och leverantörer skulle kunna ha erhållit utländska subventioner. |
| --- | --- |

(54)

Ett otillbörligt fördelaktigt anbud skulle också kunna vara resultatet av utländska subventioner som beviljas en underleverantör eller leverantör på grund av deras konkurrensmässiga inverkan på det anbud som lämnats till en upphandlande myndighet eller upphandlande enhet. För att begränsa den administrativa bördan bör dock endast huvudunderleverantörer eller huvudleverantörer, dvs. de vars produkter eller tjänster rör centrala delar av kontraktet eller överstiger en viss procentandel av kontraktets värde, anmäla utländska ekonomiska bidrag. Delar av kontraktet kan betraktas som väsentliga delar, särskilt på grundval av delens specifika betydelse för anbudets kvalitet, inbegripet specifik know-how, teknik, specialiserad personal, patent eller liknande fördelar som är tillgängliga för underleverantören eller leverantören, i synnerhet om man förlitar sig på de elementen för att fullgöra merparten av minst ett av urvalskriterierna i ett förfarande för offentlig upphandling. För att säkerställa en stabil faktagrund för granskningen bör den preliminära bedömningen beakta de huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som redan är kända vid inlämningen av en fullständig anmälan eller försäkran eller en uppdaterad anmälan eller försäkran vid flerstegsförfaranden. Denna förordning bör inte påverka de ekonomiska aktörernas möjlighet att använda nya underleverantörer vid fullgörandet av sina kontrakt. Till följd av detta bör byte av underleverantörer och leverantörer efter inlämnandet av en fullständig anmälan eller försäkran eller en uppdaterad anmälan eller försäkran eller under fullgörandet av ett avtal inte skapa ytterligare anmälningsskyldigheter, men det bör vara möjligt för kommissionen att inleda en granskning på eget initiativ om den har information, inbegripet från en medlemsstat, fysisk eller juridisk person eller sammanslutning, om att dessa underleverantörer och leverantörer skulle kunna ha erhållit utländska subventioner.

| (55) | I linje med direktivet om offentlig upphandling bör det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet ur den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens synvinkel fastställas på grundval av priset eller kostnaden genom en analys av kostnadseffektivitet, exempelvis en analys av livscykelkostnader, och kan innefatta det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, vilket ska bedömas på grundval av kriterier såsom kvalitetsaspekter, miljöaspekter eller sociala aspekter, som är kopplade till föremålet för kontraktet i fråga. |
| --- | --- |

(55)

I linje med direktivet om offentlig upphandling bör det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet ur den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens synvinkel fastställas på grundval av priset eller kostnaden genom en analys av kostnadseffektivitet, exempelvis en analys av livscykelkostnader, och kan innefatta det bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, vilket ska bedömas på grundval av kriterier såsom kvalitetsaspekter, miljöaspekter eller sociala aspekter, som är kopplade till föremålet för kontraktet i fråga.

| (56) | När det gäller rättsmedel som rör tillämpningen av denna förordning, särskilt i fråga om offentliga upphandlingsförfaranden, har en nationell domstol i den mening som avses i artikel 267 i EUF-fördraget, som anser att ett avgörande i frågan är nödvändigt för att döma i saken, rätt att, eller i det fall som avses i artikel 267 i EUF-fördraget, skyldigheten att, begära ett förhandsavgörande från domstolen om tolkningen av unionsrätten, inbegripet denna förordning. Enligt domstolens fasta rättspraxis har denna nationella domstol emellertid inte rätt att hänskjuta en fråga om giltigheten av kommissionens beslut på begäran av en berörd ekonomisk aktör, som hade möjlighet att väcka talan om ogiltigförklaring av nämnda beslut, särskilt om denne var direkt och personligen berörd av detta beslut, men inte gjorde det inom den frist som föreskrivs i artikel 263 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller rättsmedel som rör tillämpningen av denna förordning, särskilt i fråga om offentliga upphandlingsförfaranden, har en nationell domstol i den mening som avses i artikel 267 i EUF-fördraget, som anser att ett avgörande i frågan är nödvändigt för att döma i saken, rätt att, eller i det fall som avses i artikel 267 i EUF-fördraget, skyldigheten att, begära ett förhandsavgörande från domstolen om tolkningen av unionsrätten, inbegripet denna förordning. Enligt domstolens fasta rättspraxis har denna nationella domstol emellertid inte rätt att hänskjuta en fråga om giltigheten av kommissionens beslut på begäran av en berörd ekonomisk aktör, som hade möjlighet att väcka talan om ogiltigförklaring av nämnda beslut, särskilt om denne var direkt och personligen berörd av detta beslut, men inte gjorde det inom den frist som föreskrivs i artikel 263 i EUF-fördraget.

| (57) | Med hänsyn till arten av mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer och tilldelningar av kontrakt vid offentlig upphandling och behovet av rättssäkerhet när det gäller dessa specifika transaktioner, bör kommissionen inte på eget initiativ göra en ny granskning av en koncentration eller ett anbud vid offentlig upphandling som anmälts och bedömts inom ramen för respektive förfarande. Det är dock möjligt att de ekonomiska bidrag som kommissionen informerats om genom anmälningsförfarandet också är relevanta utanför det koncentrations- eller upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

(57)

Med hänsyn till arten av mekanismen för förhandsgranskning av koncentrationer och tilldelningar av kontrakt vid offentlig upphandling och behovet av rättssäkerhet när det gäller dessa specifika transaktioner, bör kommissionen inte på eget initiativ göra en ny granskning av en koncentration eller ett anbud vid offentlig upphandling som anmälts och bedömts inom ramen för respektive förfarande. Det är dock möjligt att de ekonomiska bidrag som kommissionen informerats om genom anmälningsförfarandet också är relevanta utanför det koncentrations- eller upphandlingsförfarandet.

| (58) | Medlemsstaterna bör samarbeta effektivt med kommissionen vid tillämpningen av denna förordning. För att underlätta detta samarbete bör kommissionen kunna inrätta en samarbetsmekanism. |
| --- | --- |

(58)

Medlemsstaterna bör samarbeta effektivt med kommissionen vid tillämpningen av denna förordning. För att underlätta detta samarbete bör kommissionen kunna inrätta en samarbetsmekanism.

| (59) | För att samla in information om utländska subventioner bör kommissionen kunna inleda utredningar avseende vissa sektorer av ekonomin, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller användningen av särskilda utländska subventionsinstrument. Kommissionen bör kunna använda den information som erhållits från sådana marknadsstudier för att granska vissa transaktioner inom ramen för förfarandena enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(59)

För att samla in information om utländska subventioner bör kommissionen kunna inleda utredningar avseende vissa sektorer av ekonomin, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller användningen av särskilda utländska subventionsinstrument. Kommissionen bör kunna använda den information som erhållits från sådana marknadsstudier för att granska vissa transaktioner inom ramen för förfarandena enligt denna förordning.

| (60) | Om kommissionen misstänker att det förekommer upprepade utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden eller om flera verkställighetsåtgärder enligt denna förordning identifierar utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden som beviljats av samma tredjeland, bör kommissionen kunna föra en dialog med det berörda tredjelandet för att undersöka möjligheterna att få de utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden att upphöra eller ändras i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden. Om det i ett bilateralt avtal mellan unionen och ett tredjeland föreskrivs en samrådsmekanism som omfattar utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden som faller inom denna förordnings tillämpningsområde, kan denna samrådsmekanism användas för att underlätta dialogen med tredjelandet. Dialogen med tredjelandet bör inte hindra kommissionen från att inleda eller fortsätta granskningar enligt denna förordning. Kommissionen bör hålla Europaparlamentet och rådet informerade om relevant utveckling. |
| --- | --- |

(60)

Om kommissionen misstänker att det förekommer upprepade utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden eller om flera verkställighetsåtgärder enligt denna förordning identifierar utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden som beviljats av samma tredjeland, bör kommissionen kunna föra en dialog med det berörda tredjelandet för att undersöka möjligheterna att få de utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden att upphöra eller ändras i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden. Om det i ett bilateralt avtal mellan unionen och ett tredjeland föreskrivs en samrådsmekanism som omfattar utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden som faller inom denna förordnings tillämpningsområde, kan denna samrådsmekanism användas för att underlätta dialogen med tredjelandet. Dialogen med tredjelandet bör inte hindra kommissionen från att inleda eller fortsätta granskningar enligt denna förordning. Kommissionen bör hålla Europaparlamentet och rådet informerade om relevant utveckling.

| (61) | Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att begränsa den period under vilken kommissionen har möjlighet att utreda en utländsk subvention till tio år från och med den dag då den utländska subventionen beviljades. |
| --- | --- |

(61)

Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att begränsa den period under vilken kommissionen har möjlighet att utreda en utländsk subvention till tio år från och med den dag då den utländska subventionen beviljades.

| (62) | Av samma skäl är det lämpligt att föreskriva preskriptionsfrister för åläggande och verkställighet av böter eller viten. |
| --- | --- |

(62)

Av samma skäl är det lämpligt att föreskriva preskriptionsfrister för åläggande och verkställighet av böter eller viten.

| (63) | För öppenhetens och rättssäkerhetens skull är det lämpligt att kommissionen, i tillämpliga fall, offentliggör eller meddelar allmänheten alla beslut som den antar enligt denna förordning, antingen i sin helhet eller i sammanfattad form. |
| --- | --- |

(63)

För öppenhetens och rättssäkerhetens skull är det lämpligt att kommissionen, i tillämpliga fall, offentliggör eller meddelar allmänheten alla beslut som den antar enligt denna förordning, antingen i sin helhet eller i sammanfattad form.

| (64) | Vid offentliggörandet av sina beslut bör kommissionen iaktta reglerna om tystnadsplikt, inbegripet skyddet av samtliga konfidentiella uppgifter och affärshemligheter, i enlighet med artikel 339 i EUF-fördraget. Behandlingen av personuppgifter inom ramen för denna förordning bör ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (11), beroende på vilken av förordningarna som är tillämplig på behandlingen i fråga. |
| --- | --- |

(64)

Vid offentliggörandet av sina beslut bör kommissionen iaktta reglerna om tystnadsplikt, inbegripet skyddet av samtliga konfidentiella uppgifter och affärshemligheter, i enlighet med artikel 339 i EUF-fördraget. Behandlingen av personuppgifter inom ramen för denna förordning bör ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (10) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (11), beroende på vilken av förordningarna som är tillämplig på behandlingen i fråga.

| (65) | Om information som av ett företag uppgetts vara konfidentiell eller en affärshemlighet inte verkar omfattas av kravet på tystnadsplikt bör det finnas en mekanism som ger kommissionen rätt att avgöra i vilken utsträckning sådan information kan lämnas ut. I varje beslut om att avvisa en begäran om konfidentiell behandling av information bör anges en period vid vars utgång informationen kommer att lämnas ut, så att uppgiftslämnare kan ta tillvara det rättsliga skydd som står till deras förfogande, inklusive eventuella interimistiska åtgärder. |
| --- | --- |

(65)

Om information som av ett företag uppgetts vara konfidentiell eller en affärshemlighet inte verkar omfattas av kravet på tystnadsplikt bör det finnas en mekanism som ger kommissionen rätt att avgöra i vilken utsträckning sådan information kan lämnas ut. I varje beslut om att avvisa en begäran om konfidentiell behandling av information bör anges en period vid vars utgång informationen kommer att lämnas ut, så att uppgiftslämnare kan ta tillvara det rättsliga skydd som står till deras förfogande, inklusive eventuella interimistiska åtgärder.

| (66) | De företag som är föremål för utredning enligt denna förordning bör ha möjlighet att lämna synpunkter på de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut och bör därför ha rätt att få tillgång till handlingarna i ärendet. Samtidigt som rätten till försvar säkerställs för de företag som är föremål för utredning är det väsentligt att affärshemligheter skyddas. |
| --- | --- |

(66)

De företag som är föremål för utredning enligt denna förordning bör ha möjlighet att lämna synpunkter på de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut och bör därför ha rätt att få tillgång till handlingarna i ärendet. Samtidigt som rätten till försvar säkerställs för de företag som är föremål för utredning är det väsentligt att affärshemligheter skyddas.

| (67) | Om uppgiftslämnaren samtycker bör kommissionen kunna använda information som inhämtats enligt denna förordning vid tillämpningen av andraunionsakter. |
| --- | --- |

(67)

Om uppgiftslämnaren samtycker bör kommissionen kunna använda information som inhämtats enligt denna förordning vid tillämpningen av andraunionsakter.

| (68) | Medlemsstaterna och kommissionen bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter skyddas, särskilt i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utbyts i Europeiska unionens intresse (12), kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 (13) och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (14). |
| --- | --- |

(68)

Medlemsstaterna och kommissionen bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter skyddas, särskilt i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utbyts i Europeiska unionens intresse (12), kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 (13) och kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 (14).

| (69) | Unionens genomförande av denna förordning bör vara förenligt med unionsrätten och WTO-avtalet och med åtaganden enligt andra handels- och investeringsavtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter. Denna förordning bör komplettera unionens insatser för att förbättra de multilaterala regler som åtgärdar snedvridande subventioner. |
| --- | --- |

(69)

Unionens genomförande av denna förordning bör vara förenligt med unionsrätten och WTO-avtalet och med åtaganden enligt andra handels- och investeringsavtal i vilka unionen eller medlemsstaterna är parter. Denna förordning bör komplettera unionens insatser för att förbättra de multilaterala regler som åtgärdar snedvridande subventioner.

| (70) | Inskränkningar av de friheter som fastställs i artiklarna 34, 49, 56 och 63 i EUF-fördraget kan motiveras av behovet av att undvika illojal konkurrens, förutsatt att sådana inskränkningar, liksom andra restriktioner av de grundläggande friheterna, följer de allmänna principerna i unionsrätten, exempelvis i fråga om proportionalitet, rättssäkerhet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(70)

Inskränkningar av de friheter som fastställs i artiklarna 34, 49, 56 och 63 i EUF-fördraget kan motiveras av behovet av att undvika illojal konkurrens, förutsatt att sådana inskränkningar, liksom andra restriktioner av de grundläggande friheterna, följer de allmänna principerna i unionsrätten, exempelvis i fråga om proportionalitet, rättssäkerhet och grundläggande rättigheter.

| (71) | Det är möjligt att genomförandet av denna förordning överlappar sektorsbestämmelser, särskilt på sjö- och lufttransportområdet. Det är därför nödvändigt att klargöra förhållandet mellan denna förordning och sektorsspecifika instrument som behandlar utländska subventioner, dvs. rådets förordning (EEG) nr 4057/86 (15), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1035 (16) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/712 (17). |
| --- | --- |

(71)

Det är möjligt att genomförandet av denna förordning överlappar sektorsbestämmelser, särskilt på sjö- och lufttransportområdet. Det är därför nödvändigt att klargöra förhållandet mellan denna förordning och sektorsspecifika instrument som behandlar utländska subventioner, dvs. rådets förordning (EEG) nr 4057/86 (15), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1035 (16) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/712 (17).

| (72) | Akter som antas av kommissionen enligt denna förordning kan prövas av domstolen i enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget. Domstolen bör, i enlighet med artikel 261 i EUF-fördraget, ges obegränsad behörighet i fråga om kommissionsbeslut om att ålägga böter eller viten. |
| --- | --- |

(72)

Akter som antas av kommissionen enligt denna förordning kan prövas av domstolen i enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget. Domstolen bör, i enlighet med artikel 261 i EUF-fördraget, ges obegränsad behörighet i fråga om kommissionsbeslut om att ålägga böter eller viten.

| (73) | För att främja denna förordnings förutsägbarhet bör kommissionen offentliggöra och regelbundet uppdatera riktlinjer avseende kriterierna för att avgöra om det föreligger en snedvridning på den inre marknaden som orsakats av en utländsk subvention, tillämpningen av avvägningstestet, tillämpningen av dess befogenhet att begära förhandsanmälan av koncentrationer eller utländska ekonomiska bidrag som en ekonomisk aktör mottagit i ett offentligt upphandlingsförfarande samt bedömningen av en snedvridning i ett offentligt upphandlingsförfarande. När kommissionen utfärdar sådana riktlinjer bör den genomföra lämpliga samråd med berörda parter och medlemsstaterna. För att underlätta genomförandet av denna förordning i ett tidigt skede av dess tillämpning bör kommissionen sträva efter att offentliggöra klargöranden om tillämpningen av dessa bestämmelser innan riktlinjerna offentliggörs. |
| --- | --- |

(73)

För att främja denna förordnings förutsägbarhet bör kommissionen offentliggöra och regelbundet uppdatera riktlinjer avseende kriterierna för att avgöra om det föreligger en snedvridning på den inre marknaden som orsakats av en utländsk subvention, tillämpningen av avvägningstestet, tillämpningen av dess befogenhet att begära förhandsanmälan av koncentrationer eller utländska ekonomiska bidrag som en ekonomisk aktör mottagit i ett offentligt upphandlingsförfarande samt bedömningen av en snedvridning i ett offentligt upphandlingsförfarande. När kommissionen utfärdar sådana riktlinjer bör den genomföra lämpliga samråd med berörda parter och medlemsstaterna. För att underlätta genomförandet av denna förordning i ett tidigt skede av dess tillämpning bör kommissionen sträva efter att offentliggöra klargöranden om tillämpningen av dessa bestämmelser innan riktlinjerna offentliggörs.

| (74) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter i enlighet med artikel 291 i EUF-fördraget. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (18) och bör avse: beslut om att avsluta den fördjupade utredningen, åläggande av interimistiska åtgärder, beslut om koncentrationer som har genomförts i strid med anmälningsskyldigheten eller i strid med ett beslut med åtaganden eller ett beslut om förbud mot en koncentration eller mot tilldelning av kontrakt vid ett förfarande för offentlig upphandling, återkallelse av vissa beslut, och genomförandebefogenheterna för form, innehåll, förfaranden och därmed sammanhängande inslag som rör preliminära granskningar och fördjupade utredningar. |
| --- | --- |

(74)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter i enlighet med artikel 291 i EUF-fördraget. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (18) och bör avse: beslut om att avsluta den fördjupade utredningen, åläggande av interimistiska åtgärder, beslut om koncentrationer som har genomförts i strid med anmälningsskyldigheten eller i strid med ett beslut med åtaganden eller ett beslut om förbud mot en koncentration eller mot tilldelning av kontrakt vid ett förfarande för offentlig upphandling, återkallelse av vissa beslut, och genomförandebefogenheterna för form, innehåll, förfaranden och därmed sammanhängande inslag som rör preliminära granskningar och fördjupade utredningar.

| (75) | Kommissionen bör ha möjlighet att införa ett förenklat förfarande genom vilket den behandlar vissa koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden på grundval av att det förefaller mindre sannolikt att de leder till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden som orsakats av utländska subventioner. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen bör ha möjlighet att införa ett förenklat förfarande genom vilket den behandlar vissa koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden på grundval av att det förefaller mindre sannolikt att de leder till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden som orsakats av utländska subventioner.

| (76) | I syfte att säkerställa lika villkor på den inre marknaden även på lång sikt och för att säkerställa lämplig täckning av ärenden som utreds både till följd av anmälningar och på eget initiativ, samtidigt som onödiga administrativa bördor begränsas, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra tröskelvärdena för anmälningar i samband med koncentrationer och offentliga upphandlingsförfaranden och förkorta tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer eller anmälda ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. Utan att det påverkar möjligheten till ändring av tröskelvärdena för anmälningar avseende koncentrationer och offentlig upphandling genom ett lagstiftningsförslag, inbegripet i samband med den översyn som föreskrivs i denna förordning, kan dessa tröskelvärden ändras genom en delegerad akt en gång under perioden för delegering enligt denna förordning. När det gäller ekonomiska bidrag i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör befogenheten att anta en sådan akt utövas på ett sätt som tar hänsyn till små och medelstora företags intressen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (19). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(76)

I syfte att säkerställa lika villkor på den inre marknaden även på lång sikt och för att säkerställa lämplig täckning av ärenden som utreds både till följd av anmälningar och på eget initiativ, samtidigt som onödiga administrativa bördor begränsas, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på att ändra tröskelvärdena för anmälningar i samband med koncentrationer och offentliga upphandlingsförfaranden och förkorta tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer eller anmälda ekonomiska bidrag i samband med ett förfarande för offentlig upphandling. Utan att det påverkar möjligheten till ändring av tröskelvärdena för anmälningar avseende koncentrationer och offentlig upphandling genom ett lagstiftningsförslag, inbegripet i samband med den översyn som föreskrivs i denna förordning, kan dessa tröskelvärden ändras genom en delegerad akt en gång under perioden för delegering enligt denna förordning. När det gäller ekonomiska bidrag i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör befogenheten att anta en sådan akt utövas på ett sätt som tar hänsyn till små och medelstora företags intressen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (19). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (77) | Om en koncentration är anmälningspliktig enligt denna förordning bör de ekonomiska bidrag till någon av parterna i koncentrationen som beviljats under de tre år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. I samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör denna förordning också tillämpas på de ekonomiska bidrag som en ekonomisk aktör beviljats under de tre år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(77)

Om en koncentration är anmälningspliktig enligt denna förordning bör de ekonomiska bidrag till någon av parterna i koncentrationen som beviljats under de tre år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. I samband med ett offentligt upphandlingsförfarande bör denna förordning också tillämpas på de ekonomiska bidrag som en ekonomisk aktör beviljats under de tre år som föregår den dag då denna förordning börjar tillämpas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   Syftet med denna förordning är att bidra till en väl fungerande inre marknad genom att inrätta en harmoniserad ram för att hantera snedvridningar som direkt eller indirekt orsakas av utländska subventioner, i syfte att säkerställa lika villkor. I denna förordning fastställs regler och förfaranden för att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och för att gottgöra sådana snedvridningar. Sådana snedvridningar kan uppstå i samband med all ekonomisk verksamhet, särskilt vid koncentrationer och offentliga upphandlingsförfaranden.

2.   Denna förordning hanterar utländska subventioner som beviljas företag, inbegripet offentliga företag som direkt eller indirekt kontrolleras av staten, som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden. Bland annat ska ett företag som förvärvar kontroll över eller slås samman med ett företag som är etablerat i unionen eller ett företag som deltar i ett offentligt upphandlingsförfarande i unionen anses bedriva ekonomisk verksamhet på den inre marknaden.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | ett företag: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, en ekonomisk aktör enligt definitionen i artikel 1.14 i direktiv 2009/81/EG, artikel 5.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 2.1.10 i direktiv 2014/24/EU och artikel 2.6 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

1.

ett företag: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, en ekonomisk aktör enligt definitionen i artikel 1.14 i direktiv 2009/81/EG, artikel 5.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 2.1.10 i direktiv 2014/24/EU och artikel 2.6 i direktiv 2014/25/EU.

ett företag

| 2. | kontrakt: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, om inte annat anges, ett offentligt kontrakt enligt definitionen i artikel 2.1.5 i direktiv 2014/24/EU, ett kontrakt enligt definitionen i artikel 1.2 i direktiv 2009/81/EG och varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/25/EU samt koncession enligt definitionen i artikel 5.1 i direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

2.

kontrakt: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, om inte annat anges, ett offentligt kontrakt enligt definitionen i artikel 2.1.5 i direktiv 2014/24/EU, ett kontrakt enligt definitionen i artikel 1.2 i direktiv 2009/81/EG och varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv 2014/25/EU samt koncession enligt definitionen i artikel 5.1 i direktiv 2014/23/EU.

kontrakt

kontrakt

varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt

koncession

| 3. | ett offentligt upphandlingsförfarande:






  a) | alla typer av tilldelningsförfaranden som omfattas av direktiv 2014/24/EU för ingående av ett offentligt kontrakt eller direktiv 2014/25/EU för ingående av ett varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt, |
| --- | --- | --- |

3.

ett offentligt upphandlingsförfarande:

a)

alla typer av tilldelningsförfaranden som omfattas av direktiv 2014/24/EU för ingående av ett offentligt kontrakt eller direktiv 2014/25/EU för ingående av ett varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt,

| b) | ett förfarande för tilldelning av en byggkoncession eller tjänstekoncession som omfattas av direktiv 2014/23/EU, |
| --- | --- |

b)

ett förfarande för tilldelning av en byggkoncession eller tjänstekoncession som omfattas av direktiv 2014/23/EU,

| c) | förfaranden för tilldelning av kontrakt som omfattas av direktiv 2009/81/EG, såvida de inte är undantagna av medlemsstaterna på grundval av artikel 346 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

c)

förfaranden för tilldelning av kontrakt som omfattas av direktiv 2009/81/EG, såvida de inte är undantagna av medlemsstaterna på grundval av artikel 346 i EUF-fördraget,

| d) | förfaranden för tilldelning av koncessioner och kontrakt som avses i artikel 10.4 a i direktiv 2014/23/EU, artikel 9.1 a i direktiv 2014/24/EU eller artikel 20.1 a i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

d)

förfaranden för tilldelning av koncessioner och kontrakt som avses i artikel 10.4 a i direktiv 2014/23/EU, artikel 9.1 a i direktiv 2014/24/EU eller artikel 20.1 a i direktiv 2014/25/EU.

| 4. | upphandlande myndighet: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, upphandlande myndighet enligt definitionen i artikel 1.17 i direktiv 2009/81/EG, artikel 6 i direktiv 2014/23/EU, artikel 2.1.1 i direktiv 2014/24/EU och artikel 3 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

4.

upphandlande myndighet: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, upphandlande myndighet enligt definitionen i artikel 1.17 i direktiv 2009/81/EG, artikel 6 i direktiv 2014/23/EU, artikel 2.1.1 i direktiv 2014/24/EU och artikel 3 i direktiv 2014/25/EU.

upphandlande myndighet

| 5. | upphandlande enhet: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, upphandlande enhet enligt definitionen i artikel 1.17 i direktiv 2009/81/EG, artikel 7 i direktiv 2014/23/EU och artikel 4 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

5.

upphandlande enhet: när det gäller offentliga upphandlingsförfaranden, upphandlande enhet enligt definitionen i artikel 1.17 i direktiv 2009/81/EG, artikel 7 i direktiv 2014/23/EU och artikel 4 i direktiv 2014/25/EU.

upphandlande enhet

| 6. | ett flerstegsförfarande: ett offentligt upphandlingsförfarande i enlighet med artiklarna 28–32 i direktiv 2014/24/EU och artiklarna 46–52 i direktiv 2014/25/EU, antingen det selektiva förfarandet, ett förhandlat förfarande under konkurrens, ett förhandlat förfarande utan föregående meddelande om upphandling, en konkurrenspräglad dialog eller ett innovationspartnerskap, eller ett liknande förfarande enligt direktiv 2014/23/EU. |
| --- | --- |

6.

ett flerstegsförfarande: ett offentligt upphandlingsförfarande i enlighet med artiklarna 28–32 i direktiv 2014/24/EU och artiklarna 46–52 i direktiv 2014/25/EU, antingen det selektiva förfarandet, ett förhandlat förfarande under konkurrens, ett förhandlat förfarande utan föregående meddelande om upphandling, en konkurrenspräglad dialog eller ett innovationspartnerskap, eller ett liknande förfarande enligt direktiv 2014/23/EU.

ett flerstegsförfarande

Artikel 3

Förekomst av en utländsk subvention

1.   Vid tillämpning av denna förordning ska en utländsk subvention anses förekomma om ett tredjeland direkt eller indirekt tillhandahåller ett ekonomiskt bidrag som innebär en förmån för ett företag som bedriver ekonomisk verksamhet på den inre marknaden och som rättsligt eller i praktiken är begränsat till ett eller flera företag eller en eller flera branscher.

2.   Med avseende på denna förordning ska ett ekonomiskt bidrag inbegripa bland annat följande:

| a) | Överföring av medel eller förpliktelser, såsom kapitaltillskott, bidrag, lån, lånegarantier, skattemässiga incitament, kvittning av driftsförluster, ersättning för ekonomiska ålägganden påförda av myndigheter, skuldavskrivning, konvertering av skulder till aktier eller skuldomläggning. |
| --- | --- |

a)

Överföring av medel eller förpliktelser, såsom kapitaltillskott, bidrag, lån, lånegarantier, skattemässiga incitament, kvittning av driftsförluster, ersättning för ekonomiska ålägganden påförda av myndigheter, skuldavskrivning, konvertering av skulder till aktier eller skuldomläggning.

| b) | Avstående från intäkter som annars skulle ha mottagits, såsom skattebefrielser eller beviljande av särskilda eller exklusiva rättigheter utan skälig ersättning. |
| --- | --- |

b)

Avstående från intäkter som annars skulle ha mottagits, såsom skattebefrielser eller beviljande av särskilda eller exklusiva rättigheter utan skälig ersättning.

| c) | Tillhandahållande av varor eller tjänster eller inköp av varor eller tjänster. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av varor eller tjänster eller inköp av varor eller tjänster.

Ett ekonomiskt bidrag som tillhandahålls av ett tredjeland ska inbegripa ett ekonomiskt bidrag från

| a) | staten och offentliga myndigheter på alla andra nivåer, |
| --- | --- |

a)

staten och offentliga myndigheter på alla andra nivåer,

| b) | en utländsk offentlig enhet vars agerande kan tillskrivas tredjelandet, med beaktande av faktorer som enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i den stat där enheten verkar, inbegripet den offentliga förvaltningens roll i ekonomin, eller |
| --- | --- |

b)

en utländsk offentlig enhet vars agerande kan tillskrivas tredjelandet, med beaktande av faktorer som enhetens egenskaper och den rättsliga och ekonomiska miljö som råder i den stat där enheten verkar, inbegripet den offentliga förvaltningens roll i ekonomin, eller

| c) | en privat enhet vars agerande kan tillskrivas tredjelandet, med beaktande av alla relevanta omständigheter. |
| --- | --- |

c)

en privat enhet vars agerande kan tillskrivas tredjelandet, med beaktande av alla relevanta omständigheter.

Artikel 4

Snedvridningar på den inre marknaden

1.   En snedvridning på den inre marknaden ska anses föreligga om en utländsk subvention kan förbättra ett företags konkurrensläge på den inre marknaden och om den utländska subventionen därigenom faktiskt eller potentiellt inverkar negativt på konkurrensen på den inre marknaden. En snedvridning på den inre marknaden ska fastställas på grundval av indikatorer som kan innefatta särskilt följande:

| a) | Den utländska subventionens belopp. |
| --- | --- |

a)

Den utländska subventionens belopp.

| b) | Den utländska subventionens art. |
| --- | --- |

b)

Den utländska subventionens art.

| c) | Situationen för företaget, inbegripet dess storlek och de berörda marknaderna eller sektorerna. |
| --- | --- |

c)

Situationen för företaget, inbegripet dess storlek och de berörda marknaderna eller sektorerna.

| d) | Omfattningen och utvecklingen av företagets ekonomiska verksamhet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

d)

Omfattningen och utvecklingen av företagets ekonomiska verksamhet på den inre marknaden.

| e) | Syftet med och villkoren för den utländska subventionen samt dess användning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

e)

Syftet med och villkoren för den utländska subventionen samt dess användning på den inre marknaden.

2.   Om en utländsk subvention till ett företag till sitt totala belopp inte överstiger 4 miljoner EUR under en sammanhängande period på tre år, ska det anses osannolikt att den utländska subventionen snedvrider den inre marknaden.

3.   Om en utländsk subvention till ett företag till sitt totala belopp inte överstiger beloppet för stöd av mindre betydelse enligt definitionen i artikel 3.2 första stycket i förordning (EU) nr 1407/2013 per tredjeland under en sammanhängande period på tre år, ska den utländska subventionen inte anses snedvrida den inre marknaden.

4.   En utländsk subvention kan anses icke snedvridande för den inre marknaden i den mån den syftar till att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser.

Artikel 5

Kategorier av utländska subventioner som mest sannolikt är snedvridande för den inre marknaden

1.   Det är mest sannolikt att en utländsk subvention är snedvridande för den inre marknaden om den ingår i någon av följande kategorier:

| a) | En utländsk subvention som beviljas ett företag i svårigheter dvs. ett företag som sannolikt kommer att lägga ned sin verksamhet på kort eller medellång sikt utan subventioner, såvida det inte finns en omstruktureringsplan som kan leda till långsiktig lönsamhet för företaget och den planen inbegriper ett betydande eget bidrag från företaget. |
| --- | --- |

a)

En utländsk subvention som beviljas ett företag i svårigheter dvs. ett företag som sannolikt kommer att lägga ned sin verksamhet på kort eller medellång sikt utan subventioner, såvida det inte finns en omstruktureringsplan som kan leda till långsiktig lönsamhet för företaget och den planen inbegriper ett betydande eget bidrag från företaget.

| b) | En utländsk subvention i form av en obegränsad garanti för företagets skulder eller förpliktelser, dvs. utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet. |
| --- | --- |

b)

En utländsk subvention i form av en obegränsad garanti för företagets skulder eller förpliktelser, dvs. utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet.

| c) | En exportfinansieringsåtgärd som inte är i linje med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter. |
| --- | --- |

c)

En exportfinansieringsåtgärd som inte är i linje med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter.

| d) | En utländsk subvention som direkt underlättar en koncentration. |
| --- | --- |

d)

En utländsk subvention som direkt underlättar en koncentration.

| e) | En utländsk subvention som gör det möjligt för ett företag att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud på grundval av vilket företaget skulle kunna tilldelas det relevanta kontraktet. |
| --- | --- |

e)

En utländsk subvention som gör det möjligt för ett företag att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud på grundval av vilket företaget skulle kunna tilldelas det relevanta kontraktet.

2.   Ett företag som är föremål för utredning ska ges möjlighet att lämna relevant information om huruvida en utländsk subvention tillhör en av de kategorier som anges i punkt 1 inte snedvrider den inre marknaden under de särskilda omständigheterna i fallet.

Artikel 6

Avvägningstest

1.   Kommissionen får, på grundval av mottagen information, väga de negativa effekterna av en utländsk subvention i form av snedvridningar på den inre marknaden, enligt artiklarna 4 och 5, mot de positiva effekterna på utvecklingen av den berörda subventionerade ekonomiska verksamheten på den inre marknaden, samtidigt som den beaktar andra positiva effekter av den utländska subventionen, till exempel de vidare positiva effekterna i förhållande till relevanta politiska mål, särskilt unionens.

2.   Kommissionen ska beakta bedömningen enligt punkt 1 när den fattar beslut om huruvida gottgörande åtgärder ska åläggas eller åtaganden godtas och om vilken art och nivå dessa gottgörande åtgärder eller åtaganden ska ha.

Artikel 7

Åtaganden och gottgörande åtgärder

1.   Kommissionen får ålägga gottgörande åtgärder för att avhjälpa den snedvridning på den inre marknaden som faktiskt eller potentiellt orsakas av en utländsk subvention, såvida den inte har godtagit åtaganden som erbjuds av det företag som är föremål för utredning i enlighet med punkt 2.

2.   Kommissionen får godta åtaganden som erbjudits av det företag som är föremål för utredning, om sådana åtaganden till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälper snedvridningen på den inre marknaden. Om kommissionen godtar sådana åtaganden ska den göra dem bindande för det företag som är föremål för utredning i ett beslut med åtaganden i enlighet med artikel 11.3. Företagets fullgörande av de överenskomna åtagandena ska övervakas, om så är lämpligt.

3.   Åtaganden eller gottgörande åtgärder ska vara proportionella och ska till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa den faktiska eller potentiella snedvridning på den inre marknaden som orsakas av den utländska subventionen.

4.   Åtaganden eller gottgörande åtgärder får bland annat bestå av följande:

| a) | Att på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor erbjuda tillträde till infrastruktur, inbegripet forskningsanläggningar, produktionsmedel eller nödvändiga faciliteter, som förvärvats med hjälp av eller fått stöd genom utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, såvida inte sådant tillträde redan föreskrivs i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

a)

Att på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor erbjuda tillträde till infrastruktur, inbegripet forskningsanläggningar, produktionsmedel eller nödvändiga faciliteter, som förvärvats med hjälp av eller fått stöd genom utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, såvida inte sådant tillträde redan föreskrivs i unionslagstiftningen.

| b) | Att minska kapaciteten eller marknadsnärvaron, inbegripet genom en tillfällig begränsning av den kommersiella verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Att minska kapaciteten eller marknadsnärvaron, inbegripet genom en tillfällig begränsning av den kommersiella verksamheten.

| c) | Att avstå från vissa investeringar. |
| --- | --- |

c)

Att avstå från vissa investeringar.

| d) | Att på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor bevilja licenser för tillgångar som förvärvats eller utvecklats med hjälp av utländska subventioner. |
| --- | --- |

d)

Att på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor bevilja licenser för tillgångar som förvärvats eller utvecklats med hjälp av utländska subventioner.

| e) | Att offentliggöra resultat av forskning och utveckling. |
| --- | --- |

e)

Att offentliggöra resultat av forskning och utveckling.

| f) | Att avyttra vissa tillgångar. |
| --- | --- |

f)

Att avyttra vissa tillgångar.

| g) | Att begära att företagen upplöser den berörda koncentrationen. |
| --- | --- |

g)

Att begära att företagen upplöser den berörda koncentrationen.

| h) | Att återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, beräknad i enlighet med den metod som anges i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (20). |
| --- | --- |

h)

Att återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, beräknad i enlighet med den metod som anges i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (20).

| i) | Att begära att de berörda företagen anpassar sin ledningsstruktur. |
| --- | --- |

i)

Att begära att de berörda företagen anpassar sin ledningsstruktur.

5.   Kommissionen ska vid behov införa krav på rapportering och öppenhet, inbegripet regelbunden rapportering om genomförandet av de åtaganden och gottgörande åtgärder som förtecknas i punkt 4.

6.   Om det företag som är föremål för utredning föreslår att det ska återbetala den utländska subventionen, jämte lämplig ränta, ska kommissionen godta återbetalningen som ett åtagande endast om den kan förvissa sig om att återbetalningen är transparent, kontrollerbar och sker i praktiken, samtidigt som den beaktar risken för kringgående.

Artikel 8

Information om framtida koncentrationer och offentliga upphandlingsförfaranden

I beslut som antas enligt artiklarna 11, 25 och 31, och när det är proportionellt och nödvändigt, kan det företag som är föremål för utredning åläggas att under en begränsad tidsperiod underrätta kommissionen om sitt deltagande i koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden. Det kravet påverkar inte anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 21 och 29.

KAPITEL 2

GRANSKNING PÅ EGET INITIATIV OCH ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR GRANSKNING AV UTLÄNDSKA SUBVENTIONER

Artikel 9

Granskning på eget initiativ av utländska subventioner

1.   Kommissionen får på eget initiativ granska information från vilken källa som helst, inbegripet medlemsstaterna, en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning, om påstådda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden.

2.   Granskningar på eget initiativ av offentliga upphandlingar ska begränsas till tilldelade kontrakt.

Sådana granskningar får inte leda till att beslutet om tilldelning av ett kontrakt upphävs eller att ett kontrakt sägs upp.

Artikel 10

Preliminär granskning

1.   Om kommissionen anser att den information som avses i artikel 9 tyder på möjligheten att en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden föreligger, ska kommissionen inhämta all information som den anser nödvändig för att preliminärt bedöma om det ekonomiska bidrag som granskas utgör en utländsk subvention och om det snedvrider den inre marknaden. I detta syfte får kommissionen särskilt

| a) | begära information i enlighet med artikel 13, och |
| --- | --- |

a)

begära information i enlighet med artikel 13, och

| b) | utföra inspektioner inom och utanför unionen i enlighet med artikel 14 eller 15. |
| --- | --- |

b)

utföra inspektioner inom och utanför unionen i enlighet med artikel 14 eller 15.

2.   Om en medlemsstat har informerat kommissionen om att ett relevant nationellt förfarande planeras eller har inletts ska kommissionen informera den medlemsstaten om inledandet av den preliminära granskningen. Kommissionen ska särskilt informera sådana medlemsstater som har underrättat kommissionen om ett nationellt förfarande enligt förordning (EU) 2019/452 om inledandet av den preliminära granskningen. Om den preliminära granskningen inleds i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande, ska kommissionen också informera den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten.

3.   Om kommissionen på grundval av den preliminära granskningen har tillräckliga indikationer på att ett företag har beviljats en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden, ska den

| a) | anta ett beslut om att inleda en fördjupad utredning (beslut om inledande av en fördjupad utredning), som sammanfattar relevanta sakliga och rättsliga omständigheter och inbegriper en preliminär bedömning av förekomsten av en utländsk subvention och av den faktiska eller potentiella snedvridningen på den inre marknaden, |
| --- | --- |

a)

anta ett beslut om att inleda en fördjupad utredning (beslut om inledande av en fördjupad utredning), som sammanfattar relevanta sakliga och rättsliga omständigheter och inbegriper en preliminär bedömning av förekomsten av en utländsk subvention och av den faktiska eller potentiella snedvridningen på den inre marknaden,

| b) | informera det företag som är föremål för utredning, |
| --- | --- |

b)

informera det företag som är föremål för utredning,

| c) | informera medlemsstaterna och, om den fördjupade utredningen inleds i samband med ett förfarande för offentlig upphandling, den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten, och |
| --- | --- |

c)

informera medlemsstaterna och, om den fördjupade utredningen inleds i samband med ett förfarande för offentlig upphandling, den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten, och

| d) | offentliggöra ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning med en inbjudan att lämna skriftliga synpunkter inom en av kommissionen föreskriven tidsfrist. |
| --- | --- |

d)

offentliggöra ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning med en inbjudan att lämna skriftliga synpunkter inom en av kommissionen föreskriven tidsfrist.

4.   Om kommissionen, under en preliminär granskning, drar slutsatsen att det inte finns tillräckliga indikationer för att inleda en fördjupad utredning, antingen på grund av att det inte förekommer någon utländsk subvention eller på grund av att det inte finns tillräckliga indikationer på en faktisk eller potentiell snedvridning på den inre marknaden, ska den avsluta den preliminära granskningen, informera det företag som är föremål för utredning och de medlemsstater som informerades enligt punkt 2, samt den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten om den preliminära granskningen inleddes i samband med ett förfarande för offentlig upphandling.

Artikel 11

Fördjupad utredning

1.   Under den fördjupade utredningen ska kommissionen ytterligare bedöma den utländska subvention som identifierats i beslutet om inledande av en fördjupad utredning och inhämta all information som den anser nödvändig i enlighet med artiklarna 13, 14 och 15.

2.   Om kommissionen, enligt artiklarna 4–6, konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden, får den anta en genomförandeakt i form av ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder (beslut om åläggande av gottgörande åtgärder). Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

3.   Om kommissionen, enligt artiklarna 4–6, konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden och det företag som är föremål för utredning erbjuder åtaganden som kommissionen anser vara lämpliga och tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa snedvridningen, får den anta en genomförandeakt i form av ett beslut för att göra dessa åtaganden bindande för företaget (beslut med åtaganden). Ett beslut om att godta återbetalning av en utländsk subvention i enlighet med artikel 7.6 ska anses som ett beslut med åtaganden. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

4.   Kommissionen ska anta en genomförandeakt i form av ett beslut om att inte göra invändningar om den konstaterar att

| a) | den preliminära bedömning som anges i dess beslut om inledande av en fördjupad utredning inte kan bekräftas, eller |
| --- | --- |

a)

den preliminära bedömning som anges i dess beslut om inledande av en fördjupad utredning inte kan bekräftas, eller

| b) | en snedvridning av den inre marknaden uppvägs av positiva effekter i den mening som avses i artikel 6. |
| --- | --- |

b)

en snedvridning av den inre marknaden uppvägs av positiva effekter i den mening som avses i artikel 6.

Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

5.   Kommissionen ska i möjligaste mån sträva efter att anta ett beslut inom en period på 18 månader från det att den fördjupade utredningen har inletts.

Artikel 12

Interimistiska åtgärder

1.   För att bevara konkurrensen på den inre marknaden och förhindra irreparabel skada får kommissionen anta en genomförandeakt i form av ett beslut om interimistiska åtgärder, om

| a) | det finns tillräckliga indikationer på att ett ekonomiskt bidrag utgör en utländsk subvention och snedvrider den inre marknaden, och |
| --- | --- |

a)

det finns tillräckliga indikationer på att ett ekonomiskt bidrag utgör en utländsk subvention och snedvrider den inre marknaden, och

| b) | det finns en risk för allvarlig och irreparabel skada. |
| --- | --- |

b)

det finns en risk för allvarlig och irreparabel skada.

Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

2.   De interimistiska åtgärderna kan, särskilt, men inte uteslutande, bestå av de åtgärder som nämns i artikel 7.4 a, c och d. Inga interimistiska åtgärder får vidtas med avseende på offentliga upphandlingsförfaranden.

3.   De interimistiska åtgärderna ska gälla antingen för en viss tidsperiod, som kan förlängas i den mån det är nödvändigt och lämpligt, eller till dess att det slutliga beslutet fattas.

Artikel 13

Begäran om information

1.   I syfte att fullgöra de uppgifter som kommissionen tilldelas genom denna förordning får den begära information i linje med denna artikel.

2.   Kommissionen får begära att ett företag som är föremål för utredning lämnar all nödvändig information, inbegripet information om sitt anbud i ett offentligt upphandlingsförfarande.

3.   Kommissionen får också begära sådan information från andra företag eller företagssammanslutningar, inbegripet information om deras anbud i offentliga upphandlingsförfaranden, med vederbörligt beaktande av proportionalitetsprincipen.

4.   En begäran om information enligt punkt 2 eller 3 ska

| a) | innehålla uppgift om dess rättsliga grund och syfte, specificera vilken information som krävs och fastställa en lämplig tidsfrist inom vilken informationen ska lämnas, |
| --- | --- |

a)

innehålla uppgift om dess rättsliga grund och syfte, specificera vilken information som krävs och fastställa en lämplig tidsfrist inom vilken informationen ska lämnas,

| b) | innehålla en förklaring om att om den information som lämnas är oriktig, ofullständig eller vilseledande kan böter eller viten enligt artikel 17 åläggas, |
| --- | --- |

b)

innehålla en förklaring om att om den information som lämnas är oriktig, ofullständig eller vilseledande kan böter eller viten enligt artikel 17 åläggas,

| c) | innehålla en förklaring om att bristande samarbete gör det möjligt för kommissionen att enligt artikel 16 fatta ett beslut på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

c)

innehålla en förklaring om att bristande samarbete gör det möjligt för kommissionen att enligt artikel 16 fatta ett beslut på grundval av tillgängliga uppgifter.

5.   På begäran av kommissionen ska medlemsstaterna förse kommissionen med all nödvändig information för att kunna fullgöra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning. Punkt 4 a ska gälla i tillämpliga delar.

6.   Kommissionen får också begära att ett tredjeland lämnar all nödvändig information. Punkt 4 a och c ska gälla i tillämpliga delar.

7.   Kommissionen får höra en fysisk eller juridisk person som går med på att höras i syfte att samla in information som rör föremålet för utredningen. Om en intervju inte genomförs i kommissionens lokaler eller per telefon eller på annan elektronisk väg ska kommissionen före intervjun

| a) | informera den medlemsstat på vars territorium intervjun ska äga rum, eller |
| --- | --- |

a)

informera den medlemsstat på vars territorium intervjun ska äga rum, eller

| b) | inhämta samtycke från det tredjeland på vars territorium intervjun ska äga rum. |
| --- | --- |

b)

inhämta samtycke från det tredjeland på vars territorium intervjun ska äga rum.

Artikel 14

Inspektioner inom unionen

1.   För att fullgöra de uppgifter som kommissionen tilldelas genom denna förordning får den utföra nödvändiga inspektioner hos företag och företagssammanslutningar.

2.   Om kommissionen utför en sådan inspektion ska de tjänstemän som kommissionen bemyndigat att utföra en inspektion ha befogenhet att

| a) | bereda sig tillträde till företagets eller företagssammanslutningens lokaler, mark och transportmedel, |
| --- | --- |

a)

bereda sig tillträde till företagets eller företagssammanslutningens lokaler, mark och transportmedel,

| b) | granska räkenskaper och andra affärshandlingar, oberoende av det medium på vilket de lagras, få tillgång till all information som är tillgänglig för den enhet som är föremål för inspektionen och att göra eller begära kopior eller utdrag från dessa räkenskaper eller handlingar, |
| --- | --- |

b)

granska räkenskaper och andra affärshandlingar, oberoende av det medium på vilket de lagras, få tillgång till all information som är tillgänglig för den enhet som är föremål för inspektionen och att göra eller begära kopior eller utdrag från dessa räkenskaper eller handlingar,

| c) | begära att företagets eller företagssammanslutningens företrädare eller medarbetare lämnar förklaringar till sakförhållanden eller dokument som har samband med föremålet för och syftet med inspektionen och registrera deras svar, |
| --- | --- |

c)

begära att företagets eller företagssammanslutningens företrädare eller medarbetare lämnar förklaringar till sakförhållanden eller dokument som har samband med föremålet för och syftet med inspektionen och registrera deras svar,

| d) | försegla samtliga företagslokaler, räkenskaper eller affärshandlingar under den tidsperiod och i den omfattning som krävs för inspektionen. |
| --- | --- |

d)

försegla samtliga företagslokaler, räkenskaper eller affärshandlingar under den tidsperiod och i den omfattning som krävs för inspektionen.

3.   Företaget eller företagssammanslutningen ska gå med på inspektioner som beordrats genom ett beslut av kommissionen. De tjänstemän och andra medföljande personer som kommissionen bemyndigat att utföra en inspektion ska utöva sina befogenheter mot uppvisande av ett kommissionsbeslut som

| a) | anger föremålet för och syftet med inspektionen, |
| --- | --- |

a)

anger föremålet för och syftet med inspektionen,

| b) | innehåller en förklaring om att bristande samarbete gör det möjligt för kommissionen att i enlighet med artikel 16 fatta ett beslut på grundval av de uppgifter som den har tillgängliga, |
| --- | --- |

b)

innehåller en förklaring om att bristande samarbete gör det möjligt för kommissionen att i enlighet med artikel 16 fatta ett beslut på grundval av de uppgifter som den har tillgängliga,

| c) | hänvisar till den möjlighet att ålägga böter eller viten som föreskrivs i artikel 17, och |
| --- | --- |

c)

hänvisar till den möjlighet att ålägga böter eller viten som föreskrivs i artikel 17, och

| d) | anger rätten att få beslutet prövat av domstolen i enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

d)

anger rätten att få beslutet prövat av domstolen i enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget.

4.   I god tid före inspektionen ska kommissionen underrätta den medlemsstat på vars territorium inspektionen ska utföras om inspektionen och dess startdatum.

5.   Tjänstemän och andra personer som bemyndigats eller utsetts av den medlemsstat på vars territorium inspektionen ska utföras ska, på begäran av medlemsstaten eller kommissionen, aktivt bistå de tjänstemän och andra medföljande personer som kommissionen har bemyndigat. De ska för det ändamålet ha de befogenheter som anges i punkt 2.

6.   Om de tjänstemän eller andra medföljande personer som kommissionen bemyndigat konstaterar att ett företag eller en företagssammanslutning motsätter sig en inspektion i den mening som avses i denna artikel, ska den medlemsstat på vars territorium inspektionen äger rum ge dem nödvändigt bistånd och, när det är lämpligt, begära handräckning av polisen eller annan motsvarande verkställande myndighet, för att de ska kunna utföra sin inspektion. Om det bistånd som föreskrivs i denna punkt kräver tillstånd av en rättslig myndighet enligt nationella bestämmelser ska ett sådant tillstånd begäras. Ett sådant tillstånd kan också begäras i förebyggande syfte.

7.   På begäran av kommissionen ska en medlemsstat på sitt eget territorium utföra inspektioner eller andra utredningsåtgärder enligt sin nationella rätt för att fastställa om det förekommer en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden.

Artikel 15

Inspektioner utanför unionen

För att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning får kommissionen utföra inspektioner på ett tredjelands territorium, förutsatt att det tredjelandets offentliga förvaltning har underrättats officiellt och inte har några invändningar mot inspektionen. Kommissionen får också begära att företaget eller företagssammanslutningen ger sitt samtycke till inspektionen. Artikel 14.1, 14.2 och 14.3 a och b ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 16

Bristande samarbete

1.   Kommissionen får fatta ett beslut enligt artikel 10, 11, 25.3 c eller 31.2, på grundval av tillgängliga uppgifter, om ett företag som är föremål för utredning eller ett tredjeland som beviljade den utländska subventionen

| a) | lämnar ofullständig, oriktig eller vilseledande information som svar på en begäran om information enligt artikel 13, |
| --- | --- |

a)

lämnar ofullständig, oriktig eller vilseledande information som svar på en begäran om information enligt artikel 13,

| b) | underlåter att lämna den begärda informationen inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen, |
| --- | --- |

b)

underlåter att lämna den begärda informationen inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen,

| c) | vägrar att gå med på en inspektion av kommissionen inom eller utanför unionen som beordrats enligt artikel 14 eller 15, eller |
| --- | --- |

c)

vägrar att gå med på en inspektion av kommissionen inom eller utanför unionen som beordrats enligt artikel 14 eller 15, eller

| d) | på annat sätt hindrar en preliminär granskning eller en fördjupad utredning. |
| --- | --- |

d)

på annat sätt hindrar en preliminär granskning eller en fördjupad utredning.

2.   Om ett företag eller en företagssammanslutning, en medlemsstat eller ett tredjeland har lämnat oriktig eller vilseledande information till kommissionen, ska denna information inte beaktas.

3.   Om ett företag, inbegripet ett offentligt företag som direkt eller indirekt kontrolleras av staten, underlåter att lämna den information som krävs för att avgöra om ett ekonomiskt bidrag innebär en förmån för företaget, kan det anses ha mottagit en sådan förmån.

4.   Om tillgängliga uppgifter används kan resultatet av förfarandet bli mindre gynnsamt för företaget än om det hade samarbetat.

Artikel 17

Böter och viten

1.   Kommissionen får genom ett beslut ålägga böter eller viten om ett företag eller en företagssammanslutning uppsåtligen eller av oaktsamhet

| a) | lämnar ofullständig, oriktig eller vilseledande information som svar på en begäran om information enligt artikel 13, eller inte lämnar informationen inom den föreskrivna tidsfristen, |
| --- | --- |

a)

lämnar ofullständig, oriktig eller vilseledande information som svar på en begäran om information enligt artikel 13, eller inte lämnar informationen inom den föreskrivna tidsfristen,

| b) | vid inspektioner enligt artikel 14 lägger fram nödvändiga räkenskaper eller andra affärshandlingar som rör verksamheten i ofullständig form, |
| --- | --- |

b)

vid inspektioner enligt artikel 14 lägger fram nödvändiga räkenskaper eller andra affärshandlingar som rör verksamheten i ofullständig form,

| c) | som svar på en fråga som ställts i enlighet med artikel 14.2 c






  i) | ger ett oriktigt eller vilseledande svar, |
| --- | --- | --- |

c)

som svar på en fråga som ställts i enlighet med artikel 14.2 c

i)

ger ett oriktigt eller vilseledande svar,

| ii) | underlåter att inom en av kommissionen fastställd tidsfrist rätta ett oriktigt, ofullständigt eller vilseledande svar från en medarbetare, eller |
| --- | --- |

ii)

underlåter att inom en av kommissionen fastställd tidsfrist rätta ett oriktigt, ofullständigt eller vilseledande svar från en medarbetare, eller

| iii) | underlåter eller vägrar att ge ett fullständigt svar angående fakta i samband med föremålet för och syftet med en inspektion som beordrats genom ett beslut som antagits enligt artikel 14.3, |
| --- | --- |

iii)

underlåter eller vägrar att ge ett fullständigt svar angående fakta i samband med föremålet för och syftet med en inspektion som beordrats genom ett beslut som antagits enligt artikel 14.3,

| d) | vägrar att gå med på inspektioner som beordrats enligt artikel 14 eller har brutit förseglingar som anbringats i enlighet med artikel 14.2 d, eller |
| --- | --- |

d)

vägrar att gå med på inspektioner som beordrats enligt artikel 14 eller har brutit förseglingar som anbringats i enlighet med artikel 14.2 d, eller

| e) | underlåter att uppfylla de villkor för tillgång till handlingar i ärendet eller de villkor för utlämnande av information som kommissionen har infört enligt artikel 42.4. |
| --- | --- |

e)

underlåter att uppfylla de villkor för tillgång till handlingar i ärendet eller de villkor för utlämnande av information som kommissionen har infört enligt artikel 42.4.

2.   Böter som åläggs enligt punkt 1 får inte överstiga 1 % av det berörda företagets eller den berörda företagssammanslutningens sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret.

3.   Viten som åläggs enligt punkt 1 får inte överstiga 5 % av det berörda företagets eller den berörda företagssammanslutningens genomsnittliga sammanlagda dagsomsättning under det föregående räkenskapsåret för varje arbetsdag som dröjsmålet varar, beräknat från den dag som anges i beslutet, till dess att företaget eller företagssammanslutningen lämnar fullständig och riktig information enligt kommissionens begäran, eller till dess att det går med på en inspektion.

4.   Innan kommissionen antar ett beslut i enlighet med punkt 1 a ska den fastställa en slutgiltig tidsfrist på två veckor för att erhålla den information som saknas från företaget eller företagssammanslutningen.

5.   Om ett företag inte efterlever ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3, ett beslut om interimistiska åtgärder enligt artikel 12 eller ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2, får kommissionen genom ett beslut ålägga

| a) | böter på högst 10 % av det berörda företagets sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, eller |
| --- | --- |

a)

böter på högst 10 % av det berörda företagets sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, eller

| b) | viten som inte överstiger 5 % av det berörda företagets genomsnittliga sammanlagda dagsomsättning under föregående räkenskapsår för varje dag av bristande efterlevnad, från och med dagen för kommissionens beslut om åläggande av sådana viten, till dess att kommissionen konstaterar att det berörda företaget efterlever beslutet. |
| --- | --- |

b)

viten som inte överstiger 5 % av det berörda företagets genomsnittliga sammanlagda dagsomsättning under föregående räkenskapsår för varje dag av bristande efterlevnad, från och med dagen för kommissionens beslut om åläggande av sådana viten, till dess att kommissionen konstaterar att det berörda företaget efterlever beslutet.

Kommissionen får också ålägga sådana böter eller viten om ett företag inte efterlever ett beslut som antagits enligt artikel 11, 25 eller 31, genom vilket företaget ålagts att underrätta kommissionen om sitt framtida deltagande i koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden enligt artikel 8.

6.   Vid fastställandet av bötes- eller vitesbeloppet ska kommissionen ta hänsyn till överträdelsens art, allvarlighet och varaktighet, med vederbörlig hänsyn till principerna om proportionalitet och lämplighet.

7.   Om det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen har fullgjort den skyldighet för vars fullgörande vitet har förelagts, får kommissionen reducera det slutliga vitet till ett belopp som är lägre än det som följer av det ursprungliga beslutet om att förelägga vite.

Artikel 18

Återkallelse

1.   Kommissionen får återkalla ett beslut som fattats enligt artikel 11.2, 11.3 eller 11.4, artikel 25.3 och artikel 31.1, 31.2 eller 31.3 och anta en ny genomförandeakt i form av ett beslut i något av följande fall:

| a) | Det företag till vilket det ursprungliga beslutet riktades agerar i strid med sina åtaganden eller de gottgörande åtgärder som ålagts. |
| --- | --- |

a)

Det företag till vilket det ursprungliga beslutet riktades agerar i strid med sina åtaganden eller de gottgörande åtgärder som ålagts.

| b) | Det ursprungliga beslutet grundades på ofullständig, oriktig eller vilseledande information. |
| --- | --- |

b)

Det ursprungliga beslutet grundades på ofullständig, oriktig eller vilseledande information.

| c) | Åtagandena eller de gottgörande åtgärderna är inte ändamålsenliga. |
| --- | --- |

c)

Åtagandena eller de gottgörande åtgärderna är inte ändamålsenliga.

Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

2.   Kommissionens återkallande och antagande av ett nytt beslut enligt punkt 1 ska inte påverka den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens beslut om tilldelning av ett kontrakt. De ska inte heller påverka ett kontrakt som redan ingåtts till följd av ett sådant tilldelningsbeslut.

KAPITEL 3

KONCENTRATIONER

Artikel 19

Snedvridningar på den inre marknaden som orsakas av utländska subventioner vid koncentrationer

Bedömningen av om en utländsk subvention vid en koncentration snedvrider den inre marknaden i den mening som avses i artikel 4 eller 5 ska begränsas till den berörda koncentrationen. Endast utländska subventioner som beviljats under de tre år som föregår ingåendet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel ska beaktas vid bedömningen.

Artikel 20

Koncentrationer och tröskelvärden för anmälan

1.   Vid tillämpning av denna förordning ska en koncentration anses uppstå om en varaktig förändring av kontroll beror på något av följande:

| a) | Att två eller flera tidigare självständiga företag eller delar av företag slås samman. |
| --- | --- |

a)

Att två eller flera tidigare självständiga företag eller delar av företag slås samman.

| b) | Att en eller flera personer som redan kontrollerar minst ett företag, eller att ett eller flera företag, genom förvärv av värdepapper eller tillgångar, genom avtal eller på annat sätt, direkt eller indirekt kontroll, helt eller delvis, över ett eller flera andra företag. |
| --- | --- |

b)

Att en eller flera personer som redan kontrollerar minst ett företag, eller att ett eller flera företag, genom förvärv av värdepapper eller tillgångar, genom avtal eller på annat sätt, direkt eller indirekt kontroll, helt eller delvis, över ett eller flera andra företag.

2.   Bildandet av ett gemensamt företag som på varaktig basis fyller en självständig ekonomisk enhets samtliga funktioner ska utgöra en koncentration enligt punkt 1.

3.   Vid tillämpning av denna förordning ska en anmälningspliktig koncentration anses förekomma om, i en koncentration,

| a) | minst ett av de företag som slås samman, det förvärvade företaget eller det gemensamma företaget är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst 500 miljoner EUR, och |
| --- | --- |

a)

minst ett av de företag som slås samman, det förvärvade företaget eller det gemensamma företaget är etablerat i unionen och har en sammanlagd omsättning i unionen på minst 500 miljoner EUR, och

| b) | följande företag beviljats kombinerade sammanlagda ekonomiska bidrag på mer än 50 miljoner EUR från tredjeländer under de tre år som föregår ingåendet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel:






  i) | vid ett förvärv, förvärvaren eller förvärvarna och det förvärvade företaget, |
| --- | --- | --- |

b)

följande företag beviljats kombinerade sammanlagda ekonomiska bidrag på mer än 50 miljoner EUR från tredjeländer under de tre år som föregår ingåendet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel:

i)

vid ett förvärv, förvärvaren eller förvärvarna och det förvärvade företaget,

| ii) | vid en sammanslagning, de företag som slås samman, |
| --- | --- |

ii)

vid en sammanslagning, de företag som slås samman,

| iii) | vid ett gemensamt företag, de företag som skapar det gemensamma företaget och det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

iii)

vid ett gemensamt företag, de företag som skapar det gemensamma företaget och det gemensamma företaget.

4.   En koncentration ska inte anses uppstå om

| a) | kreditinstitut eller andra finansinstitut eller försäkringsbolag, vilkas normala verksamhet omfattar transaktioner och handel med värdepapper för egen eller andras räkning, tillfälligt innehar värdepapper som de har förvärvat i ett företag i avsikt att vidareförsälja dem, förutsatt att de inte utövar rösträttigheter som följer med dessa värdepapper i syfte att bestämma företagets konkurrensbeteende eller att de utövar dessa rösträttigheter endast i syfte att förbereda försäljningen av företaget, helt eller delvis, eller av dess tillgångar eller försäljningen av värdepappren och att en sådan försäljning äger rum inom ett år efter tidpunkten för förvärvet, |
| --- | --- |

a)

kreditinstitut eller andra finansinstitut eller försäkringsbolag, vilkas normala verksamhet omfattar transaktioner och handel med värdepapper för egen eller andras räkning, tillfälligt innehar värdepapper som de har förvärvat i ett företag i avsikt att vidareförsälja dem, förutsatt att de inte utövar rösträttigheter som följer med dessa värdepapper i syfte att bestämma företagets konkurrensbeteende eller att de utövar dessa rösträttigheter endast i syfte att förbereda försäljningen av företaget, helt eller delvis, eller av dess tillgångar eller försäljningen av värdepappren och att en sådan försäljning äger rum inom ett år efter tidpunkten för förvärvet,

| b) | kontroll förvärvas av en tjänsteman som är utsedd enligt en medlemsstats lagstiftning om likvidation, konkurs, obestånd, betalningsinställelse, ackord eller liknande förfaranden, |
| --- | --- |

b)

kontroll förvärvas av en tjänsteman som är utsedd enligt en medlemsstats lagstiftning om likvidation, konkurs, obestånd, betalningsinställelse, ackord eller liknande förfaranden,

| c) | de transaktioner som avses i punkt 1 b genomförs av sådana finansiella holdingföretag som definieras i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (21), förutsatt att de rösträttigheter som följer med det innehavet utövas, särskilt beträffande utnämningen av ledamöter i ledningen och styrelsen för de företag i vilka de har innehav, endast för att upprätthålla dessa investeringars fulla värde och inte för att direkt eller indirekt bestämma företagens konkurrensbeteende. |
| --- | --- |

c)

de transaktioner som avses i punkt 1 b genomförs av sådana finansiella holdingföretag som definieras i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (21), förutsatt att de rösträttigheter som följer med det innehavet utövas, särskilt beträffande utnämningen av ledamöter i ledningen och styrelsen för de företag i vilka de har innehav, endast för att upprätthålla dessa investeringars fulla värde och inte för att direkt eller indirekt bestämma företagens konkurrensbeteende.

Den tidsfrist på ett år som avses i första stycket a kan på begäran förlängas av kommissionen om de berörda instituten eller bolagen kan styrka att det inte fanns någon rimlig möjlighet att genomföra försäljningen inom tidsfristen.

5.   Kontroll anses utgöras av rättigheter, avtal eller andra medel som, antingen var för sig eller tillsammans och med hänsyn till alla faktiska eller rättsliga förhållanden, ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande på ett företag, särskilt genom

| a) | äganderätt eller nyttjanderätt till ett företags samtliga tillgångar eller en del av dessa, |
| --- | --- |

a)

äganderätt eller nyttjanderätt till ett företags samtliga tillgångar eller en del av dessa,

| b) | rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av ett företags organ och dessa organs omröstningar eller beslut. |
| --- | --- |

b)

rättigheter eller avtal som ger ett avgörande inflytande på sammansättningen av ett företags organ och dessa organs omröstningar eller beslut.

6.   Kontroll ska anses förvärvas av personer eller företag som

| a) | är innehavare av rättigheterna eller berättigade till rättigheter enligt de berörda avtalen, eller |
| --- | --- |

a)

är innehavare av rättigheterna eller berättigade till rättigheter enligt de berörda avtalen, eller

| b) | utan att vara innehavare av rättigheterna eller berättigade till rättigheter enligt sådana avtal har befogenhet att utöva de rättigheter som härleds från dessa. |
| --- | --- |

b)

utan att vara innehavare av rättigheterna eller berättigade till rättigheter enligt sådana avtal har befogenhet att utöva de rättigheter som härleds från dessa.

Artikel 21

Förhandsanmälan av koncentrationer

1.   Anmälningspliktiga koncentrationer ska anmälas till kommissionen innan de genomförs och efter ingåendet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel.

2.   De berörda företagen får också anmäla en föreslagen koncentration när de visar för kommissionen att de har en ärlig avsikt att ingå ett avtal eller, om det gäller ett offentligt bud, när de offentligt har tillkännagett sin avsikt att lägga ett sådant bud, förutsatt att det avsedda avtalet eller budet skulle leda till en anmälningspliktig koncentration enligt punkt 1.

3.   En koncentration som består av en företagssammanslagning enligt artikel 20.1 a eller ett förvärv av gemensam kontroll enligt artikel 20.1 b ska anmälas gemensamt av parterna i företagssammanslagningen eller av dem som förvärvar gemensam kontroll, beroende på vad som är tillämpligt. I övriga fall ska anmälan göras av den person eller det företag som helt eller delvis förvärvar kontroll över ett eller flera företag.

4.   Om de berörda företagen inte fullgör sin anmälningsskyldighet får kommissionen granska en anmälningspliktig koncentration i enlighet med denna förordning genom att begära att koncentrationen anmäls. I så fall ska kommissionen inte vara bunden av de tidsfrister som avses i artikel 24.1 och 24.4.

5.   Kommissionen får begära en förhandsanmälan av en koncentration som inte är anmälningspliktig i den mening som avses i artikel 20 när som helst innan koncentrationen genomförs, om kommissionen misstänker att de berörda företagen kan ha beviljats utländska subventioner under de tre år som föregått koncentrationen. Vid tillämpning av denna förordning ska en sådan koncentration anses vara en anmälningspliktig koncentration.

Artikel 22

Beräkning av omsättning

1.   Begreppet sammanlagd omsättning ska omfatta de belopp som de berörda företagen har erhållit under föregående räkenskapsår från försäljning av produkter och tillhandahållande av tjänster inom ramen för företagens ordinarie verksamhet efter avdrag för försäljningsrabatter samt mervärdesskatt och andra skatter som direkt hänför sig till omsättningen. I ett berört företags sammanlagda omsättning ska inte inräknas försäljning av produkter eller tillhandahållande av tjänster mellan de företag som avses i punkt 4.

Omsättningen i unionen ska omfatta produkter som säljs och tjänster som tillhandahålls till företag eller konsumenter i unionen.

2.   Genom undantag från punkt 1 gäller, om koncentrationen består av förvärv av delar av ett eller flera företag, oavsett om dessa delar utgör rättsliga enheter eller inte, att, med avseende på säljaren eller säljarna, endast den omsättning som härrör från de delar som är föremål för koncentrationen ska tas med i beräkningen.

Två eller fler transaktioner i den mening som avses i första stycket i denna punkt vilka äger rum inom en tvåårsperiod mellan samma personer eller företag, ska dock behandlas som endast en koncentration, som uppstår på dagen för den senaste transaktionen.

3.   Följande ska användas i stället för omsättning:

| a) | För kreditinstitut och andra finansiella institut, summan av följande intäkter enligt definitionen i rådets direktiv 86/635/EEG (22), i tillämpliga fall efter avdrag av mervärdesskatt och andra skatter som har direkt anknytning till dessa intäkter:






  i) | Ränteintäkter och liknande intäkter. |
| --- | --- | --- |

a)

För kreditinstitut och andra finansiella institut, summan av följande intäkter enligt definitionen i rådets direktiv 86/635/EEG (22), i tillämpliga fall efter avdrag av mervärdesskatt och andra skatter som har direkt anknytning till dessa intäkter:

i)

Ränteintäkter och liknande intäkter.

| ii) | Intäkter från värdepapper:






  — | Intäkter från aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning. |
| --- | --- | --- |

ii)

Intäkter från värdepapper:

—

Intäkter från aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning.

| — | Intäkter från ägarintressen. |
| --- | --- |

—

Intäkter från ägarintressen.

| — | Intäkter från aktier och andelar i anknutna företag. |
| --- | --- |

—

Intäkter från aktier och andelar i anknutna företag.

| iii) | Provisionsintäkter. |
| --- | --- |

iii)

Provisionsintäkter.

| iv) | Nettovinst av finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

iv)

Nettovinst av finansiella transaktioner.

| v) | Övriga rörelseintäkter. |
| --- | --- |

v)

Övriga rörelseintäkter.

| b) | För försäkringsföretag, värdet av de tecknade bruttopremierna, som omfattar samtliga mottagna och utestående belopp enligt försäkringsavtal som har tecknats av försäkringsföretagen eller för deras räkning, inklusive utgående återförsäkringspremier, efter avdraget för skatter och skatteliknande avgifter som debiteras på grundval av de individuella premiebeloppen eller den totala premievolymen. |
| --- | --- |

b)

För försäkringsföretag, värdet av de tecknade bruttopremierna, som omfattar samtliga mottagna och utestående belopp enligt försäkringsavtal som har tecknats av försäkringsföretagen eller för deras räkning, inklusive utgående återförsäkringspremier, efter avdraget för skatter och skatteliknande avgifter som debiteras på grundval av de individuella premiebeloppen eller den totala premievolymen.

Vid tillämpning av led a ska, för ett kreditinstitut eller finansiellt institut, omsättningen i unionen omfatta de intäkter, enligt definitionen i det ledet, som erhålls av den filial eller den avdelning av institutet som är etablerad i unionen.

Vid tillämpning av led b ska, för ett försäkringsföretag, omsättningen i unionen omfatta bruttopremierna som erhållits från personer bosatta i unionen.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska ett berört företags sammanlagda omsättning beräknas genom att respektive omsättning summeras för

| a) | det berörda företaget, |
| --- | --- |

a)

det berörda företaget,

| b) | de företag i vilka det berörda företaget direkt eller indirekt






  i) | äger mer än hälften av kapital- eller rörelsetillgångarna, |
| --- | --- | --- |

b)

de företag i vilka det berörda företaget direkt eller indirekt

i)

äger mer än hälften av kapital- eller rörelsetillgångarna,

| ii) | har befogenhet att utöva mer än hälften av rösträttigheterna, |
| --- | --- |

ii)

har befogenhet att utöva mer än hälften av rösträttigheterna,

| iii) | har befogenhet att utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen, direktionen eller organ som rättsligt företräder dessa företag, eller |
| --- | --- |

iii)

har befogenhet att utse mer än hälften av ledamöterna i styrelsen, direktionen eller organ som rättsligt företräder dessa företag, eller

| iv) | har rätt att leda dessa företags verksamhet, |
| --- | --- |

iv)

har rätt att leda dessa företags verksamhet,

| c) | de företag som i det berörda företaget har någon av de rättigheter eller befogenheter som avses i led b, |
| --- | --- |

c)

de företag som i det berörda företaget har någon av de rättigheter eller befogenheter som avses i led b,

| d) | de företag i vilka ett företag som avses i led c har någon av de rättigheter eller befogenheter som avses i led b, |
| --- | --- |

d)

de företag i vilka ett företag som avses i led c har någon av de rättigheter eller befogenheter som avses i led b,

| e) | de företag i vilka två eller flera företag som avses i leden a–d gemensamt har någon av de rättigheter eller befogenheter som avses i led b. |
| --- | --- |

e)

de företag i vilka två eller flera företag som avses i leden a–d gemensamt har någon av de rättigheter eller befogenheter som avses i led b.

5.   När berörda företag gemensamt har de rättigheter eller befogenheter som anges i punkt 4 b ska, vid beräkningen av de berörda företagens sammanlagda omsättning,

| a) | hänsyn tas till omsättningen från försäljning av produkter och tillhandahållande av tjänster mellan det gemensamma företaget och eventuella tredje företag, och denna omsättning ska fördelas lika mellan de berörda företagen, |
| --- | --- |

a)

hänsyn tas till omsättningen från försäljning av produkter och tillhandahållande av tjänster mellan det gemensamma företaget och eventuella tredje företag, och denna omsättning ska fördelas lika mellan de berörda företagen,

| b) | ingen hänsyn tas till omsättningen från försäljning av produkter eller tillhandahållande av tjänster mellan det gemensamma företaget och vart och ett av de berörda företagen eller ett annat företag som har anknytning till något av dem enligt punkt 4 b–e. |
| --- | --- |

b)

ingen hänsyn tas till omsättningen från försäljning av produkter eller tillhandahållande av tjänster mellan det gemensamma företaget och vart och ett av de berörda företagen eller ett annat företag som har anknytning till något av dem enligt punkt 4 b–e.

Artikel 23

Sammanläggning av ekonomiska bidrag

Det sammanlagda ekonomiska bidraget till ett berört företag ska beräknas genom att de respektive ekonomiska bidrag som tillhandahållits av tredjeländer till alla företag som avses i artikel 22.2 och 22.4 a–e summeras.

Artikel 24

Uppskjutande av koncentrationer och tidsfrister

1.   En anmälningspliktig koncentration får inte genomföras innan den anmäls.

Dessutom:

| a) | Om kommissionen mottar en fullständig anmälan får koncentrationen inte genomföras under en period av 25 arbetsdagar från mottagandet. |
| --- | --- |

a)

Om kommissionen mottar en fullständig anmälan får koncentrationen inte genomföras under en period av 25 arbetsdagar från mottagandet.

| b) | Om kommissionen inleder en fördjupad utredning senast 25 arbetsdagar efter mottagandet av en fullständig anmälan, får koncentrationen inte genomföras under en period av 90 arbetsdagar från det att den fördjupade utredningen har inletts. Den perioden ska förlängas med 15 arbetsdagar om de berörda företagen erbjuder åtaganden i enlighet med artikel 7 i syfte att avhjälpa snedvridningen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

Om kommissionen inleder en fördjupad utredning senast 25 arbetsdagar efter mottagandet av en fullständig anmälan, får koncentrationen inte genomföras under en period av 90 arbetsdagar från det att den fördjupade utredningen har inletts. Den perioden ska förlängas med 15 arbetsdagar om de berörda företagen erbjuder åtaganden i enlighet med artikel 7 i syfte att avhjälpa snedvridningen på den inre marknaden.

| c) | Om kommissionen har antagit ett beslut enligt artikel 25.3 a eller b får koncentrationen genomföras därefter. |
| --- | --- |

c)

Om kommissionen har antagit ett beslut enligt artikel 25.3 a eller b får koncentrationen genomföras därefter.

Den tidsperiod som avses i leden a och b ska inledas den arbetsdag som följer på den dag då en fullständig anmälan mottagits eller det relevanta kommissionsbeslutet antagits.

2.   Punkt 1 ska inte utgöra hinder för genomförandet av ett offentligt bud eller av en rad transaktioner med värdepapper, inklusive sådana som kan konverteras till andra värdepapper som är upptagna till handel på en marknad såsom en fondbörs, genom vilket kontroll förvärvas från diverse säljare, förutsatt att

| a) | koncentrationen anmäls till kommissionen enligt artikel 21 utan dröjsmål, och |
| --- | --- |

a)

koncentrationen anmäls till kommissionen enligt artikel 21 utan dröjsmål, och

| b) | förvärvaren inte utövar de rösträttigheter som följer med värdepapperen i fråga eller gör det endast för att upprätthålla det fulla värdet av sina investeringar, på grundval av en dispens som har beviljats av kommissionen i enlighet med punkt 3 i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

förvärvaren inte utövar de rösträttigheter som följer med värdepapperen i fråga eller gör det endast för att upprätthålla det fulla värdet av sina investeringar, på grundval av en dispens som har beviljats av kommissionen i enlighet med punkt 3 i denna artikel.

3.   Kommissionen får på begäran bevilja dispens från de skyldigheter som anges i punkt 1 eller 2. En begäran om dispens ska ange skälen för en sådan begäran. När kommissionen fattar beslut om begäran ska den särskilt beakta hur uppskjutandet påverkar det eller de företag som berörs av koncentrationen eller tredje part och den risk för snedvridning på den inre marknaden som koncentrationen innebär. En sådan dispens får förenas med vissa villkor och skyldigheter för att säkerställa att den inre marknaden inte snedvrids. En dispens får begäras och beviljas när som helst, antingen före anmälan eller efter transaktionen.

4.   De tidsfrister som anges i punkt 1 b i denna artikel ska förlängas om de berörda företagen lämnar en begäran om detta senast 15 arbetsdagar efter det att en fördjupad utredning enligt artikel 10 har inletts. De berörda företagen får lämna in endast en sådan begäran.

De tidsfrister som anges i punkt 1 b i denna artikel får när som helst efter det att den fördjupade utredningen har inletts förlängas av kommissionen med de berörda företagens samtycke.

Den totala varaktigheten av en eller flera förlängningar enligt denna punkt får inte överstiga 20 arbetsdagar.

5.   Kommissionen får, i undantagsfall, skjuta upp de tidsfrister som anges i punkt 1 om företagen inte har lämnat den fullständiga information som den begärt enligt artikel 13 eller om de har vägrat att gå med på en inspektion som beordrats genom ett beslut enligt artikel 14.

6.   Kommissionen får anta ett beslut enligt artikel 25.3 utan att vara bunden av de tidsfrister som avses i punkterna 1 och 4 i den här artikeln om

| a) | den konstaterar att en koncentration har genomförts i strid med de åtaganden som är knutna till ett beslut enligt artikel 25.3 a, eller |
| --- | --- |

a)

den konstaterar att en koncentration har genomförts i strid med de åtaganden som är knutna till ett beslut enligt artikel 25.3 a, eller

| b) | ett beslut har återkallats i enlighet med artikel 25.1. |
| --- | --- |

b)

ett beslut har återkallats i enlighet med artikel 25.1.

7.   Varje transaktion som utförs i strid med punkt 1 ska anses vara giltig först efter det att ett beslut enligt artikel 25.3 har antagits.

8.   Denna artikel ska inte påverka giltigheten av transaktioner med värdepapper, inklusive sådana som kan konverteras till andra värdepapper som är upptagna till handel på en marknad såsom en fondbörs, såvida inte köparen och säljaren var medvetna eller borde ha varit medvetna om att transaktionen genomfördes i strid med punkt 1.

Artikel 25

Förfaranderegler för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda koncentrationer

1.   Artiklarna 10, 11.1, 11.3, 11.4, 12–16 och 18 ska tillämpas på anmälda koncentrationer.

2.   Kommissionen får inleda en fördjupad utredning enligt artikel 10.3 senast 25 arbetsdagar efter mottagandet av en fullständig anmälan.

3.   Efter den fördjupade utredningen ska kommissionen anta en genomförandeakt i form av ett av följande beslut:

| a) | Ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3. |
| --- | --- |

a)

Ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3.

| b) | Ett beslut om att inte göra invändningar enligt artikel 11.4. |
| --- | --- |

b)

Ett beslut om att inte göra invändningar enligt artikel 11.4.

| c) | Ett beslut om förbud mot en koncentration, om kommissionen konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden enligt artiklarna 4–6. |
| --- | --- |

c)

Ett beslut om förbud mot en koncentration, om kommissionen konstaterar att en utländsk subvention snedvrider den inre marknaden enligt artiklarna 4–6.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

4.   Beslut enligt punkt 3 ska antas senast 90 arbetsdagar efter det att den fördjupade utredningen inletts, vilken period i tillämpliga fall får förlängas enligt artikel 24.1 b, 24.4 och 24.5. Om kommissionen inte antar något beslut inom denna tidsfrist ska de berörda företagen få genomföra koncentrationen.

5.   I varje begäran om information som riktas till ett företag ska kommissionen ange huruvida tidsfrister kommer att skjutas upp enligt artikel 24.5 om företaget inte lämnar fullständig information inom den föreskrivna tidsfristen.

6.   Om kommissionen konstaterar att en koncentration som är anmälningspliktig enligt artikel 21.1 eller som anmälts på begäran av kommissionen enligt artikel 21.5 redan har genomförts och att utländska subventioner i den koncentrationen snedvrider den inre marknaden i enlighet med artiklarna 4, 5 och 6, får den vidta någon av följande åtgärder:

| a) | Kräva att de berörda företagen upplöser koncentrationen, särskilt genom att upplösa sammanslagningen eller avyttra alla aktier, andelar eller tillgångar som har förvärvats, för att återställa den situation som rådde innan koncentrationen genomfördes; om det återställandet inte är möjligt genom att koncentrationen upplöses, andra lämpliga åtgärder för att i största möjliga utsträckning uppnå ett sådant återställande. |
| --- | --- |

a)

Kräva att de berörda företagen upplöser koncentrationen, särskilt genom att upplösa sammanslagningen eller avyttra alla aktier, andelar eller tillgångar som har förvärvats, för att återställa den situation som rådde innan koncentrationen genomfördes; om det återställandet inte är möjligt genom att koncentrationen upplöses, andra lämpliga åtgärder för att i största möjliga utsträckning uppnå ett sådant återställande.

| b) | Beordra alla andra lämpliga åtgärder för att säkerställa att de berörda företagen upplöser koncentrationen eller vidtar andra återställande åtgärder i enlighet med kommissionens beslut. |
| --- | --- |

b)

Beordra alla andra lämpliga åtgärder för att säkerställa att de berörda företagen upplöser koncentrationen eller vidtar andra återställande åtgärder i enlighet med kommissionens beslut.

Kommissionen får ålägga de åtgärder som avses i leden a och b i denna punkt antingen genom ett beslut enligt punkt 3 c i denna artikel eller genom ett separat beslut.

Kommissionen får, genom en genomförandeakt i form av ett beslut, anta någon av de åtgärder som avses i led a eller b i denna punkt om den konstaterar att en koncentration har genomförts i strid med ett beslut som fattats enligt punkt 3 a i denna artikel, enligt vilket koncentrationen i avsaknad av åtaganden skulle uppfylla kriteriet i punkt 3 c i denna artikel.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

7.   Kommissionen får även anta en genomförandeakt i form av ett beslut om interimistiska åtgärder som avses i artikel 12 i de fall då

| a) | en koncentration har genomförts i strid med artikel 21, |
| --- | --- |

a)

en koncentration har genomförts i strid med artikel 21,

| b) | en koncentration har genomförts i strid med ett beslut med åtaganden enligt punkt 3 a i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

en koncentration har genomförts i strid med ett beslut med åtaganden enligt punkt 3 a i denna artikel.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

Artikel 26

Böter och viten som är tillämpliga vid koncentrationer

1.   Kommissionen får ålägga böter eller viten i enlighet med artikel 17.

2.   Kommissionen får, genom beslut, även ålägga berörda företag böter på högst 1 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om dessa företag uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information i en anmälan enligt artikel 21 eller i ett tillägg till en anmälan.

3.   Kommissionen får, genom beslut, även ålägga berörda företag böter på högst 10 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om dessa företag uppsåtligen eller av oaktsamhet

| a) | underlåter att anmäla en anmälningspliktig koncentration i enlighet med artikel 21 innan den genomförs, såvida de inte uttryckligen har tillåtits att genomföra koncentrationen enligt artikel 24, |
| --- | --- |

a)

underlåter att anmäla en anmälningspliktig koncentration i enlighet med artikel 21 innan den genomförs, såvida de inte uttryckligen har tillåtits att genomföra koncentrationen enligt artikel 24,

| b) | genomför en anmäld koncentration i strid med artikel 24, |
| --- | --- |

b)

genomför en anmäld koncentration i strid med artikel 24,

| c) | genomför en anmäld koncentration som förbjudits i enlighet med artikel 25.3 c, |
| --- | --- |

c)

genomför en anmäld koncentration som förbjudits i enlighet med artikel 25.3 c,

| d) | har kringgått eller försökt kringgå de anmälningskrav som avses i artikel 39.1. |
| --- | --- |

d)

har kringgått eller försökt kringgå de anmälningskrav som avses i artikel 39.1.

KAPITEL 4

OFFENTLIGA UPPHANDLINGSFÖRFARANDEN

Artikel 27

Utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden vid offentliga upphandlingsförfaranden

Med utländska subventioner som orsakar eller riskerar att orsaka en snedvridning i ett offentligt upphandlingsförfarande avses utländska subventioner som gör det möjligt för en ekonomisk aktör att lämna ett anbud som är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna. Bedömningen enligt artikel 4 av huruvida det förekommer en snedvridning på den inre marknaden och huruvida ett anbud är otillbörligt fördelaktigt i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna ska begränsas till det aktuella offentliga upphandlingsförfarandet. Endast utländska subventioner som beviljats under de tre år som föregått anmälan ska beaktas vid bedömningen.

Artikel 28

Tröskelvärden för anmälan vid offentliga upphandlingsförfaranden

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett offentligt upphandlingsförfarande anses förekomma om

| a) | det uppskattade värdet av den offentliga upphandlingen eller ramavtalet exklusive mervärdesskatt, beräknat i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 5 i direktiv 2014/24/EU och artikel 16 i direktiv 2014/25/EU, eller en särskild upphandling inom ramen för det dynamiska inköpssystemet, är minst 250 miljoner EUR, och |
| --- | --- |

a)

det uppskattade värdet av den offentliga upphandlingen eller ramavtalet exklusive mervärdesskatt, beräknat i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 5 i direktiv 2014/24/EU och artikel 16 i direktiv 2014/25/EU, eller en särskild upphandling inom ramen för det dynamiska inköpssystemet, är minst 250 miljoner EUR, och

| b) | den ekonomiska aktören, inbegripet dess dotterbolag utan kommersiell självständighet, dess holdingbolag och, i tillämpliga fall, dess huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som deltar i samma anbud i förfarandet för offentliga upphandling, beviljades sammanlagda ekonomiska bidrag under de tre år som föregick anmälan eller, i tillämpliga fall, den uppdaterade anmälan, som uppgår till minst 4 miljoner EUR per tredjeland. |
| --- | --- |

b)

den ekonomiska aktören, inbegripet dess dotterbolag utan kommersiell självständighet, dess holdingbolag och, i tillämpliga fall, dess huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som deltar i samma anbud i förfarandet för offentliga upphandling, beviljades sammanlagda ekonomiska bidrag under de tre år som föregick anmälan eller, i tillämpliga fall, den uppdaterade anmälan, som uppgår till minst 4 miljoner EUR per tredjeland.

2.   Om den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten beslutar att dela upp upphandlingen i delar ska ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett offentligt upphandlingsförfarande anses förekomma om det uppskattade värdet av upphandlingen exklusive mervärdesskatt överstiger det tröskelvärde som anges i punkt 1 a och värdet på delkontraktet eller det sammanlagda värdet av alla de delar som anbudsgivaren lämnar anbud på är minst 125 miljoner EUR och det utländska ekonomiska bidraget är lika med eller högre än det tröskelvärde som anges i punkt 1 b.

3.   Förfaranden för tilldelning av kontrakt som omfattas av direktiv 2009/81/EG ska inte omfattas av detta kapitel.

4.   Förfaranden för tilldelning av kontrakt enligt artikel 32.2 c i direktiv 2014/24/EU och artikel 50 d i direktiv 2014/25/EU ska omfattas av bestämmelserna i kapitel 2 i denna förordning och ska undantas från tillämpningen av kapitel 4 i denna förordning.

5.   Genom undantag från artikel 29.1 ska, om byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna endast kan tillhandahållas av en viss ekonomisk aktör i enlighet med artikel 31.4 i direktiv 2014/23/EU, artikel 32.2 b i direktiv 2014/24/EU och artikel 50 c i direktiv 2014/25/EU och det uppskattade värdet på kontraktet är lika med eller högre än det värde som fastställs i punkt 1 a i den här artikeln, ekonomiska aktörer som lämnar ett anbud eller en anbudsansökan underrätta kommissionen om alla utländska ekonomiska bidrag om det villkor som anges i punkt 1 b i den här artikeln är uppfyllt. Utan att det påverkar möjligheten att inleda en granskning enligt kapitel 2 i denna förordning ska inlämnandet av sådan information inte betraktas som en anmälan och inte vara föremål för utredningar enligt det här kapitlet.

6.   Den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten ska i meddelandet om upphandling eller, om ett förfarande utan föregående meddelande genomförs, i upphandlingsdokumenten förklara att de ekonomiska aktörerna omfattas av den anmälningsskyldighet som anges i artikel 29. Avsaknaden av en sådan förklaring påverkar dock inte tillämpningen av denna förordning på kontrakt som omfattas av dess tillämpningsområde.

Artikel 29

Förhandsanmälan eller försäkran av utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden

1.   När villkoren för anmälan av ekonomiska bidrag i enlighet med artikel 28.1 och 28.2 är uppfyllda ska ekonomiska aktörer som deltar i ett offentligt upphandlingsförfarande anmäla alla utländska ekonomiska bidrag enligt definitionen i artikel 28.1 b till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten. I alla andra fall ska de ekonomiska aktörerna i en försäkran förteckna alla utländska ekonomiska bidrag som mottagits och bekräfta att de utländska ekonomiska bidrag som mottagits inte är anmälningspliktiga i enlighet med artikel 28.1 b. Vid ett öppet förfarande ska anmälan eller försäkran lämnas in endast en gång, tillsammans med anbudet. I ett flerstegsförfarande ska anmälan eller försäkran lämnas in två gånger, först tillsammans med anbudsansökan och sedan som en uppdaterad anmälan eller uppdaterad försäkran tillsammans med det inlämnade anbudet eller det slutliga anbudet.

2.   När anmälan eller försäkran har lämnats in ska den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten utan dröjsmål vidarebefordra anmälan eller försäkran till kommissionen.

3.   Om en anmälan eller en försäkran saknas i anbudsansökan eller anbudet får den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten begära att de berörda ekonomiska aktörerna lämnar in den relevanta handlingen inom tio arbetsdagar. Anbud eller anbudsansökningar från ekonomiska aktörer som omfattas av de skyldigheter som anges i denna artikel och som i slutändan inte åtföljs av en anmälan eller en försäkran som ska lämnas in i enlighet med punkt 1, trots en begäran från den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten i enlighet med den här punkten, ska förklaras ogiltiga och förkastas av den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten. Den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten ska underrätta kommissionen om det förkastandet.

4.   Kommissionen ska granska innehållet i den anmälan som mottagits utan onödigt dröjsmål. Om kommissionen finner att anmälan är ofullständig ska den meddela sina slutsatser till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten och till den berörda ekonomiska aktören och begära att den ekonomiska aktören kompletterar dess innehåll inom tio arbetsdagar. Om en anmälan som åtföljer ett anbud eller en anbudsansökan fortfarande är ofullständig trots en begäran från kommissionen i enlighet med denna punkt, ska kommissionen anta ett beslut i vilket anbudet förklaras ogiltigt. I detta beslut ska kommissionen också begära att den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten antar ett beslut om att förkasta ett sådant ogiltigt anbud eller en sådan ogiltig anbudsansökan.

5.   Skyldigheten att anmäla utländska ekonomiska bidrag enligt denna artikel ska gälla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer som avses i artikel 26.2 i direktiv 2014/23/EU, artikel 19.2 i direktiv 2014/24/EU och artikel 37.2 i direktiv 2014/25/EU, samt huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som redan är kända vid inlämningen av en fullständig anmälan eller försäkran eller en fullständig uppdaterad anmälan eller försäkran. Vid tillämpningen av denna förordning ska en underleverantör eller leverantör betraktas som huvudunderleverantör eller huvudleverantör om dess deltagande säkerställer att väsentliga delar av kontraktet fullgörs och under alla omständigheter om den ekonomiska andelen av dess bidrag överstiger 20 % av värdet på det inlämnade anbudet.

6.   För grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer ska huvudentreprenören i den mening som avses i direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU eller huvudkoncessionshavaren i den mening som avses i direktiv 2014/23/EU säkerställa att anmälan eller försäkran lämnas in. Vid tillämpningen av artikel 33 ska huvudentreprenören eller huvudkoncessionshavaren endast ansvara för sanningshalten i de uppgifter som rör dennes egna utländska ekonomiska bidrag.

7.   Om den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten vid granskningen av anbuden misstänker att det förekommer utländska subventioner, trots att en försäkran har lämnats in, ska den utan dröjsmål underrätta kommissionen om sådana misstankar. Utan att det påverkar upphandlande myndigheters eller upphandlande enheters befogenheter enligt direktiven 2014/24/EU och 2014/25/EU att undersöka om ett anbud är onormalt lågt, ska den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten inte göra en bedömning av om ett anbud är onormalt lågt, om en sådan bedömning skulle inledas enbart på grund av misstankar som indikerar en möjlig förekomst av utländska subventioner. Om kommissionen drar slutsatsen att det inte finns något otillbörligt fördelaktigt anbud i den mening som avses i denna förordning, ska den underrätta den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten om detta. Andra juridiska eller fysiska personer får till kommissionen rapportera all information som rör utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och får meddela alla misstankar om att en falsk försäkran möjligen har lämnats.

8.   Utan att det påverkar kommissionens möjlighet att inleda ett förfarande på eget initiativ får kommissionen, om den misstänker att en ekonomisk aktör kan ha gynnats av utländska subventioner under de tre år som föregått inlämningen av ett anbud eller en anbudsansökan i ett offentligt upphandlingsförfarande, före tilldelningen av kontraktet begära en anmälan av de utländska ekonomiska bidrag som tredjeländer tillhandahållit den ekonomiska aktören i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande och som inte är anmälningspliktiga enligt artikel 28.1 eller omfattas av artikel 30.4. Om kommissionen har begärt att ett sådant ekonomiskt bidrag ska anmälas, ska det ekonomiska bidraget anses vara ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i ett offentligt upphandlingsförfarande och omfattas av bestämmelserna i kapitel 4.

Artikel 30

Förfaranderegler för preliminära granskningar och fördjupade utredningar av anmälda ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden

1.   Artiklarna 10, 11.1, 11.3, 11.4, 13, 14, 15, 16, 18 och 23 ska tillämpas på anmälda ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden.

2.   Kommissionen ska utföra en preliminär granskning senast 20 arbetsdagar efter det att den mottagit en fullständig anmälan. I vederbörligen motiverade fall får kommissionen förlänga denna tidsfrist en gång med tio arbetsdagar.

3.   Kommissionen ska besluta huruvida en fördjupad utredning ska inledas inom tidsfristen för att slutföra den preliminära granskningen och utan dröjsmål underrätta den berörda ekonomiska aktören och den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten.

4.   Om kommissionen har avslutat en preliminär granskning utan att anta ett beslut och mottar ny information som får den att misstänka att en inlämnad anmälan eller försäkran var ofullständig, eller om en sådan anmälan eller försäkran inte vidarebefordrats till kommissionen, får den begära ytterligare information i enlighet med artikel 29.4. Kommissionen får återuppta en preliminär granskning på grundval av denna nya information. Om den preliminära granskningen inleds enligt detta kapitel, och utan att det påverkar möjligheten att vid behov inleda en preliminär granskning enligt kapitel 2, ska utgångspunkten för fastställandet av den preliminära granskningens varaktighet vara kommissionens mottagande av den nya anmälan eller försäkran.

5.   Kommissionen får anta ett beslut om avslutande av en fördjupad utredning senast 110 arbetsdagar efter det att den har mottagit den fullständiga anmälan. Denna period får förlängas en gång med 20 arbetsdagar, efter samråd med den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten, i vederbörligen motiverade undantagsfall, inbegripet de utredningar som avses i punkt 6 eller i de fall som avses i artikel 16.1 a och b.

6.   Genom undantag från punkt 2 ska kommissionen, om det offentliga upphandlingsförfarandet är ett flerstegsförfarande, granska den fullständiga anmälan som lämnats tillsammans med anbudsansökan inom 20 arbetsdagar från mottagandet av den anmälan, utan att avsluta den preliminära granskningen eller fatta ett beslut om att inleda en fördjupad utredning. Efter utgången av tidsfristen på 20 arbetsdagar ska den preliminära granskningen tillfälligt avbrytas till dess att ett slutligt anbud, eller ett anbud i samband med ett selektivt förfarande, har lämnats in. När anbudet eller det slutliga anbudet innehållande en fullständig uppdaterad anmälan har lämnats in, ska den preliminära granskningen återupptas och kommissionen har 20 arbetsdagar på sig att slutföra den, med beaktande av eventuell ytterligare information. Kommissionen ska anta ett beslut om att avsluta en efterföljande fördjupad utredning inom 90 arbetsdagar från det att den fullständiga uppdaterade anmälan lämnades in.

Artikel 31

Beslut av kommissionen

1.   Om kommissionen efter en fördjupad utredning konstaterar att en ekonomisk aktör gynnas av en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden i enlighet med artiklarna 4, 5 och 6 och om den berörda ekonomiska aktören erbjuder åtaganden som till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälper snedvridningen på den inre marknaden, ska den anta en genomförandeakt i form av ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

2.   Om den berörda ekonomiska aktören inte erbjuder åtaganden eller om kommissionen anser att de åtaganden som avses i punkt 1 varken är lämpliga eller tillräckliga för att till fullo och på ett ändamålsenligt sätt avhjälpa snedvridningen, ska kommissionen anta en genomförandeakt i form av ett beslut som förbjuder tilldelning av kontraktet till den berörda ekonomiska aktören (beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt). Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2. Som en följd av detta beslut ska den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten förkasta anbudet.

3.   Om kommissionen efter en fördjupad utredning inte finner att en ekonomisk aktör gynnas av en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden, ska den anta en genomförandeakt i form av ett beslut enligt artikel 11.4. Den genomförandeakten ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

4.   Bedömningen enligt artikel 6 får inte leda till att den ekonomiska aktörens anbud eller slutliga anbud ändras på ett sätt som är oförenligt med unionsrätten.

Artikel 32

Utvärderingar vid offentliga upphandlingsförfaranden som involverar en anmälan och ett uppskjutande av tilldelning

1.   Under den preliminära granskningen och den fördjupade utredningen får alla steg i det offentliga upphandlingsförfarandet fortsätta, med undantag för tilldelning av kontrakt.

2.   Om kommissionen beslutar att inleda en fördjupad utredning i enlighet med artikel 30.3 får kontraktet inte tilldelas en ekonomisk aktör som lämnat in en anmälan enligt artikel 29 förrän kommissionen fattar ett beslut enligt artikel 31.3 eller innan de tidsfrister som anges i artikel 30.5 eller 30.6 löper ut. Om kommissionen inte har antagit något beslut inom tillämplig tidsfrist får kontraktet tilldelas vilken ekonomisk aktör som helst, inbegripet den ekonomiska aktör som lämnat in anmälan.

3.   Om den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten konstaterar att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet lämnats av en ekonomisk aktör som lämnat in en försäkran i den mening som avses i artikel 29 och om kommissionen inte har inlett en granskning i enlighet med artiklarna 29.8, 30.3 eller 30.4 får kontraktet tilldelas den ekonomiska aktör som lämnar in ett sådant anbud innan kommissionen fattar något av de beslut som avses i artikel 31 eller innan de tidsfrister som anges i artikel 30.2, 30.5 eller 30.6 löper ut eller innan kommissionen fattar något av de beslut som avses i artikel 31 avseende andra anbud under utredning.

4.   Om kommissionen antar ett beslut i enlighet med artikel 31.2 avseende ett anbud som den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten har funnit vara det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet får kontraktet tilldelas den ekonomiska aktör som inte är föremål för ett beslut enligt artikel 31.2 och som har lämnat det näst bästa anbudet.

5.   Om kommissionen antar ett beslut i enlighet med artikel 31.1 eller 31.3 får kontraktet tilldelas vilken ekonomisk aktör som helst som har lämnat det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet, inbegripet till den ekonomiska aktör som har lämnat in anmälan enligt artikel 29.

6.   Den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten ska utan onödigt dröjsmål underrätta kommissionen om alla beslut som rör avbrytande av det offentliga upphandlingsförfarandet, förkastande av den berörda ekonomiska aktörens anbud eller anbudsansökan, den berörda ekonomiska aktörens inlämnande av ett nytt anbud eller tilldelning av kontraktet.

7.   Principerna för offentliga upphandlingsförfaranden, inbegripet principerna om proportionalitet, icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet och konkurrens, ska iakttas när det gäller alla ekonomiska aktörer som deltar i ett offentligt upphandlingsförfarande. En utredning av utländska subventioner enligt denna förordning får inte leda till att den upphandlande myndigheten eller enheten behandlar den berörda ekonomiska aktören på ett sätt som strider mot dessa principer. Miljörelaterade, sociala och arbetsrättsliga krav ska gälla för ekonomiska aktörer i enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU eller annan unionsrätt.

8.   De tidsfrister som anges i detta kapitel ska inledas den arbetsdag som följer på den dag då en anmälan mottagits eller det relevanta kommissionsbeslutet antagits.

Artikel 33

Böter och viten som är tillämpliga vid ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden

1.   Kommissionen får ålägga böter eller viten i enlighet med artikel 17.

2.   Kommissionen får, genom beslut, även ålägga berörda ekonomiska aktörer böter som inte överskrider 1 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om dessa ekonomiska aktörer uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information i en anmälan eller en försäkran enligt artikel 29 eller i ett tillägg därtill.

3.   Kommissionen får, genom beslut, ålägga berörda ekonomiska aktörer böter som inte överskrider 10 % av deras sammanlagda omsättning under det föregående räkenskapsåret, om dessa ekonomiska aktörer uppsåtligen eller av oaktsamhet

| a) | underlåter att anmäla utländska ekonomiska bidrag i enlighet med artikel 29 under ett offentligt upphandlingsförfarande, |
| --- | --- |

a)

underlåter att anmäla utländska ekonomiska bidrag i enlighet med artikel 29 under ett offentligt upphandlingsförfarande,

| b) | kringgår eller försöker kringgå anmälningskraven, såsom anges i artikel 39.1. |
| --- | --- |

b)

kringgår eller försöker kringgå anmälningskraven, såsom anges i artikel 39.1.

KAPITEL 5

GEMENSAMMA FÖRFARANDEBESTÄMMELSER

Artikel 34

Förhållande mellan förfaranden

1.   Ett ekonomiskt bidrag som anmälts i samband med en koncentration enligt artikel 21 eller i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande enligt artikel 29 kan vara relevant för och bedömas enligt denna förordning i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet.

2.   Ett ekonomiskt bidrag som bedömts i samband med ett förfarande på eget initiativ i förhållande till en specifik ekonomisk verksamhet enligt artikel 10 eller 11 kan vara relevant för och bedömas enligt denna förordning i förhållande till en annan ekonomisk verksamhet.

Artikel 35

Kommunikation av information

1.   Om en medlemsstat anser att en utländsk subvention eventuellt förekommer och att denna kan snedvrida den inre marknaden ska den översända denna information till kommissionen. Kommissionen får på grundval av den informationen besluta att inleda en preliminär granskning enligt artikel 10 eller begära en anmälan enligt artikel 21.5 eller 29.8.

2.   En fysisk eller juridisk person eller sammanslutning får meddela kommissionen all information den har om utländska subventioner som kan snedvrida den inre marknaden. Kommissionen får på grundval av den informationen besluta att inleda en preliminär granskning enligt artikel 10 eller begära en anmälan enligt artikel 21.5 eller 29.8.

3.   Kommissionen ska i en särskild elektronisk databas ge medlemsstaterna och de berörda upphandlande myndigheterna eller upphandlande enheterna tillgång till de icke-konfidentiella versionerna av alla beslut som antas enligt denna förordning.

Artikel 36

Marknadsstudie

1.   Om den information som kommissionen har tillgänglig styrker en rimlig misstanke om att utländska subventioner inom en viss sektor, för en viss typ av ekonomisk verksamhet eller som baseras på ett visst subventionsinstrument kan snedvrida den inre marknaden, får kommissionen göra en marknadsstudie av den specifika sektorn, den särskilda typen av ekonomisk verksamhet eller användningen av det berörda subventionsinstrumentet. Under denna marknadsstudie får kommissionen begära att de berörda företagen eller företagssammanslutningarna lämnar nödvändig information och får även utföra nödvändiga inspektioner. Kommissionen får också begära att de berörda medlemsstaterna eller det berörda tredjelandet lämnar information.

2.   Kommissionen ska i förekommande fall offentliggöra en rapport om resultaten av sin marknadsstudie avseende vissa sektorer, särskilda typer av ekonomisk verksamhet eller särskilda subventionsinstrument och efterfråga synpunkter.

3.   Kommissionen får använda information som erhållits från sådana marknadsstudier inom ramen för förfaranden enligt denna förordning.

4.   Artiklarna 13, 14, 15 och 17 ska tillämpas på marknadsstudier.

Artikel 37

Dialog med tredjeland

1.   Om kommissionen efter en marknadsstudie enligt artikel 36 misstänker att det förekommer upprepade utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden eller om flera verkställighetsåtgärder enligt denna förordning identifierar utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden som beviljats av samma tredjeland, får kommissionen inleda en dialog med det berörda tredjelandet för att undersöka möjligheterna att få sådana subventioner att upphöra eller ändras i syfte att undanröja deras snedvridande effekter på den inre marknaden. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om all relevant utveckling.

2.   Den dialogen med tredjeland ska inte hindra kommissionen från att vidta åtgärder enligt denna förordning. Enskilda åtgärder som antas i enlighet med denna förordning ska inte tas upp inom ramen för den dialogen.

Artikel 38

Preskriptionsfrister

1.   Kommissionens befogenheter enligt artiklarna 10 och 11 ska omfattas av en preskriptionsfrist på tio år från och med den dag då en utländsk subvention beviljas ett företag. Alla åtgärder som kommissionen vidtar enligt artikel 10, 13, 14 eller 15 med avseende på utländska subventioner ska avbryta preskriptionsfristen. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen på tio år börja löpa på nytt.

2.   Kommissionens befogenhet att ålägga böter eller viten enligt artiklarna 17, 26 och 33 ska omfattas av en preskriptionsfrist på tre år från och med den dag då den överträdelse som avses i artikel 17, 26 eller 33 ägde rum. I händelse av fortsatta eller upprepade överträdelser ska preskriptionsfristen börja löpa den dag då överträdelsen upphör. Alla åtgärder som kommissionen vidtar med avseende på en överträdelse som avses i artikel 17, 26 eller 33 ska avbryta preskriptionsfristen för åläggande av böter eller viten. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen på tre år börja löpa på nytt.

3.   Kommissionens befogenhet att se till att beslut om åläggande av böter eller viten enligt artiklarna 17, 26 och 33 efterlevs ska omfattas av en preskriptionsfrist på fem år från och med den dag då kommissionens beslut om åläggande av böter eller viten antas. Alla åtgärder som vidtas av kommissionen, eller av en medlemsstat som agerar på kommissionens begäran, i syfte att driva in böter eller viten, ska avbryta preskriptionsfristen. Efter varje avbrott ska preskriptionsfristen på fem år börja löpa på nytt.

4.   Preskriptionsfristen ska löpa ut senast den dag då en tidsperiod som är lika med den dubbla preskriptionsfristen har förflutit förutsatt att kommissionen inte har

| a) | fattat ett beslut enligt artikel 10 eller 11 i de fall som anges i punkt 1 i den här artikeln, eller |
| --- | --- |

a)

fattat ett beslut enligt artikel 10 eller 11 i de fall som anges i punkt 1 i den här artikeln, eller

| b) | ålagt böter eller viten i den situation som anges i punkt 2 i den här artikeln. |
| --- | --- |

b)

ålagt böter eller viten i den situation som anges i punkt 2 i den här artikeln.

5.   Preskriptionsfristen ska avbrytas tillfälligt så länge som kommissionens beslut är föremål för prövning av Europeiska unionens domstol.

Artikel 39

Åtgärder mot kringgående

1.   Ett företag får inte organisera finansiella transaktioner eller avtal för att kringgå anmälningskraven i artiklarna 21.1, 21.5, 29.1, 29.5 och 29.8.

2.   Om kommissionen misstänker att ett företag har använt eller använder en metod som avses i punkt 1, får den kräva att det företaget lämnar all information som kommissionen anser vara nödvändig för att avgöra om företaget har använt eller använder sådana metoder som avses i punkt 1 och får inleda en granskning enligt artikel 21.4 eller 30.4.

Artikel 40

Offentliggörande av beslut

1.   Kommissionen ska offentliggöra ett sammanfattande meddelande om de beslut som antas i enlighet med artikel 10.3 a, som gör det möjligt för fysiska eller juridiska personer, medlemsstater eller det tredjeland som beviljade den utländska subventionen att framföra sina synpunkter.

2.   Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra de beslut som antas enligt artiklarna 11.2, 11.3, 11.4, 25.3, 25.6, 31.1, 31.2 och 31.3.

3.   Vid offentliggörandet av sammanfattande meddelanden och beslut ska kommissionen ta vederbörlig hänsyn till företagens berättigade intressen av att deras affärshemligheter och annan konfidentiell information skyddas.

Artikel 41

Beslutens adressater

1.   Kommissionen ska utan dröjsmål delge ett beslut som riktas till ett företag eller till en företagssammanslutning och ge det företaget eller den företagssammanslutningen möjlighet att meddela kommissionen vilken information i beslutet som den anser vara konfidentiell.

2.   Kommissionen ska informera den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten om ett beslut antaget enligt artikel 31.1 och 31.3 som riktas till en ekonomisk aktör som deltar i ett offentligt upphandlingsförfarande.

3.   Beslut som antas enligt artiklarna 29.4 och 31.2 ska riktas till den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten. Kommissionen ska förse den ekonomiska aktör som omfattas av ett förbud mot tilldelning av ett kontrakt med en kopia av det beslutet.

Artikel 42

Utlämnande av uppgifter och rätt till försvar

1.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt artiklarna 11, 12, 17, 18, 25.3, 26, 31 eller 33 ska den ge det företag som är föremål för utredning möjlighet att lämna synpunkter på de grunder på vilka kommissionen avser att anta sitt beslut.

2.   Genom undantag från punkt 1 får ett beslut enligt artikel 12 fattas interimistiskt, utan att det företag som är föremål för utredning får tillfälle att på förhand framföra sina synpunkter, förutsatt att kommissionen ger företaget tillfälle att göra detta så snart som möjligt efter det att den har fattat sitt beslut.

3.   Kommissionen ska endast basera sitt beslut på grunder angående vilka de berörda företagen har fått möjlighet att lämna synpunkter.

4.   För att det företag som är föremål för utredning ska kunna utöva sina rättigheter enligt punkt 1, ska det ha rätt att få tillgång till kommissionens handlingar i ärendet. Rätten till tillgång till handlingar i ärendet ska inte omfatta konfidentiell information eller interna handlingar hos kommissionen eller medlemsstaterna eller, särskilt, skriftväxling mellan kommissionen och medlemsstaterna.

Rätten till tillgång till handlingar i ärendet ska medges med förbehåll för företagens eller företagssammanslutningarnas berättigade intresse av att deras affärshemligheter och annan konfidentiell information skyddas. Kommissionen får begära att det företag som är föremål för utredning och de företag eller företagssammanslutningar som har lämnat information till kommissionen kommer överens om villkor för att lämna ut den informationen. Om företagen eller företagssammanslutningarna är oeniga om dessa villkor ska kommissionen ha befogenhet att införa villkor för utlämnandet av informationen.

Ingenting i denna punkt ska hindra kommissionen från att i nödvändig utsträckning använda och lämna ut information som visar att en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden förekommer.

Artikel 43

Tystnadsplikt och konfidentialitet

1.   Information som inhämtats i enlighet med denna förordning får endast användas för de ändamål för vilka den inhämtades, såvida inte uppgiftslämnaren samtycker till något annat.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen, deras tjänstemän och andra personer som arbetar under deras överinseende ska säkerställa skyddet av konfidentiell information som de inhämtar vid tillämpningen av denna förordning i enlighet med relevanta tillämpliga regler. I det syftet får de inte röja information som omfattas av tystnadsplikt och som de har inhämtat enligt denna förordning.

3.   Punkterna 1 och 2 får inte hindra att det offentliggörs statistik och rapporter som inte innehåller information som gör det möjligt att identifiera enskilda företag eller företagssammanslutningar.

4.   Utlämnande av information som förmedlats enligt denna förordning får inte skada medlemsstaternas väsentliga säkerhetsintressen.

KAPITEL 6

FÖRHÅLLANDE TILL ANDRA INSTRUMENT

Artikel 44

Förhållande till andra instrument

1.   Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av artiklarna 101, 102, 106, 107 och 108 i EUF-fördraget, rådets förordning (EG) nr 1/2003 (23) och förordning (EG) nr 139/2004.

2.   Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (24).

3.   Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av förordning (EU) 2019/452.

4.   Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1031 (25).

5.   Denna förordning ska ha företräde framför förordning (EU) 2016/1035 till dess att den förordningen blir tillämplig enligt artikel 18 i den förordningen. Om en utländsk subvention efter detta datum omfattas av tillämpningsområdet för både förordning (EU) 2016/1035 och den här förordningen, ska förordning (EU) 2016/1035 ha företräde. Bestämmelserna om offentlig upphandling och koncentrationer i den här förordningen ska dock ha företräde framför förordning (EU) 2016/1035.

6.   Denna förordning ska ha företräde framför förordning (EEG) nr 4057/86.

7.   Denna förordning ska inte påverka tillämpningen av förordning (EU) 2019/712. Koncentrationer, enligt definitionen i artikel 20 i den här förordningen, som inbegriper lufttrafikföretag ska omfattas av bestämmelserna i kapitel 3 i den här förordningen. Offentliga upphandlingsförfaranden som inbegriper lufttrafikföretag ska omfattas av bestämmelserna i kapitel 4 i den här förordningen.

8.   Denna förordning ska tolkas i överensstämmelse med direktiven 2009/81/EG, 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU samt rådets direktiv 89/665/EEG (26) och 92/13/EEG (27).

9.   Denna förordning får inte hindra unionen från att utöva sina rättigheter eller fullgöra sina skyldigheter enligt internationella avtal. En utredning enligt denna förordning får inte utföras och åtgärder får inte åläggas eller upprätthållas om sådana utredningar eller åtgärder skulle vara oförenliga med unionens skyldigheter enligt något relevant internationellt avtal som unionen har ingått. Särskilt får inga åtgärder vidtas enligt denna förordning som skulle utgöra en särskild åtgärd mot en subvention i den mening som avses i artikel 32.1 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och som har beviljats av ett tredjeland som är medlem i Världshandelsorganisationen.

KAPITEL 7

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 45

Domstolens prövning

I enlighet med artikel 261 i EUF-fördraget har Europeiska unionens domstol obegränsad behörighet att pröva beslut genom vilka kommissionen har ålagt böter eller viten. Den får upphäva, minska eller öka ålagda böter eller viten.

Artikel 46

Riktlinjer

1.   Kommissionen ska senast den 12 januari 2026 offentliggöra och därefter regelbundet uppdatera riktlinjer för

| a) | tillämpningen av kriterierna för att avgöra om det föreligger en snedvridning enligt artikel 4.1, |
| --- | --- |

a)

tillämpningen av kriterierna för att avgöra om det föreligger en snedvridning enligt artikel 4.1,

| b) | tillämpningen av avvägningstestet i enlighet med artikel 6, |
| --- | --- |

b)

tillämpningen av avvägningstestet i enlighet med artikel 6,

| c) | tillämpningen av sin befogenhet att begära förhandsanmälan av koncentrationer enligt artikel 21.5 eller av utländska ekonomiska bidrag som en ekonomisk aktör mottagit i ett offentligt upphandlingsförfarande enligt artikel 29.8, och |
| --- | --- |

c)

tillämpningen av sin befogenhet att begära förhandsanmälan av koncentrationer enligt artikel 21.5 eller av utländska ekonomiska bidrag som en ekonomisk aktör mottagit i ett offentligt upphandlingsförfarande enligt artikel 29.8, och

| d) | bedömningen av en snedvridning i ett offentligt upphandlingsförfarande enligt artikel 27. |
| --- | --- |

d)

bedömningen av en snedvridning i ett offentligt upphandlingsförfarande enligt artikel 27.

2.   Innan kommissionen utfärdar de riktlinjer som avses i punkt 1 ska den genomföra lämpliga samråd med berörda parter och medlemsstaterna. Riktlinjerna ska bygga på erfarenheter från genomförandet och verkställigheten av denna förordning.

Artikel 47

Genomförandeakter

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter med avseende på

| a) | form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer enligt artikel 21, inbegripet ett eventuellt förenklat förfarande, med största möjliga beaktande av målet att begränsa den administrativa bördan för anmälande parter enligt artikel 21 i denna förordning och artikel 4 i förordning (EG) nr 139/2004, |
| --- | --- |

a)

form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer enligt artikel 21, inbegripet ett eventuellt förenklat förfarande, med största möjliga beaktande av målet att begränsa den administrativa bördan för anmälande parter enligt artikel 21 i denna förordning och artikel 4 i förordning (EG) nr 139/2004,

| b) | form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag och för försäkran om frånvaro av utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden enligt artikel 29, inklusive ett eventuellt förenklat förfarande, |
| --- | --- |

b)

form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag och för försäkran om frånvaro av utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden enligt artikel 29, inklusive ett eventuellt förenklat förfarande,

| c) | förfaranden för muntliga uttalanden enligt artiklarna 13.7, 14.2 c och 15, |
| --- | --- |

c)

förfaranden för muntliga uttalanden enligt artiklarna 13.7, 14.2 c och 15,

| d) | närmare detaljer om utlämnande av uppgifter enligt artikel 42 och tystnadsplikt enligt artikel 43, |
| --- | --- |

d)

närmare detaljer om utlämnande av uppgifter enligt artikel 42 och tystnadsplikt enligt artikel 43,

| e) | form, innehåll och förfaranden för kraven på öppenhet, |
| --- | --- |

e)

form, innehåll och förfaranden för kraven på öppenhet,

| f) | närmare regler om beräkning av tidsfrister, |
| --- | --- |

f)

närmare regler om beräkning av tidsfrister,

| g) | förfaranden och tidsfrister för att föreslå åtaganden enligt artiklarna 25 och 31, |
| --- | --- |

g)

förfaranden och tidsfrister för att föreslå åtaganden enligt artiklarna 25 och 31,

| h) | närmare regler om de förfarandesteg som avses i artiklarna 29–32 vid utredningar i samband med offentliga upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

h)

närmare regler om de förfarandesteg som avses i artiklarna 29–32 vid utredningar i samband med offentliga upphandlingsförfaranden.

2.   De genomförandeakter som avses i punkt 1 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 48.2.

3.   Innan kommissionen antar en åtgärd enligt punkt 1 ska den offentliggöra ett utkast till denna åtgärd och inhämta synpunkter inom den tidsfristen. Den tidsfristen ska fastställas av kommissionen och vara minst fyra veckor.

4.   De första genomförandeakter som avses i punkt 1 ska antas senast den 12 juli 2023.

Artikel 48

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 49

Delegerade akter

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 50 i syfte att när det är nödvändigt ändra tröskelvärdet för anmälningar av koncentrationer som fastställs i artikel 20.3 a genom att öka tröskelvärdet med upp till 20 % eller minska tröskelvärdet med upp till 20 %, efter att ha

| a) | bedömt det tröskelvärdet mot bakgrund av sina erfarenheter från genomförandet och verkställigheten av denna förordning, och |
| --- | --- |

a)

bedömt det tröskelvärdet mot bakgrund av sina erfarenheter från genomförandet och verkställigheten av denna förordning, och

| b) | fastställt behovet av att ändra detta tröskelvärde för att






  i) | säkerställa att de anmälningsförfaranden som anges i kapitel 3 möjliggör en korrekt identifiering av utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, |
| --- | --- | --- |

b)

fastställt behovet av att ändra detta tröskelvärde för att

i)

säkerställa att de anmälningsförfaranden som anges i kapitel 3 möjliggör en korrekt identifiering av utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden,

| ii) | säkerställa en rimlig administrativ börda för kommissionen och de berörda företagen, och |
| --- | --- |

ii)

säkerställa en rimlig administrativ börda för kommissionen och de berörda företagen, och

| iii) | främja en ändamålsenlig tillämpning av denna förordning. |
| --- | --- |

iii)

främja en ändamålsenlig tillämpning av denna förordning.

2.   För att utvärdera behovet av att ändra tröskelvärdet för anmälningar enligt punkt 1 ska kommissionen göra sin bedömning, som täcker en fastställd tidsperiod som inte får vara kortare än två år, särskilt på grundval av följande objektiva kriterier:

| a) | Andelen anmälningar enligt artikel 21.1 som ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar i enlighet med artikel 25.3 b. |
| --- | --- |

a)

Andelen anmälningar enligt artikel 21.1 som ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar i enlighet med artikel 25.3 b.

| b) | Andelen anmälningar enligt artikel 21.1 som ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a. |
| --- | --- |

b)

Andelen anmälningar enligt artikel 21.1 som ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a.

| c) | Andelen anmälningar enligt artikel 21.5 som ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a. |
| --- | --- |

c)

Andelen anmälningar enligt artikel 21.5 som ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a.

| d) | Andelen granskningar på eget initiativ enligt artikel 9 i samband med koncentrationer som inte är anmälningspliktiga i den mening som avses i artikel 20 vilka antingen ledde till ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 eller till ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3. |
| --- | --- |

d)

Andelen granskningar på eget initiativ enligt artikel 9 i samband med koncentrationer som inte är anmälningspliktiga i den mening som avses i artikel 20 vilka antingen ledde till ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 eller till ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3.

| e) | Jämförelsen mellan det tröskelvärde som anges i artikel 20.3 a och den genomsnittliga sammanlagda omsättningen över det tröskelvärdet, i de fall som ledde till antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a. |
| --- | --- |

e)

Jämförelsen mellan det tröskelvärde som anges i artikel 20.3 a och den genomsnittliga sammanlagda omsättningen över det tröskelvärdet, i de fall som ledde till antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a.

| f) | Antalet anmälningar enligt artikel 21.1 och utvecklingen av det antalet. |
| --- | --- |

f)

Antalet anmälningar enligt artikel 21.1 och utvecklingen av det antalet.

3.   För att höja tröskelvärdena i artikel 20.3 a ska den bedömning som avses i punkt 2 i den här artikeln visa att

| a) | en stor del av besluten om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller besluten med åtaganden enligt artikel 25.3 a gällde fall där den sammanlagda omsättningen över det tröskelvärde som avses i t artikel 20.3 a var väsentligt högre än det tröskelvärdet, eller |
| --- | --- |

a)

en stor del av besluten om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller besluten med åtaganden enligt artikel 25.3 a gällde fall där den sammanlagda omsättningen över det tröskelvärde som avses i t artikel 20.3 a var väsentligt högre än det tröskelvärdet, eller

| b) | en stor del av anmälningarna enligt artikel 21.1 ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar enligt artikel 25.3 b. |
| --- | --- |

b)

en stor del av anmälningarna enligt artikel 21.1 ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar enligt artikel 25.3 b.

4.   För att minska tröskelvärdena i artikel 20.3 a ska den bedömning som avses i punkt 2 i den här artikeln visa att

| a) | en stor del av anmälningar enligt artikel 21.5 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a, eller |
| --- | --- |

a)

en stor del av anmälningar enligt artikel 21.5 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot en koncentration enligt artikel 25.3 c eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 25.3 a, eller

| b) | en stor del av granskningarna på eget initiativ av utländska subventioner i samband med koncentrationer som inte var anmälningspliktiga koncentrationer i den mening som avses i artikel 20 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3. |
| --- | --- |

b)

en stor del av granskningarna på eget initiativ av utländska subventioner i samband med koncentrationer som inte var anmälningspliktiga koncentrationer i den mening som avses i artikel 20 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3.

5.   Kommissionen ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 50 i syfte att när det är nödvändigt ändra tröskelvärdena för anmälningar enligt artikel 28.1 a och 28.2 för offentlig upphandling genom att öka det med upp till 20 % eller minska det med upp till 20 %, efter att ha

| a) | bedömt dessa tröskelvärden mot bakgrund av sina erfarenheter från genomförandet och verkställigheten av denna förordning, och |
| --- | --- |

a)

bedömt dessa tröskelvärden mot bakgrund av sina erfarenheter från genomförandet och verkställigheten av denna förordning, och

| b) | fastställt att det är nödvändigt att ändra dessa tröskelvärden för att






  i) | säkerställa att de anmälningsförfaranden som anges i kapitel 4 möjliggör en mer korrekt identifiering av utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, |
| --- | --- | --- |

b)

fastställt att det är nödvändigt att ändra dessa tröskelvärden för att

i)

säkerställa att de anmälningsförfaranden som anges i kapitel 4 möjliggör en mer korrekt identifiering av utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden,

| ii) | säkerställa en rimlig administrativ börda för kommissionen och de berörda ekonomiska aktörerna, och |
| --- | --- |

ii)

säkerställa en rimlig administrativ börda för kommissionen och de berörda ekonomiska aktörerna, och

| iii) | främja en ändamålsenlig tillämpning av denna förordning. |
| --- | --- |

iii)

främja en ändamålsenlig tillämpning av denna förordning.

6.   För att utvärdera behovet av att ändra tröskelvärdet för anmälningar enligt punkt 5 ska kommissionen göra sin bedömning, som omfattar en fastställd tidsperiod som inte får vara kortare än två år, särskilt på grundval av följande objektiva kriterier:

| a) | Andelen anmälningar enligt artikel 29.1 som ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar enligt artikel 31.3. |
| --- | --- |

a)

Andelen anmälningar enligt artikel 29.1 som ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar enligt artikel 31.3.

| b) | Andelen anmälningar enligt artikel 29.1 som ledde till att kommissionen antog ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1. |
| --- | --- |

b)

Andelen anmälningar enligt artikel 29.1 som ledde till att kommissionen antog ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1.

| c) | Andelen anmälningar enligt artikel 29.8 som ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1. |
| --- | --- |

c)

Andelen anmälningar enligt artikel 29.8 som ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1.

| d) | Antalet beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 och beslut med åtaganden enligt artikel 11.3, efter en granskning på eget initiativ enligt artikel 9 av ett utländskt ekonomiskt bidrag i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande som inte var anmälningspliktiga i den mening som avses i artikel 28.1 eller som omfattades av artikel 30.4, i förhållande till det totala antalet sådana granskningar på eget initiativ. |
| --- | --- |

d)

Antalet beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 och beslut med åtaganden enligt artikel 11.3, efter en granskning på eget initiativ enligt artikel 9 av ett utländskt ekonomiskt bidrag i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande som inte var anmälningspliktiga i den mening som avses i artikel 28.1 eller som omfattades av artikel 30.4, i förhållande till det totala antalet sådana granskningar på eget initiativ.

| e) | Jämförelsen mellan de respektive tröskelvärden som anges i artikel 28.1 a och 28.2 och det genomsnittliga uppskattade värdet av de kontrakt eller det genomsnittliga värdet av delarna, över respektive tröskelvärde, i de fall som lett antingen till ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 eller till ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1. |
| --- | --- |

e)

Jämförelsen mellan de respektive tröskelvärden som anges i artikel 28.1 a och 28.2 och det genomsnittliga uppskattade värdet av de kontrakt eller det genomsnittliga värdet av delarna, över respektive tröskelvärde, i de fall som lett antingen till ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 eller till ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1.

| f) | Antalet anmälningar enligt artikel 29.1 och utvecklingen av det antalet. |
| --- | --- |

f)

Antalet anmälningar enligt artikel 29.1 och utvecklingen av det antalet.

7.   För att höja tröskelvärdena för anmälningar ska den bedömning som avses i punkt 6 visa att

| a) | en stor del av besluten om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 och av besluten med åtaganden enligt artikel 31.1 gällde fall där det uppskattade värdet av de kontrakt över tröskelvärdet som avses i artikel 28.1 a eller om värdet av de delar som det lämnats anbud på, som är över det tröskelvärde som avses i artikel 28.2, var väsentligt högre än de respektive tröskelvärden som anges i artiklarna 28.1 a och 28.2, eller |
| --- | --- |

a)

en stor del av besluten om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2 och av besluten med åtaganden enligt artikel 31.1 gällde fall där det uppskattade värdet av de kontrakt över tröskelvärdet som avses i artikel 28.1 a eller om värdet av de delar som det lämnats anbud på, som är över det tröskelvärde som avses i artikel 28.2, var väsentligt högre än de respektive tröskelvärden som anges i artiklarna 28.1 a och 28.2, eller

| b) | en stor del av anmälningarna enligt artikel 29.1 ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar i enlighet med artikel 31.3. |
| --- | --- |

b)

en stor del av anmälningarna enligt artikel 29.1 ledde antingen till att kommissionen avslutade den preliminära granskningen enligt artikel 10.4 eller till att kommissionen antog ett beslut om att inte göra invändningar i enlighet med artikel 31.3.

8.   För att minska tröskelvärdena ska den bedömning som avses i punkt 6 visa att

| a) | en stor del av anmälningarna enligt artikel 29.8 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1 eller ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2, eller |
| --- | --- |

a)

en stor del av anmälningarna enligt artikel 29.8 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut med åtaganden enligt artikel 31.1 eller ett beslut om förbud mot tilldelning av kontrakt enligt artikel 31.2, eller

| b) | en stor del av granskningarna på eget initiativ av utländska subventioner i samband med utländska ekonomiska bidrag i ett offentligt upphandlingsförfarande som inte var anmälningspliktiga i den mening som avses i artikel 28.1 eller som omfattades av artikel 30.4 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3. |
| --- | --- |

b)

en stor del av granskningarna på eget initiativ av utländska subventioner i samband med utländska ekonomiska bidrag i ett offentligt upphandlingsförfarande som inte var anmälningspliktiga i den mening som avses i artikel 28.1 eller som omfattades av artikel 30.4 ledde till att kommissionen antog antingen ett beslut om åläggande av gottgörande åtgärder enligt artikel 11.2 eller ett beslut med åtaganden enligt artikel 11.3.

9.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 50 i syfte att minska tidsfristerna för preliminära granskningar och fördjupade utredningar enligt artikel 25.2 och 25.4 för anmälda koncentrationer och enligt artikel 30.2, 30.5 och 30.6 för anmälda ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden. Kommissionen får anta sådana delegerade akter för att förkorta tidsfristerna i artiklarna 25.2, 25.4, 30.2, 30.5 och 30.6 om dess praxis vid tillämpningen av denna förordning visar att kommissionens bedömning kan utföras inom en kortare tidsperiod.

Artikel 50

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 49.1 och 49.5 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 12 januari 2025.

3.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 49.9 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 12 januari 2025. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

4.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 49.1, 49.5 och 49.9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

5.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

6.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

7.   En delegerad akt som antas enligt artikel 49.1, 49.5 och 49.9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 51

Separata delegerade akter för olika delegerade befogenheter

Kommissionen ska anta en separat delegerad akt avseende varje befogenhet som delegerats till den i enlighet med denna förordning.

Artikel 52

Rapportering och översyn

1.   Kommissionen ska lägga fram en årlig rapport om tillämpningen och genomförandet av denna förordning för Europaparlamentet och rådet.

2.   Senast den 13 juli 2026 och därefter vart tredje år, ska kommissionen se över sin praxis för genomförandet och verkställigheten av denna förordning, särskilt när det gäller tillämpningen av artiklarna 4, 5, 6 och 9, och de tröskelvärden för anmälan som anges i artiklarna 20.3, 28.1 och 28.2, och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, åtföljd, om kommissionen anser det lämpligt, av relevanta lagstiftningsförslag. I samband med översynen ska kommissionen rapportera om utvecklingen i de internationella förbindelserna när det gäller tredjeländers system för kontroll av subventioner.

3.   Om kommissionen anser det lämpligt att kombinera rapporten med relevanta lagstiftningsförslag kan sådana förslag omfatta följande:

| a) | Ändring av tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 20 och 28. |
| --- | --- |

a)

Ändring av tröskelvärdena för anmälningar enligt artiklarna 20 och 28.

| b) | Undantag för vissa kategorier av berörda företag från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 21 och 29, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner sannolikt inte kommer att snedvrida den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

Undantag för vissa kategorier av berörda företag från anmälningsskyldigheten enligt artiklarna 21 och 29, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner sannolikt inte kommer att snedvrida den inre marknaden.

| c) | Fastställande av särskilda tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner mer sannolikt kommer att snedvrida den inre marknaden, även när det gäller strategiska sektorer och kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av särskilda tröskelvärden för anmälan för vissa ekonomiska sektorer eller differentierade tröskelvärden för olika typer av offentliga upphandlingskontrakt, särskilt när kommissionens praxis gör det möjligt att identifiera ekonomisk verksamhet där utländska subventioner mer sannolikt kommer att snedvrida den inre marknaden, även när det gäller strategiska sektorer och kritisk infrastruktur.

| d) | Ändring av tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 25 och 30. |
| --- | --- |

d)

Ändring av tidsfristerna för granskningar och fördjupade utredningar enligt artiklarna 25 och 30.

| e) | Upphävande av denna förordning, om kommissionen anser att multilaterala regler för att hantera utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden har gjort denna förordning helt överflödig. |
| --- | --- |

e)

Upphävande av denna förordning, om kommissionen anser att multilaterala regler för att hantera utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden har gjort denna förordning helt överflödig.

Artikel 53

Övergångsbestämmelser

1.   Denna förordning ska tillämpas på utländska subventioner som beviljats under de fem år som föregår den 12 juli 2023 om sådana utländska subventioner snedvrider den inre marknaden efter den 12 juli 2023.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska denna förordning tillämpas på utländska ekonomiska bidrag som beviljats under de tre år som föregår den 12 juli 2023, om sådana utländska ekonomiska bidrag har beviljats ett företag som anmäler en koncentration eller anmäler ekonomiska bidrag i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande enligt denna förordning.

3.   Denna förordning ska inte tillämpas på koncentrationer där avtalet ingicks, det offentliga budet tillkännagavs eller en kontrollerande andel förvärvades före den 12 juli 2023.

4.   Denna förordning ska inte tillämpas på offentliga upphandlingskontrakt som tilldelats eller på offentliga upphandlingsförfaranden som inleds före den 12 juli 2023.

Artikel 54

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Den ska tillämpas från och med den 12 juli 2023.

3.   Genom undantag från punkt 2 i denna artikel ska artiklarna 47 och 48 tillämpas från och med den 11 januari 2023 och artiklarna 14.5, 14.6 och 14.7 ska tillämpas från och med den 12 januari 2024.

4.   Genom undantag från punkt 2 i denna artikel ska artiklarna 21 och 29 tillämpas från och med den 12 oktober 2023

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 14 december 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 105, 4.3.2022, s. 87.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 10 november 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 28 november 2022.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/452 av den 19 mars 2019 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar i unionen (EUT L 79 I, 21.3.2019, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (EUT L 216, 20.8.2009, s. 76).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

11

(12)  Avtal mellan Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som utbyts i Europeiska unionens intresse (EUT C 202, 8.7.2011, s. 13).

12

(13)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/443 av den 13 mars 2015 om säkerhet inom kommissionen (EUT L 72, 17.3.2015, s. 41).

13

(14)  Kommissionens beslut (EU, Euratom) 2015/444 av den 13 mars 2015 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 72, 17.3.2015, s. 53).

14

(15)  Rådets förordning (EEG) nr 4057/86 av den 22 december 1986 om illojal prissättning inom sjöfartssektorn (EGT L 378, 31.12.1986, s. 14).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1035 av den 8 juni 2016 om skydd mot skadlig prissättning av fartyg (EUT L 176, 30.6.2016, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/712 av den 17 april 2019 om skydd av konkurrensen inom luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 868/2004 (EUT L 123, 10.5.2019, s. 4).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

18

(19)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

19

(20)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

21

(22)  Rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986, s. 1).

22

(23)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 55).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/1031 av den 23 juni 2022 om tillträdet för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från tredjeländer till unionens marknader för offentlig upphandling och koncession och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling och koncession (Instrumentet för internationell upphandling – IPI) (EUT L 173, 30.6.2022, s. 1).

25

(26)  Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT L 395, 30.12.1989, s. 33).

26

(27)  Rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14).

27

---

Tre uttalanden med avseende på denna akt återfinns i EUT C 491 av den 23 december 2022.

---

DIREKTIV

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/46

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2022/2561

av den 14 december 2022

om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG (3) har ändrats väsentligt flera gånger (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG (3) har ändrats väsentligt flera gånger (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | I sin vitbok av den 28 mars 2011 med titeln Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem presenterar kommissionen en ”nollvision” i enlighet med vilken antalet dödsolyckor i trafiken i unionen är nära noll senast 2050. |
| --- | --- |

(2)

I sin vitbok av den 28 mars 2011 med titeln Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem presenterar kommissionen en ”nollvision” i enlighet med vilken antalet dödsolyckor i trafiken i unionen är nära noll senast 2050.

| (3) | I sitt meddelande om politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 med titeln Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 föreslog kommissionen att man skulle ha som mål att ytterligare ha halverat antalet dödsolyckor senast 2020 med start från 2010. För att nå detta mål fastställde kommissionen sju strategiska mål, bland annat bättre trafikundervisning och fortbildning för trafikanter samt skydd för sårbara trafikanter. |
| --- | --- |

(3)

I sitt meddelande om politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 med titeln Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 föreslog kommissionen att man skulle ha som mål att ytterligare ha halverat antalet dödsolyckor senast 2020 med start från 2010. För att nå detta mål fastställde kommissionen sju strategiska mål, bland annat bättre trafikundervisning och fortbildning för trafikanter samt skydd för sårbara trafikanter.

| (4) | Ett bindande mål om att senast 2030 ha minskat växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990 fastställdes av Europeiska rådet den 23–24 oktober 2014. Detta mål för utsläppsminskningar kommer att bidra till att de långsiktiga målen i Parisavtalet, antaget 2015 inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (5), uppnås, och samtliga sektorer inom ekonomin bör bidra till att uppnå det. Transportsektorn behöver en heltäckande strategi för främjandet av utsläppsminskningar och energieffektivitet. Arbetet mot utsläppssnål rörlighet bör fortsätta, bland annat genom forskning och införande av nya tekniska lösningar som redan finns tillgängliga. Förarna behöver lämplig utbildning för att kunna köra så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Ett bindande mål om att senast 2030 ha minskat växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990 fastställdes av Europeiska rådet den 23–24 oktober 2014. Detta mål för utsläppsminskningar kommer att bidra till att de långsiktiga målen i Parisavtalet, antaget 2015 inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (5), uppnås, och samtliga sektorer inom ekonomin bör bidra till att uppnå det. Transportsektorn behöver en heltäckande strategi för främjandet av utsläppsminskningar och energieffektivitet. Arbetet mot utsläppssnål rörlighet bör fortsätta, bland annat genom forskning och införande av nya tekniska lösningar som redan finns tillgängliga. Förarna behöver lämplig utbildning för att kunna köra så effektivt som möjligt.

| (5) | För att förarna ska kunna uppfylla vägtransportmarknadens krav, bör unionsreglerna om en lägsta utbildningsnivå för förare vid vägtransporter omfatta alla förare, oavsett om de framför fordon i egenskap av egenföretagare eller som löntagare, och oavsett om de gör det för egen eller annans räkning. |
| --- | --- |

(5)

För att förarna ska kunna uppfylla vägtransportmarknadens krav, bör unionsreglerna om en lägsta utbildningsnivå för förare vid vägtransporter omfatta alla förare, oavsett om de framför fordon i egenskap av egenföretagare eller som löntagare, och oavsett om de gör det för egen eller annans räkning.

| (6) | Unionsreglerna om en lägsta utbildningsnivå för förare vid vägtransporter bör syfta till att säkerställa förarens lämplighet på grundval av hans eller hennes kompetens, såväl när det gäller rätten att framföra fordon som vid utövandet av denna verksamhet. |
| --- | --- |

(6)

Unionsreglerna om en lägsta utbildningsnivå för förare vid vägtransporter bör syfta till att säkerställa förarens lämplighet på grundval av hans eller hennes kompetens, såväl när det gäller rätten att framföra fordon som vid utövandet av denna verksamhet.

| (7) | Avsikten med kravet på grundläggande kompetens och fortbildning är särskilt att förbättra trafiksäkerheten och förarens säkerhet, inbegripet vid sådana åtgärder som föraren utför då fordonet står stilla. Dessutom bör ett moderniserat föraryrke väcka ungdomars intresse för detta yrke och på så sätt bidra till rekryteringen av nya förare vid en tidpunkt då det råder brist på sådana. |
| --- | --- |

(7)

Avsikten med kravet på grundläggande kompetens och fortbildning är särskilt att förbättra trafiksäkerheten och förarens säkerhet, inbegripet vid sådana åtgärder som föraren utför då fordonet står stilla. Dessutom bör ett moderniserat föraryrke väcka ungdomars intresse för detta yrke och på så sätt bidra till rekryteringen av nya förare vid en tidpunkt då det råder brist på sådana.

| (8) | För att undvika olika konkurrensvillkor bör detta direktiv omfatta framförande av fordon av såväl medborgare i en medlemsstat som medborgare i ett tredjeland, vilka är anställda i eller anlitas av ett företag som är etablerat i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika olika konkurrensvillkor bör detta direktiv omfatta framförande av fordon av såväl medborgare i en medlemsstat som medborgare i ett tredjeland, vilka är anställda i eller anlitas av ett företag som är etablerat i en medlemsstat.

| (9) | Det är önskvärt, för att respektera unionsrättens principer, att från tillämpningen av detta direktiv undanta förare av fordon som används för transporter när detta anses ha en mindre inverkan på trafiksäkerheten eller i de fall då kraven i detta direktiv skulle medföra en oproportionerlig ekonomisk eller social börda. |
| --- | --- |

(9)

Det är önskvärt, för att respektera unionsrättens principer, att från tillämpningen av detta direktiv undanta förare av fordon som används för transporter när detta anses ha en mindre inverkan på trafiksäkerheten eller i de fall då kraven i detta direktiv skulle medföra en oproportionerlig ekonomisk eller social börda.

| (10) | Vissa undantag bör fastställas avseende situationer där framförandet av fordon inte är förarens huvudsakliga sysselsättning och där det skulle utgöra en oproportionerlig börda för föraren att uppfylla kraven i detta direktiv. I allmänhet anses inte framförandet av fordon utgöra förarens huvudsakliga sysselsättning om det upptar mindre än 30 % av den månatliga arbetstiden. |
| --- | --- |

(10)

Vissa undantag bör fastställas avseende situationer där framförandet av fordon inte är förarens huvudsakliga sysselsättning och där det skulle utgöra en oproportionerlig börda för föraren att uppfylla kraven i detta direktiv. I allmänhet anses inte framförandet av fordon utgöra förarens huvudsakliga sysselsättning om det upptar mindre än 30 % av den månatliga arbetstiden.

| (11) | Om framförandet av fordon sker sällan, äger rum i landsbygdsområden och utförs av förare som försörjer den egna verksamheten, bör undantag gälla under förutsättning att trafiksäkerheten fortfarande säkerställs. På grund av skillnaderna mellan olika landsbygdsområden inom unionen i fråga om geografi, klimat och befolkningstäthet, bör medlemsstaterna ha rätt att avgöra huruvida sådant framförande kan anses som tillfälligt och huruvida ett sådant undantag påverkar trafiksäkerheten, till exempel på grundval av vägtyp, trafikvolym eller förekomst av sårbara trafikanter. |
| --- | --- |

(11)

Om framförandet av fordon sker sällan, äger rum i landsbygdsområden och utförs av förare som försörjer den egna verksamheten, bör undantag gälla under förutsättning att trafiksäkerheten fortfarande säkerställs. På grund av skillnaderna mellan olika landsbygdsområden inom unionen i fråga om geografi, klimat och befolkningstäthet, bör medlemsstaterna ha rätt att avgöra huruvida sådant framförande kan anses som tillfälligt och huruvida ett sådant undantag påverkar trafiksäkerheten, till exempel på grundval av vägtyp, trafikvolym eller förekomst av sårbara trafikanter.

| (12) | Eftersom de sträckor som måste avverkas i arbetet av personer som arbetar inom jordbruk, trädgårdsodling, skogsbruk, djuruppfödning och fiske, vilka är undantagna från detta direktivs tillämpningsområde, kan variera inom unionen, bör det överlåtas till medlemsstaterna att i nationell rätt fastställa det högsta tillåtna avstånd, räknat från den plats där företaget är beläget, som undantagen gäller för. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom de sträckor som måste avverkas i arbetet av personer som arbetar inom jordbruk, trädgårdsodling, skogsbruk, djuruppfödning och fiske, vilka är undantagna från detta direktivs tillämpningsområde, kan variera inom unionen, bör det överlåtas till medlemsstaterna att i nationell rätt fastställa det högsta tillåtna avstånd, räknat från den plats där företaget är beläget, som undantagen gäller för.

| (13) | För att kunna fastställa att föraren uppfyller sina åligganden bör medlemsstaterna utfärda ett bevis till föraren om yrkesmässig kompetens, (yrkeskompetensbevis), som belägg för hans eller hennes grundläggande kompetens eller fortbildning. |
| --- | --- |

(13)

För att kunna fastställa att föraren uppfyller sina åligganden bör medlemsstaterna utfärda ett bevis till föraren om yrkesmässig kompetens, (yrkeskompetensbevis), som belägg för hans eller hennes grundläggande kompetens eller fortbildning.

| (14) | Medlemsstaterna bör kunna välja mellan flera olika alternativ för att underlätta genomförandet av bestämmelserna om den grundläggande kompetensen. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterna bör kunna välja mellan flera olika alternativ för att underlätta genomförandet av bestämmelserna om den grundläggande kompetensen.

| (15) | För att upprätthålla kompetensen för redan yrkesverksamma förare bör dessa åläggas att genomgå en återkommande fortbildning på sådana områden som är väsentliga för deras yrkesutövning. |
| --- | --- |

(15)

För att upprätthålla kompetensen för redan yrkesverksamma förare bör dessa åläggas att genomgå en återkommande fortbildning på sådana områden som är väsentliga för deras yrkesutövning.

| (16) | De förare som undantagits från kravet på grundläggande kompetens bör, trots att de fortsätter att omfattas av undantaget, vara skyldiga att genomgå fortbildning för att säkerställa att de kunskaper som är viktiga för deras arbete alltid är uppdaterade. |
| --- | --- |

(16)

De förare som undantagits från kravet på grundläggande kompetens bör, trots att de fortsätter att omfattas av undantaget, vara skyldiga att genomgå fortbildning för att säkerställa att de kunskaper som är viktiga för deras arbete alltid är uppdaterade.

| (17) | Minimikraven för grundläggande kompetens och fortbildning omfattar de säkerhetsregler som ska iakttas under framförande av fordon och vid stillastående. Utvecklingen av ett defensivt körsätt (förutse faror och ta hänsyn till övriga trafikanter), vilket går hand i hand med en rationell bränsleförbrukning, bör få positiva följdverkningar både för samhället och för själva vägtransportsektorn. |
| --- | --- |

(17)

Minimikraven för grundläggande kompetens och fortbildning omfattar de säkerhetsregler som ska iakttas under framförande av fordon och vid stillastående. Utvecklingen av ett defensivt körsätt (förutse faror och ta hänsyn till övriga trafikanter), vilket går hand i hand med en rationell bränsleförbrukning, bör få positiva följdverkningar både för samhället och för själva vägtransportsektorn.

| (18) | Detta direktiv bör inte påverka rättigheterna för de förare som har erhållit ett för framförande av fordon nödvändigt körkort vid ett tidigare datum än det som föreskrivs för erhållandet av det yrkeskompetensbevis som styrker att innehavaren besitter motsvarande grundläggande kompetens eller fortbildning. |
| --- | --- |

(18)

Detta direktiv bör inte påverka rättigheterna för de förare som har erhållit ett för framförande av fordon nödvändigt körkort vid ett tidigare datum än det som föreskrivs för erhållandet av det yrkeskompetensbevis som styrker att innehavaren besitter motsvarande grundläggande kompetens eller fortbildning.

| (19) | Endast utbildningscentrum som godkänts av medlemsstaternas behöriga myndigheter bör kunna organisera de utbildningskurser som ingår i den grundläggande kompetensen och fortbildningen. För att säkerställa kvaliteten på sådana godkända centrum bör de behöriga myndigheterna fastställa harmoniserade kriterier för godkännande, bland annat krav på en välgrundad yrkeskompetens. |
| --- | --- |

(19)

Endast utbildningscentrum som godkänts av medlemsstaternas behöriga myndigheter bör kunna organisera de utbildningskurser som ingår i den grundläggande kompetensen och fortbildningen. För att säkerställa kvaliteten på sådana godkända centrum bör de behöriga myndigheterna fastställa harmoniserade kriterier för godkännande, bland annat krav på en välgrundad yrkeskompetens.

| (20) | Inte endast de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utan även de organ som dessa utser bör få i uppdrag att anordna de prov som avses inom ramen för den grundläggande kompetensen och fortbildningen. Med hänsyn till den betydelse som detta direktiv har för trafiksäkerhet och lika konkurrensvillkor, bör medlemsstaternas behöriga myndigheter övervaka dessa prov. |
| --- | --- |

(20)

Inte endast de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna utan även de organ som dessa utser bör få i uppdrag att anordna de prov som avses inom ramen för den grundläggande kompetensen och fortbildningen. Med hänsyn till den betydelse som detta direktiv har för trafiksäkerhet och lika konkurrensvillkor, bör medlemsstaternas behöriga myndigheter övervaka dessa prov.

| (21) | Medlemsstaterna bör föreskriva att den första fortbildningen ska vara avslutad och till föraren utfärda yrkeskompetensbeviset för denna senast fem år efter antingen datumet för utfärdandet av yrkeskompetensbeviset för den grundläggande kompetensen eller sista datumet för vissa förares hävdande av sina tidigare rättigheter. Kortare eller längre tidsfrister bör även tillåtas. Efter sin första fortbildning bör föraren gå en fortbildning vart femte år. |
| --- | --- |

(21)

Medlemsstaterna bör föreskriva att den första fortbildningen ska vara avslutad och till föraren utfärda yrkeskompetensbeviset för denna senast fem år efter antingen datumet för utfärdandet av yrkeskompetensbeviset för den grundläggande kompetensen eller sista datumet för vissa förares hävdande av sina tidigare rättigheter. Kortare eller längre tidsfrister bör även tillåtas. Efter sin första fortbildning bör föraren gå en fortbildning vart femte år.

| (22) | För att styrka att en förare som är medborgare i en medlemsstat innehar ett av de yrkeskompetensbevis som avses i detta direktiv, och för att underlätta det ömsesidiga erkännandet av de olika yrkeskompetensbevisen, bör medlemsstaterna föra in den därför avsedda harmoniserade unionskoden samt det datum då koden upphör att gälla antingen på körkortet eller på yrkeskompetensbeviset för förare, vilket erkänns ömsesidigt av medlemsstaterna och för vilket standardmodellen avbildas i bilaga II till detta direktiv. Yrkeskompetensbeviset för förare bör uppfylla samma säkerhetskrav som körkortet, med hänsyn till betydelsen för trafiksäkerheten och lika konkurrensvillkor av de rättigheter som beviset medför. |
| --- | --- |

(22)

För att styrka att en förare som är medborgare i en medlemsstat innehar ett av de yrkeskompetensbevis som avses i detta direktiv, och för att underlätta det ömsesidiga erkännandet av de olika yrkeskompetensbevisen, bör medlemsstaterna föra in den därför avsedda harmoniserade unionskoden samt det datum då koden upphör att gälla antingen på körkortet eller på yrkeskompetensbeviset för förare, vilket erkänns ömsesidigt av medlemsstaterna och för vilket standardmodellen avbildas i bilaga II till detta direktiv. Yrkeskompetensbeviset för förare bör uppfylla samma säkerhetskrav som körkortet, med hänsyn till betydelsen för trafiksäkerheten och lika konkurrensvillkor av de rättigheter som beviset medför.

| (23) | Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommissionen, elektroniskt utbyta information om yrkeskompetensbevis. De bör ta fram den nödvändiga elektroniska plattformen med beaktande av en kostnads-nyttoanalys utförd av kommissionen, inbegripet möjligheten att utöka det nätverk för EU-körkort som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG (6). En av fördelarna med detta är att medlemsstaterna enkelt kommer att kunna få tillgång till information om genomgången utbildning som inte finns angiven på förarens körkort. Det är viktigt att medlemsstaterna och kommissionen arbetar med att vidareutveckla denna funktion med målet att ha tillgång till sådan information i realtid vid vägkontroller. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör, i samarbete med kommissionen, elektroniskt utbyta information om yrkeskompetensbevis. De bör ta fram den nödvändiga elektroniska plattformen med beaktande av en kostnads-nyttoanalys utförd av kommissionen, inbegripet möjligheten att utöka det nätverk för EU-körkort som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG (6). En av fördelarna med detta är att medlemsstaterna enkelt kommer att kunna få tillgång till information om genomgången utbildning som inte finns angiven på förarens körkort. Det är viktigt att medlemsstaterna och kommissionen arbetar med att vidareutveckla denna funktion med målet att ha tillgång till sådan information i realtid vid vägkontroller.

| (24) | Med beaktande av utvecklingen inom utbildning och undervisning, och för att förstärka detta direktivs bidrag till trafiksäkerheten och betydelsen av utbildning av förare, bör frågor som rör trafiksäkerheten, till exempel riskmedvetande, skydd av sårbara trafikanter särskilt fotgängare, cyklister och personer med nedsatt rörlighet, bränslesnål körning, framförande av fordon vid extrema väderförhållanden och utförande av specialtransporter behandlas i utbildningskurserna. I detta sammanhang bör kurserna även ha koppling till intelligenta transportsystem och bör utvecklas så att de följer med i den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(24)

Med beaktande av utvecklingen inom utbildning och undervisning, och för att förstärka detta direktivs bidrag till trafiksäkerheten och betydelsen av utbildning av förare, bör frågor som rör trafiksäkerheten, till exempel riskmedvetande, skydd av sårbara trafikanter särskilt fotgängare, cyklister och personer med nedsatt rörlighet, bränslesnål körning, framförande av fordon vid extrema väderförhållanden och utförande av specialtransporter behandlas i utbildningskurserna. I detta sammanhang bör kurserna även ha koppling till intelligenta transportsystem och bör utvecklas så att de följer med i den tekniska utvecklingen.

| (25) | Medlemsstaterna bör få en klar valmöjlighet att förbättra och modernisera utbildningsmetoder med hjälp av informations- och kommunikationstekniska verktyg (IKT-verktyg), t.ex. e-lärande och blandat lärande, för en del av utbildningen, samtidigt som kvaliteten på utbildningen säkerställs. När utbildningsmetoder förbättras och moderniseras med hjälp av IKT-verktyg är det viktigt att ta hänsyn till att vissa specialområden kräver praktisk utbildning och inte kan avhandlas tillfredsställande med sådana utbildningsverktyg, till exempel montering av snökedjor och säkring av last, eller andra delar av utbildningen där de praktiska inslagen är viktiga. Praktisk utbildning kan, men behöver inte, bestå av framförande av fordon. En betydande del av den utbildning som krävs enligt detta direktiv bör genomföras vid ett godkänt utbildningscentrum. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör få en klar valmöjlighet att förbättra och modernisera utbildningsmetoder med hjälp av informations- och kommunikationstekniska verktyg (IKT-verktyg), t.ex. e-lärande och blandat lärande, för en del av utbildningen, samtidigt som kvaliteten på utbildningen säkerställs. När utbildningsmetoder förbättras och moderniseras med hjälp av IKT-verktyg är det viktigt att ta hänsyn till att vissa specialområden kräver praktisk utbildning och inte kan avhandlas tillfredsställande med sådana utbildningsverktyg, till exempel montering av snökedjor och säkring av last, eller andra delar av utbildningen där de praktiska inslagen är viktiga. Praktisk utbildning kan, men behöver inte, bestå av framförande av fordon. En betydande del av den utbildning som krävs enligt detta direktiv bör genomföras vid ett godkänt utbildningscentrum.

| (26) | För att säkerställa överensstämmelse mellan de olika former av utbildning som krävs enligt unionsrätten bör medlemsstaterna ges möjlighet att kombinera olika typer av relevant utbildning. Till exempel bör det vara möjligt för dem att kombinera utbildning i transport av farligt gods, i medvetenhet om funktionsnedsättningar eller i djurtransporter, med den utbildning som föreskrivs i detta direktiv. |
| --- | --- |

(26)

För att säkerställa överensstämmelse mellan de olika former av utbildning som krävs enligt unionsrätten bör medlemsstaterna ges möjlighet att kombinera olika typer av relevant utbildning. Till exempel bör det vara möjligt för dem att kombinera utbildning i transport av farligt gods, i medvetenhet om funktionsnedsättningar eller i djurtransporter, med den utbildning som föreskrivs i detta direktiv.

| (27) | För att undvika att skillnader i praxis mellan medlemsstaterna hindrar ömsesidigt erkännande och begränsar rätten för förare att genomgå fortbildning i den medlemsstat där de arbetar, bör myndigheterna i medlemsstaterna, om den avslutade utbildningen inte kan anges på körkortet, vara skyldiga att utfärda ett yrkeskompetensbevis för förare, i den form som föreskrivs i den standardmodell som avbildas i bilaga II till detta direktiv, som säkerställer ömsesidigt erkännande för alla förare som uppfyller kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

(27)

För att undvika att skillnader i praxis mellan medlemsstaterna hindrar ömsesidigt erkännande och begränsar rätten för förare att genomgå fortbildning i den medlemsstat där de arbetar, bör myndigheterna i medlemsstaterna, om den avslutade utbildningen inte kan anges på körkortet, vara skyldiga att utfärda ett yrkeskompetensbevis för förare, i den form som föreskrivs i den standardmodell som avbildas i bilaga II till detta direktiv, som säkerställer ömsesidigt erkännande för alla förare som uppfyller kraven i detta direktiv.

| (28) | När förare från tredjeländer använder förartillstånd som bevis på att utbildningskraven uppfyllts kan detta vara till hinder för förarna när transportföretaget lämnar tillbaka tillståndet till de utfärdande myndigheterna, särskilt när dessa förare vill ta anställning i en annan medlemsstat. För att undvika lägen där förare under dessa omständigheter måste repetera sin utbildning när de tar en ny anställning bör medlemsstaterna uppmuntras att samarbeta och utbyta information om förares yrkeskompetens. |
| --- | --- |

(28)

När förare från tredjeländer använder förartillstånd som bevis på att utbildningskraven uppfyllts kan detta vara till hinder för förarna när transportföretaget lämnar tillbaka tillståndet till de utfärdande myndigheterna, särskilt när dessa förare vill ta anställning i en annan medlemsstat. För att undvika lägen där förare under dessa omständigheter måste repetera sin utbildning när de tar en ny anställning bör medlemsstaterna uppmuntras att samarbeta och utbyta information om förares yrkeskompetens.

| (29) | Särskilda certifieringsbestämmelser bör fastställas för förare som är medborgare i tredjeland och som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(29)

Särskilda certifieringsbestämmelser bör fastställas för förare som är medborgare i tredjeland och som omfattas av detta direktiv.

| (30) | I syfte att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I och II till detta direktiv. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(30)

I syfte att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av bilagorna I och II till detta direktiv. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (31) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa en unionsomfattande standard vad avser grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den gränsöverskridande karaktären av vägtransporter och de problem som detta direktiv är avsett att avhjälpa, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa en unionsomfattande standard vad avser grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av den gränsöverskridande karaktären av vägtransporter och de problem som detta direktiv är avsett att avhjälpa, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (32) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell rätt och datum för tillämpning av direktiven som anges i del B i bilaga IV. |
| --- | --- |

(32)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell rätt och datum för tillämpning av direktiven som anges i del B i bilaga IV.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Detta direktiv ska tillämpas på framförande av fordon av personer som är

| a) | medborgare i en medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

medborgare i en medlemsstat,

| b) | medborgare i ett tredjeland som är anställda i eller anlitas av ett företag som är etablerat i en medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

medborgare i ett tredjeland som är anställda i eller anlitas av ett företag som är etablerat i en medlemsstat,

nedan kallade förare, och som utför transporter på allmän väg inom unionen med följande fordon:

förare

| — | Fordon för vilka det krävs innehav av körkort för någon av kategorierna C1, C1 + E, C eller C + E enligt definitionerna i direktiv 2006/126/EG, eller ett körkort som erkänns vara likvärdigt. |
| --- | --- |

—

Fordon för vilka det krävs innehav av körkort för någon av kategorierna C1, C1 + E, C eller C + E enligt definitionerna i direktiv 2006/126/EG, eller ett körkort som erkänns vara likvärdigt.

| — | Fordon för vilka det krävs innehav av körkort för någon av kategorierna D1, D1 + E, D eller D + E enligt definitionerna i direktiv 2006/126/EG, eller ett körkort som erkänns vara likvärdigt. |
| --- | --- |

—

Fordon för vilka det krävs innehav av körkort för någon av kategorierna D1, D1 + E, D eller D + E enligt definitionerna i direktiv 2006/126/EG, eller ett körkort som erkänns vara likvärdigt.

Vid tillämpningen av detta direktiv ska de hänvisningar till körkortskategorier som innehåller ett plustecken (”+”) läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III till detta direktiv.

Artikel 2

Undantag

1.   Detta direktiv ska inte tillämpas på förare av fordon

| a) | vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 45 km/tim, |
| --- | --- |

a)

vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 45 km/tim,

| b) | som används av militären, civilförsvaret, räddningstjänsten, brandväsendet, ordningsmakten och ambulanstjänsten, eller som står under dessas kontroll, när transporten utförs till följd av de uppgifter som ålagts dessa yrkeskårer, |
| --- | --- |

b)

som används av militären, civilförsvaret, räddningstjänsten, brandväsendet, ordningsmakten och ambulanstjänsten, eller som står under dessas kontroll, när transporten utförs till följd av de uppgifter som ålagts dessa yrkeskårer,

| c) | som utsätts för vägprov i syfte att göra tekniska förbättringar, reparationer eller underhåll eller som är nya eller ombyggda och som ännu inte har börjat användas, |
| --- | --- |

c)

som utsätts för vägprov i syfte att göra tekniska förbättringar, reparationer eller underhåll eller som är nya eller ombyggda och som ännu inte har börjat användas,

| d) | för vilka körkort för kategori D eller D1 krävs och vilka körs utan passagerare av underhållspersonal till eller från en servicedepå som är belägen i närheten av närmaste underhållsbas som används av transportföretaget, under förutsättning att framförandet av fordonet inte är förarens huvudsakliga sysselsättning, |
| --- | --- |

d)

för vilka körkort för kategori D eller D1 krävs och vilka körs utan passagerare av underhållspersonal till eller från en servicedepå som är belägen i närheten av närmaste underhållsbas som används av transportföretaget, under förutsättning att framförandet av fordonet inte är förarens huvudsakliga sysselsättning,

| e) | som används i nödsituationer eller för räddningsinsatser, inbegripet fordon som används för icke-kommersiella transporter av humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

e)

som används i nödsituationer eller för räddningsinsatser, inbegripet fordon som används för icke-kommersiella transporter av humanitärt bistånd,

| f) | som används för övningskörning och prov för personer som vill skaffa sig körkort eller yrkeskompetensbevis, i enlighet med artiklarna 6 och 8.1, under förutsättning att fordonet inte används för kommersiell person- eller godstransport, |
| --- | --- |

f)

som används för övningskörning och prov för personer som vill skaffa sig körkort eller yrkeskompetensbevis, i enlighet med artiklarna 6 och 8.1, under förutsättning att fordonet inte används för kommersiell person- eller godstransport,

| g) | som används för icke-kommersiell person- eller godstransport, |
| --- | --- |

g)

som används för icke-kommersiell person- eller godstransport,

| h) | som transporterar material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete, under förutsättning att framförandet av fordonet inte är förarens huvudsakliga sysselsättning. |
| --- | --- |

h)

som transporterar material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete, under förutsättning att framförandet av fordonet inte är förarens huvudsakliga sysselsättning.

Med avseende på första stycket f ska detta direktiv inte tillämpas på en person som vill skaffa sig körkort eller yrkeskompetensbevis i enlighet med artiklarna 6 och 8.1, när personen genomgår kompletterande körutbildning vid arbetsplatsförlagt lärande, förutsatt att personen åtföljs av en annan person som innehar ett yrkeskompetensbevis, eller av en trafiklärare, för den fordonskategori som används för det ändamål som anges i det ledet.

2.   Detta direktiv ska inte tillämpas i fall då samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Förarna av fordonen kör i landsbygdsområden för att försörja sin egen verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Förarna av fordonen kör i landsbygdsområden för att försörja sin egen verksamhet.

| b) | Förarna erbjuder inte transporttjänster. |
| --- | --- |

b)

Förarna erbjuder inte transporttjänster.

| c) | Medlemsstaterna bedömer att transporten är tillfällig och inte påverkar trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna bedömer att transporten är tillfällig och inte påverkar trafiksäkerheten.

3.   Detta direktiv ska inte tillämpas på förare av fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks-, trädgårds-, skogs-, uppfödnings- eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet; det ska dock tillämpas om framförandet av fordonet ingår som en del i förarens huvudsakliga sysselsättning eller om framförandet av fordonet överstiger ett i nationell rätt fastställt avstånd från den plats där företaget som äger, hyr eller leasar fordonet är beläget.

Artikel 3

Kompetens och utbildning

1.   För att få framföra fordon i den mening som avses i artikel 1 krävs dels grundläggande kompetens, dels fortbildning. I det syftet ska medlemsstaterna föreskriva följande:

| a) | Ett system för förvärvande av grundläggande kompetens.
  Medlemsstaterna ska välja mellan följande två alternativ:






  i) | Ett alternativ med både deltagande i utbildning och genomfört prov
  I enlighet med avsnitt 2 punkt 2.1 i bilaga I ska detta slag av grundläggande kompetens omfatta krav på deltagande i utbildning av en viss längd. Denna ska avslutas med ett prov. Vid godkänt provresultat ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1 a utfärdas. |
| --- | --- | --- |

a)

Ett system för förvärvande av grundläggande kompetens.

Medlemsstaterna ska välja mellan följande två alternativ:

i)

Ett alternativ med både deltagande i utbildning och genomfört prov

I enlighet med avsnitt 2 punkt 2.1 i bilaga I ska detta slag av grundläggande kompetens omfatta krav på deltagande i utbildning av en viss längd. Denna ska avslutas med ett prov. Vid godkänt provresultat ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1 a utfärdas.

| ii) | Ett alternativ med endast prov
  I enlighet med avsnitt 2 punkt 2.2 i bilaga I ska detta slag av grundläggande kompetens inte omfatta krav på deltagande i utbildning utan endast ett teoretiskt och ett praktiskt prov. Vid godkänt provresultat ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1 b utfärdas. |
| --- | --- |

ii)

Ett alternativ med endast prov

I enlighet med avsnitt 2 punkt 2.2 i bilaga I ska detta slag av grundläggande kompetens inte omfatta krav på deltagande i utbildning utan endast ett teoretiskt och ett praktiskt prov. Vid godkänt provresultat ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1 b utfärdas.

Dock får en medlemsstat ge en förare tillstånd att framföra fordon inom den statens territorium innan han eller hon har erhållit ett yrkeskompetensbevis, då föraren deltar i en nationell yrkesutbildning om lägst sex månader, för en period om högst tre år. Inom denna yrkesutbildning får de prov som avses i leden i och ii genomföras i etapper.

| b) | Ett fortbildningssystem.
  I enlighet med avsnitt 4 i bilaga I ska fortbildningen omfatta krav på deltagande i utbildning. Till styrkande av denna utbildning ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 8.1 utfärdas. |
| --- | --- |

b)

Ett fortbildningssystem.

I enlighet med avsnitt 4 i bilaga I ska fortbildningen omfatta krav på deltagande i utbildning. Till styrkande av denna utbildning ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 8.1 utfärdas.

2.   Medlemsstaterna får även införa ett system för snabbförvärvad grundläggande kompetens så att förare kan få framföra fordon i de fall som anges i artikel 5.2 a ii, 5.2 b, 5.3 a i och 5.3 b.

I enlighet med avsnitt 3 i bilaga I ska den snabbförvärvade grundläggande kompetensen omfatta krav på deltagande i en utbildning. Denna ska avslutas med ett prov. Vid godkänt provresultat ska ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2 utfärdas.

3.   Medlemsstaterna får undanta förare som har erhållit det examensbevis om yrkesmässig kompetens som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 (8) från de prov som avses i punkterna 1 a i, 1 a ii och 2 i denna artikel i fråga om de ämnen som ingår i det prov som anges i den förordningen och i förekommande fall från närvaroplikt vid motsvarande kursmoment.

Artikel 4

Hävdvunna rättigheter

Undantagna från kravet på grundläggande kompetensbevis är de förare som innehar

| a) | ett körkort för någon av kategorierna D1, D1 + E, D, D + E eller ett körkort som erkänts vara likvärdigt och som utfärdats senast den 9 september 2008, |
| --- | --- |

a)

ett körkort för någon av kategorierna D1, D1 + E, D, D + E eller ett körkort som erkänts vara likvärdigt och som utfärdats senast den 9 september 2008,

| b) | ett körkort för någon av kategorierna C1, C1 + E, C, C + E eller ett körkort som erkänts vara likvärdigt och som utfärdats senast den 9 september 2009. |
| --- | --- |

b)

ett körkort för någon av kategorierna C1, C1 + E, C, C + E eller ett körkort som erkänts vara likvärdigt och som utfärdats senast den 9 september 2009.

Artikel 5

Grundläggande kompetens

1.   För att uppnå grundläggande kompetens krävs det inte att den sökande redan innehar körkort för motsvarande kategori.

2.   Förare av fordon som är avsett för godstransporter får

| a) | från och med 18 års ålder framföra fordon






  i) | i körkortskategorierna C och C + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1, |
| --- | --- | --- |

a)

från och med 18 års ålder framföra fordon

i)

i körkortskategorierna C och C + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1,

| ii) | i körkortskategorierna C1 och C1 + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2. |
| --- | --- |

ii)

i körkortskategorierna C1 och C1 + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2.

| b) | från och med 21 års ålder framföra fordon i körkortskategorierna C och C + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2. |
| --- | --- |

b)

från och med 21 års ålder framföra fordon i körkortskategorierna C och C + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2.

3.   Förare av fordon som är avsett för persontransporter får

| a) | från och med 21 års ålder framföra fordon






  i) | i körkortskategorierna D och D + E när de används för persontransporter i reguljär trafik på sträckor som inte överstiger 50 km samt fordon i körkortskategorierna D1 och D1 + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2.
  Medlemsstaterna får tillåta förare av fordon att från och med 18 års ålder på deras territorium framföra fordon av en av dessa kategorier om föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1. |
| --- | --- | --- |

a)

från och med 21 års ålder framföra fordon

i)

i körkortskategorierna D och D + E när de används för persontransporter i reguljär trafik på sträckor som inte överstiger 50 km samt fordon i körkortskategorierna D1 och D1 + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2.

Medlemsstaterna får tillåta förare av fordon att från och med 18 års ålder på deras territorium framföra fordon av en av dessa kategorier om föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1.

| ii) | i körkortskategorierna D och D + E, under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1.
  Medlemsstaterna får tillåta förare av fordon att från och med 20 års ålder på deras territorium framföra fordon av en av dessa kategorier om föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1. Denna åldersgräns kan sänkas till 18 år när föraren kör fordonet utan passagerare. |
| --- | --- |

ii)

i körkortskategorierna D och D + E, under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1.

Medlemsstaterna får tillåta förare av fordon att från och med 20 års ålder på deras territorium framföra fordon av en av dessa kategorier om föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.1. Denna åldersgräns kan sänkas till 18 år när föraren kör fordonet utan passagerare.

| b) | från och med 23 års ålder framföra fordon i körkortskategorierna D och D + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2. |
| --- | --- |

b)

från och med 23 års ålder framföra fordon i körkortskategorierna D och D + E under förutsättning att föraren innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6.2.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av de åldersgränser som anges i punkt 2 i denna artikel, behöver inte förare som utför godstransporter och som innehar ett yrkeskompetensbevis, enligt artikel 6, för någon av de fordonskategorier som omfattas av punkt 2 i den här artikeln förvärva ett sådant yrkeskompetensbevis för övriga fordonskategorier som omfattas av den punkten.

Dessa bestämmelser gäller på samma villkor förare som utför persontransporter för de fordonskategorier som avses i punkt 3.

5.   Förare som utför godstransporter och som utvidgar eller ändrar sin verksamhet till att omfatta även persontransporter eller omvänt och som innehar ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6, behöver inte upprepa de gemensamma delarna i den grundläggande kompetensen utan endast de delar som är specifika för den nya kompetensen.

Artikel 6

Yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens

1.   Ett yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens får utfärdas under följande omständigheter:

| a) | Yrkeskompetensbevis utfärdat på grundval av deltagande i en utbildning och genomfört prov
  I enlighet med artikel 3.1 a i ska medlemsstaterna kräva att aspiranten deltar i utbildning vid ett utbildningscentrum som godkänts av de behöriga myndigheterna i enlighet med avsnitt 5 i bilaga I (godkänt utbildningscentrum). I denna utbildning ska samtliga ämnen som avses i förteckningen i avsnitt 1 i bilaga I tas upp. Utbildningen ska avslutas med godkänt resultat i det prov som avses i avsnitt 2 punkt 2.1 i bilaga I. Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller ett organ som utsetts av dessa ska anordna provet, som syftar till att kontrollera om aspiranten i de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I har den kunskapsnivå som krävs enligt det avsnittet. Nämnda myndigheter eller organ ska övervaka provet och vid godkänt resultat till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens. |
| --- | --- |

a)

Yrkeskompetensbevis utfärdat på grundval av deltagande i en utbildning och genomfört prov

I enlighet med artikel 3.1 a i ska medlemsstaterna kräva att aspiranten deltar i utbildning vid ett utbildningscentrum som godkänts av de behöriga myndigheterna i enlighet med avsnitt 5 i bilaga I (godkänt utbildningscentrum). I denna utbildning ska samtliga ämnen som avses i förteckningen i avsnitt 1 i bilaga I tas upp. Utbildningen ska avslutas med godkänt resultat i det prov som avses i avsnitt 2 punkt 2.1 i bilaga I. Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller ett organ som utsetts av dessa ska anordna provet, som syftar till att kontrollera om aspiranten i de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I har den kunskapsnivå som krävs enligt det avsnittet. Nämnda myndigheter eller organ ska övervaka provet och vid godkänt resultat till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens.

| b) | Yrkeskompetensbevis utfärdat på grundval av genomförda prov
  I enlighet med artikel 3.1 a ii ska medlemsstaterna kräva att aspiranten uppnår godkända resultat i de teoretiska och praktiska prov som avses i avsnitt 2 punkt 2.2 i bilaga I. Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller ett organ som utsetts av dessa ska anordna dessa prov, som syftar till att kontrollera om aspiranten i de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I har den kunskapsnivå som krävs enligt det avsnittet. Nämnda myndigheter eller organ ska övervaka provet och vid godkänt resultat till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens. |
| --- | --- |

b)

Yrkeskompetensbevis utfärdat på grundval av genomförda prov

I enlighet med artikel 3.1 a ii ska medlemsstaterna kräva att aspiranten uppnår godkända resultat i de teoretiska och praktiska prov som avses i avsnitt 2 punkt 2.2 i bilaga I. Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller ett organ som utsetts av dessa ska anordna dessa prov, som syftar till att kontrollera om aspiranten i de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I har den kunskapsnivå som krävs enligt det avsnittet. Nämnda myndigheter eller organ ska övervaka provet och vid godkänt resultat till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis om grundläggande kompetens.

2.   Ett yrkeskompetensbevis om snabbförvärvad grundläggande kompetens får utfärdas.

I enlighet med artikel 3.2 ska medlemsstaterna kräva att aspiranten deltar i utbildning vid ett godkänt utbildningscentrum. I denna utbildning ska samtliga de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I tas upp.

Utbildningen ska avslutas med ett prov enligt avsnitt 3 i bilaga I. Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller ett organ som utsetts av dessa ska anordna provet, som syftar till att kontrollera om aspiranten i de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I har den kunskapsnivå som krävs enligt det avsnittet. Nämnda myndigheter eller organ ska övervaka provet och vid godkänt resultat till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis om snabbförvärvad grundläggande kompetens.

Artikel 7

Fortbildning

I fortbildningen, som ska syfta till att ge innehavare av yrkeskompetensbevis en möjlighet att uppdatera de viktigaste kunskaperna för yrkets utövande, ska tyngdpunkten läggas på trafiksäkerhet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och en minskning av den miljöpåverkan som framförandet av fordon medför.

Fortbildningen ska anordnas av ett godkänt utbildningscentrum i enlighet med avsnitt 5 i bilaga I. Utbildningen ska bestå av klassrumsundervisning, praktisk utbildning och, om möjligt, utbildning med hjälp av IKT-verktyg eller med användning av avancerade simulatorer. Om föraren byter företag ska hänsyn tas till fortbildning som redan genomgåtts.

Fortbildning ska vara utformad för att fördjupa kunskaperna i och repetera vissa av de ämnen som avses i avsnitt 1 i bilaga I. Den ska täcka flera olika ämnen och ska alltid omfatta minst ett ämne om trafiksäkerhet. Ämnena för utbildningen ska vara anpassade till den senaste utvecklingen inom relevant lagstiftning och relevant teknik och, så långt möjligt, till förarens specifika utbildningsbehov.

Artikel 8

Yrkeskompetensbevis om fortbildning

1.   Efter fortbildningen enligt artikel 7 ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller det godkända utbildningscentrumet till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis om genomgången fortbildning.

2.   Innehavare av ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6 ska genomgå en första fortbildning inom fem år från den dag då yrkeskompetensbeviset utfärdades.

Medlemsstaterna får förkorta eller förlänga den tidsperiod som avses i första stycket, bland annat för att den ska sammanfalla med den dag då körkortets giltighetstid löper ut. Perioden får dock inte vara kortare än tre år eller längre än sju år.

3.   Förare som har genomgått den första fortbildningen enligt punkt 2 eller i enlighet med artikel 8.2 första stycket b i direktiv 2003/59/EG ska genomgå fortbildning vart femte år, före utgången av giltighetstiden för yrkeskompetensbeviset om genomgången fortbildning.

4.   Innehavare av ett yrkeskompetensbevis enligt artikel 6 eller enligt punkt 1 i den här artikeln samt förare enligt artikel 4 som upphört att utöva sitt yrke och som inte uppfyller kraven i punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln ska genomgå en fortbildning innan de återgår till att utöva yrket.

5.   Förare som utför godstransporter eller persontransporter på väg, och som har genomgått fortbildning för någon av körkortskategorierna i artikel 5.2 och 5.3, ska undantas från skyldigheten att genomgå fortbildning för någon annan av de kategorier som anges i de punkterna.

Artikel 9

Utbildningsort

Förare enligt artikel 1 a i detta direktiv ska erhålla den grundläggande kompetens som anges i artikel 5 i detta direktiv i den medlemsstat där de har sin permanenta bosättningsort enligt definitionen i artikel 12 i direktiv 2006/126/EG.

Förare enligt artikel 1 b ska erhålla denna grundläggande kompetens i den medlemsstat där företaget är etablerat eller i den medlemsstat som utfärdat arbetstillstånd för dem.

Förare enligt artikel 1 a och b ska genomgå fortbildning enligt artikel 7 i den medlemsstat där de har sin permanenta bosättningsort eller i den medlemsstat där de arbetar.

Artikel 10

Unionskod

1.   På grundval av yrkeskompetensbeviset om grundläggande kompetens och yrkeskompetensbeviset om fortbildning ska medlemsstaternas behöriga myndigheter, med beaktande av artiklarna 5.2, 5.3 och 8 i detta direktiv, ange den harmoniserade unionskoden 95, enligt bilaga I till direktiv 2006/126/EG, intill motsvarande körkortskategorier,

| — | på körkortet, eller |
| --- | --- |

—

på körkortet, eller

| — | på det yrkeskompetensbevis för förare som ska upprättas i enlighet med den standardmodell som avbildas i bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- |

—

på det yrkeskompetensbevis för förare som ska upprättas i enlighet med den standardmodell som avbildas i bilaga II till det här direktivet.

Om de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där yrkeskompetensbeviset erhållits inte kan ange den harmoniserade unionskoden på körkortet, ska de till föraren utfärda ett yrkeskompetensbevis för förare.

De yrkeskompetensbevis för förare som medlemsstaterna utfärdar ska erkännas ömsesidigt. Vid utfärdandet av yrkeskompetensbeviset för förare ska de behöriga myndigheterna förvissa sig om att körkortet alltjämt är giltigt för den berörda fordonskategorin.

2.   Förare enligt artikel 1 b i detta direktiv som framför fordon som används för godstransporter på väg ska även ha rätt att förete intyg för den kompetens och utbildning som föreskrivs i detta direktiv i form av det förartillstånd som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 (9), förutsatt att det är försett med unionskod 95. Vid tillämpningen av detta direktiv ska den utfärdande medlemsstaten ange unionskod 95 i tillståndets avsnitt för anmärkningar om den berörda föraren har uppfyllt kompetenskraven och utbildningskraven enligt detta direktiv.

3.   Förartillstånd som inte är försedda med unionskod 95 och som utfärdats före den 23 maj 2020 i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1072/2009, särskilt punkt 7 i den artikeln, ska, i syfte att intyga att utbildningskraven enligt detta direktiv uppfyllts, godtas som kompetensbevis till och med deras sista giltighetsdatum.

Artikel 11

Nätverk för verkställighet

1.   För verkställighetsändamål ska medlemsstaterna utbyta information om yrkeskompetensbevis som har utfärdats eller återkallats. För detta ändamål ska medlemsstaterna i samarbete med kommissionen utveckla ett elektroniskt nätverk eller arbeta med en utbyggnad av ett befintligt nätverk med beaktande av en utvärdering från kommissionen om det mest kostnadseffektiva alternativet.

2.   Nätverket får innehålla information som anges i yrkeskompetensbevisen samt information om administrativa förfaranden kopplade till yrkeskompetensbevisen.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att behandlingen av personuppgifter sker uteslutande för att kontrollera efterlevnaden av detta direktiv, särskilt de utbildningskrav som fastställs i detta direktiv, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10).

4.   Åtkomsten till nätverket ska skyddas. Medlemsstaterna får bevilja åtkomst endast för de behöriga myndigheter som är ansvariga för genomförandet av och för kontrollen av efterlevnaden av detta direktiv.

Artikel 12

Anpassning till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 13 med avseende på ändringar av bilagorna I och II i syfte att anpassa dem till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Artikel 13

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 12 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 26 juli 2019. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 12 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 12 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 14

Upphävande

Direktiv 2003/59/EG, i dess lydelse enligt de akter som anges i del A i bilaga IV, upphör att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell rätt och datum för tillämpning av direktiven som anges i del B i bilaga IV.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 16

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 14 december 2022.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

M. BEK

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 155, 30.4.2021, s. 78.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 22 november 2022 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 8 december 2022.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv 91/439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 76/914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).

3

(4)  Se del A i bilaga IV.

4

(5)  
  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort (EUT L 403, 30.12.2006, s. 18).

6

(7)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv 96/26/EG (EUT L 300, 14.11.2009, s. 51).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

---

BILAGA I

MINIMIKRAV I FRÅGA OM KOMPETENS OCH UTBILDNING FÖR YRKESFÖRARE

Avsnitt 1

Förteckning över ämnen

De kunskaper som ska beaktas när förarens grundläggande kompetens och fortbildning fastställs av medlemsstaterna ska omfatta åtminstone alla ämnen i denna förteckning. I dessa ämnen ska aspiranterna uppnå den nivå i fråga om kunskaper och praktiska färdigheter som krävs för att på ett tryggt sätt framföra fordon i den berörda körkortskategorin.

Den lägsta kompetensnivån ska vara jämförbar med minst nivå 2 i den europeiska referensramen för kvalifikationer i bilaga II till Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008
   (1).

1.   Avancerad träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelserna

För samtliga körkort

| 1.1 | Mål: att känna till kraftöverföringens egenskaper för optimal användning av denna.
  Kurvorna över motorns vridmoment, effekt och bränsleförbrukning, optimal användning av varvräknare, diagram över växellådans utväxling. |
| --- | --- |

1.1

Kurvorna över motorns vridmoment, effekt och bränsleförbrukning, optimal användning av varvräknare, diagram över växellådans utväxling.

| 1.2 | Mål: att känna till säkerhetsanordningarnas tekniska egenskaper och funktion för att behärska fordonet, minska slitaget och förebygga störningar.
  Bromsarnas och retarderns begränsningar, kombinerad användning av bromsar och retarder, optimalt utnyttjande av förhållandet fart–växellåda, användning av fordonets tröghet, metoder för att sakta ner och bromsa i nedförsbacke, agerande om fel uppstår, användning av elektroniska och mekaniska anordningar som antisladdsystem (ESP), avancerade nödbromssystem (AEBS), låsningsfria bromssystem (ABS), antispinnsystem (TCS) och övervakningssystem i bilar (IVMS) samt andra förarstödssystem och automatsystem som är godkända för användning. |
| --- | --- |

1.2

Bromsarnas och retarderns begränsningar, kombinerad användning av bromsar och retarder, optimalt utnyttjande av förhållandet fart–växellåda, användning av fordonets tröghet, metoder för att sakta ner och bromsa i nedförsbacke, agerande om fel uppstår, användning av elektroniska och mekaniska anordningar som antisladdsystem (ESP), avancerade nödbromssystem (AEBS), låsningsfria bromssystem (ABS), antispinnsystem (TCS) och övervakningssystem i bilar (IVMS) samt andra förarstödssystem och automatsystem som är godkända för användning.

| 1.3 | Mål: att kunna optimera bränsleförbrukningen.
  Optimering av bränsleförbrukningen genom att tillämpa de kunskaper som anges i punkterna 1.1 och 1.2, vikten av att kunna förutse trafikflöde, lämpligt avstånd till andra fordon och användning av fordonets rörelseenergi, jämn hastighet, mjuk körstil och lämpligt däcktryck, samt kännedom om intelligenta transportsystem som möjliggör effektivare körning och hjälper till med planering av resvägen. |
| --- | --- |

1.3

Optimering av bränsleförbrukningen genom att tillämpa de kunskaper som anges i punkterna 1.1 och 1.2, vikten av att kunna förutse trafikflöde, lämpligt avstånd till andra fordon och användning av fordonets rörelseenergi, jämn hastighet, mjuk körstil och lämpligt däcktryck, samt kännedom om intelligenta transportsystem som möjliggör effektivare körning och hjälper till med planering av resvägen.

| 1.4 | Mål: att kunna förutse, bedöma och anpassa sig till risker i trafiken.
  Att vara medveten om och kunna anpassa sig till olika väg-, trafik- och väderförhållanden och att förutse kommande händelser, att ha förståelse för hur man förbereder och planerar en resa under onormala väderförhållanden, att ha kunskap om användningen av tillhörande säkerhetsutrustning och förstå när en resa måste senareläggas eller ställas in på grund av extrema väderförhållanden, att anpassa sig till risker i trafiken, inbegripet farligt trafikbeteende eller distraherad körning (genom användning av elektronisk utrustning, förtäring av mat eller dryck, etc.), att upptäcka och anpassa sig till farliga situationer och att kunna hantera stress som uppstår ur dessa, särskilt situationer som har att göra med fordonets storlek och vikt och sårbara trafikanter, t.ex. fotgängare, cyklister och förare av tvåhjuliga motorfordon.
  Att identifiera potentiellt farliga situationer och korrekt tolka hur dessa kan leda till situationer där olyckor inte längre kan förhindras, och att välja ut och genomföra åtgärder för att öka säkerhetsmarginalerna i sådan utsträckning att en olycka kan undvikas om en potentiellt farlig situation uppstår. |
| --- | --- |

1.4

Att vara medveten om och kunna anpassa sig till olika väg-, trafik- och väderförhållanden och att förutse kommande händelser, att ha förståelse för hur man förbereder och planerar en resa under onormala väderförhållanden, att ha kunskap om användningen av tillhörande säkerhetsutrustning och förstå när en resa måste senareläggas eller ställas in på grund av extrema väderförhållanden, att anpassa sig till risker i trafiken, inbegripet farligt trafikbeteende eller distraherad körning (genom användning av elektronisk utrustning, förtäring av mat eller dryck, etc.), att upptäcka och anpassa sig till farliga situationer och att kunna hantera stress som uppstår ur dessa, särskilt situationer som har att göra med fordonets storlek och vikt och sårbara trafikanter, t.ex. fotgängare, cyklister och förare av tvåhjuliga motorfordon.

Att identifiera potentiellt farliga situationer och korrekt tolka hur dessa kan leda till situationer där olyckor inte längre kan förhindras, och att välja ut och genomföra åtgärder för att öka säkerhetsmarginalerna i sådan utsträckning att en olycka kan undvikas om en potentiellt farlig situation uppstår.

Körkort C, C + E, C1, C1 + E

| 1.5 | Mål: att kunna ombesörja en lastning och samtidigt uppfylla säkerhetskraven och använda fordonet på ett korrekt sätt.
  Krafter som påverkar fordon i rörelse, hur växellådan bäst utnyttjas i förhållande till fordonets last och vägförhållandena, användning av automatiska transmissionssystem, beräkning av fordonets eller fordonstågets nyttolast, beräkning av den totala volymen, fördelning av lasten, effekter av överbelastning på en axel, fordonsstabilitet och tyngdpunkt, typer av förpackningsmaterial och pallar.
  Grundläggande godssäkringskategorier, metoder för fastspänning och säkring av gods, användning av spännband, kontroll av säkringsutrustning, användning av hanteringsutrustning, användning av presenningar. |
| --- | --- |

1.5

Krafter som påverkar fordon i rörelse, hur växellådan bäst utnyttjas i förhållande till fordonets last och vägförhållandena, användning av automatiska transmissionssystem, beräkning av fordonets eller fordonstågets nyttolast, beräkning av den totala volymen, fördelning av lasten, effekter av överbelastning på en axel, fordonsstabilitet och tyngdpunkt, typer av förpackningsmaterial och pallar.

Grundläggande godssäkringskategorier, metoder för fastspänning och säkring av gods, användning av spännband, kontroll av säkringsutrustning, användning av hanteringsutrustning, användning av presenningar.

Körkort D, D + E, D1, D1 + E

| 1.6 | Mål: att kunna säkerställa passagerarnas säkerhet och bekvämlighet.
  Justering av rörelser i längd- och sidriktningen, gemensamt bruk av vägnätet, placering på körbanan, mjukhet vid inbromsning, behärskning av överhänget, användning av särskild infrastruktur (offentliga platser och reserverade körfält), hantering av konflikter mellan ett tryggt körsätt och andra uppgifter som förare, kommunikation med passagerarna, särskilda egenskaper hos vissa passagerargrupper (personer med funktionsnedsättning, barn). |
| --- | --- |

1.6

Justering av rörelser i längd- och sidriktningen, gemensamt bruk av vägnätet, placering på körbanan, mjukhet vid inbromsning, behärskning av överhänget, användning av särskild infrastruktur (offentliga platser och reserverade körfält), hantering av konflikter mellan ett tryggt körsätt och andra uppgifter som förare, kommunikation med passagerarna, särskilda egenskaper hos vissa passagerargrupper (personer med funktionsnedsättning, barn).

| 1.7 | Mål: att kunna ombesörja en lastning och samtidigt uppfylla säkerhetskraven och använda fordonet på ett korrekt sätt.
  Krafter som påverkar fordon i rörelse, hur växellådan bäst utnyttjas i förhållande till fordonets last och vägförhållandena, användning av automatiska transmissionssystem, beräkning av fordonets eller fordonstågets nyttolast, fördelning av lasten, effekter av överbelastning på en axel, fordonsstabilitet och fordonets tyngdpunkt. |
| --- | --- |

1.7

Krafter som påverkar fordon i rörelse, hur växellådan bäst utnyttjas i förhållande till fordonets last och vägförhållandena, användning av automatiska transmissionssystem, beräkning av fordonets eller fordonstågets nyttolast, fördelning av lasten, effekter av överbelastning på en axel, fordonsstabilitet och fordonets tyngdpunkt.

2.   Tillämpning av bestämmelser

För samtliga körkort

| 2.1 | Mål: att känna till sociala förhållanden inom vägtransportområdet och bestämmelserna inom detta område.
  Maximala arbetstider inom transportsektorn, principer i, tillämpning och konsekvenser av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 (2) och (EU) nr 165/2014 (3), påföljder vid bristande eller felaktig användning eller manipulering av färdskrivaren, kunskaper om sociala förhållanden inom vägtransportområdet: rättigheter och skyldigheter för förare i fråga om grundläggande kompetens och fortbildning. |
| --- | --- |

2.1

Maximala arbetstider inom transportsektorn, principer i, tillämpning och konsekvenser av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 561/2006 (2) och (EU) nr 165/2014 (3), påföljder vid bristande eller felaktig användning eller manipulering av färdskrivaren, kunskaper om sociala förhållanden inom vägtransportområdet: rättigheter och skyldigheter för förare i fråga om grundläggande kompetens och fortbildning.

Körkort C, C + E, C1, C1 + E

| 2.2 | Mål: att känna till bestämmelserna för godstransporter.
  Tillstånd för att bedriva transportverksamhet, handlingar som ska medföras i fordonet, förbud mot användning av vissa vägar, vägavgifter, skyldigheter enligt standardavtalen för godstransporter, utformning av de dokument som ingår i transportkontrakten, internationella transporttillstånd, skyldigheter enligt konventionen om fraktavtal vid internationell godsbefordran på väg, internationella fraktsedlar, gränsöverskridande transporter, speditörer, särskilda dokument som medföljer godset. |
| --- | --- |

2.2

Tillstånd för att bedriva transportverksamhet, handlingar som ska medföras i fordonet, förbud mot användning av vissa vägar, vägavgifter, skyldigheter enligt standardavtalen för godstransporter, utformning av de dokument som ingår i transportkontrakten, internationella transporttillstånd, skyldigheter enligt konventionen om fraktavtal vid internationell godsbefordran på väg, internationella fraktsedlar, gränsöverskridande transporter, speditörer, särskilda dokument som medföljer godset.

Körkort D, D + E, D1, D1 + E

| 2.3 | Mål: att känna till bestämmelserna för persontransporter.
  Transport av särskilda passagerargrupper, säkerhetsutrustning i bussen, säkerhetsbälten, lastning av fordonet. |
| --- | --- |

2.3

Transport av särskilda passagerargrupper, säkerhetsutrustning i bussen, säkerhetsbälten, lastning av fordonet.

3.   Hälsa, trafiksäkerhet och miljösäkerhet, service, logistik

För samtliga körkort

| 3.1 | Mål: att vara medveten om riskerna i trafiken och om arbetsrelaterade olyckor.
  Olika typer av arbetsrelaterade olyckor inom transportsektorn, statistik över trafikolyckor, lastbilars och bussars olycksfrekvens, personskador, materiella skador, ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

3.1

Olika typer av arbetsrelaterade olyckor inom transportsektorn, statistik över trafikolyckor, lastbilars och bussars olycksfrekvens, personskador, materiella skador, ekonomiska konsekvenser.

| 3.2 | Mål: att kunna förebygga brottslighet och människosmuggling.
  Allmän information, konsekvenser för föraren, förebyggande åtgärder, checklista, lagstiftningen om transportföretagens ansvar. |
| --- | --- |

3.2

Allmän information, konsekvenser för föraren, förebyggande åtgärder, checklista, lagstiftningen om transportföretagens ansvar.

| 3.3 | Mål: att kunna förebygga fysiska risker.
  Ergonomi: riskfyllda rörelser och arbetsställningar, fysisk kondition, hanteringsövningar, personlig säkerhet. |
| --- | --- |

3.3

Ergonomi: riskfyllda rörelser och arbetsställningar, fysisk kondition, hanteringsövningar, personlig säkerhet.

| 3.4 | Mål: att vara medveten om vikten av fysisk och psykisk förmåga.
  Principer för en hälsosam och balanserad kost, effekter av alkohol, läkemedel eller andra ämnen som kan påverka beteendet, symptom på, orsaker till och effekter av trötthet och stress, den grundläggande arbets- och vilocykelns betydelse. |
| --- | --- |

3.4

Principer för en hälsosam och balanserad kost, effekter av alkohol, läkemedel eller andra ämnen som kan påverka beteendet, symptom på, orsaker till och effekter av trötthet och stress, den grundläggande arbets- och vilocykelns betydelse.

| 3.5 | Mål: att kunna bedöma krissituationer.
  Agerande i krissituationer: bedömning av situationen, hindra att olyckssituationen förvärras, kalla på hjälp, komma till skadades undsättning och ge första hjälpen åt skadade, vidta åtgärder vid brand, evakuera dem som befinner sig i lastbilar/passagerare i bussar, säkerställa alla passagerares säkerhet, reaktioner vid överfall, grundläggande principer för hur en olycksrapport ska utformas. |
| --- | --- |

3.5

Agerande i krissituationer: bedömning av situationen, hindra att olyckssituationen förvärras, kalla på hjälp, komma till skadades undsättning och ge första hjälpen åt skadade, vidta åtgärder vid brand, evakuera dem som befinner sig i lastbilar/passagerare i bussar, säkerställa alla passagerares säkerhet, reaktioner vid överfall, grundläggande principer för hur en olycksrapport ska utformas.

| 3.6 | Mål: att kunna uppvisa ett sådant beteende som bidrar till att företagets profil höjs.
  Förarens uppträdande och företagets profil: hur kvaliteten på förarens tjänster är av betydelse för företaget, förarens olika roller, personer som föraren kan komma i kontakt med, fordonsunderhåll, uppläggning av arbetet, kommersiella och ekonomiska konsekvenser av tvister. |
| --- | --- |

3.6

Förarens uppträdande och företagets profil: hur kvaliteten på förarens tjänster är av betydelse för företaget, förarens olika roller, personer som föraren kan komma i kontakt med, fordonsunderhåll, uppläggning av arbetet, kommersiella och ekonomiska konsekvenser av tvister.

Körkort C, C + E, C1, C1 + E

| 3.7 | Mål: att känna till de ekonomiska villkoren för godstransporter på väg och organisationen av marknaden.
  Vägtransporter i förhållande till andra transportsätt (konkurrens, befraktare), olika typer av vägtransportverksamhet (transporter för andras räkning, för egen räkning, transportrelaterad verksamhet), organisationen av de vanligaste transportföretagen och transportrelaterad verksamhet, olika specialiserade transporter (tank- eller kyltransportbilar, farligt gods, djurtransporter, osv.), utvecklingen inom branschen (diversifiering av tillhandahållna tjänster, järnväg/väg, underleverantörer, osv.). |
| --- | --- |

3.7

Vägtransporter i förhållande till andra transportsätt (konkurrens, befraktare), olika typer av vägtransportverksamhet (transporter för andras räkning, för egen räkning, transportrelaterad verksamhet), organisationen av de vanligaste transportföretagen och transportrelaterad verksamhet, olika specialiserade transporter (tank- eller kyltransportbilar, farligt gods, djurtransporter, osv.), utvecklingen inom branschen (diversifiering av tillhandahållna tjänster, järnväg/väg, underleverantörer, osv.).

Körkort D, D + E, D1, D1 + E

| 3.8 | Mål: att känna till de ekonomiska villkoren för persontransporter på väg och organisationen av marknaden.
  Persontransporter på väg i förhållande till andra transportsätt för persontransport (järnväg, personbilar), olika typer av vägtransportverksamhet för persontransport, medvetenhet om funktionsnedsättningar, gränspassage (internationella transporter), de vanligaste persontransportföretagens organisation. |
| --- | --- |

3.8

Persontransporter på väg i förhållande till andra transportsätt för persontransport (järnväg, personbilar), olika typer av vägtransportverksamhet för persontransport, medvetenhet om funktionsnedsättningar, gränspassage (internationella transporter), de vanligaste persontransportföretagens organisation.

Avsnitt 2

Obligatorisk grundläggande kompetens enligt artikel 3.1 A

| 2.1 | Alternativet med både deltagande i utbildning och genomförande av prov
  Utbildning för grundläggande kompetens ska omfatta undervisning i samtliga de ämnen som återfinns i förteckningen i avsnitt 1. Längden på utbildningen för grundläggande kompetens ska uppgå till 280 timmar.
  Varje aspirant ska köra individuellt minst 20 timmar med ett fordon i den berörda kategorin som åtminstone uppfyller kraven för provfordon i direktiv 2006/126/EG.
  Aspiranten ska under den individuella körningen åtföljas av en instruktör som är anställd vid ett godkänt utbildningscentrum. Varje aspirant får genomföra högst åtta av de 20 timmarna individuell körning på en särskild bana eller med hjälp av en avancerad simulator för att bedöma graden av träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelser, särskilt i fråga om behärskningen av fordonet vid olika väglag och sättet på vilket väglaget förändras beroende på väderleksförhållandena och tidpunkten på dygnet, samt förmågan att optimera bränsleförbrukningen.
  Medlemsstaterna får tillåta att en del av utbildningen ges av det godkända utbildningscentrumet med hjälp av IKT-verktyg, som e-lärande, samtidigt som man säkerställer att utbildningen även fortsatt håller god kvalitet och är ändamålsenlig, genom att välja ämnen där IKT-verktyg kan användas på det mest ändamålsenliga sättet. Medlemsstaterna ska i synnerhet ställa krav på tillförlitlig användaridentifiering och lämpliga kontrollmedel. Medlemsstaterna får som del av utbildningen ta med särskild utbildning som krävs enligt annan unionslagstiftning. Detta omfattar, men är inte begränsat till, utbildning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG (4) för transport av farligt gods, utbildning i ökad medvetenhet om funktionsnedsättningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 (5) och utbildning i djurtransporter enligt rådets förordning (EG) nr 1/2005 (6).
  För förare enligt artikel 5.5 ska utbildningslängden för grundläggande kompetens uppgå till 70 timmar, varav fem timmar ska utgöras av individuell körning.
  När utbildningen avslutats ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller det organ som dessa utsett pröva förarens kunskapsnivå skriftligt eller muntligt. Provet ska omfatta minst en fråga inom varje mål i förteckningen över ämnen i avsnitt 1. |
| --- | --- |

2.1

Utbildning för grundläggande kompetens ska omfatta undervisning i samtliga de ämnen som återfinns i förteckningen i avsnitt 1. Längden på utbildningen för grundläggande kompetens ska uppgå till 280 timmar.

Varje aspirant ska köra individuellt minst 20 timmar med ett fordon i den berörda kategorin som åtminstone uppfyller kraven för provfordon i direktiv 2006/126/EG.

Aspiranten ska under den individuella körningen åtföljas av en instruktör som är anställd vid ett godkänt utbildningscentrum. Varje aspirant får genomföra högst åtta av de 20 timmarna individuell körning på en särskild bana eller med hjälp av en avancerad simulator för att bedöma graden av träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelser, särskilt i fråga om behärskningen av fordonet vid olika väglag och sättet på vilket väglaget förändras beroende på väderleksförhållandena och tidpunkten på dygnet, samt förmågan att optimera bränsleförbrukningen.

Medlemsstaterna får tillåta att en del av utbildningen ges av det godkända utbildningscentrumet med hjälp av IKT-verktyg, som e-lärande, samtidigt som man säkerställer att utbildningen även fortsatt håller god kvalitet och är ändamålsenlig, genom att välja ämnen där IKT-verktyg kan användas på det mest ändamålsenliga sättet. Medlemsstaterna ska i synnerhet ställa krav på tillförlitlig användaridentifiering och lämpliga kontrollmedel. Medlemsstaterna får som del av utbildningen ta med särskild utbildning som krävs enligt annan unionslagstiftning. Detta omfattar, men är inte begränsat till, utbildning som krävs enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG (4) för transport av farligt gods, utbildning i ökad medvetenhet om funktionsnedsättningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 (5) och utbildning i djurtransporter enligt rådets förordning (EG) nr 1/2005 (6).

För förare enligt artikel 5.5 ska utbildningslängden för grundläggande kompetens uppgå till 70 timmar, varav fem timmar ska utgöras av individuell körning.

När utbildningen avslutats ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller det organ som dessa utsett pröva förarens kunskapsnivå skriftligt eller muntligt. Provet ska omfatta minst en fråga inom varje mål i förteckningen över ämnen i avsnitt 1.

| 2.2 | Alternativet med prov
  Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller det organ som de utsett ska anordna teoretiska och praktiska prov enligt artikel 3.1 a ii för att kontrollera om aspiranterna har den kunskapsnivå som krävs enligt avsnitt 1 när det gäller de däri angivna målen och ämnena.






  a) | Det teoretiska provet ska bestå av minst två delar:






  i) | Skriftliga frågor som antingen består av flervalsfrågor eller frågor med direkta svar, alternativt en kombination av dessa två typer. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Medlemsstaternas behöriga myndigheter eller det organ som de utsett ska anordna teoretiska och praktiska prov enligt artikel 3.1 a ii för att kontrollera om aspiranterna har den kunskapsnivå som krävs enligt avsnitt 1 när det gäller de däri angivna målen och ämnena.

a)

Det teoretiska provet ska bestå av minst två delar:

i)

Skriftliga frågor som antingen består av flervalsfrågor eller frågor med direkta svar, alternativt en kombination av dessa två typer.

| ii) | Fallstudier. |
| --- | --- |

ii)

Fallstudier.

Minimilängden på det teoretiska provet ska vara fyra timmar.

| b) | Det praktiska provet ska bestå av två delar:






  i) | Ett körprov som är avsett att göra det möjligt att bedöma graden av träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelser. Detta prov ska om möjligt äga rum på vägar utanför tätbebyggda områden, på motortrafikleder och motorvägar (eller liknande), samt på alla typer av vägar i stadsmiljö, vilka ska utgöra prov på de olika svårigheter som en förare riskerar att råka ut för. Det är önskvärt att detta prov äger rum under olika trafiktäthetsförhållanden. Tiden för körning på väg ska utnyttjas optimalt för att aspiranten ska kunna bedömas på alla de trafikområden som denna måste kunna hantera. Minimilängden på detta prov är 90 minuter. |
| --- | --- | --- |

b)

Det praktiska provet ska bestå av två delar:

i)

Ett körprov som är avsett att göra det möjligt att bedöma graden av träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelser. Detta prov ska om möjligt äga rum på vägar utanför tätbebyggda områden, på motortrafikleder och motorvägar (eller liknande), samt på alla typer av vägar i stadsmiljö, vilka ska utgöra prov på de olika svårigheter som en förare riskerar att råka ut för. Det är önskvärt att detta prov äger rum under olika trafiktäthetsförhållanden. Tiden för körning på väg ska utnyttjas optimalt för att aspiranten ska kunna bedömas på alla de trafikområden som denna måste kunna hantera. Minimilängden på detta prov är 90 minuter.

| ii) | Ett praktiskt prov som åtminstone omfattar punkterna 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 och 3.5. Minimilängden på detta prov är 30 minuter. |
| --- | --- |

ii)

Ett praktiskt prov som åtminstone omfattar punkterna 1.5, 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 och 3.5. Minimilängden på detta prov är 30 minuter.

De fordon som används under det praktiska provet ska åtminstone uppfylla kraven för provfordon i direktiv 2006/126/EG.

Det praktiska provet kan kompletteras med ett tredje prov som äger rum på en särskild bana eller med hjälp av en avancerad simulator för att bedöma graden av träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelser, särskilt i fråga om behärskningen av fordonet vid olika väglag och sättet på vilket väglaget förändras beroende på väderleksförhållandena och tidpunkten på dygnet.

Längden på detta valfria prov är inte fastställt. I det fall föraren klarar provet kan längden på detta prov dras av från längden på det körprov på 90 minuter som anges i led i. Avdraget får dock inte överstiga 30 minuter.

För förare enligt artikel 5.5 inskränker sig det teoretiska provet till de ämnen som avses i avsnitt 1 vilka berör de fordon som den nya grundläggande kompetensen gäller. Dessa förare måste dock genomgå det praktiska provet i dess helhet.

Avsnitt 3

Snabbförvärvad grundläggande kompetens enligt artikel 3.2

Utbildning för snabbförvärvad grundläggande kompetens ska omfatta undervisning i samtliga de ämnen som återfinns i förteckningen i avsnitt 1. Längden på utbildningen ska uppgå till 140 timmar.

Varje aspirant ska köra individuellt minst tio timmar med ett fordon i den berörda kategorin som åtminstone uppfyller de krav för provfordon som anges i direktiv 2006/126/EG.

Aspiranten ska under den individuella körningen följas av en instruktör som är anställd vid ett godkänt utbildningscentrum. Varje aspirant får genomföra högst fyra av de tio timmarna individuell körning på en särskild bana eller med hjälp av en avancerad simulator för att bedöma graden av träning i rationell körning med beaktande av säkerhetsbestämmelser, särskilt i fråga om behärskningen av fordonet vid olika väglag och sättet på vilket väglaget förändras beroende på väderleksförhållandena och tidpunkten på dygnet, samt förmågan att optimera bränsleförbrukningen.

Bestämmelserna i punkt 2.1 fjärde stycket ska också gälla utbildningen för snabbförvärvad grundläggande kompetens.

För förare enligt artikel 5.5 ska utbildningslängden för snabbförvärvad grundläggande kompetens uppgå till 35 timmar, varav två och en halv timme ska utgöras av individuell körning.

När utbildningen avslutats ska medlemsstaternas behöriga myndigheter eller det organ som dessa utsett pröva förarens kunskapsnivå skriftligt eller muntligt. Provet ska omfatta minst en fråga inom varje mål i förteckningen över ämnen i avsnitt 1.

Avsnitt 4

Obligatorisk fortbildning enligt artikel 3.1 B

Obligatoriska fortbildningskurser ska anordnas av ett godkänt utbildningscentrum. Längden på en sådan kurs ska uppgå till 35 timmar vart femte år och fördelas på perioder på minst sju timmar, som får fördelas på två på varandra följande dagar. Vid e-lärande ska det godkända utbildningscentrumet säkerställa att utbildningens goda kvalitet bibehålls, inklusive genom att välja ut de ämnen där IKT-verktyg kan användas på det mest ändamålsenliga sättet. Medlemsstaterna ska i synnerhet ställa krav på tillförlitlig användaridentifiering och lämpliga kontrollmedel. Det högsta antalet timmar för e-lärande får inte överstiga tolv timmar. Minst en av perioderna för utbildning ska täcka ett ämne som har att göra med trafiksäkerhet. Ämnena i utbildningen ska vara anpassade till de utbildningsbehov som är specifika för den typ av transporter som utförs av föraren och den senaste utvecklingen inom relevant teknik och relevant lagstiftning, och bör så långt möjligt ta hänsyn till förarens specifika utbildningsbehov. En rad olika ämnen ska täckas under de 35 timmarna, däribland repeterad utbildning på områden där man kan visa att föraren behöver särskild kompletterande utbildning.

Medlemsstaterna får överväga att låta genomgången särskild utbildning som krävs enligt annan unionslagstiftning motsvara högst en av de föreskrivna sjutimmarsperioderna. Detta omfattar, men är inte begränsat till, utbildning som krävs enligt direktiv 2008/68/EG för transport av farligt gods, utbildning i djurtransporter enligt förordning (EG) nr 1/2005 och, i fråga om persontransport, utbildning i medvetenhet om funktionsnedsättningar enligt förordning (EU) nr 181/2011. Medlemsstaterna får emellertid besluta att genomgången särskild utbildning som krävs enligt direktiv 2008/68/EG för transport av farligt gods ska räknas som två av sjutimmarsperioderna, under förutsättning att detta är den enda övriga utbildning som beaktas i fortbildningen.

Avsnitt 5

Godkännande av den grundläggande kompetensen och fortbildningen

| 5.1 | De utbildningscentrum som tillhandahåller utbildning för grundläggande kompetens samt fortbildning ska godkännas av medlemsstaternas behöriga myndigheter. Ett sådant godkännande kan endast erhållas efter en skriftlig ansökan. Till den skriftliga ansökan ska följande handlingar bifogas:






  5.1.1 | Ett lämpligt kompetens- och utbildningsprogram som anger ämnen, plan för genomförande och undervisningsmetoder. |
| --- | --- | --- |

5.1

5.1.1

Ett lämpligt kompetens- och utbildningsprogram som anger ämnen, plan för genomförande och undervisningsmetoder.

| 5.1.2 | Lärarnas kvalifikationer och verksamhetsområden. |
| --- | --- |

5.1.2

Lärarnas kvalifikationer och verksamhetsområden.

| 5.1.3 | Information om undervisningslokaler, undervisningsmaterial, tillgängliga resurser för det praktiska arbetet och den fordonspark som används. |
| --- | --- |

5.1.3

Information om undervisningslokaler, undervisningsmaterial, tillgängliga resurser för det praktiska arbetet och den fordonspark som används.

| 5.1.4 | Villkoren för deltagande i utbildningen (antal deltagare). |
| --- | --- |

5.1.4

Villkoren för deltagande i utbildningen (antal deltagare).

| 5.2 | Den behöriga myndigheten ska skriftligen godkänna utbildningscentrumet på följande villkor:






  5.2.1 | Utbildningen ska genomföras i enlighet med de dokument som bifogas ansökan. |
| --- | --- | --- |

5.2

5.2.1

Utbildningen ska genomföras i enlighet med de dokument som bifogas ansökan.

| 5.2.2 | Den behöriga myndigheten ska ha rätt att skicka bemyndigade personer för att närvara vid den utbildning som ges av de godkända utbildningscentrumen och ha rätt att kontrollera resursutnyttjandet och att utbildningen och proven fungerar väl. |
| --- | --- |

5.2.2

Den behöriga myndigheten ska ha rätt att skicka bemyndigade personer för att närvara vid den utbildning som ges av de godkända utbildningscentrumen och ha rätt att kontrollera resursutnyttjandet och att utbildningen och proven fungerar väl.

| 5.2.3 | Godkännandet kan återkallas slutgiltigt eller tillfälligt suspenderas om villkoren inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

5.2.3

Godkännandet kan återkallas slutgiltigt eller tillfälligt suspenderas om villkoren inte längre uppfylls.

Det godkända utbildningscentrumet ska garantera att lärarna har god kännedom om de senaste bestämmelserna och utbildningskraven. Inom ramen för ett särskilt urvalsförfarande ska lärarna dokumentera att de har kännedom om både undervisningsmaterial och undervisningsmetoder. När det gäller den praktiska delen av utbildningen ska lärarna, i likhet med körskollärare som utbildar förare för tunga fordon, dokumentera att de har erfarenhet från föraryrket eller motsvarande förarerfarenhet.

Kursprogrammet ska utformas i enlighet med godkännandet och omfatta de ämnen som avses i avsnitt 1.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EUT C 111, 6.5.2008, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (EUT L 102, 11.4.2006, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 165/2014 av den 4 februari 2014 om färdskrivare vid vägtransporter, om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet (EUT L 60, 28.2.2014, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/68/EG av den 24 september 2008 om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägar (EUT L 260, 30.9.2008, s. 13).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 februari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 55, 28.2.2011, s. 1).

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (EUT L 3, 5.1.2005, s. 1).

---

BILAGA II

BESTÄMMELSER OM EUROPEISKA UNIONENS MODELL FÖR YRKESKOMPETENSBEVIS FÖR FÖRARE

1.   De fysiska egenskaperna hos yrkeskompetensbeviset för förare

De fysiska egenskaperna hos yrkeskompetensbeviset för förare ska vara i enlighet med ISO-standarderna 7810 och 7816–1.

De metoder som används för att kontrollera de fysiska egenskaperna hos yrkeskompetensbeviset för förare i syfte att fastställa att de följer de internationella normerna ska vara i enlighet med ISO-standard 10373.

2.   Information på yrkeskompetensbeviset för förare

Yrkeskompetensbeviset för förare ska bestå av två sidor.

Sidan 1 ska innehålla följande:

| a) | Rubriken ”yrkeskompetensbevis för förare” i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare. |
| --- | --- |

a)

Rubriken ”yrkeskompetensbevis för förare” i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare.

| b) | Namnet på den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

b)

Namnet på den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare (frivillig uppgift).

| c) | Nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor, vilken ska vara någon av följande:







  B | : | Belgien |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | : | Bulgarien |
| CZ | : | Tjeckien |
| DK | : | Danmark |
| D | : | Tyskland |
| EST | : | Estland |
| IRL | : | Irland |
| GR | : | Grekland |
| E | : | Spanien |
| F | : | Frankrike |
| HR | : | Kroatien |
| I | : | Italien |
| CY | : | Cypern |
| LV | : | Lettland |
| LT | : | Litauen |
| L | : | Luxemburg |
| H | : | Ungern |
| M | : | Malta |
| NL | : | Nederländerna |
| A | : | Österrike |
| PL | : | Polen |
| P | : | Portugal |
| RO | : | Rumänien |
| SLO | : | Slovenien |
| SK | : | Slovakien |
| FIN | : | Finland |
| S | : | Sverige |

c)

Nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor, vilken ska vara någon av följande:

B

:

Belgien

BG

:

Bulgarien

CZ

:

Tjeckien

DK

:

Danmark

D

:

Tyskland

EST

:

Estland

IRL

:

Irland

GR

:

Grekland

E

:

Spanien

F

:

Frankrike

HR

:

Kroatien

I

:

Italien

CY

:

Cypern

LV

:

Lettland

LT

:

Litauen

L

:

Luxemburg

H

:

Ungern

M

:

Malta

NL

:

Nederländerna

A

:

Österrike

PL

:

Polen

P

:

Portugal

RO

:

Rumänien

SLO

:

Slovenien

SK

:

Slovakien

FIN

:

Finland

S

:

Sverige

| d) | De uppgifter som är särskiljande för yrkeskompetensbeviset för förare, numrerade enligt följande:






  1. | Innehavarens efternamn. |
| --- | --- | --- |

d)

De uppgifter som är särskiljande för yrkeskompetensbeviset för förare, numrerade enligt följande:

1.

Innehavarens efternamn.

| 2. | Innehavarens förnamn. |
| --- | --- |

2.

Innehavarens förnamn.

| 3. | Innehavarens födelsedatum och födelseort. |
| --- | --- |

3.

Innehavarens födelsedatum och födelseort.

| 4. | a) | Datum för utfärdandet. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Datum för utfärdandet.

| b) | Sista giltighetsdag. |
| --- | --- |

b)

Sista giltighetsdag.

| c) | Namnet på den behöriga myndighet som utfärdat yrkeskompetensbeviset för förare (får tryckas på sidan 2). |
| --- | --- |

c)

Namnet på den behöriga myndighet som utfärdat yrkeskompetensbeviset för förare (får tryckas på sidan 2).

| d) | Ett annat nummer än körkortsnumret, vilket kan användas för administrativa ändamål (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

d)

Ett annat nummer än körkortsnumret, vilket kan användas för administrativa ändamål (frivillig uppgift).

| 5. | a) | Körkortets nummer. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Körkortets nummer.

| b) | Serienummer. |
| --- | --- |

b)

Serienummer.

| 6. | Ett fotografi av innehavaren. |
| --- | --- |

6.

Ett fotografi av innehavaren.

| 7. | Innehavarens underskrift. |
| --- | --- |

7.

Innehavarens underskrift.

| 8. | Innehavarens normala hemvist eller postadress (frivillig uppgift). |
| --- | --- |

8.

Innehavarens normala hemvist eller postadress (frivillig uppgift).

| 9. | Kategorier av fordon för vilka föraren uppfyller kraven på grundläggande kompetens och fortbildning. |
| --- | --- |

9.

Kategorier av fordon för vilka föraren uppfyller kraven på grundläggande kompetens och fortbildning.

| e) | Orden ”Europeiska unionens modell” ska finnas tryckta på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare, och rubriken ”yrkeskompetensbevis för förare” på unionens övriga språk ska vara tryckta i blått och utgöra bakgrund på yrkeskompetensbeviset för förare: | tarjeta de cualificación del conductor |
| --- | --- | --- |

e)

Orden ”Europeiska unionens modell” ska finnas tryckta på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare, och rubriken ”yrkeskompetensbevis för förare” på unionens övriga språk ska vara tryckta i blått och utgöra bakgrund på yrkeskompetensbeviset för förare:

tarjeta de cualificación del conductor

| | карта за квалификация на водача |
| --- | --- |

карта за квалификация на водача

| | osvědčení profesní způsobilosti řidiče |
| --- | --- |

osvědčení profesní způsobilosti řidiče

| | chaufføruddannelsesbevis |
| --- | --- |

chaufføruddannelsesbevis

| | Fahrerqualifizierungsnachweis |
| --- | --- |

Fahrerqualifizierungsnachweis

| | juhi pädevustunnistus |
| --- | --- |

juhi pädevustunnistus

| | δελτίο επιμόρφωσης οδηγού |
| --- | --- |

δελτίο επιμόρφωσης οδηγού

| | driver qualification card |
| --- | --- |

driver qualification card

| | carte de qualification de conducteur |
| --- | --- |

carte de qualification de conducteur

| | cárta cáilíochta tiománai |
| --- | --- |

cárta cáilíochta tiománai

| | kvalifikacijska kartica vozača |
| --- | --- |

kvalifikacijska kartica vozača

| | carta di qualificazione del conducente |
| --- | --- |

carta di qualificazione del conducente

| | vadītāja kvalifikācijas apliecība |
| --- | --- |

vadītāja kvalifikācijas apliecība

| | vairuotojo kvalifikacinė kortelė |
| --- | --- |

vairuotojo kvalifikacinė kortelė

| | gépjárművezetői képesítési igazolvány |
| --- | --- |

gépjárművezetői képesítési igazolvány

| | karta ta’ kwalifika tas-sewwieq |
| --- | --- |

karta ta’ kwalifika tas-sewwieq

| | kwalificatiekaart bestuurder |
| --- | --- |

kwalificatiekaart bestuurder

| | karta kwalifikacji kierowcy |
| --- | --- |

karta kwalifikacji kierowcy

| | carta de qualificação de motorista |
| --- | --- |

carta de qualificação de motorista

| | cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto |
| --- | --- |

cartelă de pregătire profesională a conducătorului auto

| | kvalifikačná karta vodiča |
| --- | --- |

kvalifikačná karta vodiča

| | kartica o usposobljenosti voznika |
| --- | --- |

kartica o usposobljenosti voznika

| | kuljettajan ammattipätevyyskortti |
| --- | --- |

kuljettajan ammattipätevyyskortti

| | yrkeskompetensbevis för förare |
| --- | --- |

yrkeskompetensbevis för förare

| f) | Färganvisningar:






  — | blå: Pantone Reflex blue |
| --- | --- | --- |

f)

Färganvisningar:

—

blå: Pantone Reflex blue

| — | gul: Pantone yellow |
| --- | --- |

—

gul: Pantone yellow

Sidan 2 måste innehålla följande:

| a) | 9. | Kategorier av fordon för vilka föraren uppfyller kraven på grundläggande kompetens och fortbildning. |
| --- | --- | --- |

a)

9.

Kategorier av fordon för vilka föraren uppfyller kraven på grundläggande kompetens och fortbildning.

| 10. | Den harmoniserade unionskoden 95 enligt bilaga I till direktiv 2006/126/EG. |
| --- | --- |

10.

Den harmoniserade unionskoden 95 enligt bilaga I till direktiv 2006/126/EG.

| 11. | Ett utrymme där den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare kan föra in upplysningar som är nödvändiga av administrativa skäl eller som gäller trafiksäkerhet (frivillig uppgift). Om upplysningen faller under någon rubrik i denna bilaga ska den föregås av numret för den rubriken. |
| --- | --- |

11.

Ett utrymme där den medlemsstat som utfärdar yrkeskompetensbeviset för förare kan föra in upplysningar som är nödvändiga av administrativa skäl eller som gäller trafiksäkerhet (frivillig uppgift). Om upplysningen faller under någon rubrik i denna bilaga ska den föregås av numret för den rubriken.

| b) | En förklaring till de numrerade rubrikerna på sidorna 1 och 2 av yrkeskompetensbeviset för förare (åtminstone rubrikerna 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5a, 5b och 10). |
| --- | --- |

b)

En förklaring till de numrerade rubrikerna på sidorna 1 och 2 av yrkeskompetensbeviset för förare (åtminstone rubrikerna 1, 2, 3, 4a, 4b, 4c, 5a, 5b och 10).

Om en medlemsstat önskar avfatta dessa texter på ett annat nationellt språk än bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska ska medlemsstaten upprätta en tvåspråkig version av yrkeskompetensbeviset för förare där ett av dessa språk används, utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna bilaga.

3.   Säkerhet, inbegripet dataskydd

De olika grundläggande beståndsdelarna i yrkeskompetensbeviset för förare är avsedda att utesluta varje slag av förfalskning eller manipulation och möjliggöra upptäckt av alla försök av sådant slag.

Medlemsstaten ska sörja för att säkerhetsnivån på yrkeskompetensbeviset för förare åtminstone är jämförbar med körkortets säkerhetsnivå.

4.   Särskilda bestämmelser

Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkod, nationella symboler och säkerhetsdetaljer, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i denna bilaga.

Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av yrkeskompetensbevis för förare får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på yrkeskompetensbeviset för förare eller som är nödvändigt för utfärdandet av detta bevis.

5.   Övergångsbestämmelser

Yrkeskompetensbevis för förare som utfärdats före den 23 maj 2020 ska vara giltiga till och med deras sista giltighetsdatum.

6.   Europeiska unionens modell för yrkeskompetensbevis för förare

Image 1

---

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL FÖR HÄNVISNINGARNA TILL VISSA KÖRKORTSKATEGORIER

| Hänvisning i detta direktiv | Hänvisning i direktiv 2006/126/EG |
| --- | --- |
| C + E | CE |
| C1 + E | C1E |
| D + E | DE |
| D1 + E | D1E |

Hänvisning i detta direktiv

Hänvisning i direktiv 2006/126/EG

C + E

CE

C1 + E

C1E

D + E

DE

D1 + E

D1E

---

BILAGA IV

Del A

Upphävt direktiv och en förteckning över ändringar av detta

(som det hänvisas till i artikel 14)

| Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG
  (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 2004/66/EG
  (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35) | Endast punkt IV.2 i bilagan |
| Rådets direktiv 2006/103/EG
  (EUT L 363, 20.12.2006, s. 344) | Endast punkt A.6 i bilagan |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008
  (EUT L 311, 21.11.2008, s. 1) | Endast punkt 9.11 i bilagan |
| Rådets direktiv 2013/22/EU
  (EUT L 158, 10.6.2013, s. 356) | Endast punkt A.4 i bilagan |
| Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/645
  (EUT L 112, 2.5.2018, s. 29) | Endast artikel 1 och bilagan |
| Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1243
  (EUT L 198, 25.7.2019, s. 241) | Endast punkt IX.5 i bilagan |

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG

(EUT L 226, 10.9.2003, s. 4)

Rådets direktiv 2004/66/EG

(EUT L 168, 1.5.2004, s. 35)

Endast punkt IV.2 i bilagan

Rådets direktiv 2006/103/EG

(EUT L 363, 20.12.2006, s. 344)

Endast punkt A.6 i bilagan

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1137/2008

(EUT L 311, 21.11.2008, s. 1)

Endast punkt 9.11 i bilagan

Rådets direktiv 2013/22/EU

(EUT L 158, 10.6.2013, s. 356)

Endast punkt A.4 i bilagan

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/645

(EUT L 112, 2.5.2018, s. 29)

Endast artikel 1 och bilagan

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1243

(EUT L 198, 25.7.2019, s. 241)

Endast punkt IX.5 i bilagan

Del B

Tidsfrister för införlivande med nationell rätt och datum för tillämpning

(som det hänvisas till i artikel 14)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Datum för tillämpning |
| --- | --- | --- |
| 2003/59/EG | 10 september 2006 | 10 september 2008 när det gäller grundläggande kompetens för framförande av fordon i körkortskategorierna D1, D1 + E, D och D + E
  10 september 2009 när det gäller grundläggande kompetens för framförande av fordon i körkortskategorierna C1, C1 + E, C och C + E |
| (EU) 2018/645 | 23 maj 2020 med undantag för artikel 1.6
  23 maj 2021 vad gäller artikel 1.6 | |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

Datum för tillämpning

2003/59/EG

10 september 2006

10 september 2008 när det gäller grundläggande kompetens för framförande av fordon i körkortskategorierna D1, D1 + E, D och D + E

10 september 2009 när det gäller grundläggande kompetens för framförande av fordon i körkortskategorierna C1, C1 + E, C och C + E

(EU) 2018/645

23 maj 2020 med undantag för artikel 1.6

23 maj 2021 vad gäller artikel 1.6

---

BILAGA V

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 2003/59/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artiklarna 1–7 | Artiklarna 1–7 |
| Artikel 8.1 | Artikel 8.1 |
| Artikel 8.2 första stycket, inledningen och led a | Artikel 8.2 första stycket |
| Artikel 8.2 första stycket b | – |
| Artikel 8.2 andra stycket | Artikel 8.2 andra stycket |
| Artikel 8.3, 8.4 och 8.5 | Artikel 8.3, 8.4 och 8.5 |
| Artiklarna 9 och 10 | Artiklarna 9 och 10 |
| Artikel 10a | Artikel 11 |
| Artikel 11 | Artikel 12 |
| Artikel 11a | Artikel 13 |
| Artikel 13 | – |
| Artikel 14 | – |
| Artikel 15 | Artikel 14 |
| Artikel 16 | Artikel 15 |
| Artikel 17 | Artikel 16 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga III |
| – | Bilaga IV |
| – | Bilaga V |

Direktiv 2003/59/EG

Detta direktiv

Artiklarna 1–7

Artiklarna 1–7

Artikel 8.1

Artikel 8.1

Artikel 8.2 första stycket, inledningen och led a

Artikel 8.2 första stycket

Artikel 8.2 första stycket b

–

Artikel 8.2 andra stycket

Artikel 8.2 andra stycket

Artikel 8.3, 8.4 och 8.5

Artikel 8.3, 8.4 och 8.5

Artiklarna 9 och 10

Artiklarna 9 och 10

Artikel 10a

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 11a

Artikel 13

Artikel 13

–

Artikel 14

–

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 17

Artikel 16

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

–

Bilaga IV

–

Bilaga V

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/70

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2562

av den 24 oktober 2022

om undertecknande på unionens vägnar och provisorisk tillämpning av ramavtalet om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 209 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 25 november 2004 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Thailand om ett ramavtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan (avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Den 25 november 2004 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med Thailand om ett ramavtal om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan (avtalet).

| (2) | Förhandlingarna utmynnade i att avtalet paraferades den 2 september 2022 i Bryssel. |
| --- | --- |

(2)

Förhandlingarna utmynnade i att avtalet paraferades den 2 september 2022 i Bryssel.

| (3) | Målet med avtalet är att stärka samarbetet inom ett stort antal politikområden som mänskliga rättigheter, icke-spridning av massförstörelsevapen, terrorismbekämpning, kamp mot korruption och organiserad brottslighet, handel, migration, miljö, energi, klimatförändring, transport, vetenskap och teknik, sysselsättning och sociala frågor, utbildning samt jordbruk. |
| --- | --- |

(3)

Målet med avtalet är att stärka samarbetet inom ett stort antal politikområden som mänskliga rättigheter, icke-spridning av massförstörelsevapen, terrorismbekämpning, kamp mot korruption och organiserad brottslighet, handel, migration, miljö, energi, klimatförändring, transport, vetenskap och teknik, sysselsättning och sociala frågor, utbildning samt jordbruk.

| (4) | Avtalet bör undertecknas på unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(4)

Avtalet bör undertecknas på unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (5) | Eftersom avtalet behöver tillämpas efter det att det ratificerats av medlemsstaterna men innan det träder i kraft bör vissa bestämmelser i avtalet tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande avslutas. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom avtalet behöver tillämpas efter det att det ratificerats av medlemsstaterna men innan det träder i kraft bör vissa bestämmelser i avtalet tillämpas provisoriskt i avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för avtalets ikraftträdande avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed godkänns undertecknandet på unionens vägnar av ramavtalet om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan (avtalet), med förbehåll för att avtalet ingås. (1)

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

I avvaktan på att de förfaranden som är nödvändiga för att avtalet träder i kraft ska följande delar av avtalet tillämpas provisoriskt (2) av Europeiska unionen och Konungariket Thailand, i enlighet med artikel 59 i avtalet och med förbehåll för de anmälningar som föreskrivs däri och endast i den mån de avser frågor som omfattas av unionens befogenhet, inklusive frågor som omfattas av unionens befogenhet att fastställa och genomföra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik:

| — | Avdelning I |
| --- | --- |

—

Avdelning I

| — | Avdelning II |
| --- | --- |

—

Avdelning II

| — | Avdelning III |
| --- | --- |

—

Avdelning III

| — | Avdelning IV: artiklarna 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29 |
| --- | --- |

—

Avdelning IV: artiklarna 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29

| — | Avdelning V: artiklarna 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49 |
| --- | --- |

—

Avdelning V: artiklarna 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49

| — | Avdelning VI |
| --- | --- |

—

Avdelning VI

| — | Avdelning VII |
| --- | --- |

—

Avdelning VII

| — | Avdelning VIII |
| --- | --- |

—

Avdelning VIII

| — | Gemensam förklaring om artikel 5 |
| --- | --- |

—

Gemensam förklaring om artikel 5

| — | Gemensam förklaring om artikel 23. |
| --- | --- |

—

Gemensam förklaring om artikel 23.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxembourg den 24 oktober 2022.

På rådets vägnar

A. HUBÁČKOVÁ

Ordförande

---

(1)  Se sidan 72 i detta nummer av EUT.

1

(2)  Den dag från och med vilken delar av avtalet ska tillämpas provisoriskt ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning av rådets generalsekretariat.

2

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/72 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/72

---

RAMAVTAL

om fördjupat partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Thailand, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad EU,

och

KONUNGARIKET BELGIEN,

REPUBLIKEN BULGARIEN,

TJECKIEN,

KONUNGARIKET DANMARK,

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,

REPUBLIKEN ESTLAND,

IRLAND,

REPUBLIKEN GREKLAND,

KONUNGARIKET SPANIEN,

REPUBLIKEN FRANKRIKE,

REPUBLIKEN KROATIEN,

REPUBLIKEN ITALIEN,

REPUBLIKEN CYPERN,

REPUBLIKEN LETTLAND,

REPUBLIKEN LITAUEN,

STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,

UNGERN,

REPUBLIKEN MALTA,

KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,

REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,

REPUBLIKEN POLEN,

REPUBLIKEN PORTUGAL,

RUMÄNIEN,

REPUBLIKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKEN SLOVAKIEN,

REPUBLIKEN FINLAND,

KONUNGARIKET SVERIGE,

Europeiska unionens medlemsstater, nedan kallade medlemsstaterna,

å ena sidan,

och

KONUNGARIKET THAILAND, nedan kallat Thailand,

å andra sidan,

nedan kallade parterna,

SOM TAR HÄNSYN TILL de vänskapsband som av tradition existerar mellan parterna och de nära historiska, politiska och ekonomiska band som förenar dem,

SOM FÄSTER särskild vikt vid fördjupade ömsesidiga förbindelser,

SOM BEKRÄFTAR den vikt de fäster vid de demokratiska principerna, samt de mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som stadfästs i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter vilken antogs av FN:s generalförsamling den 10 december 1948, samt i övriga relevanta internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter,

SOM BEKRÄFTAR den vikt de fäster vid rättsstatsprincipen och principen om god samhällsstyrning samt sin önskan att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen för sina befolkningar, med full hänsyn till kraven på miljöskydd och principerna om hållbar utveckling samt till Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution nr 70/1 av den 25 september 2015,

SOM ÄR MEDVETNA OM Thailands ställning som utvecklingsland och som beaktar parternas respektive utvecklingsnivåer,

SOM ÄR MEDVETNA OM att det är nödvändigt att främja de begrepp och målsättningar som används i arbetet med icke-spridning och nedrustning via relevanta internationella och regionala instrument i syfte att motverka det hot som massförstörelsevapen utgör; att den av FN:s säkerhetsråd enhälligt antagna resolutionen 1540 (2004) understryker hela det internationella samfundets åtagande för att motverka spridning av sådana vapen); att Europeiska rådet den 12 december 2003 antog en strategi mot spridning av massförstörelsevapen och att Europeiska unionens råd den 17 november 2003 antog en EU-strategi i syfte att integrera icke-spridningspolitiken i EU:s förbindelser med tredjeländer; att Thailand i egenskap av medlem av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) är en av ursprungsundertecknarna av fördraget om en kärnvapenfri zon i Sydostasien, som undertecknades i Bangkok den 15 december 1995,

SOM INSER sambandet mellan nedrustning, vapenkontroll, fred och säkerhet samt utveckling och som noterar att närmare samarbete mellan parterna för att främja tillämpningen av relevanta internationella instrument kan leda till framsteg med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling och en säkrare värld,

SOM BEAKTAR att parterna anser att terrorism är ett hot mot den globala säkerheten och att de önskar intensifiera sin dialog och sitt samarbete inom kampen mot terrorism i enlighet med FN:s relevanta resolutioner, i synnerhet FN:s säkerhetsråds resolution 1373 (2001), och som bekräftar att respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen ligger till grund för kampen mot terrorism,

SOM BEKRÄFTAR att allvarliga brott som angår det internationella samfundet inte får förbli ostraffade och att det är nödvändigt att genom åtgärder på nationell nivå och ett stärkt internationellt samarbete säkerställa att sådana brott lagförs,

SOM BEKRÄFTAR att de är fast beslutna att bekämpa allvarliga brott som angår det internationella samfundet,

SOM ÄR MEDVETNA OM betydelsen av det samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Filippinerna, Indonesien, Malaysia, Singapore och Thailand – medlemsländer i Sydostasiatiska nationers förbund - som undertecknades i Kuala Lumpur den 7 mars 1980 samt dess efterföljande anslutningsprotokoll,

SOM ÄR MEDVETNA OM betydelsen av att stärka sina befintliga förbindelser i syfte att fördjupa samarbetet och sin gemensamma önskan att befästa, fördjupa och diversifiera sina förbindelser på områden av ömsesidigt intresse, på grundval av respekten för suveränitet, jämlikhet, icke-diskriminering, respekt för den naturliga miljön och till ömsesidig nytta,

SOM ÄR MEDVETNA OM att parterna delar liknande ambitioner när det gäller att skapa resurseffektiva, inkluderande, innovativa, klimatneutrala och gröna ekonomier och att utbyte av erfarenheterna av att genomföra nationella strategier kan förbättra resultaten och påskynda genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling,

SOM UTTRYCKER sitt helhjärtade åtagande att främja hållbar utveckling i alla dess aspekter, däribland miljöskydd och ett effektivt samarbete mot klimatförändringen samt faktisk tillämpning av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som antogs i Rio de Janeiro den 9 maj 1992 samt Parisavtalet som antogs i Paris den 12 december 2015 liksom ett faktiskt främjande och genomförande av internationellt erkända sociala och arbetsrättsliga normer,

SOM FÖRSÄKRAR på denna punkt att ingen får lämnas utanför,

SOM BETONAR vikten av fördjupade relationer och ett närmare samarbete på sådana områden som migration,

SOM BEKRÄFTAR sin önskan att i full överensstämmelse med åtgärder som vidtas regionalt förbättra sitt samarbete med utgångspunkt i gemensamma värderingar och ömsesidig nytta,

SOM ÄR MEDVETNA OM den vikt de fäster vid de principer och bestämmelser som reglerar internationell handel, i synnerhet de som fastställs i Marrakeshavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO), vilket utfärdades i Marrakesh den 15 april 1994, och vid behovet av att tillämpa dessa på ett insynsvänligt och icke-diskriminerande sätt,

SOM KONSTATERAR att om parterna, inom ramen för detta avtal, skulle besluta att ingå sådana särskilda avtal på området med frihet, säkerhet och rättvisa som får ingås av EU enligt avdelning V i tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, skulle bestämmelserna i sådana eventuella framtida särskilda avtal inte vara bindande för Irland, såvida inte EU parallellt med Irland med avseende på de tidigare bilaterala förbindelserna underrättar Thailand om att Irland binds av sådana eventuella särskilda avtal i egenskap av en del av EU på det sätt som anges i protokoll nr 21 om Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, vilket fogats till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt; inte heller skulle eventuella efterföljande EU-interna åtgärder som antas i enlighet med den tidigare nämnda avdelningen i syfte att genomföra detta avtal vara bindande för Irland, om inte landet anmäler att det önskar delta i eller godta dessa åtgärder, i enlighet med protokoll nr 21, SOM ÄVEN KONSTATERAR att sådana framtida särskilda avtal eller efterföljande EU-interna åtgärder skulle omfattas av protokoll nr 22 om Danmarks ställning, som är fogat till de nämnda fördragen,

HAR ENATS OM FÖLJANDE:

AVDELNING I

SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Allmänna principer

1.   Respekten för de demokratiska principerna och för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, vilka stadfästs i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och i andra relevanta internationella människorättsinstrument, samt för rättsstatsprincipen, ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik och utgör en väsentlig del av detta avtal.

2.   Parterna bekräftar sitt åtagande att främja alla aspekter av en hållbar utveckling, samarbeta för att lösa problem i samband med klimatförändringarna och globaliseringen samt att bidra till Agenda 2030 för hållbar utveckling.

3.   Parterna bekräftar sitt åtagande när det gäller Parisförklaringen om biståndseffektivitet, som antogs 2005, och är överens om att stärka samarbetet i syfte att ytterligare förbättra utvecklingsresultaten.

4.   Parterna bekräftar den vikt de fäster vid principen om god samhällsstyrning och bekämpning av korruption på alla nivåer, med särskilt beaktande av sina internationella åtaganden.

5.   Parterna är eniga om att deras respektive behov och kapacitet ska beaktas i all samarbetsverksamhet enligt detta avtal.

Artikel 2

Samarbetets syften

Inom ramen för sitt väletablerade partnerskap är parterna överens om att inrätta framåtsyftande förbindelser med utgångspunkt i ett mer välstrukturerat och strategiskt perspektiv, gemensamma värderingar och frågor av gemensamt intresse samt att åta sig att föra en mångsidig dialog och ytterligare främja sitt samarbete på alla områden av gemensamt intresse. Parternas ansträngningar kommer särskilt att inriktas på följande:

| a) | Stödja samarbete, såväl bilateralt som multilateralt, i alla relevanta regionala och internationella forum och organisationer som arbetar med frågor som omfattas av detta avtal. |
| --- | --- |

a)

Stödja samarbete, såväl bilateralt som multilateralt, i alla relevanta regionala och internationella forum och organisationer som arbetar med frågor som omfattas av detta avtal.

| b) | Upprätta samarbete för att motverka spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

b)

Upprätta samarbete för att motverka spridning av massförstörelsevapen.

| c) | Upprätta en dialog om allvarliga brott som angår det internationella samfundet. |
| --- | --- |

c)

Upprätta en dialog om allvarliga brott som angår det internationella samfundet.

| d) | Upprätta samarbete om förebyggande och bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

d)

Upprätta samarbete om förebyggande och bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet.

| e) | Säkerställa gynnsamma förutsättningar för samt främja ökad och utvecklad handel och investeringar mellan parterna till ömsesidig nytta, med samtidig respekt för Världshandelsorganisationens principer och bestämmelser, på ett sätt som stödjer målen för hållbar utveckling och som främjar hållbara leveranskedjor och ansvarstagande affärsmetoder. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa gynnsamma förutsättningar för samt främja ökad och utvecklad handel och investeringar mellan parterna till ömsesidig nytta, med samtidig respekt för Världshandelsorganisationens principer och bestämmelser, på ett sätt som stödjer målen för hållbar utveckling och som främjar hållbara leveranskedjor och ansvarstagande affärsmetoder.

| f) | Upprätta samarbete på alla handels- och investeringsrelaterade områden av gemensamt intresse i syfte att främja tillämpningen av WTO:s principer och bestämmelser, underlätta hållbara handels- och investeringsflöden samt förekomma och undanröja handels- och investeringshinder, på ett sätt som är förenligt med, kompletterar och understödjer nuvarande och framtida initiativ mellan EU och Asean och en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

f)

Upprätta samarbete på alla handels- och investeringsrelaterade områden av gemensamt intresse i syfte att främja tillämpningen av WTO:s principer och bestämmelser, underlätta hållbara handels- och investeringsflöden samt förekomma och undanröja handels- och investeringshinder, på ett sätt som är förenligt med, kompletterar och understödjer nuvarande och framtida initiativ mellan EU och Asean och en hållbar utveckling.

| g) | Upprätta samarbete på området frihet, säkerhet och rättvisa, även i fråga om rättsstatsprincipen samt rättsligt samarbete, skydd av personuppgifter, migration, samt kampen mot penningtvätt, mot organiserad brottslighet och mot olaglig narkotika. |
| --- | --- |

g)

Upprätta samarbete på området frihet, säkerhet och rättvisa, även i fråga om rättsstatsprincipen samt rättsligt samarbete, skydd av personuppgifter, migration, samt kampen mot penningtvätt, mot organiserad brottslighet och mot olaglig narkotika.

| h) | Upprätta samarbete på alla andra områden av gemensamt intresse, särskilt avseende makroekonomisk policy och finansinstitut, utvecklingsplanering, god samhällsstyrning på skatteområdet, insatser mot korruption, företagens samhällsansvar, industripolitik samt mikroföretag och små och medelstora företag, informationssamhället, vetenskap, teknik och innovation, en koldioxidsnål, cirkulär och grön ekonomi, bioekonomi, klimatförändringar, energi, transport, forskning och utveckling, utbildning, kultur, turism, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, miljö och naturresurser, jordbruk och landsbygdsutveckling, hälso- och sjukvård, statistik, det kunskapsbaserade samhället, livsmedelssäkerhet, fytosanitära och veterinära frågor, sysselsättning och sociala frågor. |
| --- | --- |

h)

Upprätta samarbete på alla andra områden av gemensamt intresse, särskilt avseende makroekonomisk policy och finansinstitut, utvecklingsplanering, god samhällsstyrning på skatteområdet, insatser mot korruption, företagens samhällsansvar, industripolitik samt mikroföretag och små och medelstora företag, informationssamhället, vetenskap, teknik och innovation, en koldioxidsnål, cirkulär och grön ekonomi, bioekonomi, klimatförändringar, energi, transport, forskning och utveckling, utbildning, kultur, turism, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, miljö och naturresurser, jordbruk och landsbygdsutveckling, hälso- och sjukvård, statistik, det kunskapsbaserade samhället, livsmedelssäkerhet, fytosanitära och veterinära frågor, sysselsättning och sociala frågor.

| i) | Förbättra parternas deltagande i subregionala, regionala och trilaterala samarbetsprogram som är öppna för den andra partens deltagande. |
| --- | --- |

i)

Förbättra parternas deltagande i subregionala, regionala och trilaterala samarbetsprogram som är öppna för den andra partens deltagande.

| j) | På olika sätt förbättra parternas roll och profil i den andra partens region, t.ex. med hjälp av kulturutbyten, informations- och kommunikationsteknik samt utbildning. |
| --- | --- |

j)

På olika sätt förbättra parternas roll och profil i den andra partens region, t.ex. med hjälp av kulturutbyten, informations- och kommunikationsteknik samt utbildning.

| k) | Främja förståelsen människor emellan genom samarbete mellan olika icke-statliga organ såsom tankesmedjor, universitet, det civila samhället och medier med hjälp av seminarier, konferenser, ungdomsutbyten, övningar i cyberrymden, utbildningar, utbyten och annan verksamhet. |
| --- | --- |

k)

Främja förståelsen människor emellan genom samarbete mellan olika icke-statliga organ såsom tankesmedjor, universitet, det civila samhället och medier med hjälp av seminarier, konferenser, ungdomsutbyten, övningar i cyberrymden, utbildningar, utbyten och annan verksamhet.

Artikel 3

Massförstörelsevapen

1.   Parterna anser att spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, till statliga likaväl som till icke-statliga aktörer, är ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet. Parterna är överens om att samarbeta och bidra till kampen mot spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen genom att till fullo iaktta och på nationell nivå fullgöra sina befintliga åtaganden enligt internationella fördrag och avtal om nedrustning och icke-spridning samt andra relevanta internationella åtaganden inom ramen för FN-systemet, däribland resolutioner från FN:s säkerhetsråd. Parterna är eniga om att denna bestämmelse utgör en väsentlig del av detta avtal.

2.   Parterna är vidare överens om att samarbeta och bidra till att motverka spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen samt att främja tillämpningen om internationella bestämmelser om avrustning genom att:

| a) | vidta åtgärder för anslutning och full tillämpning av alla andra relevanta internationella instrument, |
| --- | --- |

a)

vidta åtgärder för anslutning och full tillämpning av alla andra relevanta internationella instrument,

| b) | i enlighet med sina respektive internationella åtaganden förbättra de nationella exportkontrollerna och kontrollera export och transitering av varor med anknytning till massförstörelsevapen, däribland kontroller av slutanvändningen av varor och teknik med dubbla användningsområden när det är lämpligt, säkerställa efterlevnaden med hjälp av verkningsfulla rättsliga eller administrativa medel, inklusive verkningsfulla påföljder och förebyggande åtgärder mot överträdelser av exportkontrollerna, samt i synnerhet genom samarbete och kapacitetsuppbyggnad, |
| --- | --- |

b)

i enlighet med sina respektive internationella åtaganden förbättra de nationella exportkontrollerna och kontrollera export och transitering av varor med anknytning till massförstörelsevapen, däribland kontroller av slutanvändningen av varor och teknik med dubbla användningsområden när det är lämpligt, säkerställa efterlevnaden med hjälp av verkningsfulla rättsliga eller administrativa medel, inklusive verkningsfulla påföljder och förebyggande åtgärder mot överträdelser av exportkontrollerna, samt i synnerhet genom samarbete och kapacitetsuppbyggnad,

| c) | främja fullständig och faktisk tillämpning av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen som undertecknades i London, Moskva och Washington D.C. den 1 juli 1968 och som inte bara utgör grundvalen för det internationella systemet för icke-spridning och nedrustning utan också är ett viktigt inslag i utvecklingen av användning av kärnkraft för fredliga syften, tillämpningen av konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (BTV-konventionen) som undertecknades i London, Moskva och Washington D.C. den 10 april 1972 samt tillämpningen av konvention om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring som undertecknades i Paris och New York den 13 januari 1993. |
| --- | --- |

c)

främja fullständig och faktisk tillämpning av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen som undertecknades i London, Moskva och Washington D.C. den 1 juli 1968 och som inte bara utgör grundvalen för det internationella systemet för icke-spridning och nedrustning utan också är ett viktigt inslag i utvecklingen av användning av kärnkraft för fredliga syften, tillämpningen av konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (BTV-konventionen) som undertecknades i London, Moskva och Washington D.C. den 10 april 1972 samt tillämpningen av konvention om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring som undertecknades i Paris och New York den 13 januari 1993.

3.   Parterna är överens om att inrätta en regelbunden dialog som ska åtfölja och underbygga de delar som avses i punkt 2 a–c i detta avtal. Denna dialog kan föras på regional nivå.

Artikel 4

Handeldvapen och lätta vapen samt andra konventionella vapen

1.   Parterna är medvetna om att olaglig tillverkning, överföring och omsättning av handeldvapen och lätta vapen, inbegripet ammunition till sådana vapen, samt överdriven anhopning, bristfällig hantering av lager, otillräcklig säkerhet och okontrollerad spridning av handeldvapen och lätta vapen, som har vittgående humanitära och socioekonomiska konsekvenser, fortsätter att utgöra ett allvarligt hot mot fred och internationell säkerhet, och mot en hållbar utveckling på individuell, lokal, nationell, regional och internationell nivå.

2.   Parterna är överens om att iaktta och fullgöra sina respektive åtaganden att bekämpa olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, inbegripet ammunition till sådana vapen, inom ramen för befintliga internationella avtal och FN:s säkerhetsråds resolutioner, samt sina åtaganden inom ramen för andra internationella instrument som är tillämpliga på området, såsom FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och utrota alla former av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 juli 2001.

3.   Parterna är medvetna om vikten av att ha nationella system för kontroll av överföringen av konventionella vapen i enlighet med parternas internationella åtaganden samt målet och syftet med vapenhandelsfördraget, som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution nr 67/234B av den 2 april 2013. Parterna är medvetna om vikten av att tillämpa sådana kontroller på ett ansvarsfullt sätt, som ett bidrag till internationell och regional fred, säkerhet och stabilitet, och till en minskning av mänskligt lidande samt förebyggande av spridning av konventionella vapen. Parterna är överens om att stärka dialogen och samarbetet på området exportkontroller.

4.   Parterna är överens om att stärka sitt samarbete och eftersträva samordning, komplementaritet och synergi i sina ansträngningar avseende förebyggande och utrotande av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, och avseende överföring av konventionella vapen och nationella system för kontroll av import och export av konventionella vapen.

Artikel 5

Allvarliga brott som angår det internationella samfundet

Parterna bekräftar att allvarliga brott som angår det internationella samfundet inte bör förbli ostraffade och att lagföring av sådana brott bör säkerställas med hjälp av nationella och internationella åtgärder, beroende på vad som är lämpligt, och ett förstärkt internationellt samarbete i enlighet med parternas respektive lagar och andra författningar.

Artikel 6

Samarbete för att förebygga och bekämpa terrorism

1.   Parterna bekräftar vikten av att bekämpa terrorism med full respekt för rättsstatsprincipen, internationell rätt, i synnerhet Förenta nationernas stadga, som undertecknades i San Fransisco den 26 juni 1945 och relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt. Med beaktande av den globala strategin för terrorismbekämpning i FN:s generalförsamlings resolution nr 60/288 av den 8 september 2006, i dess senaste lydelse, samt EU:s och Aseans gemensamma förklaring om samarbete för bekämpning av terrorism vilken antogs den 28 januari 2003 är parterna inom denna ram överens om att samarbeta för att förebygga och motverka alla former och uttryck för terrorism.

2.   Detta ska särskilt ske genom att parterna

| a) | tar full hänsyn till genomförandet av resolution nr 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) och 2462 (2019) från FN:s säkerhetsråd och andra relevanta FN-resolutioner, internationella konventioner och instrument, |
| --- | --- |

a)

tar full hänsyn till genomförandet av resolution nr 1267 (1999), 1373 (2001), 1822 (2008), 2242 (2015), 2396 (2017) och 2462 (2019) från FN:s säkerhetsråd och andra relevanta FN-resolutioner, internationella konventioner och instrument,

| b) | utbyter information om terroristgrupper och enskilda terrorister och deras stödnätverk i enlighet med internationell rätt och parternas respektive lagar och andra författningar, |
| --- | --- |

b)

utbyter information om terroristgrupper och enskilda terrorister och deras stödnätverk i enlighet med internationell rätt och parternas respektive lagar och andra författningar,

| c) | samarbetar när det kommer till verktyg, däribland med avseende på utrustning, och metoder som kan som kan användas för att bekämpa terrorism, inklusive teknik och utbildning, och utbyter erfarenheter av att förebygga terrorism och rekrytering till terrorism, |
| --- | --- |

c)

samarbetar när det kommer till verktyg, däribland med avseende på utrustning, och metoder som kan som kan användas för att bekämpa terrorism, inklusive teknik och utbildning, och utbyter erfarenheter av att förebygga terrorism och rekrytering till terrorism,

| d) | samarbetar för att fördjupa det internationella samförståndet om kampen mot terrorism och terrorismfinansiering samt mot missbruk av informationsteknik i terrorsyften samt verkar för en snar överenskommelse om en övergripande konvention om internationell terrorism, som är avsedd att komplettera de befintliga FN-instrumenten och andra tillämpliga instrument för bekämpning av terrorism, och |
| --- | --- |

d)

samarbetar för att fördjupa det internationella samförståndet om kampen mot terrorism och terrorismfinansiering samt mot missbruk av informationsteknik i terrorsyften samt verkar för en snar överenskommelse om en övergripande konvention om internationell terrorism, som är avsedd att komplettera de befintliga FN-instrumenten och andra tillämpliga instrument för bekämpning av terrorism, och

| e) | utbyter bästa praxis avseende skyddet av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

e)

utbyter bästa praxis avseende skyddet av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism.

AVDELNING II

BILATERALT, REGIONALT OCH INTERNATIONELLT SAMARBETE

Artikel 7

Samarbete i regionala och internationella organisationer

1.   Parterna åtar sig att samarbeta och utbyta synpunkter inom regionala och internationella forum och organisationer, i synnerhet Förenta nationerna och dess specialiserade byråer och organ, inklusive men inte begränsat till Internationella arbetsorganisationen (ILO), dialogen mellan Asean och EU, i synnerhet inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan Asean och EU, Aseans regionala forum (ARF) samt Asien–Europa-mötet (Asem).

2.   Parterna åtar sig att samarbeta och utbyta synpunkter om ekonomiska och därmed sammanhängande frågor i regionala och internationella forum och organisationer, däribland bland annat Asien–Europa-mötet (Asem), Förenta nationernas konferens om handel och utveckling, Världshandelsorganisationen (WTO) och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten.

Artikel 8

Bilateralt och regionalt samarbete

1.   Inom varje område som berörs av dialogen och samarbetet inom ramen för detta avtal kommer parterna, med samtidig hänsyn till frågor som drivs inom ramen för ett bilateralt samarbete, att verkställa åtgärderna bilateralt eller regionalt, eller genom en kombination av båda ramarna. Parternas val av lämplig ram kommer att göras i syfte att uppnå största möjliga verkan och stärka alla berörda parters deltagande, samtidigt som man kommer att eftersträva bästa möjliga bruk av tillgängliga resurser, ta hänsyn till den politiska och institutionella genomförbarheten samt säkerställa samverkan med annan verksamhet där EU och Aseans medlemsstater deltar.

2.   Parterna får vid behov besluta att ge finansiellt stöd till samarbetsverksamheter på de områden som omfattas av detta avtal eller samarbetsverksamheter med anknytning till avtalet, i enlighet med sina respektive finansiella förfaranden och resurser. Sådant samarbete kan omfatta utbildningsprogram, arbetsgrupper och seminarier, expertutbyten, studier och annan verksamhet som parterna kommer överens om.

AVDELNING III

SAMARBETE OM HANDEL OCH INVESTERINGAR

Artikel 9

Allmänna principer

1.   Parterna ska föra en dialog om bilaterala och multilaterala handelsfrågor och handelsrelaterade frågor i syfte att stärka de bilaterala handelsförbindelserna och främja framsteg i det multilaterala handelssystemet på ett sätt som stödjer målet om hållbar utveckling.

2.   Parterna förpliktar sig att i största möjliga utsträckning och till ömsesidig nytta främja utveckling och diversifiering av handeln mellan sig i enlighet med WTO:s principer och bestämmelser. Parterna åtar sig att förbättra villkoren för marknadstillträde genom att vidta åtgärder i syfte att förbättra insynen, med hänsyn till det arbete som bedrivs av internationella organisationer på det området.

3.   Parterna ska hålla varandra underrättade om utvecklingen av handelspolitiska och handelsrelaterade frågor samt andra därmed sammanhängande frågor, såsom jordbrukspolitik, livsmedelssäkerhet, icke-tariffära åtgärder, konsumentpolitik och miljöpolitik, inklusive avfallshantering.

4.   Parterna ska främja dialog och samarbete i syfte att utveckla sin handel och sina investeringsförbindelser, även genom att exempelvis lösa handelsrelaterade problem på de områden som avses i artiklarna 10–19 i det här avtalet.

Artikel 10

Sanitära och fytosanitära frågor

1.   Parterna ska samarbeta om livsmedelssäkerhet samt sanitära och fytosanitära frågor i syfte att skydda människors, djurs eller växters liv eller hälsa på sina territorier.

2.   Parterna ska diskutera och utbyta information om sina respektive åtgärder i enlighet med WTO-avtalet om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder, vilket trädde i kraft när WTO inrättades den 1 januari 1995, normerna i den internationella växtskyddskonvention som undertecknades i Rom den 6 december 1951, Världsorganisationen för djurhälsa och Codex Alimentarius-kommissionen.

3.   Parterna är överens om att samarbeta om kapacitetsuppbyggnad i sanitära och fytosanitära frågor. En sådan kapacitetsuppbyggnad ska utformas enligt vardera partens behov och genomföras i syfte att hjälpa parterna att efterkomma motpartens rättsliga ramar.

4.   På någondera partens begäran ska parterna snarast inleda en dialog om sanitära och fytosanitära frågor, för att överväga sanitära och fytosanitära frågor och andra därmed sammanhängande brådskande frågor.

5.   Parterna ska utse kontaktpunkter för kommunikation om frågor som omfattas av denna artikel.

6.   Parterna fäster stor vikt vid samarbete på sanitära och fytosanitära området.

Artikel 11

Hållbara livsmedelssystem

1.   Parterna ska samarbeta för att främja en global omställning till hållbara livsmedelssystem.

2.   Parterna ska främja dialog, kapacitetsuppbyggnad och ett nära samarbete i frågor av gemensamt intresse för att främja hållbara livsmedelssystem i enlighet med FN:s mål för hållbar utveckling. Dessa frågor kan bland annat omfatta följande:

| a) | Minskning av livsmedelssystemens miljö- och klimatpåverkan. |
| --- | --- |

a)

Minskning av livsmedelssystemens miljö- och klimatpåverkan.

| b) | Hållbart jordbruk och livsmedelssystem i alla steg av livsmedelskedjan, däribland agroekologi, ekologisk produktion, minskad användning och risker med bekämpningsmedel, djurskydd och antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

b)

Hållbart jordbruk och livsmedelssystem i alla steg av livsmedelskedjan, däribland agroekologi, ekologisk produktion, minskad användning och risker med bekämpningsmedel, djurskydd och antimikrobiell resistens.

| c) | Minskade livsmedelsförluster och minskat matsvinn inom hela livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

c)

Minskade livsmedelsförluster och minskat matsvinn inom hela livsmedelskedjan.

| d) | Bekämpning av livsmedelsbedrägerier. |
| --- | --- |

d)

Bekämpning av livsmedelsbedrägerier.

3.   Parterna ska utse kontaktpunkter för kommunikation om frågor som omfattas av denna artikel.

4.   Parterna fäster stor vikt vid samarbete på området för hållbara livsmedelssystem.

Artikel 12

Tekniska handelshinder

1.   Parterna ska främja användningen av internationella standarder och internationella ackrediteringssystem samt ska utbyta information om standarder, tekniska föreskrifter och förfaranden för bedömning av överensstämmelse, även inom ramen för WTO-avtalet om tekniska handelshinder, vilket trädde i kraft när WTO inrättades den 1 januari 1995.

2.   Parterna ska stärka sitt samarbete i fråga om standarder, tekniska föreskrifter och förfaranden för bedömning av överensstämmelse, inklusive teknisk kapacitetsuppbyggnad och samarbete i syfte att efterkomma åtgärder avseende tekniska handelshinder.

3.   Parterna ska utse en kontaktpunkt för att samordna informationsutbytet och samarbetet i enlighet med denna artikel samt för att underlätta ansträngningarna i parternas samarbete om regelverk.

Artikel 13

Tullsamarbete och förenklade handelsprocedurer

1.   Parterna ska utbyta erfarenheter och undersöka möjligheterna att förenkla import, export och andra tullförfaranden, öka insynen i handelsbestämmelser, och utveckla tullsamarbetet, även effektiva system för ömsesidigt administrativt bistånd. Parterna ska samarbeta i syfte att underlätta tillämpningen av WTO-avtalet om förenklade handelsprocedurer som trädde i kraft den 22 februari 2017. Parterna kommer att lägga särskild vikt vid att öka säkerheten inom internationell handel, bland annat när det gäller transporttjänster, och vid att säkerställa en balans mellan intresset av förenklade handelsprocedurer respektive effektiva kontroller och bekämpning av tullrelaterade bedrägerier och oriktigheter.

2.   Utan att det hindrar att andra samarbetsformer tillämpas enligt detta avtal uttrycker parterna intresse för att i framtiden överväga att ingå ett protokoll om tullsamarbete och ömsesidigt bistånd, inom den institutionella ram som fastställs genom detta avtal.

Artikel 14

Antidumpning

1.   Parterna bekräftar sina rättigheter och skyldigheter enligt artikel VI i det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt 1994) och WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Gatt 1994, särskilt artikel 15 i detta.

2.   Parterna fäster stor vikt vid samarbete på antidumpningsområdet.

Artikel 15

Investeringar

Parterna ska främja ett ökat investeringsflöde genom att utveckla ett attraktivt och gynnsamt klimat för ömsesidiga investeringar på grundval av en fortlöpande dialog som tar sikte på att öka förståelsen för och samarbetet om investeringsfrågor, utforska administrativa mekanismer för att underlätta investeringsflödena och främja insyn, öppenhet och icke-diskriminering av investerare i parternas respektive lagar och andra författningar.

Artikel 16

Konkurrenspolitik

1.   Parterna ska främja faktiskt antagande och tillämpning av konkurrensbestämmelser och informationsspridning till stöd för insyn och rättslig förutsebarhet för företag som är verksamma på den andra partens marknad, i enlighet med parternas respektive lagar och andra författningar.

2.   Båda parter strävar efter att samarbeta på gemensamt överenskomna områden för att förbättra den ömsesidiga förståelsen av varandras lagstiftning och policy på konkurrensområdet.

Artikel 17

Tjänster

Parterna ska inleda en fortlöpande dialog som i synnerhet inriktas på att utbyta information om parternas respektive regelverk, att främja tillträdet till den andra partens marknad, att öka tillgången till kapital och teknik samt att främja handeln med tjänster mellan de båda parternas regioner och på marknader i tredjeland.

Artikel 18

Immateriella rättigheter

1.   Parterna ska utbyta information och erfarenheter i fråga om praxis, främjande, spridning, effektivisering, förvaltning, skydd och effektiv tillämpning av immateriella rättigheter, förebyggande av missbruk av dessa rättigheter samt kampen mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning, särskilt med hjälp av tullsamarbete och andra lämpliga samarbetsformer samt stärka skyddet av dessa rättigheter på ett sätt som överenskommits mellan parterna. I enlighet med sina respektive lagar och andra författningar och på ett sätt som är förenligt med relevanta internationella överenskommelser som parterna anslutit sig till kommer parterna att samarbeta fullt ut om tillämpningen av immaterialrätt och skydd av patent, geografiska beteckningar, varumärken, upphovsrätt, industriell formgivning samt skydd av växtsorter.

2.   Parterna ska ge varandra tekniskt bistånd på det immaterialrättsliga området och ska bistå varandra när det gäller att förbättra skyddet, efterlevnaden, användningen och kommersialiseringen av immateriella rättigheter mot bakgrund av de europeiska erfarenheterna, och öka kunskapsspridningen på detta område.

3.   Parterna är medvetna om och bekräftar sina åtaganden i fråga om Dohaförklaringen om Tripsavtalet om handelsrelaterade aspekter av immateriella rättigheter och folkhälsan som antogs i Doha den 14 november 2001. Parterna ska efterleva och bidra till genomförandet av WTO:s allmänna råds beslut av den 30 augusti 2003 om punkt 6 i Dohaförklaringen om Tripsavtalet och folkhälsan samt protokollet om ändring av Tripsavtalet som antogs i Genève den 6 december 2005.

Artikel 19

Digital handel

1.   Parterna ska utbyta information om bestämmelser avseende digital handel i enlighet med sina respektive lagar och andra författningar; informationsutbytet ska beröra

| a) | erkännande och underlättande av driftskompatibla elektroniska förtroende- och autentiseringstjänster, |
| --- | --- |

a)

erkännande och underlättande av driftskompatibla elektroniska förtroende- och autentiseringstjänster,

| b) | behandling av direktmarknadsföringskommunikation, |
| --- | --- |

b)

behandling av direktmarknadsföringskommunikation,

| c) | konsumentskydd, och |
| --- | --- |

c)

konsumentskydd, och

| d) | övriga frågor som är relevanta för att utveckla elektronisk handel. |
| --- | --- |

d)

övriga frågor som är relevanta för att utveckla elektronisk handel.

2.   Medvetna om den digitala handelns globala karaktär, bekräftar parterna vikten av ett aktivt deltagande i multilaterala forum för att främja den digitala handelns utveckling.

AVDELNING IV

SAMARBETE PÅ OMRÅDET FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA

Artikel 20

Rättsstatsprincipen

1.   I samarbetet inom ramen för denna avdelning ska parterna fästa särskild vikt vid att främja rättsstatsprincipen och säkerställa lika tillgång till rättslig prövning för alla. Parterna kommer att samarbeta fullt ut till ömsesidig nytta med avseende på hur de rättsvårdande och rättskipande institutionerna fungerar.

2.   Samarbetet mellan parterna kommer också att omfatta utbyte av information om rättssystem och lagstiftning.

Artikel 21

Jämställdhet mellan könen och egenmakt för kvinnor och flickor

1.   Parterna inser vikten av jämställdhet mellan könen och egenmakt till alla kvinnor och flickor, både som ett eget mål och som en pådrivande kraft i riktning mot demokrati, hållbarhet och en inkluderande utveckling, fred och säkerhet.

2.   Parterna ska samarbeta för att främja jämställdhet mellan könen, kvinnors och flickors fulla åtnjutande av alla mänskliga rättigheter samt egenmakt för dem, liksom för att säkerställa att hänsyn tas till genusperspektivet vid genomförandet av detta avtal.

3.   Parterna ska utbyta goda metoder och utforska andra samarbetsformer och möjligheter att skapa synergi mellan sin genusrelaterade politik och sina program i enlighet med internationella standarder och internationella åtaganden som är bindande för parterna, såsom konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor vilken antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979, handlingsplanen från Peking som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Beijing den 15 september 1995, handlingsplanen från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) samt resultaten från dess översynskonferenser, Agenda 2030 för hållbar utveckling och resolution 1325 (2000) från FN:s säkerhetsråd och dess efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet.

Artikel 22

Skydd av personuppgifter och den personliga integriteten

1.   Parterna är överens om att samarbeta för att uppnå ett gott skydd av personuppgifter och den personliga integriteten samt effektiv efterlevnad, i enlighet med sina åtaganden enligt internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter och andra internationella rättsliga instrument på detta område, för att därigenom verka för ett förenklat utbyte av personuppgifter mellan parterna som ett centralt inslag i vidareutvecklingen av handelsförbindelserna och samarbetet mellan de rättsvårdande myndigheterna i enlighet med parternas respektive lagar och andra författningar.

2.   Samarbetet om skydd av personuppgifter omfattar bland annat tekniskt och juridiskt bistånd i form av utbyte av information och bästa praxis, utbildning och expertis, samt främjande av fördjupat samarbete mellan parternas respektive tillsynsmyndigheter, även i multilaterala forum.

Artikel 23

Rättsligt samarbete

1.   Parterna ska förbättra det befintliga samarbetet i fråga om ömsesidigt rättsligt bistånd och utlämning med grund i relevanta internationella överenskommelser som de är bundna av. Parterna ska när det är lämpligt stärka befintliga mekanismer och överväga att utveckla nya mekanismer för att underlätta internationellt samarbete på detta område, framför allt genom närmare förbindelser i fråga om relevanta internationella nätverk för rättsligt samarbete.

2.   Parterna kommer att sträva efter att utveckla det civilrättsliga samarbetet mellan domstolarna, särskilt med avseende på deras åligganden i enlighet med multilaterala konventioner om civilrättsligt samarbete, såsom konventionerna från Haagkonferensen för internationell privaträtt.

3.   Parterna ska när det är lämpligt samarbeta för att främja säker och effektiv överföring av relevanta rättsliga handlingar, och bevisupptagning samt förhandlingar med hjälp av videokonferenssystem, samt skydd av personuppgifter inom ramen för internationellt rättsligt samarbete.

Artikel 24

Konsulärt skydd

Parterna är överens om att inrätta ett regelbundet utbyte i syfte att ytterligare underlätta tillhandahållandet av konsulärt skydd och om att samordna sina ansträngningar i fråga om konsulärt bistånd, i synnerhet vid kriser.

Artikel 25

Samarbete om migration

1.   Parterna bekräftar vikten av fördjupade åtaganden i alla frågor som rör migration, inklusive laglig migration inom ramen för EU:s och nationella befogenheter, förvaltningen av migrationsflöden avseende irreguljär migration, bakomliggande orsaker till irreguljär migration, internationellt skydd samt förebyggande och bekämpande av irreguljär migration, människosmuggling och människohandel.

2.   Parterna ska samarbeta på ett ömsesidigt godtagbart och samlat sätt, i enlighet med parternas respektive internationella åtaganden samt deras respektive lagar och andra författningar i kraft. Samarbetet kommer bland annat att inriktas på följande:

| a) | Åtgärder mot de bakomliggande orsakerna till olaglig migration. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder mot de bakomliggande orsakerna till olaglig migration.

| b) | Utveckling av bestämmelser och praxis som syftar till att ge internationellt skydd till människor som behöver det i enlighet med internationell rätt, med samtidig respekt för principerna om non-refoulement, humanitet, internationell solidaritet och samverkan samt fördelning av bördor och ansvar. |
| --- | --- |

b)

Utveckling av bestämmelser och praxis som syftar till att ge internationellt skydd till människor som behöver det i enlighet med internationell rätt, med samtidig respekt för principerna om non-refoulement, humanitet, internationell solidaritet och samverkan samt fördelning av bördor och ansvar.

| c) | Bestämmelser om mottagande samt om rättigheter och status för personer som tagits emot i enlighet med bestämmelserna, rättvis behandling av utländska medborgare som lagligen vistas i landet, utbildning samt åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser om mottagande samt om rättigheter och status för personer som tagits emot i enlighet med bestämmelserna, rättvis behandling av utländska medborgare som lagligen vistas i landet, utbildning samt åtgärder för att motverka rasism och främlingsfientlighet.

| d) | Upprätta en verkningsfull och förebyggande politik mot irreguljär migration, smuggling av migranter och människohandel i enighet med Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution nr 55/25 av den 15 november 2000 samt dess protokoll vilka har trätt i kraft i förhållande till parterna, däribland metoder för att bekämpa nätverk av smugglare, för att störa kriminella nätverk som ägnar sig åt människohandel och för att skydda offren. |
| --- | --- |

d)

Upprätta en verkningsfull och förebyggande politik mot irreguljär migration, smuggling av migranter och människohandel i enighet med Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution nr 55/25 av den 15 november 2000 samt dess protokoll vilka har trätt i kraft i förhållande till parterna, däribland metoder för att bekämpa nätverk av smugglare, för att störa kriminella nätverk som ägnar sig åt människohandel och för att skydda offren.

| e) | Återvändande, helst frivilligt, under säkra, humana förhållanden och i värdiga former, av personer som olagligen uppehåller sig i ett land, inbegripet stöd till deras frivilliga och varaktiga återvändande, samt återtagande av dessa personer i enlighet med punkt 3 i denna artikel. |
| --- | --- |

e)

Återvändande, helst frivilligt, under säkra, humana förhållanden och i värdiga former, av personer som olagligen uppehåller sig i ett land, inbegripet stöd till deras frivilliga och varaktiga återvändande, samt återtagande av dessa personer i enlighet med punkt 3 i denna artikel.

| f) | Frågor som fastställts vara av gemensamt intresse på området viseringar och resehandlingars säkerhet. |
| --- | --- |

f)

Frågor som fastställts vara av gemensamt intresse på området viseringar och resehandlingars säkerhet.

| g) | Frågor som fastställts vara av gemensamt intresse på området gränsförvaltning. |
| --- | --- |

g)

Frågor som fastställts vara av gemensamt intresse på området gränsförvaltning.

3.   Inom ramen för samarbetet om förebyggande och kontroll av olaglig migration, och utan att det påverkar behovet av att skydda offer för människohandel, har parterna vidare enats om följande:

| a) | Thailand ska återta alla sina medborgare som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, gällande villkor för inresa till, vistelse eller bosättning på någon av medlemsstaternas territorium, på denna medlemsstats begäran och utan ytterligare formaliteter eller onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

a)

Thailand ska återta alla sina medborgare som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, gällande villkor för inresa till, vistelse eller bosättning på någon av medlemsstaternas territorium, på denna medlemsstats begäran och utan ytterligare formaliteter eller onödigt dröjsmål.

| b) | Varje medlemsstat i unionen ska återta alla sina medborgare som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, gällande villkor för inresa till, vistelse eller bosättning på Thailands territorium, på Thailands begäran och utan ytterligare formaliteter eller onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

b)

Varje medlemsstat i unionen ska återta alla sina medborgare som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, gällande villkor för inresa till, vistelse eller bosättning på Thailands territorium, på Thailands begäran och utan ytterligare formaliteter eller onödigt dröjsmål.

| c) | Medlemsstaterna och Thailand ska utfärda resehandlingar i dessa syften. Om inga handlingar eller något annat som styrker medborgarskapet kan uppvisas, ska den behöriga diplomatiska eller konsulära beskickningen i den berörda medlemsstaten eller Thailand, på begäran av Thailand eller den berörda medlemsstaten, samarbeta till fullo för att utan dröjsmål fastställa vederbörandes medborgarskap. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna och Thailand ska utfärda resehandlingar i dessa syften. Om inga handlingar eller något annat som styrker medborgarskapet kan uppvisas, ska den behöriga diplomatiska eller konsulära beskickningen i den berörda medlemsstaten eller Thailand, på begäran av Thailand eller den berörda medlemsstaten, samarbeta till fullo för att utan dröjsmål fastställa vederbörandes medborgarskap.

4.   Som ett led i samråden om migrationsfrågor är parterna är överens om att inleda en dialog om återtagande som, på någondera partens begäran, under rätt omständigheter kan leda till att ett avtal ingås om återtagande och användning av EU:s resehandlingar. (1) Parterna kan även överväga att inleda en dialog om att underlätta rörligheten för personer som, på någondera partens begäran, under rätt omständigheter kan leda till att ett avtal ingås om viseringslättnader för medborgare i Europeiska unionens medlemsstater och i Thailand.

Artikel 26

Humanitärt samarbete

Parterna strävar efter att samarbeta ytterligare i alla frågor som rör humanitärt samarbete och humanitärt bistånd, däribland i fråga om fördrivna personer och kapacitetsuppbyggnad till stöd för tjänstemän som arbetar med fördrivna personer i sina respektive regioner. Parterna ska samarbeta på ett ömsesidigt godtagbart sätt från fall till fall, i enlighet med de respektive internationella standarder som är tillämpliga på parterna samt de humanitära principerna avseende medmänsklighet, opartiskhet, oberoende och neutralitet. Dessa ansträngningar bör även fortsättningsvis bedrivas enligt en övergripande hållning och förståelse av de bakomliggande orsakerna till förflyttningar samt sökandet efter hållbara lösningar. Parterna åtar sig att stärka kopplingen mellan humanitära insatser och utvecklingssamarbete.

Artikel 27

Insatser mot organiserad brottslighet och korruption

Parterna är överens om att samarbeta för att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet, ekobrottslighet, grov brottslighet (2) och korruption samt sexuellt utnyttjande av barn. Samarbetet syftar i synnerhet till att genomföra och främja relevanta internationella standarder och rättsliga instrument som parterna anslutit sig till, såsom Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess tilläggsprotokoll samt FN:s konvention mot korruption, som antogs genom FN:s generalförsamlings resolution nr 58/4 av den 31 oktober 2003.

2

Artikel 28

Samarbete för att förebygga och bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering

1.   Parterna är överens om behovet av att, i enlighet med sina respektive lagar och andra författningar, verka för och samarbeta om sätt att effektivt förebygga och motverka att deras finansiella system utnyttjas för penningtvätt och terrorismfinansiering.

2.   Parterna är överens om att samarbeta för att utveckla och tillämpa lagar, bestämmelser och förordningar för att bekämpa penningtvätt och terrorismfinansiering, på ett sätt som är förenligt med de standarder som utvecklats av internationella organ som är verksamma på det området, såsom arbetsgruppen för finansiella åtgärder.

3.   Samarbetet i enlighet med denna artikel ska även syfta till att främja utbyte av relevant information i enlighet med deras respektive lagar och andra författningar.

Artikel 29

Samarbete på narkotikaområdet

1.   Parterna ska samarbeta för att, i enlighet med sina respektive lagar och andra författningar, säkerställa en heltäckande, erfarenhetsbaserad, balanserad och integrerad hållning som bygger på effektivt samarbete och samordning mellan behöriga myndigheter, även sådana som verkar på områden som hälsa, rättvisa och inrikespolitik samt på andra relevanta områden, i syfte att minska tillgång till, smuggling av och efterfrågan på olaglig narkotika samt för att minska påverkan av sådan narkotika på missbrukare och samhället i stort, liksom för att uppnå en effektivare förebyggande politik i fråga om narkotika och förebygga spridning av prekursorer, däribland så kallade designade prekursorer som används för olaglig tillverkning av narkotiska och psykotropa ämnen och nya psykoaktiva substanser.

2.   Parterna ska gemensamt enas om vilka samarbetsformer som ska användas för att uppnå de syften som avses i punkt 1. Åtgärderna ska bygga på gemensamt överenskomna principer som fastställs i FN:s konventioner om narkotikakontroll och i parternas respektive internationella åtaganden avseende narkotikakontroll.

3.   Samarbetet på narkotikaområdet mellan parterna ska bland annat omfatta tekniskt och administrativt bistånd, utbildning av personal, medicinsk forskning samt utbyte av information och erfarenheter av att använda it-teknik för läkemedelskontroll och av innovativa lösningar avseende läkemedelspolitiken, det rättsliga och brottsbekämpande samarbetet eller förebyggande åtgärder mot spridning av prekursorer, däribland så kallade designade prekursorer som används för olaglig tillverkning av narkotiska och psykotropa ämnen och nya psykoaktiva substanser. Parterna får enas om att utvidga samarbetet även till andra områden, exempelvis utbyte av bästa praxis och information om förebyggande, behandling, rehabilitering, minskning av skadeverkningar och kontroll av narkotikamissbruk, preparat för substitutionsbehandling, samt övriga åtgärder för att förbättra samarbetet om kontrollen av prekursorer, kriminalteknik, narkotikarelaterade ekonomiska utredningar och alternativ utveckling.

AVDELNING V

SAMARBETE PÅ ANDRA OMRÅDEN

Artikel 30

Mänskliga rättigheter

1.   Parterna är eniga om att samarbeta för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna, med utgångspunkt i principen om ömsesidigt samtycke och ömsesidig respekt. Parterna ska inrätta en regelbunden, meningsfull, bred dialog om mänskliga rättigheter.

2.   Samarbetet på området mänskliga rättigheter kan bland annat omfatta följande:

| a) | Bygga upp kapacitet avseende tillämpningen av internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter som är tillämpliga på parterna och avseende genomförandet av handlingsplaner i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

a)

Bygga upp kapacitet avseende tillämpningen av internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter som är tillämpliga på parterna och avseende genomförandet av handlingsplaner i fråga om mänskliga rättigheter.

| b) | Främja dialog och utbytet av kontakter och information om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Främja dialog och utbytet av kontakter och information om mänskliga rättigheter.

| c) | Stärka ett konstruktivt samarbete mellan parterna inom ramen för FN:s organ för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

c)

Stärka ett konstruktivt samarbete mellan parterna inom ramen för FN:s organ för mänskliga rättigheter.

3.   Parterna ska samarbeta för att stärka de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning. Detta samarbete kan omfatta följande:

| a) | Stärkt samarbete mellan nationella och behöriga regionala institutioner, som arbetar med mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

a)

Stärkt samarbete mellan nationella och behöriga regionala institutioner, som arbetar med mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning.

| b) | Samarbete och koordination för att stärka demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, däribland likhet inför lagen, människors tillgång till effektiva rättsmedel och rätten till rättvis rättslig prövning, rättssäkerhet och tillgång till rättslig prövning, i enlighet med parternas åtaganden som följer av internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Samarbete och koordination för att stärka demokratiska principer, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, däribland likhet inför lagen, människors tillgång till effektiva rättsmedel och rätten till rättvis rättslig prövning, rättssäkerhet och tillgång till rättslig prövning, i enlighet med parternas åtaganden som följer av internationell människorättslagstiftning.

Artikel 31

Samarbete inom finansiella sektorn

Parterna är överens om att i enlighet med sina behov och inom ramen för sina respektive program, lagar och andra författningar, främja samarbete mellan finansieringsorgan.

Artikel 32

Dialog om makroekonomiska strategier

Parterna är överens om att stärka dialogen mellan sina myndigheter och att samarbeta för att utbyta erfarenheter av makroekonomisk policy, i synnerhet i fråga om ekonomisk integration.

Artikel 33

God samhällsstyrning på skatteområdet

I syfte att stärka och utveckla den ekonomiska verksamheten, med samtidig hänsyn till behovet av att utveckla ett lämpligt rättsligt ramverk, är parterna medvetna om och åtar sig att efterleva principerna om god samhällsstyrning på skatteområdet, däribland globala standarder om skattetransparens och informationsutbyte, rättvis beskattning och miniminormer avseende urholkning av skattebasen och överföring av vinster. Parterna kommer att främja god samhällsstyrning i skattefrågor, förbättra det internationella samarbetet på skatteområdet, ta fram åtgärder för faktisk tillämpning av dessa principer samt underlätta uppbörden av skatteintäkter i syfte att förebygga skatteflykt och skatteundandragande.

Artikel 34

Industripolitiskt samarbete och samarbete om små och medelstora företag

Med hänsyn till deras respektive ekonomiska policy och målsättningar är parterna överens om att främja samarbete om industripolitik som stödjer inkluderande, hållbar och utvecklingsinriktad verksamhet, skapande av anständiga arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation samt resiliens i leveranskedjan samt underlättar tillgången till finansiering på alla områden som anses lämpliga och detta i syfte att förbättra formaliseringen och tillträdet till internationella marknader, konkurrenskraften och tillväxten i mikroföretag samt små och medelstora företag, bland genom att göra följande:

| a) | Utbyta information och erfarenheter av att skapa ett allmänt ramverk som ger mikroföretag och små och medelstora företag möjligheter att öka sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

a)

Utbyta information och erfarenheter av att skapa ett allmänt ramverk som ger mikroföretag och små och medelstora företag möjligheter att öka sin konkurrenskraft.

| b) | Främja kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntra gemensamma investeringar och upprättande av samriskföretag och informationsnätverk, framför allt genom befintliga övergripande EU-program som i synnerhet stimulerar överföring av mjuk och hård teknik mellan partner. |
| --- | --- |

b)

Främja kontakter mellan ekonomiska aktörer, uppmuntra gemensamma investeringar och upprättande av samriskföretag och informationsnätverk, framför allt genom befintliga övergripande EU-program som i synnerhet stimulerar överföring av mjuk och hård teknik mellan partner.

| c) | Tillhandahålla information, stimulera innovation och utbyta bästa praxis när det gäller tillgång till finansiering och marknadstillträde. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla information, stimulera innovation och utbyta bästa praxis när det gäller tillgång till finansiering och marknadstillträde.

| d) | Stödja mikroföretagens och de små och medelstora företagens kapacitetsuppbyggnad för att de lättare ska kunna integrera sig med den globala ekonomin och dess leveranskedjor. |
| --- | --- |

d)

Stödja mikroföretagens och de små och medelstora företagens kapacitetsuppbyggnad för att de lättare ska kunna integrera sig med den globala ekonomin och dess leveranskedjor.

| e) | Underlätta och stödja verksamhet vid mikroföretag och små och medelstora företag i parterna. |
| --- | --- |

e)

Underlätta och stödja verksamhet vid mikroföretag och små och medelstora företag i parterna.

| f) | Verka för företagens samhällsansvar och ansvarsskyldighet samt uppmuntra ansvarstagande affärsmetoder, även med avseende på hållbar konsumtion och produktion. |
| --- | --- |

f)

Verka för företagens samhällsansvar och ansvarsskyldighet samt uppmuntra ansvarstagande affärsmetoder, även med avseende på hållbar konsumtion och produktion.

Artikel 35

Underlättad företagssamverkan

Parterna ska underlätta och stödja relevant samarbetsverksamhet som bedrivs i deras respektive privata sektorer.

Artikel 36

Samarbete om informations- och kommunikationsteknik

1.   Parterna är medvetna om att informations- och kommunikationsteknik (IKT) är centralt för en modern livsstil och av avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen, och de är överens om att utbyta synpunkter om sina respektive strategier på detta område för att främja ekonomisk och social utveckling samt de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.

2.   Samarbetet på detta område ska bland annat inriktas på följande:

| a) | Deltagande i olika regionala dialoger om de olika aspekterna av informationssamhället, särskilt strategier och bestämmelser om elektronisk kommunikation, däribland samhällsomfattande tjänster, utfärdande av licenser och allmänna tillstånd, skydd av personuppgifter samt tillsynsmyndigheters oberoende och effektivitet. |
| --- | --- |

a)

Deltagande i olika regionala dialoger om de olika aspekterna av informationssamhället, särskilt strategier och bestämmelser om elektronisk kommunikation, däribland samhällsomfattande tjänster, utfärdande av licenser och allmänna tillstånd, skydd av personuppgifter samt tillsynsmyndigheters oberoende och effektivitet.

| b) | Samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan parternas forskningsnät och tjänster och sydostasiatiska forskningsnät och tjänster. |
| --- | --- |

b)

Samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan parternas forskningsnät och tjänster och sydostasiatiska forskningsnät och tjänster.

| c) | Standardisering och spridning av ny IKT. |
| --- | --- |

c)

Standardisering och spridning av ny IKT.

| d) | Främjande av forskningssamarbete mellan parterna på området informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

d)

Främjande av forskningssamarbete mellan parterna på området informations- och kommunikationsteknik.

| e) | Gemensamma forskningsprojekt om IKT, i synnerhet via EU:s ramprogram för forskning, inklusive parternas samarbete i synnerhet inom områdena e-förvaltning, mobila applikationer, animation och multimedia. |
| --- | --- |

e)

Gemensamma forskningsprojekt om IKT, i synnerhet via EU:s ramprogram för forskning, inklusive parternas samarbete i synnerhet inom områdena e-förvaltning, mobila applikationer, animation och multimedia.

| f) | Säkerhetsfrågor och/eller säkerhetsaspekter på IKT, däribland främjande av säkerheten on-line, insatser mot cyberbrottslighet, desinformation och missbruk av informationsteknik och alla typer av elektroniska medier. |
| --- | --- |

f)

Säkerhetsfrågor och/eller säkerhetsaspekter på IKT, däribland främjande av säkerheten on-line, insatser mot cyberbrottslighet, desinformation och missbruk av informationsteknik och alla typer av elektroniska medier.

3.   Inom ramen för parternas respektive lagar och andra författningar ska företagssamverkan uppmuntras.

4.   Parterna ska samarbeta om it-säkerhet genom informationsutbyte om strategi, policy och bästa praxis i överensstämmelse med sina lagar och författningar och sina internationella förpliktelser.

5.   Parterna ska främja informationsutbyte om cybersäkerhet avseende utbildning, medvetandegörande åtgärder, användning av deras respektive standarder och tekniska specifikationer för riskhantering av hot mot cybersäkerheten samt cybersäkerheten hos IKT-produkter och tjänster, däribland cybersäkerhetscertifiering, liksom därmed sammanhängande politik för forskning och utveckling.

Artikel 37

Samarbete om vetenskap, teknik och innovation

1.   Parterna är överens om att samarbeta på alla vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade områden av gemensamt intresse med hänsyn till sina respektive strategier. Det samarbetet kommer att stärka stödet till multilaterala och regionala forsknings- och innovationsinitiativ för att hitta nya lösningar på utmaningar i fråga om miljö, digitala frågor, hälsa, sociala frågor och innovation. Gemensamma åtgärder kommer i synnerhet att behövas för att förebygga framtida globala hälsokriser, särskilt nya smittsamma sjukdomar, och för gemensamma åtaganden att skapa en sundare, säkrare, rättvisare och mer hållbar värld. Samarbetsområdena kan bland annat omfatta lösningar på sådana globala utmaningar som klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald, föroreningar, förbrukning av naturresurser eller smittsamma sjukdomar, även i krislägen, samt lösningar som möjliggör en grön och digital omställning. Initiativen bör framvisa globalt ledarskap i fråga om klimat- och miljömålsättningarna.

2.   Samarbetet inom området vetenskap, teknik och innovation ska ha följande mål:

| a) | Främja kontinuiteten i program för vetenskap, teknik och innovation samt stödja den ekonomiska utvecklingen, ett kunskapsbaserat samhälle, livskvalitet och en hållbar miljö. |
| --- | --- |

a)

Främja kontinuiteten i program för vetenskap, teknik och innovation samt stödja den ekonomiska utvecklingen, ett kunskapsbaserat samhälle, livskvalitet och en hållbar miljö.

| b) | Uppmuntra utbyte av information och know-how på det vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade området, särskilt när det gäller genomförandet av politik och program. |
| --- | --- |

b)

Uppmuntra utbyte av information och know-how på det vetenskapliga, tekniska och innovationsrelaterade området, särskilt när det gäller genomförandet av politik och program.

| c) | Främja varaktiga förbindelser mellan parternas forskarsamhällen, forskningscentrum, universitet och näringsliv. |
| --- | --- |

c)

Främja varaktiga förbindelser mellan parternas forskarsamhällen, forskningscentrum, universitet och näringsliv.

| d) | Främja utvecklingen av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

d)

Främja utvecklingen av mänskliga resurser.

| e) | Främja gemensam forskning inom ramen för det vetenskapliga och tekniska samarbetet, främja likvärdig tillgång till, deltagande i och gemensamt ägande av forskningsresultaten i enlighet med immaterialrättsliga bestämmelser samt främja gemensamma värderingar och de rambestämmelser som man enats om. |
| --- | --- |

e)

Främja gemensam forskning inom ramen för det vetenskapliga och tekniska samarbetet, främja likvärdig tillgång till, deltagande i och gemensamt ägande av forskningsresultaten i enlighet med immaterialrättsliga bestämmelser samt främja gemensamma värderingar och de rambestämmelser som man enats om.

3.   Samarbetet inom området vetenskap, teknik och innovation ska utformas som gemensamma forskningsprojekt och utbyten, möten och utbildning av forskare inom ramen för internationella mobilitetsprogram, i syfte att ge största möjliga spridning av forskningsresultat. Alla immateriella rättigheter som härrör från gemensam forskning och gemensam verksamhet ska delas på gemensamt överenskomna villkor.

4.   Vid samarbetet inom vetenskap, teknik och innovation området ska parterna främja deltagandet från sin förvaltning och sina myndigheter, högre utbildningsanstalter, forskningscentrum och produktionssektorer, i synnerhet små och medelstora företag.

5.   Parterna är överens om att göra sitt yttersta för att öka allmänhetens kunskaper om de möjligheter som deras samarbetsprogram om vetenskap, teknik och innovation erbjuder.

Artikel 38

Klimatförändring

1.   Parterna anser att klimatförändringar utgör ett existentiellt hot mot mänskligheten och bekräftar sitt åtagande att stärka de globala åtgärderna mot det hotet. Parterna bekräftar sitt åtagande att uppnå målen och syftena med Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och Parisavtalet. Därför ska vardera parten faktiskt genomföra Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och Parisavtalet.

2.   Parterna eftersträvar att stärka de globala insatserna mot klimatförändringarna och deras följder. Parterna ska också fördjupa samarbetet om politiken för att försöka mildra klimatförändringarna och underlätta anpassning till klimatförändringarnas negativa följder, däribland höjningen av havsytan, och för att ställa om sina ekonomier, även de ekonomiska flödena, till låga utsläpp av växthusgaser och en klimattålig utveckling i enlighet med Parisavtalet.

3.   Samarbetet inom området klimatförändring ska ha följande mål:

| a) | Förbättra kapaciteten och möjligheterna att åtgärda utmaningar som beror på klimatförändringar, på ett sätt som tar avstamp i och inriktas på de nationella behoven. |
| --- | --- |

a)

Förbättra kapaciteten och möjligheterna att åtgärda utmaningar som beror på klimatförändringar, på ett sätt som tar avstamp i och inriktas på de nationella behoven.

| b) | Förbättra kapacitetsuppbyggnaden i samband med tillämpningen av de nationellt fastställda bidragen, de nationella anpassningsplanerna och andra klimatanpassningsåtgärder på områden av gemensamt intresse för att stödja en hållbar och koldioxidsnål tillväxt. |
| --- | --- |

b)

Förbättra kapacitetsuppbyggnaden i samband med tillämpningen av de nationellt fastställda bidragen, de nationella anpassningsplanerna och andra klimatanpassningsåtgärder på områden av gemensamt intresse för att stödja en hållbar och koldioxidsnål tillväxt.

| c) | Främja samarbete och dialog om finansiering av klimatåtgärder och utveckling av finansiella mekanismer för att åtgärda klimatförändringarna., även med hjälp av den privata sektorn. |
| --- | --- |

c)

Främja samarbete och dialog om finansiering av klimatåtgärder och utveckling av finansiella mekanismer för att åtgärda klimatförändringarna., även med hjälp av den privata sektorn.

| d) | Anpassa sig till klimatförändringarnas negativa effekter, även genom att integrera anpassningsåtgärder med parternas utvecklingsstrategier och utvecklingsplanering på alla nivåer. |
| --- | --- |

d)

Anpassa sig till klimatförändringarnas negativa effekter, även genom att integrera anpassningsåtgärder med parternas utvecklingsstrategier och utvecklingsplanering på alla nivåer.

| e) | Främja samarbete om forskning och utveckling av teknik för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

e)

Främja samarbete om forskning och utveckling av teknik för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna.

| f) | Främja medvetandegörande åtgärder, även för de mest utsatta befolkningsgrupperna och de som bor i sårbara områden, underlätta allmänhetens deltagande i åtgärder för att motverka klimatförändringarna och införliva en analys av klimatförändringarnas påverkan ur ett genusperspektiv. |
| --- | --- |

f)

Främja medvetandegörande åtgärder, även för de mest utsatta befolkningsgrupperna och de som bor i sårbara områden, underlätta allmänhetens deltagande i åtgärder för att motverka klimatförändringarna och införliva en analys av klimatförändringarnas påverkan ur ett genusperspektiv.

| g) | Främja samarbete och dialog om utvecklingen av ekonomiska instrument för att åtgärda klimatförändringarna, såsom koldioxidprissättning och andra lämpliga instrument. |
| --- | --- |

g)

Främja samarbete och dialog om utvecklingen av ekonomiska instrument för att åtgärda klimatförändringarna, såsom koldioxidprissättning och andra lämpliga instrument.

| h) | Främja utvecklingen av strategier för katastrofriskreducering och katastrofriskhantering, däribland för sårbara områden och befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

h)

Främja utvecklingen av strategier för katastrofriskreducering och katastrofriskhantering, däribland för sårbara områden och befolkningsgrupper.

Artikel 39

Energi

1.   Parterna strävar efter att utveckla samarbetet på energiområdet i syfte att

| a) | säkerställa allmän tillgång till hållbar och tillförlitlig energi till ett rimligt pris och väsentligt öka den förnybara energins andelar i den globala energimixen, |
| --- | --- |

a)

säkerställa allmän tillgång till hållbar och tillförlitlig energi till ett rimligt pris och väsentligt öka den förnybara energins andelar i den globala energimixen,

| b) | utveckla nya, hållbara, innovativa och förnybara energiformer, däribland biobränsle och biomassa, vindkraft, solenergi och geotermisk energi, samt vattenkraft, med samtidig hänsyn till vikten av att diversifiera energiförsörjningen för att stärka energitryggheten, |
| --- | --- |

b)

utveckla nya, hållbara, innovativa och förnybara energiformer, däribland biobränsle och biomassa, vindkraft, solenergi och geotermisk energi, samt vattenkraft, med samtidig hänsyn till vikten av att diversifiera energiförsörjningen för att stärka energitryggheten,

| c) | understödja utarbetande av strategier för att göra förnybar energi mer konkurrenskraftig, |
| --- | --- |

c)

understödja utarbetande av strategier för att göra förnybar energi mer konkurrenskraftig,

| d) | uppnå effektiv energianvändning och förbättrad energieffektivitet både på utbudssidan och på efterfrågesidan genom att främja energieffektivitet i produktion, transport, distribution och slutanvändning av energi, |
| --- | --- |

d)

uppnå effektiv energianvändning och förbättrad energieffektivitet både på utbudssidan och på efterfrågesidan genom att främja energieffektivitet i produktion, transport, distribution och slutanvändning av energi,

| e) | främja samarbetet om ren energiteknik, även genom forskningssamarbete, i synnerhet avseende förnybar energi, lagring av energi och utfasning av fossila bränslen, |
| --- | --- |

e)

främja samarbetet om ren energiteknik, även genom forskningssamarbete, i synnerhet avseende förnybar energi, lagring av energi och utfasning av fossila bränslen,

| f) | främja en koldioxidsnål elproduktion som bidrar till omställningen till ren energi i enlighet med målsättningarna i Parisavtalet, |
| --- | --- |

f)

främja en koldioxidsnål elproduktion som bidrar till omställningen till ren energi i enlighet med målsättningarna i Parisavtalet,

| g) | förbättra kapacitetsuppbyggnad och främja investeringar i infrastruktur för energi och teknik för ren energi med hänsyn till principen om insyn, och |
| --- | --- |

g)

förbättra kapacitetsuppbyggnad och främja investeringar i infrastruktur för energi och teknik för ren energi med hänsyn till principen om insyn, och

| h) | främja konkurrens och ett gynnsamt investeringsklimat på energimarknaden. |
| --- | --- |

h)

främja konkurrens och ett gynnsamt investeringsklimat på energimarknaden.

2.   För detta ändamål är parterna överens om att främja kontakter och gemensam forskning av ömsesidig nytta, även genom regionalt energisamarbete. Med Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet som övergripande ramverk och riktlinjer för partnerskapet noterar parterna behovet av att arbeta på kopplingarna mellan tillgång till ren energi till rimligt pris och en hållbar utveckling. Dessa åtgärder kan bland annat främjas i samverkan med EU:s energiinitiativ.

Artikel 40

Transport

1.   Parterna strävar efter att samarbeta på relevanta områden avseende transportpolitiken i syfte att främja hållbara transporter samt en kvalitativ, tillförlitlig, hållbar och resilient infrastruktur, inklusive på regional och gränsöverskridande nivå, i enlighet med relevanta internationella standarder och principer som är tillämpliga på båda parter, att förbättra rörligheten för varor och passagerare, att stödja den ekonomiska utvecklingen och det mänskliga välbefinnandet, med inriktning på allas tillgång till transporter till rimligt pris och rättvisa villkor, att främja skydd och säkerhet till sjöss och i luften, att främja miljöskydd och att öka effektiviteten i sina transportsystem.

2.   Samarbetet mellan parterna på transportområdet ska syfta till att främja följande:

| a) | Informationsutbyte om parternas respektive transportpolitik och praxis, i synnerhet avseende säkra, ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och hållbara transportsystem för stads- och kollektivtrafik för alla, med särskild uppmärksamhet på behoven hos människor i utsatta situationer (däribland kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning samt äldre personer), landtransport, sjötransport, lufttransport, transportlogistik och interkonnektivitet och interoperabilitet mellan multimodala transportnät. |
| --- | --- |

a)

Informationsutbyte om parternas respektive transportpolitik och praxis, i synnerhet avseende säkra, ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och hållbara transportsystem för stads- och kollektivtrafik för alla, med särskild uppmärksamhet på behoven hos människor i utsatta situationer (däribland kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning samt äldre personer), landtransport, sjötransport, lufttransport, transportlogistik och interkonnektivitet och interoperabilitet mellan multimodala transportnät.

| b) | Civil användning av globala system för satellitnavigering, med inriktning på reglerings-, industri- och marknadsutvecklingsfrågor till ömsesidig nytta. I detta sammanhang kommer man att överväga användning av det europeiska globala systemet för satellitnavigering för att öka fördelarna för båda parter. |
| --- | --- |

b)

Civil användning av globala system för satellitnavigering, med inriktning på reglerings-, industri- och marknadsutvecklingsfrågor till ömsesidig nytta. I detta sammanhang kommer man att överväga användning av det europeiska globala systemet för satellitnavigering för att öka fördelarna för båda parter.

| c) | En dialog som syftar till att förbättra flygsäkerheten, infrastrukturnäten för lufttransport och insatserna för snabb, effektiv, hållbar, säker och trygg förflyttning av passagerare och varor, samt till att undersöka möjligheterna att ytterligare utveckla förbindelserna på området lufttransport. Samarbetsprojekt på området civil luftfart bör främjas ytterligare. |
| --- | --- |

c)

En dialog som syftar till att förbättra flygsäkerheten, infrastrukturnäten för lufttransport och insatserna för snabb, effektiv, hållbar, säker och trygg förflyttning av passagerare och varor, samt till att undersöka möjligheterna att ytterligare utveckla förbindelserna på området lufttransport. Samarbetsprojekt på området civil luftfart bör främjas ytterligare.

| d) | En dialog på området sjötransporttjänster på områden av gemensamt intresse som särskilt syftar till följande:






  i) | Underlätta och samarbeta om undanröjandet av hinder som kan försvåra utvecklingen av sjöfartshandeln och förbättra villkoren för verksamhet som avser godstransporter till sjöss mellan parternas hamnar. |
| --- | --- | --- |

d)

En dialog på området sjötransporttjänster på områden av gemensamt intresse som särskilt syftar till följande:

i)

Underlätta och samarbeta om undanröjandet av hinder som kan försvåra utvecklingen av sjöfartshandeln och förbättra villkoren för verksamhet som avser godstransporter till sjöss mellan parternas hamnar.

| ii) | Tillhandahålla obegränsad tillgång till internationell och gränsöverskridande handel på affärsmässig grund. |
| --- | --- |

ii)

Tillhandahålla obegränsad tillgång till internationell och gränsöverskridande handel på affärsmässig grund.

| iii) | Öka konkurrenskraften i parternas sektorer för sjötransport. |
| --- | --- |

iii)

Öka konkurrenskraften i parternas sektorer för sjötransport.

| iv) | Bevilja fartyg som för flagg från någon av unionens medlemsstater eller Thailand, eller som framförs av medborgare eller företag från den andra parten, en icke-diskriminerande behandling jämfört med den behandling som förbehålls de egna fartygen när det gäller tillträde till hamnar, därmed sammanhängande tjänster och hamntjänster, även när det gäller sjötransporternas vikt för att utveckla effektiva transportkedjor. |
| --- | --- |

iv)

Bevilja fartyg som för flagg från någon av unionens medlemsstater eller Thailand, eller som framförs av medborgare eller företag från den andra parten, en icke-diskriminerande behandling jämfört med den behandling som förbehålls de egna fartygen när det gäller tillträde till hamnar, därmed sammanhängande tjänster och hamntjänster, även när det gäller sjötransporternas vikt för att utveckla effektiva transportkedjor.

| e) | Tillämpning av standarder för säkerhet, skydd och förhindrande och minskning av havsföroreningar, särskilt med avseende på sjötransport i enlighet med internationella konventioner som är tillämpliga på parterna, däribland samarbete i lämpliga internationella forum för att säkerställa en bättre efterlevnad av internationella bestämmelser. |
| --- | --- |

e)

Tillämpning av standarder för säkerhet, skydd och förhindrande och minskning av havsföroreningar, särskilt med avseende på sjötransport i enlighet med internationella konventioner som är tillämpliga på parterna, däribland samarbete i lämpliga internationella forum för att säkerställa en bättre efterlevnad av internationella bestämmelser.

Artikel 41

Turism

1.   I linje med relevanta internationella riktlinjer för hållbar turism ska parterna sträva efter att förbättra informationsutbytet och inrätta bästa praxis som ska säkerställa en balanserad utveckling av hållbar turism vilken skapar sysselsättning och främjar lokal kultur och produkter samt att främja utvecklingen av verktyg för att övervaka den hållbara utvecklingens effekter när det gäller hållbar turism.

2.   Parterna är överens om att utveckla samarbetet för att bevara och maximera naturarvets och kulturarvets potential genom att lindra negativa konsekvenser av turism, i synnerhet alla former av exploatering av människor, och särskilt barn, genom att visa respekt för vilda djur, växter, biologisk mångfald och ekosystem och genom att öka turistnäringens positiva bidrag till hållbar utveckling av lokalsamhällen, bland annat, genom att utveckla en hållbar turism som respekterar lokalsamhällens och traditionella samfunds integritet och intressen samt förbättra utbildningen inom turistnäringen.

Artikel 42

Utbildning och kultur

1.   Parterna är överens om att främja utbildnings- och kultursamarbete, med vederbörligt beaktande av sina inbördes olikheter, för att öka den ömsesidiga förståelsen och kunskapen om varandras kulturer och språk.

2.   Parterna strävar efter att vidta lämpliga åtgärder för att främja det bidrag utbildning och kultur kan lämna när det gäller kunskap om hållbar utveckling och kulturutbyten och för att genomföra gemensamma initiativ på dessa områden, däribland gemensamt anordnade kulturevenemang. I det sammanhanget är parterna också överens om att fortsätta att stödja den verksamhet som bedrivs av Asien–Europa-stiftelsen.

3.   Parterna är överens om att arbeta nära tillsammans i relevanta internationella forum, såsom Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco), för att förbättra skyddet av materiella och immateriella kulturarv, bland annat med anknytning till den konvention om skydd för världens kultur- och naturarv (Världsarvskonventionen) som antogs av Unescos generalkonferens den 16 november 1972 och konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet som antogs av Unescos generalkonferens den 17 oktober 2003, med samtidig hänsyn till vikten av att främja kulturell mångfald för att utveckla konsten och en kunskapsbaserad kreativ ekonomi.

4.   Parterna ska vidare uppmuntra åtgärder som är avsedda att knyta kontakter mellan deras respektive specialiserade myndigheter och främja utbyte av information, know-how, studerande, akademiker och experter samt ytterligare främja förbindelserna mellan tankesmedjor. Samarbetet och användningen av tekniska resurser ska dra fördel av de faciliteter som EU:s program i Sydostasien erbjuder på utbildnings- och kulturområdet samt de erfarenheter som parterna har av det området. Parterna är vidare överens om att intensifiera samarbetet om högre utbildning och främja genomförandet av programmet Erasmus+ och utbyta bästa praxis i fråga om ungdomspolitik och ungdomsarbete.

Artikel 43

Miljö och naturresurser

1.   Parterna är överens om behovet av att samarbeta i fråga om miljöskydd för en koldioxidsnål, resilient, resurseffektiv och cirkulär ekonomi, inklusive bioekonomi, som bryter sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring samt i fråga om att bevara och på ett hållbart sätt förvalta naturresurser och främja den biologiska mångfald som är en grundläggande förutsättning för de nuvarande och kommande generationerna.

2.   Parterna är överens om att samarbetet om miljö och naturresurser ska främja en effektiv användning av resurser, miljöskyddande och miljöförbättrande åtgärder i syfte att uppnå hållbar utveckling. Under samarbetet kommer parterna att verka för genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och faktisk tillämpning av relevanta multilaterala miljöavtal, däribland Parisavtalet.

3.   Parterna kommer att eftersträva fortsatt och stärkt samarbete om miljöskydd, i synnerhet för att göra följande:

| a) | Främja miljömedvetenhet och god samhällsstyrning på miljöområdet, även genom att lokalsamhällen på ett bättre och meningsfullt sätt deltar i ansträngningarna avseende miljöskydd och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

a)

Främja miljömedvetenhet och god samhällsstyrning på miljöområdet, även genom att lokalsamhällen på ett bättre och meningsfullt sätt deltar i ansträngningarna avseende miljöskydd och hållbar utveckling.

| b) | Ställa om till en cirkulär ekonomi för att säkerställa hållbar konsumtion och produktion, maximera resurseffektiviteten och minimera avfallet, i synnerhet plastavfall, för att förebygga plastförorening till havs och mikroplastförorening. |
| --- | --- |

b)

Ställa om till en cirkulär ekonomi för att säkerställa hållbar konsumtion och produktion, maximera resurseffektiviteten och minimera avfallet, i synnerhet plastavfall, för att förebygga plastförorening till havs och mikroplastförorening.

| c) | Integrera värden avseende ekosystem och biologisk mångfald i nationell och lokal planering, strategier för fattigdomsminskning och räkenskaper samt främja tillämpningen av relevanta multilaterala miljöavtal, även de som gäller biologisk mångfald och internationell handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

c)

Integrera värden avseende ekosystem och biologisk mångfald i nationell och lokal planering, strategier för fattigdomsminskning och räkenskaper samt främja tillämpningen av relevanta multilaterala miljöavtal, även de som gäller biologisk mångfald och internationell handel med vilda djur och växter.

| d) | Skydda, bevara och återställa mark och jord samt tillämpa hållbar markförvaltning för att uppnå en värld utan nettoförstöring av mark. |
| --- | --- |

d)

Skydda, bevara och återställa mark och jord samt tillämpa hållbar markförvaltning för att uppnå en värld utan nettoförstöring av mark.

| e) | Samarbeta i riktning mot ett hållbart skogsbruk och en förbättrad skogsförvaltning, även genom bidrag till regionalt samarbete för att bekämpa olaglig avverkning och efterföljande handel, avskogning och utarmning av skog, samt genom att främja avskogningsfria leveranskedjor för jordbruksråvaror, främja bevarande, nybeskogning, återbeskogning samt återställa och förbättra skogens kollager, detta kan även omfatta ingående av ett frivilligt partnerskapsavtal om tillämpning av skogslagstiftning samt förvaltning av och handel med skog. |
| --- | --- |

e)

Samarbeta i riktning mot ett hållbart skogsbruk och en förbättrad skogsförvaltning, även genom bidrag till regionalt samarbete för att bekämpa olaglig avverkning och efterföljande handel, avskogning och utarmning av skog, samt genom att främja avskogningsfria leveranskedjor för jordbruksråvaror, främja bevarande, nybeskogning, återbeskogning samt återställa och förbättra skogens kollager, detta kan även omfatta ingående av ett frivilligt partnerskapsavtal om tillämpning av skogslagstiftning samt förvaltning av och handel med skog.

| f) | Effektivt förvalta nationalparker samt fastställa och skydda områden för biologisk mångfald och känsliga ekosystem, med vederbörlig hänsyn till lokalbefolkning som är bosatt i eller i närheten av dessa områden samt till hotade eller utrotningshotade arter. |
| --- | --- |

f)

Effektivt förvalta nationalparker samt fastställa och skydda områden för biologisk mångfald och känsliga ekosystem, med vederbörlig hänsyn till lokalbefolkning som är bosatt i eller i närheten av dessa områden samt till hotade eller utrotningshotade arter.

| g) | Skydda och hållbart förvalta kust- och havsresurser, däribland marina skyddade områden och miljöer. |
| --- | --- |

g)

Skydda och hållbart förvalta kust- och havsresurser, däribland marina skyddade områden och miljöer.

| h) | Förebygga olagliga gränsöverskridande transporter av kemikalier, fast och elektroniskt avfall och marint skräp, ozonnedbrytande ämnen samt hotade och utrotningshotade djur- och växtarter. Förebygga vattenförorening, markförorening, luftförorening och bullerförorening. |
| --- | --- |

h)

Förebygga olagliga gränsöverskridande transporter av kemikalier, fast och elektroniskt avfall och marint skräp, ozonnedbrytande ämnen samt hotade och utrotningshotade djur- och växtarter. Förebygga vattenförorening, markförorening, luftförorening och bullerförorening.

| i) | Säkerställa en inkluderande, resilient och miljömässigt sund hantering av kemikalier och avfall. |
| --- | --- |

i)

Säkerställa en inkluderande, resilient och miljömässigt sund hantering av kemikalier och avfall.

| j) | Främja samarbetet om hållbar förvaltning av vatten och sanitet för att säkerställa tillgången till vatten, vattenkvalitet och ett effektivt samarbete. |
| --- | --- |

j)

Främja samarbetet om hållbar förvaltning av vatten och sanitet för att säkerställa tillgången till vatten, vattenkvalitet och ett effektivt samarbete.

| k) | Främja miljöinnovation och ren teknik för att främja och rulla ut miljöteknik, hållbara produkter och tjänster, även med hjälp av lämpliga skatte- och finansieringsincitament. |
| --- | --- |

k)

Främja miljöinnovation och ren teknik för att främja och rulla ut miljöteknik, hållbara produkter och tjänster, även med hjälp av lämpliga skatte- och finansieringsincitament.

| l) | Främja användningen av system för jordobservation i miljösammanhang samt därmed sammanhängande kapacitetsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte. |
| --- | --- |

l)

Främja användningen av system för jordobservation i miljösammanhang samt därmed sammanhängande kapacitetsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte.

Artikel 44

Världshavsförvaltning

1.   Parterna ska stärka dialogen och samarbetet i fråga om världshavsförvaltning i syfte att främja långsiktigt bevarande och hållbar förvaltning av levande marina resurser och marina ekosystem.

2.   Parterna ska stärka samarbetet när det gäller bevarande, förvaltning och hållbart utnyttjande av levande marina resurser enligt FN:s havsrättskonvention (Unclos) som antogs vid den tredje havsrättskonferensen den 10 december 1982 samt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) uppförandekod för ansvarsfullt fiske som antogs genom resolution nr 4/95 av den 31 oktober 1995. Parterna åtar sig att samarbeta för att främja genomförandet av målsättningarna i FAO:s avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet, som antogs i Rom den 24 november 1993, och FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, som antogs i New York den 4 augusti 1995.

3.   Parterna är vidare överens om att samarbeta om följande:

| a) | Främja genomförandet av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations avtal om hamnstatsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, som antogs i Rom den 22 november 2009. |
| --- | --- |

a)

Främja genomförandet av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations avtal om hamnstatsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, som antogs i Rom den 22 november 2009.

| b) | I samverkan med och inom ramen för de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, eller avtal i vilka parterna är anslutna, har observatörsstatus eller är samarbetande icke-avtalsslutande parter, främja bevarande och hållbar förvaltning av levande marina resurser och deras ekosystem. |
| --- | --- |

b)

I samverkan med och inom ramen för de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, eller avtal i vilka parterna är anslutna, har observatörsstatus eller är samarbetande icke-avtalsslutande parter, främja bevarande och hållbar förvaltning av levande marina resurser och deras ekosystem.

| c) | Bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske samt fiskerelaterad verksamhet med omfattande, övergripande och insynsvänliga åtgärder, inklusive byte av erfarenheter, kapacitetsuppbyggnad, och informationsutbyte om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske i lämpliga fall med hänsyn till uppgifternas konfidentialitet och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske samt fiskerelaterad verksamhet med omfattande, övergripande och insynsvänliga åtgärder, inklusive byte av erfarenheter, kapacitetsuppbyggnad, och informationsutbyte om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske i lämpliga fall med hänsyn till uppgifternas konfidentialitet och nationell lagstiftning.

| d) | Främja de grundläggande principerna och rättigheterna som gäller på fiske- och skaldjurssektorn och tillämpningen av ILO-konvention nr 188 om arbete ombord på fiskefartyg som antogs i Geneve den 30 maj 2007. |
| --- | --- |

d)

Främja de grundläggande principerna och rättigheterna som gäller på fiske- och skaldjurssektorn och tillämpningen av ILO-konvention nr 188 om arbete ombord på fiskefartyg som antogs i Geneve den 30 maj 2007.

| e) | Utveckla ett hållbart och ansvarstagande vattenbruk till sjöss, även med avseende på genomförandet av målen och principerna i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations uppförandekod för ansvarsfullt fiske. |
| --- | --- |

e)

Utveckla ett hållbart och ansvarstagande vattenbruk till sjöss, även med avseende på genomförandet av målen och principerna i FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations uppförandekod för ansvarsfullt fiske.

| f) | Minska trycket på haven, bland annat genom att bekämpa marint skräp och havsföroreningar, även från land och skepp, samt den mänskliga havsanknutna verksamhet som lyder under internationella förpliktelser som är bindande för parterna och genom anpassnings- och begränsningsåtgärder som ska förbättra havens och kustsamhällenas klimatresiliens. |
| --- | --- |

f)

Minska trycket på haven, bland annat genom att bekämpa marint skräp och havsföroreningar, även från land och skepp, samt den mänskliga havsanknutna verksamhet som lyder under internationella förpliktelser som är bindande för parterna och genom anpassnings- och begränsningsåtgärder som ska förbättra havens och kustsamhällenas klimatresiliens.

Artikel 45

Jordbruk, djurhållning, fiske och landsbygdsutveckling

1.   Parterna är överens om att främja dialogen om jordbruk, djurhållning, fiske och landsbygdsutveckling. Parterna kommer att utbyta information och samarbeta på följande områden:

| a) | Jordbrukspolitik och allmänna utsikter för jordbruket i världen. |
| --- | --- |

a)

Jordbrukspolitik och allmänna utsikter för jordbruket i världen.

| b) | Främjande och underlättande av handel med jordbruksprodukter, däribland handel med växter, djur, vattenlevande djur och produkter därav. |
| --- | --- |

b)

Främjande och underlättande av handel med jordbruksprodukter, däribland handel med växter, djur, vattenlevande djur och produkter därav.

| c) | Utvecklingspolitik för landsbygden, inklusive andra produktionsresurser och insatsvaror, kunskap, finansiella tjänster och marknader samt möjligheter till värdeskapande och sysselsättning utanför jordbruket. |
| --- | --- |

c)

Utvecklingspolitik för landsbygden, inklusive andra produktionsresurser och insatsvaror, kunskap, finansiella tjänster och marknader samt möjligheter till värdeskapande och sysselsättning utanför jordbruket.

| d) | Policy avseende växter, djur, vattenlevande djur, däribland strategier för kvalitet i jordbruket, exempelvis geografiska beteckningar och ekologisk produktion, samt samarbete avseende god lantbrukspraxis. |
| --- | --- |

d)

Policy avseende växter, djur, vattenlevande djur, däribland strategier för kvalitet i jordbruket, exempelvis geografiska beteckningar och ekologisk produktion, samt samarbete avseende god lantbrukspraxis.

| e) | Främjande av certifierings- och ackrediteringssystem för ekologiskt jordbruk och hållbar jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

e)

Främjande av certifierings- och ackrediteringssystem för ekologiskt jordbruk och hållbar jordbruksproduktion.

2.   Parterna är överens om att främja tekniskt samarbete, kapacitetsuppbyggnad och alla andra samarbetsformer som ökar produktiviteten, säkerheten och en hållbar produktion och resilienta metoder i jordbruk, boskapsskötsel, fiske och landsbygdsutveckling och som kan leda till bättre beredskap och göra det lättare att förebygga, upptäcka, avhjälpa och kontrollera växtsjukdomar, djursjukdomar och zoonotiska sjukdomar på ett sätt som är förenligt med One health-modellen och internationella standarder.

3.   Parterna är överens om att uppmuntra de offentliga och privata sektorernas insatser för att diskutera och utbyta affärsinformation, även genom företagssamverkan och handelsfrämjande evenemang avseende jordbruksprodukter.

Artikel 46

Hälsa

1.   Parterna är överens om att samarbeta och utbyta erfarenheter och bästa praxis på hälsoområdet för att befästa verksamheter inom forskningsområdet, hantera hotet från allvarliga sjukdomar, såväl icke-smittsamma som smittsamma (inklusive Covid-19-pandemin), samt förbättra den allmänna sjukförsäkringen liksom hälso- och sjukvården, inklusive vårdinsatser för sexuell och reproduktiv hälsa. Parterna är även överens om att utbyta synpunkter och bästa praxis om bestämmelser som är relevanta för läkemedel och medicintekniska produkter.

2.   Samarbetet inom hälsoområdet ska huvudsakligen äga rum inom ramen för internationella forum, däribland Världshälsoorganisationen, samt multilaterala initiativ på följande områden:

| a) | Gemensam forskning och utveckling av större övergripande hälsoprogram. Gemensam forskning via sådana multilaterala initiativ som den globala alliansen mot kroniska sjukdomar (GACD) och det globala nätverket för smittskyddsforskning (GloPID-R). |
| --- | --- |

a)

Gemensam forskning och utveckling av större övergripande hälsoprogram. Gemensam forskning via sådana multilaterala initiativ som den globala alliansen mot kroniska sjukdomar (GACD) och det globala nätverket för smittskyddsforskning (GloPID-R).

| b) | Kapacitetsuppbyggnad och utveckling av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

b)

Kapacitetsuppbyggnad och utveckling av mänskliga resurser.

| c) | Internationella överenskommelser på hälso- och sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

c)

Internationella överenskommelser på hälso- och sjukvårdsområdet.

Artikel 47

Sysselsättning och sociala frågor

1.   Parterna är överens om att förbättra samarbetet och främja tekniskt bistånd på området sysselsättning och sociala frågor, däribland samarbetet om regional och social sammanhållning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, jämställdhet mellan könen och lika lön för arbete av lika värde, livslångt lärande och kompetensutveckling, socialt skydd och anständiga arbetsvillkor i syfte att stärka den sociala aspekten på globaliseringen.

2.   Parterna bekräftar behovet av att understödja globaliseringsprocessen, som gagnar alla och främjar full och produktiv sysselsättning och anständiga arbetsvillkor som ett centralt inslag för hållbar utveckling och minskad fattigdom i enlighet med Agenda 2030 för hållbar utveckling, ILO:s förklaring om social rättvisa för en rättvis globalisering som antogs i Geneve den 10 juni 2008 samt ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv som antogs i Geneve den 21 juni 2019. Parterna ska beakta sina egna särdrag och skillnader med avseende på ekonomiska och sociala förhållanden.

3.   Parterna bekräftar sina respektive åtaganden att främja och faktiskt tillämpa internationellt erkända sociala och arbetsrättsliga normer och att följa, främja och genomföra de grundläggande arbetsrättsliga principer och rättigheter som fastställdes i ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs i Geneve den 18 juni 1998 och ändrades den 10 juni 2022. Parterna är överens om att samarbeta och tillhandahålla tekniskt bistånd i syfte att verka för ratificering och tillämpning av de grundläggande ILO-konventionerna samt att samarbeta för att främja ratificering och tillämpning av andra aktuella ILO-konventioner när det är lämpligt, även sådana som avser våld och trakasserier i arbetslivet.

4.   Parterna är överens om att främja samarbetet mellan regering och arbetsmarknadens parter när det gäller sysselsättning och sociala frågor, samt informationsutbytet om sysselsättning, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, yrkesinspektion och dialogen mellan arbetsmarknadens parter om sociala frågor och skyddet av arbetstagarna.

5.   Samarbetet inom området sysselsättning och sociala frågor kan bland annat avse särskilda program och projekt som parterna kommit överens om, eller dialog, samarbete och initiativ i frågor av gemensamt intresse på bilateral eller multilateral nivå, till exempel inom Asem, på nivån EU–Asean och inom ILO.

Artikel 48

Statistik

Parterna är överens om att, inom ramen för befintligt statistiskt samarbete mellan EU och Asean, främja samarbetet om harmonisering av statistiska metoder och förfaranden, däribland insamling, behandling, analys och spridning av statistik för att öka tillgången på uppgifter av god kvalitet, tillgängliga i tid, relevanta och mer uttömmande sammanfattande uppgifter som på ett för båda parter godtagbart sätt kan användas för att statistiskt kartlägga handel med varor och tjänster samt mer allmänt andra områden som omfattas av detta avtal och som kan behandlas statistiskt. Parterna betonar vikten av information och statistik för att genomföra agenda 2030 för hållbar utveckling.

Artikel 49

Det civila samhället

Parterna är medvetna om det civila samhällets roll, i synnerhet när det gäller universitet, arbetsmarknadens parter samt kontakter mellan tankesmedjor och arbetsmarknadens parter, och hur de kan bidra till dialogen och samarbetet inom ramen för detta avtal; parterna är överens om att uppmuntra och främja en effektiv dialog med det civila samhället och främja ett faktiskt och konstruktivt deltagande från det civila samhällets sida samt partnerskap mellan flera parter.

AVDELNING VI

SAMARBETSFORMER

Artikel 50

Resurser för samarbete

1.   Parterna är överens om att ställa lämpliga resurser, däribland finansiella medel, till förfogande i den utsträckning som deras respektive resurser och bestämmelser tillåter, i syfte att uppfylla de samarbetsmål som fastställs i detta avtal.

2.   Parterna ska uppmana Europeiska investeringsbanken att fortsätta sin verksamhet i Thailand, i enlighet med dess förfaranden och kriterier för finansiering.

Artikel 51

Samarbete för tredjeländers utveckling

1.   Parterna är överens om att inrätta en regelbunden dialog om sina respektive program för utveckling i tredjeländer.

2.   Parterna är överens om att samarbeta i gemensamma insatser i syfte att lämna bistånd för hållbar utveckling till Thailands grannländer och i kringliggande områden i sektorer som är relevanta för trilateralt samarbete. Samarbetsområdena ska fastställas av alla berörda partner utifrån mottagarländernas behov samt EU:s och Thailands kapacitet och expertis samt beslutas från fall till fall.

AVDELNING VII

INSTITUTIONELL RAM

Artikel 52

Gemensam kommitté

1.   Härmed inrättas en gemensam kommitté, som ska bestå av företrädare för båda parter på högsta möjliga nivå, och som ska ha följande uppgifter:

| a) | Säkerställa att detta avtal fungerar väl och tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

a)

Säkerställa att detta avtal fungerar väl och tillämpas korrekt.

| b) | Fastställa prioriteringar med hänsyn till avtalets syften. |
| --- | --- |

b)

Fastställa prioriteringar med hänsyn till avtalets syften.

| c) | Utfärda rekommendationer som ska främja målen för avtalet. |
| --- | --- |

c)

Utfärda rekommendationer som ska främja målen för avtalet.

| d) | I förekommande fall avgöra tvister eller meningsskiljaktigheter som uppstår i samband med tolkningen, genomförandet eller tillämpningen av detta avtal i enlighet med artikel 55. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall avgöra tvister eller meningsskiljaktigheter som uppstår i samband med tolkningen, genomförandet eller tillämpningen av detta avtal i enlighet med artikel 55.

| e) | Granska all information som läggs fram av någondera parten vad gäller icke fullgjorda åtaganden enligt detta avtal, och samråda med den andra parten för att finna en ömsesidigt godtagbar lösning i godo, i enlighet med artikel 55. |
| --- | --- |

e)

Granska all information som läggs fram av någondera parten vad gäller icke fullgjorda åtaganden enligt detta avtal, och samråda med den andra parten för att finna en ömsesidigt godtagbar lösning i godo, i enlighet med artikel 55.

2.   Gemensamma kommittén ska normalt sammanträda minst vartannat år, växelvis i Bangkok och Bryssel, på en dag som ska fastställas genom ömsesidig överenskommelse. Extra sammanträden i gemensamma kommittén får också sammankallas i samförstånd mellan parterna. Ordförandeskapet i gemensamma kommittén ska innehas växelvis av de båda parterna. Dagordningen för gemensamma kommitténs sammanträden ska fastställas i samförstånd mellan parterna.

3.   Gemensamma kommittén får upprätta specialiserade arbetsgrupper som ska bistå den i dess arbete. Arbetsgrupperna ska vid varje sammanträde lämna en detaljerad rapport om sin verksamhet till gemensamma kommittén.

4.   Parterna är överens om att gemensamma kommittén även ska ha till uppgift att sörja för att de sektorsavtal eller sektorsprotokoll som eventuellt ingåtts eller kan komma att ingås mellan parterna fungerar väl.

5.   Gemensamma kommittén ska anta sin egen arbetsordning.

AVDELNING VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 53

Klausul om framtida utveckling

1.   Parterna får i samförstånd utvidga detta avtal i syfte att fördjupa samarbetet, även genom att anta kompletterande avtal eller protokoll på särskilda områden, sektorer eller verksamheter. Sådana särskilda avtal eller protokoll ska utgöra en integrerad del av de övergripande bilaterala förbindelserna mellan parterna och ska omfattas av en gemensam institutionell ram.

2.   Vid avtalets genomförande får båda parter föreslå ett utvidgat samarbete, med beaktande av erfarenheterna från tillämpningen av detta avtal.

Artikel 54

Andra avtal

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av berörda bestämmelser i fördraget om Europeiska unionen eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska varken detta avtal eller de åtgärder som följer av dess tillämpning på något sätt påverka medlemsstaternas befogenheter till bilateralt samarbete med Thailand eller att i lämpliga fall ingå nya samarbets- och partnerskapsavtal med Thailand.

2.   Detta avtal ska inte påverka tillämpningen eller genomförandet av åtaganden som ingåtts av endera parten i förhållande till tredje man.

3.   Ingenting i detta avtal ska hindra en part från att vidta åtgärder, däribland åtgärder för tvistlösning, enligt ett annat internationellt avtal till vilket båda parter är anslutna.

Artikel 55

Fullgörande av åtaganden

1.   Parterna ska vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som krävs för att fullgöra sina åtaganden enligt detta avtal. De ska se till att de mål som fastställs i avtalet uppnås.

2.   I enlighet med artikel 52.1 d får någondera parten hänskjuta alla frågor avseende tillämpningen eller tolkningen av detta avtal till Gemensamma kommittén.

3.   Om någondera parten anser att den andra parten inte fullgör något av sina åtaganden enligt detta avtal, får den vidta lämpliga åtgärder i enlighet med internationell rätt.

4.   Utom i sådana fall som aves i punkt 5 ska parten, innan några sådana lämpliga åtgärder som avses i punkt 3 vidtas, förse gemensamma kommittén med alla relevanta uppgifter som behövs för en noggrann undersökning av situationen i syfte att finna en lösning som är godtagbar för parterna. Parterna ska samråda under överinseende av gemensamma kommittén. Om gemensamma kommittén inte kan nå en ömsesidigt godtagbar lösning, får parten vidta lämpliga åtgärder.

5.   Om någondera parten har välgrundad anledning att anse att den andra parten på ett väsentligt sätt har underlåtit att efterleva något av de åtaganden vilka i artiklarna 1.1 och 3.1 anges som väsentliga ska parten omedelbart underrätta den andra parten om detta. På någondera partens begäran, eller av annan anledning som parterna enats om, ska gemensamma kommittén, eller ett annat organ som utsetts genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna, inom högst 30 dagar sammankalla brådskande samråd för att grundligt undersöka varje aspekt av, eller grunden för, åtgärden i syfte att finna en lösning som är godtagbar för parterna. Efter utgången av denna period får den underrättande parten vidta lämpliga åtgärder.

6.   Valet av lämplig åtgärd ska prioritera sådana åtgärder som i minsta möjliga mån stör tillämpningen av detta avtal eller andra särskilda avtal som avses i artikel 53.1. Sådana åtgärder ska vara tillfälliga och stå i proportion till överträdelsen, i syfte att främja ett framtida uppfyllande av åliggandena. Vid tillämpningen av punkt 4 kan ”lämpliga åtgärder” även inbegripa helt eller delvis tillfälligt upphävande av detta avtal. Vid tillämpningen av punkt 5 kan med ”lämpliga åtgärder” även avses ett helt eller delvis tillfälligt upphävande av detta avtal eller av sådana särskilda avtal som avses i artikel 53.1. Parterna ska besluta om tillfälligt upphävande i enlighet med sina respektive lagar och andra författningar.

7.   Båda parter får begära att gemensamma kommittén ska granska de omständigheter som lett till att lämpliga åtgärder vidtagits, i syfte att finna en lösning som är godtagbar för parterna. Den part som vidtagit lämpliga åtgärder ska upphöra med dem så snart detta är påkallat.

Artikel 56

Underlättande

För att underlätta samarbetet inom ramen för detta avtal är parterna överens om att bevilja tjänstemän och experter som deltar i genomförandet av samarbetet de hjälpmedel som de behöver för att utföra sina uppgifter, i enlighet med parternas respektive lagar och andra författningar.

Artikel 57

Territoriell tillämpning

Detta avtal ska tillämpas, å ena sidan, på de territorier där fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpliga i enlighet med de villkor som fastställs i de fördragen och, å andra sidan, på Thailands territorium.

Artikel 58

Definition av parterna

Vid tillämpningen av detta avtal används uttrycket parterna för att beteckna EU eller dess medlemsstater, eller EU och dess medlemsstater, i enlighet med deras respektive befogenheter, å ena sidan, och Thailand, å andra sidan.

parterna

Artikel 59

Ikraftträdande och provisorisk tillämpning

1.   Detta avtal träder i kraft trettio (30) dagar efter den dag då den sista av parterna anmäler till den andra parten att de nödvändiga interna rättsliga förfarandena slutförts.

2.   Utan att det hindrar tillämpningen av punkt 1 får Thailand och EU helt eller delvis tillämpa detta avtal provisoriskt i enlighet med sina respektive interna förfaranden, i väntan på att avtalet träder i kraft.

3.   Den provisoriska tillämpningen ska få verkan trettio (30) dagar efter den dag då:

| a) | EU har underrättat Thailand om att dess nödvändiga förfaranden har slutförts, med angivande av vilka delar av avtalet som ska tillämpas provisoriskt, och |
| --- | --- |

a)

EU har underrättat Thailand om att dess nödvändiga förfaranden har slutförts, med angivande av vilka delar av avtalet som ska tillämpas provisoriskt, och

| b) | Thailand har underrättat EU om att dess nödvändiga förfaranden har slutförts, och godkänt de delar av avtalet som ska tillämpas provisoriskt. |
| --- | --- |

b)

Thailand har underrättat EU om att dess nödvändiga förfaranden har slutförts, och godkänt de delar av avtalet som ska tillämpas provisoriskt.

4.   Endera parten kan till den andra parten skriftligen anmäla sin avsikt att säga upp den provisoriska tillämpningen av detta avtal. Uppsägningen får verkan trettio (30) dagar efter den dag då meddelandet mottogs.

5.   Med avseende på de bestämmelser i avtalet som tillämpas provisoriskt ska ikraftträdandet av detta avtal tolkas som en hänvisning till den dag då provisorisk tillämpning börjar gälla enligt punkt 3.

6.   Gemensamma kommittén och övriga organ som inrättas i enlighet med detta avtal kan utöva sina funktioner under den provisoriska tillämpningen av detta avtal i den utsträckning som dessa funktioner är nödvändiga för att säkerställa provisorisk tillämpning av detta avtal. Alla beslut som fattas vid utövandet av deras funktioner ska upphöra att gälla om den provisoriska tillämpningen av detta avtal sägs upp enligt punkt 4.

Artikel 60

Löptid och uppsägning

1.   Detta avtal ska vara giltigt i fem (5) år. Det ska förlängas automatiskt med ytterligare på varandra följande perioder av ett år i taget, om inte någon av parterna skriftligen meddelar den andra parten om sin avsikt att inte förlänga avtalet senast sex (6) månader innan ettårsperioden löper ut.

2.   Detta avtal får sägas upp av endera parten genom skriftligt meddelande till den andra parten. Uppsägningen får verkan sex (6) månader efter den dag då den andra parten mottog meddelandet. Uppsägningen ska inte påverka pågående projekt som inletts inom ramen för detta avtal innan meddelandet om uppsägning togs emot.

Artikel 61

Ändringar

Eventuella ändringar i detta avtal ska göras i samförstånd mellan parterna. Ändringarna får verkan från och med dagen för den sista skriftliga underrättelsen om att alla nödvändiga formaliteter har avslutats i detta syfte.

Artikel 62

Gemensamma förklaringar

De gemensamma förklaringarna i bilaga till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet.

Artikel 63

Anmälningar

Anmälningar enligt artikel 59, 60 och 61 ska göras till Generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd respektive Thailands utrikesministerium.

Artikel 64

Giltiga texter

Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska språken samt på thai, vilka alla texter är lika giltiga.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Image 2

Image 3

Image 4

Image 5

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

Image 10

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1953 av den 26 oktober 2016 om inrättandet av en europeisk resehandling för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna och om upphävande av rådets rekommendation av den 30 november 1994 (EUT L 311, 17.11.2016, s. 13), inbegripet alla senare ändringar därav.

1

(2)  I enlighet med artikel 2b i Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet.

2

---

GEMENSAM FÖRKLARING OM ARTIKEL 5

(ALLVARLIGA BROTT SOM ANGÅR DET INTERNATIONELLA SAMFUNDET)

Medlemsstaterna och Thailand har undertecknat Romstadgan om Internationella brottmålsdomstolen, vilket är en viktig utveckling avseende det internationella rättssystemet och dess möjligheter att fungera effektivt. Romstadgan fastställer att folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser är ”allvarliga brott som angår det internationella samfundet”.

GEMENSAM FÖRKLARING OM ARTIKEL 23

(SAMARBETE MELLAN DOMSTOLAR OCH ANDRA RÄTTSVÅRDANDE ORGAN)

Thailands regering ska vidta alla åtgärder som står till förfogande enligt landets lagar för att säkerställa att dödsstraff inte utdöms och om en domstol utdömer dödsstraff lämna en rekommendation om kunglig benådning.

---

FÖRORDNINGAR

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/109

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2022/2563

av den 19 december 2022

om ändring av förordning (EU) 2021/2283 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 31,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en tillräcklig och oavbruten tillgång på vissa jordbruks- och industriprodukter som produceras i otillräckliga mängder i unionen, och därigenom undvika störningar på marknaderna för dessa produkter, öppnades autonoma unionstullkvoter (kvoter) genom rådets förordning (EU) 2021/2283 (1). Inom dessa kvoter kan produkter importeras till unionen med nedsatt tullsats eller nolltullsats. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en tillräcklig och oavbruten tillgång på vissa jordbruks- och industriprodukter som produceras i otillräckliga mängder i unionen, och därigenom undvika störningar på marknaderna för dessa produkter, öppnades autonoma unionstullkvoter (kvoter) genom rådets förordning (EU) 2021/2283 (1). Inom dessa kvoter kan produkter importeras till unionen med nedsatt tullsats eller nolltullsats.

| (2) | Eftersom det ligger i unionens intresse att säkerställa ett tillräckligt utbud av vissa industriprodukter, och med tanke på det faktum att identiska produkter, likvärdiga produkter eller ersättningsprodukter inte produceras i tillräcklig mängd inom unionen, är det nödvändigt att öppna nya tullkvoter med löpnumren 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 och 09.2931 till nolltullsats för lämpliga kvantiteter av dessa produkter. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det ligger i unionens intresse att säkerställa ett tillräckligt utbud av vissa industriprodukter, och med tanke på det faktum att identiska produkter, likvärdiga produkter eller ersättningsprodukter inte produceras i tillräcklig mängd inom unionen, är det nödvändigt att öppna nya tullkvoter med löpnumren 09.2921, 09.2922, 09.2923, 09.2924, 09.2925, 09.2926, 09.2927 och 09.2931 till nolltullsats för lämpliga kvantiteter av dessa produkter.

| (3) | Eftersom räckvidden för tullkvoter med löpnumren 09.2723 och 09.2763 har blivit otillräcklig för att uppfylla behoven hos unionens ekonomiska aktörer bör beskrivningen av de produkter som omfattas av dessa kvoter ändras. Angivelsen av det tillämpliga Taric-numret för dessa produkter bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom räckvidden för tullkvoter med löpnumren 09.2723 och 09.2763 har blivit otillräcklig för att uppfylla behoven hos unionens ekonomiska aktörer bör beskrivningen av de produkter som omfattas av dessa kvoter ändras. Angivelsen av det tillämpliga Taric-numret för dessa produkter bör därför ändras.

| (4) | Eftersom det ligger i unionens intresse att säkerställa ett tillräckligt utbud av vissa industriprodukter bör kvoterna med löpnumren 09.2563, 09.2682, 09.2828 och 09.2854 ökas. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom det ligger i unionens intresse att säkerställa ett tillräckligt utbud av vissa industriprodukter bör kvoterna med löpnumren 09.2563, 09.2682, 09.2828 och 09.2854 ökas.

| (5) | Eftersom unionens produktionskapacitet för vissa industriprodukter har ökat bör kvoterna med löpnumren 09.2575 och 09.2913 minskas. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom unionens produktionskapacitet för vissa industriprodukter har ökat bör kvoterna med löpnumren 09.2575 och 09.2913 minskas.

| (6) | För kvoterna med löpnumren 09.2583, 09.2819, 09.2839 och 09.2855 bör kvotperioden förlängas och kvotvolymen bör anpassas på årsbasis, eftersom kvoterna endast öppnades för en period av sex månader och det fortfarande ligger i unionens intresse att bibehålla dem. |
| --- | --- |

(6)

För kvoterna med löpnumren 09.2583, 09.2819, 09.2839 och 09.2855 bör kvotperioden förlängas och kvotvolymen bör anpassas på årsbasis, eftersom kvoterna endast öppnades för en period av sex månader och det fortfarande ligger i unionens intresse att bibehålla dem.

| (7) | Eftersom det inte längre ligger i unionens intresse att bibehålla kvoterna med löpnumren 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 och 09.2880 bör dessa kvoter stängas med verkan från och med den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det inte längre ligger i unionens intresse att bibehålla kvoterna med löpnumren 09.2003, 09.2576, 09.2577, 09.2592, 09.2650, 09.2673, 09.2688, 09.2694, 09.2708, 09.2710, 09.2734, 09.2799, 09.2829, 09.2866 och 09.2880 bör dessa kvoter stängas med verkan från och med den 1 januari 2023.

| (8) | Relationerna mellan unionen och Ryssland har försämrats under de senaste åren, särskilt på grund av Rysslands åsidosättande av internationell rätt och landets oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina. Den 6 oktober 2022 antog rådet ett åttonde sanktionspaket mot Ryssland på grund av landets fortsatta anfallskrig mot Ukraina och de rapporterade grymheter som ryska väpnade styrkor begått i Ukraina. |
| --- | --- |

(8)

Relationerna mellan unionen och Ryssland har försämrats under de senaste åren, särskilt på grund av Rysslands åsidosättande av internationell rätt och landets oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina. Den 6 oktober 2022 antog rådet ett åttonde sanktionspaket mot Ryssland på grund av landets fortsatta anfallskrig mot Ukraina och de rapporterade grymheter som ryska väpnade styrkor begått i Ukraina.

| (9) | Även om Ryssland är medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) kan unionen åberopa de undantag som gäller enligt avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO-avtalet), särskilt artikel XXI i det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) från 1994, i synnerhet när det gäller skyldigheten att bevilja produkter som importeras från Ryssland de förmåner som beviljas likadana produkter som importeras från andra länder (behandling som mest gynnad nation). |
| --- | --- |

(9)

Även om Ryssland är medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) kan unionen åberopa de undantag som gäller enligt avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO-avtalet), särskilt artikel XXI i det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) från 1994, i synnerhet när det gäller skyldigheten att bevilja produkter som importeras från Ryssland de förmåner som beviljas likadana produkter som importeras från andra länder (behandling som mest gynnad nation).

| (10) | Mot bakgrund av de försämrade relationerna mellan unionen och Ryssland, och för att säkerställa samstämmighet med unionens åtgärder och principer på området för unionens yttre åtgärder, skulle det därför inte vara lämpligt att tillåta produkter med ursprung i Ryssland att åtnjuta tullfri behandling och behandling som mest gynnad nation med avseende på de produkter som omfattas av denna förordning. Det är därför nödvändigt att upphäva kvoterna för dessa produkter. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av de försämrade relationerna mellan unionen och Ryssland, och för att säkerställa samstämmighet med unionens åtgärder och principer på området för unionens yttre åtgärder, skulle det därför inte vara lämpligt att tillåta produkter med ursprung i Ryssland att åtnjuta tullfri behandling och behandling som mest gynnad nation med avseende på de produkter som omfattas av denna förordning. Det är därför nödvändigt att upphäva kvoterna för dessa produkter.

| (11) | Relationerna mellan unionen och Belarus har försämrats under de senaste åren på grund av att den belarusiska regimen åsidosätter internationell rätt, grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter. Dessutom har Belarus gett omfattande stöd till Rysslands anfallskrig mot Ukraina ända sedan det inleddes. |
| --- | --- |

(11)

Relationerna mellan unionen och Belarus har försämrats under de senaste åren på grund av att den belarusiska regimen åsidosätter internationell rätt, grundläggande rättigheter och mänskliga rättigheter. Dessutom har Belarus gett omfattande stöd till Rysslands anfallskrig mot Ukraina ända sedan det inleddes.

| (12) | Sedan oktober 2020 har unionen gradvis infört restriktiva åtgärder mot Belarus på grund av landets fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna, instrumentaliseringen av migranter och Belarus inblandning i Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Eftersom Belarus inte är medlem i WTO är unionen enligt WTO-avtalet inte skyldig att bevilja produkter från Belarus behandling som mest gynnad nation. Dessutom tillåter handelsavtal att det vidtas vissa åtgärder på grundval av tillämpliga undantagsklausuler, särskilt säkerhetsundantag. |
| --- | --- |

(12)

Sedan oktober 2020 har unionen gradvis infört restriktiva åtgärder mot Belarus på grund av landets fortsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna, instrumentaliseringen av migranter och Belarus inblandning i Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Eftersom Belarus inte är medlem i WTO är unionen enligt WTO-avtalet inte skyldig att bevilja produkter från Belarus behandling som mest gynnad nation. Dessutom tillåter handelsavtal att det vidtas vissa åtgärder på grundval av tillämpliga undantagsklausuler, särskilt säkerhetsundantag.

| (13) | Mot bakgrund av de försämrade relationerna mellan unionen och Belarus, och för att säkerställa samstämmighet med unionens åtgärder och principer på området för unionens yttre åtgärder, skulle det därför inte vara lämpligt att tillåta produkter med ursprung i Belarus att åtnjuta tullfri behandling och behandling som mest gynnad nation med avseende på de produkter som omfattas av denna förordning. Det är därför nödvändigt att upphäva kvoterna för dessa produkter. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av de försämrade relationerna mellan unionen och Belarus, och för att säkerställa samstämmighet med unionens åtgärder och principer på området för unionens yttre åtgärder, skulle det därför inte vara lämpligt att tillåta produkter med ursprung i Belarus att åtnjuta tullfri behandling och behandling som mest gynnad nation med avseende på de produkter som omfattas av denna förordning. Det är därför nödvändigt att upphäva kvoterna för dessa produkter.

| (14) | För att säkerställa en lämplig försörjning och undvika allvarliga störningar på vissa av unionens marknader är det dock nödvändigt att behålla kvoterna med löpnumren 09.2600, 09.2742, 09.2698 och 09.2835 för vissa produkter med ursprung i Ryssland som omfattas av Taric-nummer 2712903910, 2926100010, 3204170030 respektive 7604291030. Sådana produkter stod för mer än 50 % av det totala värdet av importen till unionen under åren 2019–2021 och det finns inga eller få alternativa leverantörer från andra tredjeländer. Importens värde visar att unionsindustrins aktörer i mycket stor utsträckning är beroende av denna import och att det skulle medföra orimliga svårigheter för unionsindustrins aktörer om kvoterna upphävdes. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa en lämplig försörjning och undvika allvarliga störningar på vissa av unionens marknader är det dock nödvändigt att behålla kvoterna med löpnumren 09.2600, 09.2742, 09.2698 och 09.2835 för vissa produkter med ursprung i Ryssland som omfattas av Taric-nummer 2712903910, 2926100010, 3204170030 respektive 7604291030. Sådana produkter stod för mer än 50 % av det totala värdet av importen till unionen under åren 2019–2021 och det finns inga eller få alternativa leverantörer från andra tredjeländer. Importens värde visar att unionsindustrins aktörer i mycket stor utsträckning är beroende av denna import och att det skulle medföra orimliga svårigheter för unionsindustrins aktörer om kvoterna upphävdes.

| (15) | Det är därför lämpligt och tillåtet att upphäva befrielsen från Gemensamma tulltaxans tullar för vissa produkter med ursprung i Ryssland eller Belarus, med tillämpning av artikel XXI i Gatt 1994 och de allmänna bestämmelserna om tullar i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), särskilt del 1 avsnitt I del B punkt 1 i den bilagan. |
| --- | --- |

(15)

Det är därför lämpligt och tillåtet att upphäva befrielsen från Gemensamma tulltaxans tullar för vissa produkter med ursprung i Ryssland eller Belarus, med tillämpning av artikel XXI i Gatt 1994 och de allmänna bestämmelserna om tullar i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), särskilt del 1 avsnitt I del B punkt 1 i den bilagan.

| (16) | Såsom anges av kommissionen i dess meddelande av den 13 december 2011 om autonoma tullbefrielser och tullkvoter (meddelandet) utgör beviljandet av kvoter ett undantag från tillämpningen av Gemensamma tulltaxans tullar. Återinförandet av sådana tullar enligt Gemensamma tulltaxan på import med ursprung i Ryssland eller Belarus utgör därför en återgång till det normala läget. Det begränsade upphävandet av kvoter för vissa produkter med ursprung i Ryssland eller Belarus är således inte en restriktiv eller avskräckande åtgärd, utan syftar till att hindra dessa länder från att indirekt dra nytta av en ensidig unionsåtgärd och att säkerställa övergripande samstämmighet i unionens åtgärder. |
| --- | --- |

(16)

Såsom anges av kommissionen i dess meddelande av den 13 december 2011 om autonoma tullbefrielser och tullkvoter (meddelandet) utgör beviljandet av kvoter ett undantag från tillämpningen av Gemensamma tulltaxans tullar. Återinförandet av sådana tullar enligt Gemensamma tulltaxan på import med ursprung i Ryssland eller Belarus utgör därför en återgång till det normala läget. Det begränsade upphävandet av kvoter för vissa produkter med ursprung i Ryssland eller Belarus är således inte en restriktiv eller avskräckande åtgärd, utan syftar till att hindra dessa länder från att indirekt dra nytta av en ensidig unionsåtgärd och att säkerställa övergripande samstämmighet i unionens åtgärder.

| (17) | Förordning (EU) 2021/2283 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Förordning (EU) 2021/2283 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | För att undvika avbrott i tillämpningen av systemet med kvoter och för att följa de riktlinjer som anges i meddelandet bör de ändringar som fastställs i denna förordning avseendes kvoterna för de berörda produkterna tillämpas från och med den 1 januari 2023. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(18)

För att undvika avbrott i tillämpningen av systemet med kvoter och för att följa de riktlinjer som anges i meddelandet bör de ändringar som fastställs i denna förordning avseendes kvoterna för de berörda produkterna tillämpas från och med den 1 januari 2023. Denna förordning bör därför träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2021/2283 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

  ”4.   Det upphävande som fastställs i punkt 2 är inte tillämpligt på produkter med ursprung i Ryssland, med undantag av tullkvoterna med löpnummer 09.2600, 09.2742, 09.2698 och 09.2835, eller i Belarus.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska följande punkt läggas till:

”4.   Det upphävande som fastställs i punkt 2 är inte tillämpligt på produkter med ursprung i Ryssland, med undantag av tullkvoterna med löpnummer 09.2600, 09.2742, 09.2698 och 09.2835, eller i Belarus.”

| 2. | Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2022.

På rådets vägnar

J. SÍKELA

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) 2021/2283 av den 20 december 2021 om öppnande och förvaltning av autonoma unionstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter och om upphävande av förordning (EU) nr 1388/2013 (EUT L 458, 22.12.2021, s. 33).

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

”BILAGA

| Löpnr | KN-nummer | TARIC | Beskrivning | Kvotperiod | Kvotmängd | Tullsats inom kvoten |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Svampar av arten Auricularia polytricha (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta, avsedda att användas för beredning av färdiga maträtter (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 ton | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Söta körsbär med tillsats av alkohol, med ett sockerinnehåll av högst 9 viktprocent, med en diameter av högst 19,9 mm med kärna, avsedda för tillverkning av chokladvaror (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 ton | 10 % |
| 09.2925 | ex 2309 90 31
  ex 2309 90 31
  ex 2309 90 96
  ex 2309 90 96 | 41
  49
  41
  49 | Fodertillsats, bestående av






  — | minst 68 men högst 80 viktprocent L-lysinsulfat, och |

Löpnr

KN-nummer

TARIC

Beskrivning

Kvotperiod

Kvotmängd

Tullsats inom kvoten

09.2849

ex 0710 80 69

10

Svampar av arten Auricularia polytricha (även ångkokta eller kokta i vatten), frysta, avsedda att användas för beredning av färdiga maträtter (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 ton

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Söta körsbär med tillsats av alkohol, med ett sockerinnehåll av högst 9 viktprocent, med en diameter av högst 19,9 mm med kärna, avsedda för tillverkning av chokladvaror (1)

1.1.-31.12.

1 000 ton

10 %

09.2925

ex 2309 90 31

ex 2309 90 31

ex 2309 90 96

ex 2309 90 96

41

49

41

49

Fodertillsats, bestående av

—

minst 68 men högst 80 viktprocent L-lysinsulfat, och

| — | högst 32 viktprocent av andra beståndsdelar såsom kolhydrater och andra aminosyror |
| --- | --- |

—

högst 32 viktprocent av andra beståndsdelar såsom kolhydrater och andra aminosyror

1.1.-31.12.

100 000 ton

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Råtobak, ostripad eller helt eller delvis stripad, med ett tullvärde av minst 450 euro/100 kg netto, avsedd att användas som omblad eller täckblad i tillverkningen av varor enligt nr 2402 10 00  (1)

1.1.-31.12.

3 000 ton

0 %

09
  .
  2828

2712 20 90

Paraffin, innehållande mindre än 0,75 viktprocent olja

1.1.-31.12.

140 000 ton

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Slack wax (råparaffin) (CAS RN 64742-61-6)

1.1.-31.12.

100 000 ton

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamidinsyra (CAS RN 5329-14-6) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent, även med tillsats av högst 5 procent kiseldioxid som klumpförebyggande medel (CAS RN 112926-00-8)

1.1.-31.12.

27 000 ton

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Fyllnadsmedel (kiseldioxid) i form av granulat, med en kiseldioxidhalt av minst 97 %

1.1.-31.12.

1 700 ton

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioxid, inbegripet blå volframoxid (CAS RN 1314-35-8 eller CAS RN 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 ton

0 %

09.2819

ex 2833 25 00

30

Kopparhexahydroxidsulfathydrat (Cu4(OH)6(SO4)), (CAS RN 12527-76-3) med en renhetsgrad av minst 98 viktprocent

1.1.-31.12.

240 000 kg

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cesiumsulfat (CAS RN 10294-54-9) i fast form eller i en vattenlösning innehållande över 48 viktprocent men högst 52 viktprocent cesiumsulfat

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Trikloreten (CAS RN 79-01-6) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

1.1.-31.12.

11 885 000 kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromklormetan (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 ton

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-Diklorbensen (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 ton

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

1-propanol (propylalkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1.-31.12.

15 000 ton

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Cyklopropylmetanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.-31.12.

20 ton

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresol (CAS RN 95-48-7) med en renhetsgrad av minst 98,5 viktprocent

1.1.-31.12.

20 000 ton

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-tetrakis(hydroximetyl)-3,3'-oxidipropan-1-ol (CAS RN 126 58-9)

1.1.-31.12.

500 ton

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

kalciumacetylacetonat (CAS RN 19372-44-2) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Cyklopropylmetylketon (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12.

300 ton

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ättiksyra (CAS RN 64-19-7) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

1.1.-31.12.

1 000 000 ton

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinylacetat (CAS RN 108-05-4)

1.1.-31.12.

450 000 ton

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etyltrifluoracetat (CAS RN 383-63-1)

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalium(E,E)-hexa-2,4-dienoat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12.

8 250 ton

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetylfenylacetylklorid (CAS RN 55312-97-5)

1.1.-31.12.

700 ton

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietyloxalat (CAS RN 95-92-1)

1.1.-31.12.

500 ton

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetylsebacat (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12.

1 000 ton

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekandisyra (CAS RN 693-23-2), med en renhetsgrad av mer än 98,5 viktprocent

1.1.-31.12.

8 000 ton

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetylsalicylsyra (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 ton

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecyl-3-(3,5-di-tert-butyl-4-hydroxifenyl)propionat (CAS RN 2082-79-3)

| — | där en fraktion av mer än 99 viktprocent passerar genom en sikt med maskstorleken 500 μm och |
| --- | --- |

—

där en fraktion av mer än 99 viktprocent passerar genom en sikt med maskstorleken 500 μm och

| — | med en smältpunkt på minst 49 °C, men inte mer än 54 °C, |
| --- | --- |

—

med en smältpunkt på minst 49 °C, men inte mer än 54 °C,

för användning vid tillverkning av "one-pack" PVC-stabilisatorer baserade på pulverblandningar (pulver eller pressade granulat) (1)

1.1.-31.12.

380 ton

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaerytritoltetrakis(3-(3,5-di-tert-butyl-4-hydroxifenyl)propionat) (CAS RN 6683-19-8)

| — | där en fraktion av mer än 75 viktprocent passerar genom en sikt med maskstorleken 250 μm och en fraktion av mer än 99 viktprocent passerar genom en sikt med maskstorleken 500 μm, och |
| --- | --- |

—

där en fraktion av mer än 75 viktprocent passerar genom en sikt med maskstorleken 250 μm och en fraktion av mer än 99 viktprocent passerar genom en sikt med maskstorleken 500 μm, och

| — | med en smältpunkt på minst 110 °C, men inte mer än 125 °C, |
| --- | --- |

—

med en smältpunkt på minst 110 °C, men inte mer än 125 °C,

för användning vid tillverkning av "one-pack" PVC-stabilisatorer baserade på pulverblandningar (pulver eller pressade granulat) (1)

1.1.-31.12.

140 ton

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenón-3,3’,4,4’-tetrakarboxyldianhydrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 ton

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecylamin (CAS RN 124-30-1)

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetylaminoetyl)(metyl)amin (CAS RN 3030-47-5)

1.1.-31.12.

1 700 ton

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilin (CAS RN 62-53-3) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

1.1.-31.12.

220 000 ton

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluor-N-(1-metyletyl)benzenamin (CAS RN 70441-63-3)

1.1.-31.12.

500 ton

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenylendiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 ton

0 %

09.2921

ex 2922 19 00

22

2-(dimetylamino)etylakrylat (CAS RN 2439-35-2) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

1.1.-31.12.

14 000 ton

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-lysinhydroklorid (CAS RN 657-27-2) eller en vattenlösning av L-lysin (CAS RN 56-87-1), innehållande minst 50 viktprocent L-lysin

1.1.-31.12.

300 000 ton

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

3-klor-2-hydroxipropyltrimetylammoniumklorid (CAS RN 3327-22-8), i form av en vattenlösning innehållande minst 65 viktprocent men högst 71 viktprocent 3-klor-2-hydroxipropyltrimetylammoniumklorid

1.1.-31.12.

12 000 ton

0 %

09.2922

ex 2923 90 00

88

Vattenlösning innehållande minst 78 men högst 82 viktprocent [2-(akryloyloxi)etyl]trimetylammoniumklorid (CAS RN 44992-01-0)

1.1.-31.12.

10 000 ton

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jod-2-propynylbutylkarbamat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12.

450 ton

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.-31.12.

20 000 ton

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrylonitril (CAS RN 107-13-1), för användning vid tillverkning av varor enligt kapitel 55 och nr 6815  (1)

1.1.-31.12.

60 000 ton

0 %

09
  .
  2583

ex 2926 10 00

30

Akrylonitril (CAS RN 107-13-1), för användning vid tillverkning av varor enligt nr 2921 , 2924 , 3903 , 3906 , 3908 , 3911 och 4002  (1)

1.1.-31.12.

40 000 ton

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluormetyl)bensonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12.

900 ton

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftylendiisocyanat (CAS RN 3173-72-6) med en renhetsgrad av minst 90 viktprocent

1.1.-31.12.

300 ton

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidin (CAS RN 556-88-7)

1.1.-31.12.

6 500 ton

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoxisilyl)propyl]disulfid (CAS RN 56706-10-6)

1.1.-31.12.

6 000 ton

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-kloro-4-(metylsulfonyl)-3-((2,2,2- trifluoretoxi)metyl)bensoesyra (CAS RN 120100-77-8)

1.1.-31.12.

300 ton

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Hexadecyltrimetoxisilan (CAS RN 16415-12-6) med en renhetsgrad av minst 95 viktprocent, för användning vid tillverkning av polyeten (1)

1.1.-31.12.

165 ton

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furaldehyd (furfuraldehyd)

1.1.-31.12.

10 000 ton

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekan-5-olid (CAS RN 705-86-2)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekan-5-olid (CAS RN 713-95-1)

1.1.-31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Hexan-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 ton

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12.

220 ton

0 %

09.2839

ex 2933 39 99

09

2-(2-pyridyl)etanol (CAS RN 103-74-2) med en renhetsgrad av minst 99 viktprocent

1.1.-31.12.

700 ton

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[3-(dimetylamino)propyl]hexahydro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12.

600 ton

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-tetraazacyklododekan (CAS RN 294-90-6) med en renhetsgrad av minst 96 viktprocent

1.1.-31.12.

60 ton

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetylamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klorotiofen-2-karboxylsyra (CAS RN 24065-33-6)

1.1.-31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoxibensoyl)amino]sulfonyl]bensoylklorid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.-31.12.

1 000 ton

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-Xylos (CAS RN 58-86-6)

1.1.-31.12.

400 ton

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Färgämne C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) och preparat på basis av detta som innehåller minst 99 viktprocent C.I. Disperse Yellow 54

1.1.-31.12.

250 ton

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparat på basis av färgämne C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) med ett innehåll därav av minst 60 viktprocent men mindre än 85 viktprocent

1.1.-31.12.

50 ton

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Färgämne C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) och beredningar baserade därpå med ett innehåll av färgämne C.I. Pigment Red 4 på minst 60 viktprocent

1.1.-31.12.

150 ton

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Diatomit, kalcinerad med soda som flussmedel

1.1.-31.12.

35 000 ton

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natriumlignosulfonat (CAS RN 8061-51-6)

1.1.-31.12.

40 000 ton

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfatterpentin

1.1.-31.12.

25 000 ton

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonium och hartssyror erhållna från färska barrträdsbalsamer

1.1.-31.12.

280 000 ton

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Beredning bestående av minst 38 men högst 50 viktprocent zinkpyrition (INN) (CAS RN 13463-41-7) i vattendispersion

1.1.-31.12.

500 ton

0 %

09.2923

ex 3808 94 20

40

Vattenlösning innehållande

| — | minst 10,0 men högst 11,3 viktprocent 5-klor-2-metyl-2H-isotiazol-3-on, |
| --- | --- |

—

minst 10,0 men högst 11,3 viktprocent 5-klor-2-metyl-2H-isotiazol-3-on,

| — | minst 3,0 men högst 4,1 viktprocent 2-metyl-2H-isotiazol-3-on, |
| --- | --- |

—

minst 3,0 men högst 4,1 viktprocent 2-metyl-2H-isotiazol-3-on,

| — | en sammanlagd koncentration av isotiazoloner (CAS RN 55965-84-9) på minst 13,0 men högst 15,4 viktprocent, |
| --- | --- |

—

en sammanlagd koncentration av isotiazoloner (CAS RN 55965-84-9) på minst 13,0 men högst 15,4 viktprocent,

| — | minst 18 men högst 22 viktprocent nitrater, beräknat som natriumnitrat, och |
| --- | --- |

—

minst 18 men högst 22 viktprocent nitrater, beräknat som natriumnitrat, och

| — | minst 5 men högst 8 viktprocent klorider, beräknat som natriumklorid |
| --- | --- |

—

minst 5 men högst 8 viktprocent klorider, beräknat som natriumklorid

1.1.-31.12.

3 000 ton

0 %

09.2926

ex 3811 21 00

31

Tillsatsmedel huvudsakligen bestående av:

| — | fosforditiosyra, blandad O,O-bis(isobutyl- och pentyl-)estrar, zinksalter (CAS RN 68457-79-4), |
| --- | --- |

—

fosforditiosyra, blandad O,O-bis(isobutyl- och pentyl-)estrar, zinksalter (CAS RN 68457-79-4),

| — | minst 8 viktprocent men högst 15 viktprocent mineralolja, |
| --- | --- |

—

minst 8 viktprocent men högst 15 viktprocent mineralolja,

som används vid tillverkning av blandningar av tillsatser för smörjoljor (1)

1.1.-31.12.

700 ton

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

57

Tillsatser bestående av reaktionsprodukter av difenylamin och grenade nonener med

| — | mer än 20 men högst 50 viktprocent 4-monononyldifenylamin och |
| --- | --- |

—

mer än 20 men högst 50 viktprocent 4-monononyldifenylamin och

| — | mer än 50 men högst 80 viktprocent 4,4’-dinonyldifenylamin, |
| --- | --- |

—

mer än 50 men högst 80 viktprocent 4,4’-dinonyldifenylamin,

| — | högst 15 viktprocent sammanlagt av 2,4-dinonyldifenylamin och 2,4’-dinonyldifenylamin, |
| --- | --- |

—

högst 15 viktprocent sammanlagt av 2,4-dinonyldifenylamin och 2,4’-dinonyldifenylamin,

för användning vid tillverkning av smörjoljor (1)

1.1.-31.12.

900 ton

0 %

09.2927

ex 3811 29 00

80

Tillsatser med följande innehåll:

| — | mer än 70 viktprocent 2,5-bis(tert-nonylditio)-[1,3,4]-tiadiazol (CAS RN 89347-09-1), och |
| --- | --- |

—

mer än 70 viktprocent 2,5-bis(tert-nonylditio)-[1,3,4]-tiadiazol (CAS RN 89347-09-1), och

| — | mer än 15 viktprocent 5-(tert-nonylditio)- 1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tion (CAS RN 97503-12-3), |
| --- | --- |

—

mer än 15 viktprocent 5-(tert-nonylditio)- 1,3,4-tiadiazol-2(3H)-tion (CAS RN 97503-12-3),

för användning vid tillverkning av smörjoljor (1)

1.1.-31.12.

500 ton

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalysatorer bestående av titandioxid och volframtrioxid

1.1.-31.12.

3 000 ton

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparat innehållande

| — | minst 55 viktprocent men högst 78 viktprocent dimetylglutarat (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

minst 55 viktprocent men högst 78 viktprocent dimetylglutarat (CAS RN 1119-40-0),

| — | minst 10 viktprocent men högst 30 viktprocent dimetyladipat (CAS RN 627-93-0) och |
| --- | --- |

—

minst 10 viktprocent men högst 30 viktprocent dimetyladipat (CAS RN 627-93-0) och

| — | högst 35 viktprocent dimetylsuccinat (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

högst 35 viktprocent dimetylsuccinat (CAS RN 106-65-0)

1.1.-31.12.

10 000 ton

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Blandning av bis(3-trietoxisilylpropyl)sulfider (CAS RN 211519-85-6)

1.1.-31.12.

9 000 ton

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Blandningar av växtsteroler i pulverform, innehållande

| — | minst 75 viktprocent steroler, |
| --- | --- |

—

minst 75 viktprocent steroler,

| — | högst 25 viktprocent stanoler, |
| --- | --- |

—

högst 25 viktprocent stanoler,

som används för framställning av stanoler/steroler eller stanol- och sterolestrar (1)

1.1.-31.12.

2 500 ton

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Blandning, i pelletform, innehållande

| — | minst 49 viktprocent men högst 50 viktprocent bis[3-(trietoxisilyl)propyl]polysulfider (CAS RN 211519-85-6), och |
| --- | --- |

—

minst 49 viktprocent men högst 50 viktprocent bis[3-(trietoxisilyl)propyl]polysulfider (CAS RN 211519-85-6), och

| — | minst 50 viktprocent men högst 51 viktprocent kimrök (CAS RN 1333-86-4), |
| --- | --- |

—

minst 50 viktprocent men högst 51 viktprocent kimrök (CAS RN 1333-86-4),

varav minst 75 viktprocent ska passera genom en sikt med en maskvidd av 0,60 mm, men högst 10 viktprocent ska passera genom en sikt med en maskvidd av 0,25 mm (fastställt enligt ASTM D1511-metoden)

1.1.-31.12.

1 500 ton

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Blandningar innehållande:

| — | minst 60 viktprocent men högst 90 viktprocent 2-klorpropen (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

minst 60 viktprocent men högst 90 viktprocent 2-klorpropen (CAS RN 557-98-2),

| — | minst 8 viktprocent men högst 14 viktprocent (Z)-1-klorpropen (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

minst 8 viktprocent men högst 14 viktprocent (Z)-1-klorpropen (CAS RN 16136-84-8),

| — | minst 5 viktprocent men högst 23 viktprocent 2-klorpropan (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

minst 5 viktprocent men högst 23 viktprocent 2-klorpropan (CAS RN 75-29-6),

| — | högst 6 viktprocent 3-klorpropen (CAS RN 107-05-1), och |
| --- | --- |

—

högst 6 viktprocent 3-klorpropen (CAS RN 107-05-1), och

| — | högst 1 viktprocent etylklorid (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

högst 1 viktprocent etylklorid (CAS RN 75-00-3)

1.1.-31.12.

6 000 ton

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polyvinylbutyral (CAS RN 63148-65-2):

| — | innehållande 17,5–20 viktprocent hydroxigrupper, och |
| --- | --- |

—

innehållande 17,5–20 viktprocent hydroxigrupper, och

| — | med en medianpartikelstorlek (D50) på över 0,6 mm |
| --- | --- |

—

med en medianpartikelstorlek (D50) på över 0,6 mm

1.1.-31.12.

12 500 ton

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polymerblandning av polykarbonat och poly(metylmetakrylat) med en polykarbonatandel på 98,5 % eller mer, i form av pellets eller granulat, med en ljustransmittanspå minst 88,5 %, mätt på en 4,0 mm tjock provkropp vid våglängden λ= 400 nm (enligt ISO 13468-2)

1.1.-31.12.

2 000 ton

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Sampolymer av poly(etylen tereftalat) och cyklohexan dimetanol, innehållande mer än 10 viktprocent cyklohexan dimetanol

1.1.-31.12.

60 000 ton

2 %

09.2855

ex 3910 00 00

10

Flytande polymetylhydrosiloxan med terminala trimetylsilylgrupper (CAS RN 63148-57-2) med en renhetsgrad av minst 99,9 viktprocent

1.1.-31.12.

500 ton

0 %

09.2931

ex 3911 90 11

10

Poly(oxi-1,4-fenylensulfonyl-1,4-fenylenoxi-1,4-fenylenisopropyliden-1,4-fenylen) (CAS RN 25135–51–7 och CAS RN 25154–01–2), i någon av de former som är nämnda i anmärkning 6 b till detta kapitel, innehållande högst 20 viktprocent tillsatser

1.1.-31.12.

6 300 ton

0 %

09.2723

ex 3911 90 19

35

Poly(oxi-1,4-fenylensulfonyl-1,4-fenylenoxi-4,4'-bifenylen) (CAS RN 25608-64-4 och CAS RN 25839-81-0) innehållande högst 20 viktprocent tillsatser

1.1.-31.12.

5 000 ton

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Cellulosaacetatflingor

1.1.-31.12.

75 000 ton

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Natriumalginat extraherat ur brunalger (CAS RN 9005-38-3), med

| — | en viktförlust vid torkning på högst 15 viktprocent (4 timmar vid 105 °C), |
| --- | --- |

—

en viktförlust vid torkning på högst 15 viktprocent (4 timmar vid 105 °C),

| — | en vattenolöslig fraktion på högst 2 viktprocent, beräknat på torrvikten |
| --- | --- |

—

en vattenolöslig fraktion på högst 2 viktprocent, beräknat på torrvikten

1.1.-31.12.

2 000 ton

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natriumhyaluronat, icke-sterilt, med:

| — | en genomsnittlig molekylvikt (Mw) av högst 900 000 , |
| --- | --- |

—

en genomsnittlig molekylvikt (Mw) av högst 900 000 ,

| — | en endotoxinnivå av högst 0,008 endotoxinenheter (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

en endotoxinnivå av högst 0,008 endotoxinenheter (EU)/mg,

| — | ett etanolinnehåll av högst 1 viktprocent, |
| --- | --- |

—

ett etanolinnehåll av högst 1 viktprocent,

| — | ett isopropanolinnehåll av högst 0,5 viktprocent |
| --- | --- |

—

ett isopropanolinnehåll av högst 0,5 viktprocent

1.1.-31.12.

300 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Skivor av polymetylmetakrylat som uppfyller standarderna

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) och DTD5592A, eller |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) och DTD5592A, eller

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) och DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) och DTD5592A

1.1.-31.12.

100 ton

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Poröst block av cellulosaregenerat, impregnerat med vatten innehållande magnesiumklorid och kvartär ammoniumförening, med måtten 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm)

1.1.-31.12.

1 700 ton

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Obehandlat vitt enkelt bomullsgarn

| — | av kammade fibrer, |
| --- | --- |

—

av kammade fibrer,

| — | med en genomsnittlig fiberlängd av minst 36,5 mm, |
| --- | --- |

—

med en genomsnittlig fiberlängd av minst 36,5 mm,

| — | tillverkat genom kompakt ringspinning med pneumatisk kompression, |
| --- | --- |

—

tillverkat genom kompakt ringspinning med pneumatisk kompression,

| — | med en hållfasthet på minst 26,5 cN/tex (enligt ISO 2062:2009, vid en hastighet av 5 000  mm/min) |
| --- | --- |

—

med en hållfasthet på minst 26,5 cN/tex (enligt ISO 2062:2009, vid en hastighet av 5 000  mm/min)

1.1.-31.12.

50 000 ton

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Avfall av syntetfibrer (inbegripet kamavfall, garnavfall och rivet avfall samt riven lump) av nylon eller andra polyamider (PA6 och PA66)

1.1.-31.12.

10 000 ton

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Vävd och laminerad gummerad textilvävnad med följande egenskaper:

| — | med tre skikt, |
| --- | --- |

—

med tre skikt,

| — | ett yttre skikt består av akrylväv, |
| --- | --- |

—

ett yttre skikt består av akrylväv,

| — | det andra yttre skiktet består av polyesterväv, |
| --- | --- |

—

det andra yttre skiktet består av polyesterväv,

| — | mellanskiktet består av klorobutylgummi |
| --- | --- |

—

mellanskiktet består av klorobutylgummi

| — | mellanskiktet har en vikt av 452 g/m2 eller mer, men inte mer än 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

mellanskiktet har en vikt av 452 g/m2 eller mer, men inte mer än 569 g/m2,

| — | textilvävnaden har en total vikt av 952 g/m2 eller mer, men inte mer än 1 159 g/m2, och |
| --- | --- |

—

textilvävnaden har en total vikt av 952 g/m2 eller mer, men inte mer än 1 159 g/m2, och

| — | textilvävnaden har en total tjocklek av 0,8 mm eller mer, men inte mer än 4 mm, |
| --- | --- |

—

textilvävnaden har en total tjocklek av 0,8 mm eller mer, men inte mer än 4 mm,

för användning vid tillverkning av nedfällbara tak till motorfordon (1)

1.1.-31.12.

375 000 m2

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Vävnader av glasfibrer, överdragna med plast, vägande 120 g/m2 (± 10 g/m2), av sådana slag som vanligtvis används för tillverkning av upprullbara insektsnät och insektsnät med fast ram

1.1.-31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Folier och band av raffinerad koppar, elektrolytiskt framställda, med en tjocklek av minst 0,015 mm

1.1.-31.12.

1 020 ton

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plattor:

| — | som består av minst ett lager glasfiberväv impregnerad med epoxiharts, |
| --- | --- |

—

som består av minst ett lager glasfiberväv impregnerad med epoxiharts,

| — | som på ena sidan eller båda sidorna är täckta med kopparfolie med en tjocklek av högst 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

som på ena sidan eller båda sidorna är täckta med kopparfolie med en tjocklek av högst 0,15 mm,

| — | som har en dielektricitetskonstant (DK) av mindre än 5,4 vid 1 MHz, mätt enligt IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

som har en dielektricitetskonstant (DK) av mindre än 5,4 vid 1 MHz, mätt enligt IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | som har en förlustfaktor av mindre än 0,035 vid 1 MHz, mätt enligt IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

som har en förlustfaktor av mindre än 0,035 vid 1 MHz, mätt enligt IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | som har ett CTI-värde (comparative tracking index) av minst 600 |
| --- | --- |

—

som har ett CTI-värde (comparative tracking index) av minst 600

1.1.-31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Stänger av aluminiumlegeringar med en diameter av 300,1 mm eller mer men inte över 533,4 mm

1.1.-31.12.

1 000 ton

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Band eller folier av aluminium- magnesiumlegering:

| — | av en legering som överensstämmer med standarden 5182-H19 eller 5052-H19, |
| --- | --- |

—

av en legering som överensstämmer med standarden 5182-H19 eller 5052-H19,

| — | i rullar med en ytterdiameter av minst 1 250 mm, men högst 1 350 mm, |
| --- | --- |

—

i rullar med en ytterdiameter av minst 1 250 mm, men högst 1 350 mm,

| — | med en tjocklek (med en tolerans på -0,006 mm) av 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm eller 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

med en tjocklek (med en tolerans på -0,006 mm) av 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm eller 0,20 mm,

| — | en bredd (med en tolerans på ±0,3 mm) på 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm eller 356 mm, |
| --- | --- |

—

en bredd (med en tolerans på ±0,3 mm) på 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm eller 356 mm,

| — | med en avvikelse från rakhet på högst 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

med en avvikelse från rakhet på högst 0,4 mm/750 mm,

| — | ett planhetsmått i I-enhet ± 4, |
| --- | --- |

—

ett planhetsmått i I-enhet ± 4,

| — | en draghållfasthet på mer än (5182-H19) 365 MPa eller (5052-H19) 320 MPa, och |
| --- | --- |

—

en draghållfasthet på mer än (5182-H19) 365 MPa eller (5052-H19) 320 MPa, och

| — | en A50-förlängning på mer än (5182-H19) 3 % eller (5052-H19) 2,5 % |
| --- | --- |

—

en A50-förlängning på mer än (5182-H19) 3 % eller (5052-H19) 2,5 %

för användning vid tillverkning av lameller för persienner (1)

1.1.-31.12.

600 ton

0 %

09.2722

8104 11 00

Magnesium i obearbetad form, innehållande minst 99,8 viktprocent magnesium

1.1.-31.12.

120 000 ton

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnesiumpulver:

| — | med en renhetsgrad av minst 98 viktprocent, men högst 99,5 viktprocent, och |
| --- | --- |

—

med en renhetsgrad av minst 98 viktprocent, men högst 99,5 viktprocent, och

| — | med en partikelstorlek på minst 0,2 mm men högst 0,8 mm |
| --- | --- |

—

med en partikelstorlek på minst 0,2 mm men högst 0,8 mm

1.1.-31.12.

2 000 ton

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Hopskjutbara handtag av aluminium, avsedda att användas för tillverkning av resgods (1)

1.1.-31.12.

1 500 000 styck

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Pumphuvud för tvåcylindrig högtryckspump gjord av smidesstål, med:

| — | frästa gängade anslutningar med en diameter på minst 10 mm, men högst 36,8 mm, och |
| --- | --- |

—

frästa gängade anslutningar med en diameter på minst 10 mm, men högst 36,8 mm, och

| — | borrade bränslekanaler med en diameter på minst 3,5 mm, men högst 10 mm |
| --- | --- |

—

borrade bränslekanaler med en diameter på minst 3,5 mm, men högst 10 mm

av sådant slag som används i dieselinsprutningssystem

1.1.-31.12.

65 000 styck

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Hölje för turbokompressorhjul av gjuten aluminiumlegering eller gjutjärn

| — | med en värmebeständighet upp till 400 °C, |
| --- | --- |

—

med en värmebeständighet upp till 400 °C,

| — | med ett hål på minst 30 mm men högst 300 mm för montering av kompressorhjulet, |
| --- | --- |

—

med ett hål på minst 30 mm men högst 300 mm för montering av kompressorhjulet,

för användning i fordonsindustrin (1)

1.1.-31.12.

4 000 000 styck

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Rullar med en logaritmisk profil och en diameter på minst 25 mm men högst 70 mm eller kulor med en diameter på minst 30 mm men högst 100 mm,

| — | tillverkade av 100Cr6-stål eller 100CrMnSi6-4-stål (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

tillverkade av 100Cr6-stål eller 100CrMnSi6-4-stål (ISO 3290),

| — | med en avvikelse på högst 0,5 mm fastställd enligt FBH-metoden |
| --- | --- |

—

med en avvikelse på högst 0,5 mm fastställd enligt FBH-metoden

för användning i vindturbinindustrin (1)

1.1.-31.12.

600 000 styck

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Mässingshållare med följande egenskaper:

| — | stränggjutna eller centrifugalgjutna, |
| --- | --- |

—

stränggjutna eller centrifugalgjutna,

| — | svarvade, |
| --- | --- |

—

svarvade,

| — | innehållande minst 35 viktprocent, men högst 38 viktprocent zink, |
| --- | --- |

—

innehållande minst 35 viktprocent, men högst 38 viktprocent zink,

| — | innehållande minst 0,75 viktprocent, men högst 1,25 viktprocent bly, |
| --- | --- |

—

innehållande minst 0,75 viktprocent, men högst 1,25 viktprocent bly,

| — | innehållande minst 1,0 viktprocent, men högst 1,4 viktprocent aluminium, och |
| --- | --- |

—

innehållande minst 1,0 viktprocent, men högst 1,4 viktprocent aluminium, och

| — | med en draghållfasthet på minst 415 Pa, |
| --- | --- |

—

med en draghållfasthet på minst 415 Pa,

av sådant slag som används för tillverkning av kullager

1.1.-31.12.

50 000 styck

0 %

09.2857

ex 8482 99 00

50

Inner- och ytterringar av stål, oslipade, ytterringar med inre lagerring(ar), innerringar med yttre lagerring(ar), med en yttre diameter av

| — | minst 14 mm men högst 77 mm för den inre ringen, och |
| --- | --- |

—

minst 14 mm men högst 77 mm för den inre ringen, och

| — | minst 26 mm men högst 101 mm för den yttre ringen |
| --- | --- |

—

minst 26 mm men högst 101 mm för den yttre ringen

för användning vid tillverkning av lager (1)

1.1.-30.6.

12 000 000 kg

0 %

09.2924

ex 8501 31 00

80

Elektroniskt styrdon bestående av

| — | en likströmsmotor med en effekt av mindre än 600 W, |
| --- | --- |

—

en likströmsmotor med en effekt av mindre än 600 W,

| — | för användning med en matningsspänning på 12–48 V, |
| --- | --- |

—

för användning med en matningsspänning på 12–48 V,

| — | med motoranslutning (insticksanslutning), |
| --- | --- |

—

med motoranslutning (insticksanslutning),

| — | med kontaktlös positionssensor, |
| --- | --- |

—

med kontaktlös positionssensor,

| — | integrerat i ett rektangulärt hölje med en bredd av mindre än 100 mm och en längd av mindre än 150 mm, med reduceringsväxel och hävarm fäst vid motorns drivaxel, eller |
| --- | --- |

—

integrerat i ett rektangulärt hölje med en bredd av mindre än 100 mm och en längd av mindre än 150 mm, med reduceringsväxel och hävarm fäst vid motorns drivaxel, eller

| — | i ett cylindriskt hölje med en längd mindre än 150 mm och med en diameter mindre än 100 mm, med trådar inbyggda i motorns rotor för linjär rörelse av den integrerade kontrollstången |
| --- | --- |

—

i ett cylindriskt hölje med en längd mindre än 150 mm och med en diameter mindre än 100 mm, med trådar inbyggda i motorns rotor för linjär rörelse av den integrerade kontrollstången

1.1.-31.12.

650 000 styck

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

65

60

Elektrisk växelströmsmotor, enfas, även med kommutator

| — | med en nominell uteffekt på minst 180 W, |
| --- | --- |

—

med en nominell uteffekt på minst 180 W,

| — | med en tillförd effekt på minst 150 W, men högst 2 700  W, |
| --- | --- |

—

med en tillförd effekt på minst 150 W, men högst 2 700  W,

| — | med en ytterdiameter av mer än 120 mm (± 0,2 mm) men högst 135 mm (± 0,2 mm), |
| --- | --- |

—

med en ytterdiameter av mer än 120 mm (± 0,2 mm) men högst 135 mm (± 0,2 mm),

| — | med ett nominellt varvtal på mer än 10 000  rpm, men högst 50 000  rpm, |
| --- | --- |

—

med ett nominellt varvtal på mer än 10 000  rpm, men högst 50 000  rpm,

| — | ven försedd med induktionsfläkt, |
| --- | --- |

—

ven försedd med induktionsfläkt,

| — | även med mekanisk anordning (stift, skruvar, växelanslutning etc.) på axeln, |
| --- | --- |

—

även med mekanisk anordning (stift, skruvar, växelanslutning etc.) på axeln,

för användning vid tillverkning av hushållsapparater (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 styck

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Kretskort med lysdioder (LED)

| — | med eller utan prismor/linser, och |
| --- | --- |

—

med eller utan prismor/linser, och

| — | med eller utan kopplingsdon |
| --- | --- |

—

med eller utan kopplingsdon

för tillverkning av bakgrundsbelysningsenheter för varor enligt nr 8528  (1)

1.1.-31.12.

115 000 000 styck

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Multifunktionsenhet (instrumentkluster) med

| — | böjd TFT-LCD-skärm (radie 750 mm) med beröringskänsliga ytor, |
| --- | --- |

—

böjd TFT-LCD-skärm (radie 750 mm) med beröringskänsliga ytor,

| — | mikroprocessorer och minneschips, |
| --- | --- |

—

mikroprocessorer och minneschips,

| — | akustisk modul och högtalare, |
| --- | --- |

—

akustisk modul och högtalare,

| — | anslutningar för CAN, 3 x LIN-buss, LVDS och Ethernet, |
| --- | --- |

—

anslutningar för CAN, 3 x LIN-buss, LVDS och Ethernet,

| — | för styrning av olika funktioner (t.ex. chassi, belysning), och |
| --- | --- |

—

för styrning av olika funktioner (t.ex. chassi, belysning), och

| — | för situationsrelaterad visning av fordons- och navigeringsdata (t.ex. hastighet, vägmätare, drivbatteriets laddningsnivå), |
| --- | --- |

—

för situationsrelaterad visning av fordons- och navigeringsdata (t.ex. hastighet, vägmätare, drivbatteriets laddningsnivå),

för användning vid tillverkning av personbilar som drivs enbart med en elektrisk motor som omfattas av HS-undernummer 8703 80  (1)

1.1.-31.12.

66 900 styck

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Fäste av aluminiumlegering, med monteringshål, med eller utan fästmuttrar, för indirekt anslutning av växellådan till karossen, för användning vid tillverkning av varor enligt kapitel 87 (1)

1.1.-31.12.

200 000 styck

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Cykelramar av kolfiber och konstharts, för användning vid tillverkning av cyklar (inkl. elcyklar) (1)

1.1.-31.12.

600 000 styck

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Ram av aluminium eller av aluminium, kolfiber och syntetharts, för användning vid tillverkning av cyklar (inklusive elcyklar) (1)

1.1.-31.12.

9 600 000 styck

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Instrumentpanel i form av ett kluster med

| — | stegmotorer, |
| --- | --- |

—

stegmotorer,

| — | analoga visare och visartavlor, |
| --- | --- |

—

analoga visare och visartavlor,

| — | eller utan styrkort med mikroprocessor, |
| --- | --- |

—

eller utan styrkort med mikroprocessor,

| — | eller utan LED-indikatorer eller LCD-skärm |
| --- | --- |

—

eller utan LED-indikatorer eller LCD-skärm

| — | som visar minst |
| --- | --- |

—

som visar minst

| — | hastighet, |
| --- | --- |

—

hastighet,

| — | motorvarvtal, |
| --- | --- |

—

motorvarvtal,

| — | motortemperatur, |
| --- | --- |

—

motortemperatur,

| — | bränslenivå, |
| --- | --- |

—

bränslenivå,

| — | och som kommunicerar via CAN-buss- och/eller K-Line-protokoll, |
| --- | --- |

—

och som kommunicerar via CAN-buss- och/eller K-Line-protokoll,

för användning vid tillverkning av varor enligt kapitel 87  (1)

1.1.-31.12.

160 000 styck

0 %

---

(1)  Tullbefrielse omfattas av tullövervakning i samband med varors användning för särskilda ändamål, i enlighet med artikel 254 i förordning (EU) nr 952/2013.

1

(2)  Tullbefrielsen är dock inte tillåten då beredning utförs av detaljhandels- eller restaurangrörelser.”

2

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/126 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/126

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2564

av den 16 augusti 2022

om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2064 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller fastställandet av ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (1), särskilt artikel 15.7, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 (2) upprättades en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet som var tillämplig från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 (2) upprättades en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet som var tillämplig från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2019.

| (2) | För att undvika oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster fastställdes i delegerad förordning (EU) 2017/86 ett undantag av mindre betydelse för demersala arter. Den delegerade förordningen upphörde att gälla den 31 december 2021. Ett nytt undantag av mindre betydelse fastställdes genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2064 (3). Det undantaget fastställdes för demersala arter till och med den 31 december 2023, medan undantaget för bifångster av små pelagiska arter inom demersala fisken bara fastställdes till och med den 31 december 2022. |
| --- | --- |

(2)

För att undvika oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster fastställdes i delegerad förordning (EU) 2017/86 ett undantag av mindre betydelse för demersala arter. Den delegerade förordningen upphörde att gälla den 31 december 2021. Ett nytt undantag av mindre betydelse fastställdes genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2064 (3). Det undantaget fastställdes för demersala arter till och med den 31 december 2023, medan undantaget för bifångster av små pelagiska arter inom demersala fisken bara fastställdes till och med den 31 december 2022.

| (3) | Kroatien, Italien och Slovenien (högnivågruppen Adriatica) liksom Grekland, Italien, Cypern och Malta (högnivågruppen Sudestmed) har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Adriatiska havet respektive sydöstra Medelhavet. Den 1 maj 2022 och den 6 juni 2022 begärde högnivågruppen Adriatica respektive högnivågruppen Sudestmed en förlängning av det undantag av mindre betydelse för bifångster av små pelagiska arter inom demersala fisken som fastställs i delegerad förordning (EU) 2021/2064. De båda grupperna lämnade också in vetenskapliga underlag till stöd för sin begäran. |
| --- | --- |

(3)

Kroatien, Italien och Slovenien (högnivågruppen Adriatica) liksom Grekland, Italien, Cypern och Malta (högnivågruppen Sudestmed) har ett direkt fiskeriförvaltningsintresse i Adriatiska havet respektive sydöstra Medelhavet. Den 1 maj 2022 och den 6 juni 2022 begärde högnivågruppen Adriatica respektive högnivågruppen Sudestmed en förlängning av det undantag av mindre betydelse för bifångster av små pelagiska arter inom demersala fisken som fastställs i delegerad förordning (EU) 2021/2064. De båda grupperna lämnade också in vetenskapliga underlag till stöd för sin begäran.

| (4) | Det vetenskapliga underlaget bedömdes av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) mellan den 16 och 20 maj 2022 (4). |
| --- | --- |

(4)

Det vetenskapliga underlaget bedömdes av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) mellan den 16 och 20 maj 2022 (4).

| (5) | Den 8 juli 2022 lämnade högnivågrupperna Adriatica och Sudestmed in en uppdaterad gemensam rekommendation om en förlängning med ett år av undantaget av mindre betydelse från landningsskyldigheten. |
| --- | --- |

(5)

Den 8 juli 2022 lämnade högnivågrupperna Adriatica och Sudestmed in en uppdaterad gemensam rekommendation om en förlängning med ett år av undantaget av mindre betydelse från landningsskyldigheten.

| (6) | När det gäller Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet konstaterar kommissionen att små pelagiska arter fångas samtidigt, i mycket varierande kvantiteter, vilket försvårar en strategi inriktad på ett enskilt bestånd. De arterna fångas dessutom med fartyg för småskaligt fiske och landas på många olika landningsplatser som är geografiskt spridda längs kusten. Detta leder till oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet konstaterar kommissionen att små pelagiska arter fångas samtidigt, i mycket varierande kvantiteter, vilket försvårar en strategi inriktad på ett enskilt bestånd. De arterna fångas dessutom med fartyg för småskaligt fiske och landas på många olika landningsplatser som är geografiskt spridda längs kusten. Detta leder till oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster.

| (7) | STECF konstaterade att en allmän minskning av fiskeansträngningen med bottentrål och inrättandet av områden med fiskebegränsning i form av permanenta stängningar för demersala fisken sannolikt skulle minska bifångsterna av små pelagiska arter. |
| --- | --- |

(7)

STECF konstaterade att en allmän minskning av fiskeansträngningen med bottentrål och inrättandet av områden med fiskebegränsning i form av permanenta stängningar för demersala fisken sannolikt skulle minska bifångsterna av små pelagiska arter.

| (8) | STECF noterade vidare att den kombinerade strategi för undantag av mindre betydelse som anges i det vetenskapliga underlaget omfattar en bred grupp av arter med många olika utkastnivåer, men att en strategi med sådan bred täckning fungerar med tanke på fiskets komplexitet i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet. |
| --- | --- |

(8)

STECF noterade vidare att den kombinerade strategi för undantag av mindre betydelse som anges i det vetenskapliga underlaget omfattar en bred grupp av arter med många olika utkastnivåer, men att en strategi med sådan bred täckning fungerar med tanke på fiskets komplexitet i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet.

| (9) | Dessutom ansåg STECF att enskilda undantag av mindre betydelse för en enda art skulle resultera i många separata undantag som skulle vara svåra att övervaka. |
| --- | --- |

(9)

Dessutom ansåg STECF att enskilda undantag av mindre betydelse för en enda art skulle resultera i många separata undantag som skulle vara svåra att övervaka.

| (10) | Högnivågruppen Adriatica har lämnat in uppdaterade vetenskapliga belägg för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF noterade att beräkningar av kostnadsökningen tillhandahållits, men betonade svårigheterna att bedöma när kostnaderna blir oproportionerliga. STECF konstaterade också att den senaste tidens ökning av bränslekostnaderna har förvärrat den allmänna situationen. Vidare noterade STECF de nya resultaten av selektivitetsprojektet och att ytterligare undersökningar av dessa selektivitetsanordningar behövs för att man ska finna en balans mellan förbättrad selektivitet och minimering av ekonomiska förluster. Slutligen konstaterade STECF att man bör prioritera en minskning av oönskade fångster genom användning av selektiva redskap eller införande av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

(10)

Högnivågruppen Adriatica har lämnat in uppdaterade vetenskapliga belägg för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF noterade att beräkningar av kostnadsökningen tillhandahållits, men betonade svårigheterna att bedöma när kostnaderna blir oproportionerliga. STECF konstaterade också att den senaste tidens ökning av bränslekostnaderna har förvärrat den allmänna situationen. Vidare noterade STECF de nya resultaten av selektivitetsprojektet och att ytterligare undersökningar av dessa selektivitetsanordningar behövs för att man ska finna en balans mellan förbättrad selektivitet och minimering av ekonomiska förluster. Slutligen konstaterade STECF att man bör prioritera en minskning av oönskade fångster genom användning av selektiva redskap eller införande av marina skyddsområden.

| (11) | Kommissionen välkomnar det åtagande som högnivågruppen Adriatica gjort att prioritera att arbeta vidare med selektivitet och geografiska begränsningar för fisket, för att åstadkomma en minskning av oönskade fångster. Kommissionen anser därför att framstegen i fråga om selektivitet liksom de oproportionerliga kostnaderna motiverar att undantaget förlängs med ett år med tillämpning av de procentnivåer som föreslås. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen välkomnar det åtagande som högnivågruppen Adriatica gjort att prioritera att arbeta vidare med selektivitet och geografiska begränsningar för fisket, för att åstadkomma en minskning av oönskade fångster. Kommissionen anser därför att framstegen i fråga om selektivitet liksom de oproportionerliga kostnaderna motiverar att undantaget förlängs med ett år med tillämpning av de procentnivåer som föreslås.

| (12) | I det uppdaterade vetenskapliga underlaget från högnivågruppen Adriatica föreslogs en förlängning av undantaget av mindre betydelse för ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas av fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(12)

I det uppdaterade vetenskapliga underlaget från högnivågruppen Adriatica föreslogs en förlängning av undantaget av mindre betydelse för ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas av fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (13) | STECF ansåg att utkastnivån är hög inom detta fiske, men konstaterade att selektivitetsprojekt fortfarande genomförs. |
| --- | --- |

(13)

STECF ansåg att utkastnivån är hög inom detta fiske, men konstaterade att selektivitetsprojekt fortfarande genomförs.

| (14) | Kommissionen anser att det underlag som tillhandahållits är tillräckligt för att förlänga undantaget med ett år, med tillämpning av de procentnivåer som föreslås. Högnivågruppen Adriatica bör lämna in ytterligare data på grundval av pågående projekt. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen anser att det underlag som tillhandahållits är tillräckligt för att förlänga undantaget med ett år, med tillämpning av de procentnivåer som föreslås. Högnivågruppen Adriatica bör lämna in ytterligare data på grundval av pågående projekt.

| (15) | Högnivågruppen Sudestmed har lämnat in uppdaterade vetenskapliga belägg för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF noterade att beräkningar av kostnadsökningen tillhandahållits, men betonade svårigheterna att bedöma när kostnaderna blir oproportionerliga. STECF konstaterade också att den senaste tidens ökning av bränslekostnaderna har förvärrat den allmänna situationen. STECF noterade de pågående studier som kommer att slutföras under 2023. Vidare konstaterade STECF att man bör prioritera en minskning av oönskade fångster genom användning av selektiva redskap eller införande av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

(15)

Högnivågruppen Sudestmed har lämnat in uppdaterade vetenskapliga belägg för oproportionerliga kostnader för hantering av oönskade fångster. STECF noterade att beräkningar av kostnadsökningen tillhandahållits, men betonade svårigheterna att bedöma när kostnaderna blir oproportionerliga. STECF konstaterade också att den senaste tidens ökning av bränslekostnaderna har förvärrat den allmänna situationen. STECF noterade de pågående studier som kommer att slutföras under 2023. Vidare konstaterade STECF att man bör prioritera en minskning av oönskade fångster genom användning av selektiva redskap eller införande av marina skyddsområden.

| (16) | Kommissionen välkomnar det åtagande som högnivågruppen Sudestmed gjort att prioritera att arbeta vidare med selektivitet och geografiska begränsningar för fisket, för att åstadkomma en minskning av oönskade fångster. Kommissionen anser därför att framstegen i fråga om selektivitet liksom de oproportionerliga kostnaderna motiverar att undantaget förlängs med ett år med tillämpning av de procentnivåer som föreslås. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen välkomnar det åtagande som högnivågruppen Sudestmed gjort att prioritera att arbeta vidare med selektivitet och geografiska begränsningar för fisket, för att åstadkomma en minskning av oönskade fångster. Kommissionen anser därför att framstegen i fråga om selektivitet liksom de oproportionerliga kostnaderna motiverar att undantaget förlängs med ett år med tillämpning av de procentnivåer som föreslås.

| (17) | I det uppdaterade vetenskapliga underlaget från högnivågruppen Sudestmed föreslogs en förlängning av undantaget av mindre betydelse för ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas av fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX). |
| --- | --- |

(17)

I det uppdaterade vetenskapliga underlaget från högnivågruppen Sudestmed föreslogs en förlängning av undantaget av mindre betydelse för ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas av fartyg som använder bottentrålar (OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, OT, PT, TX).

| (18) | STECF ansåg att utkastnivån är hög inom detta fiske, men konstaterar att fångstvolymen är begränsad och att det pågår selektivitetsprojekt som kommer att sänka utkastnivån. |
| --- | --- |

(18)

STECF ansåg att utkastnivån är hög inom detta fiske, men konstaterar att fångstvolymen är begränsad och att det pågår selektivitetsprojekt som kommer att sänka utkastnivån.

| (19) | Kommissionen menar att de belägg som lämnats för oproportionerliga kostnader är tillräckliga för att förlänga undantaget med ett år, med tillämpning av de procentnivåer som föreslås. Högnivågruppen Sudestmed bör lämna in ytterligare data på grundval av pågående studier. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen menar att de belägg som lämnats för oproportionerliga kostnader är tillräckliga för att förlänga undantaget med ett år, med tillämpning av de procentnivåer som föreslås. Högnivågruppen Sudestmed bör lämna in ytterligare data på grundval av pågående studier.

| (20) | I sina uppdaterade vetenskapliga underlag har medlemsstaterna förnyat sitt åtagande att öka fiskeredskapens selektivitet i enlighet med resultaten av pågående forskningsprogram, för att minska och begränsa oönskade fångster och i synnerhet fångster som understiger minsta referensstorlek för bevarande. |
| --- | --- |

(20)

I sina uppdaterade vetenskapliga underlag har medlemsstaterna förnyat sitt åtagande att öka fiskeredskapens selektivitet i enlighet med resultaten av pågående forskningsprogram, för att minska och begränsa oönskade fångster och i synnerhet fångster som understiger minsta referensstorlek för bevarande.

| (21) | De begärda åtgärderna är i överensstämmelse med artikel 15.4 c i förordning (EU) nr 1380/2013. Delegerad förordning (EU) 2021/2064 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(21)

De begärda åtgärderna är i överensstämmelse med artikel 15.4 c i förordning (EU) nr 1380/2013. Delegerad förordning (EU) 2021/2064 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (22) | Eftersom de åtgärder som föreskrivs i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten därtill, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Av rättssäkerhetsskäl bör denna förordning dock tillämpas från och med ett senare datum. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom de åtgärder som föreskrivs i denna förordning direkt påverkar planeringen av fiskeåret för unionsfartygen och den ekonomiska verksamhet som är knuten därtill, bör förordningen träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. Av rättssäkerhetsskäl bör denna förordning dock tillämpas från och med ett senare datum.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag av mindre betydelse

Artikel 3 i delegerad förordning (EU) 2021/2064 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led a viii ska ersättas med följande:






  ”viii) | när det gäller ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomberspp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2022 och 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas med fartyg som använder bottentrålar.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Led a viii ska ersättas med följande:

”viii)

när det gäller ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomberspp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2022 och 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas med fartyg som använder bottentrålar.”

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| ii) | Punkt b vii ska ersättas med följande:






  ”vii) | när det gäller ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2022 och 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas med fartyg som använder bottentrålar.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkt b vii ska ersättas med följande:

”vii)

när det gäller ansjovis (Engraulis encrasicolus), sardin (Sardina pilchardus), makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.), upp till högst 5 % under 2022 och 2023 av de totala årliga bifångster av dessa arter som tas med fartyg som använder bottentrålar.”

Engraulis encrasicolus

Sardina pilchardus

Scomber

Trachurus

| (2) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Senast den 1 maj 2022 och den 1 maj 2023 ska de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i fiskena i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet till kommissionen lämna in ytterligare data på grundval av pågående projekt och studier samt all annan relevant vetenskaplig information som stöder det undantag som fastställs i punkt 1 a viii och b vii. STECF ska bedöma dessa data och denna information senast i juli 2023.” |
| --- | --- |

(2)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   Senast den 1 maj 2022 och den 1 maj 2023 ska de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse i fiskena i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet till kommissionen lämna in ytterligare data på grundval av pågående projekt och studier samt all annan relevant vetenskaplig information som stöder det undantag som fastställs i punkt 1 a viii och b vii. STECF ska bedöma dessa data och denna information senast i juli 2023.”

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023 till och med den 31 december 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/86 av den 20 oktober 2016 om upprättande av en utkastplan för vissa demersala fisken i Medelhavet (EUT L 14, 18.1.2017, s. 4).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2064 av den 25 augusti 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller fastställandet av ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för vissa demersala fisken i Adriatiska havet och sydöstra Medelhavet (EUT L 421, 26.11.2021, s. 9).

3

(4)  Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) – Evaluation of Joint Recommendations on the landing obligation and on the Technical Measures Regulation (STECF-22-05).

4

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/130 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/130

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2565

av den 11 oktober 2022

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/444 med bestämmelser om inrättandet av en övervaknings- och utvärderingsram

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/444 av den 11 mars 2021 om inrättande av ett tullprogram för samarbete i tullfrågor och om upphävande av förordning (EU) nr 1294/2013 (1)
  1, särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | Indikatorerna för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2021/444 förtecknas i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Indikatorerna för rapportering om programmets framsteg när det gäller att uppnå de allmänna och specifika mål som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2021/444 förtecknas i bilaga II till den förordningen.

| (2) | Under halvtidsutvärderingen av Tull 2020-programmet (2) identifierade kommissionen behovet av att anpassa och rationalisera programmets övervaknings- och utvärderingsram. Kommissionen reviderade därför programmets modell för resultatmätning för att säkerställa relevansen hos alla indikatorer som valts ut för övervakning och utvärdering av programmets resultat. |
| --- | --- |

(2)

Under halvtidsutvärderingen av Tull 2020-programmet (2) identifierade kommissionen behovet av att anpassa och rationalisera programmets övervaknings- och utvärderingsram. Kommissionen reviderade därför programmets modell för resultatmätning för att säkerställa relevansen hos alla indikatorer som valts ut för övervakning och utvärdering av programmets resultat.

| (3) | De indikatorer som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) 2021/444 lämpar sig visserligen för årlig resultatövervakning, men möjliggör inte en tillräckligt heltäckande övervakning och utvärdering av programmets verksamhet och resultat när det gäller att uppnå dess allmänna och specifika mål. Därför bör ytterligare indikatorer fastställas som en del av övervaknings- och utvärderingsramen. Dessa ytterligare indikatorer bör mäta programmets output, resultat och effekter. |
| --- | --- |

(3)

De indikatorer som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) 2021/444 lämpar sig visserligen för årlig resultatövervakning, men möjliggör inte en tillräckligt heltäckande övervakning och utvärdering av programmets verksamhet och resultat när det gäller att uppnå dess allmänna och specifika mål. Därför bör ytterligare indikatorer fastställas som en del av övervaknings- och utvärderingsramen. Dessa ytterligare indikatorer bör mäta programmets output, resultat och effekter.

| (4) | För att säkerställa att uppgifter för övervakning och utvärdering av programmet samlas in på effektivt, ändamålsenligt och i rätt tid bör det införas proportionerliga rapporteringskrav som gör att dubbelrapportering undviks och den administrativa bördan minimeras. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att uppgifter för övervakning och utvärdering av programmet samlas in på effektivt, ändamålsenligt och i rätt tid bör det införas proportionerliga rapporteringskrav som gör att dubbelrapportering undviks och den administrativa bördan minimeras.

| (5) | För att säkerställa anpassning till inledningen av den rapporteringsperiod som är kopplad till programmets övervaknings- och utvärderingsram bör denna delegerade förordning tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa anpassning till inledningen av den rapporteringsperiod som är kopplad till programmets övervaknings- och utvärderingsram bör denna delegerade förordning tillämpas retroaktivt från och med den 1 januari 2022.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Indikatorer och rapporteringskrav för övervaknings- och utvärderingsramen

1.   Vid övervakning och utvärdering av programmet i enlighet med artiklarna 13 och 14 i förordning (EU) 2021/444 ska följande indikatorer användas som en del av övervaknings- och utvärderingsramen:

| a) | De indikatorer som anges i bilaga II till förordning (EU) 2021/444. |
| --- | --- |

a)

De indikatorer som anges i bilaga II till förordning (EU) 2021/444.

| b) | De indikatorer som anges i bilagan till den här förordningen och som ska mäta programmets output, resultat och effekter. |
| --- | --- |

b)

De indikatorer som anges i bilagan till den här förordningen och som ska mäta programmets output, resultat och effekter.

2.   De indikatorer som avses i punkt 1 ska mätas årligen, utom de effektindikatorer som avses i punkterna 1 a, 1 b, 2 och 3 a i bilagan till denna förordning, vilka ska mätas vartannat år och som en del av interimsutvärderingen och den slutliga utvärderingen, i enlighet med artikel 14 i förordning (EU) 2021/444.

3.   När så krävs av kommissionen ska mottagarna av programmets medel förse kommissionen med uppgifter och information om de indikatorer som avses i punkt 1, som är relevanta för att bidra till övervaknings- och utvärderingsramen.

Artikel 2

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 oktober 2022

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 87, 15.3.2021, s. 1.

1

(2)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för skatter och tullar, Mid-term evaluation of the Customs 2020 programme: Final report, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2778/923910.

2

Mid-term evaluation of the Customs 2020 programme: Final report

---

BILAGA

Förteckning över ytterligare indikatorer med avseende på den ram för övervakning och utvärdering av tullprogrammet som avses i artiklarna 13 och 14 i förordning (EU) 2021/444

A.   Outputindikatorer

| 1. | Utveckling av de gemensamma komponenterna i de europeiska elektroniska systemen (EES):






  a) | Antal it-projekt i inledningsfas. |
| --- | --- | --- |

1.

Utveckling av de gemensamma komponenterna i de europeiska elektroniska systemen (EES):

a)

Antal it-projekt i inledningsfas.

| b) | Antal it-projekt i genomförandefas. |
| --- | --- |

b)

Antal it-projekt i genomförandefas.

| c) | Andel it-projekt vars faktiska kostnad är som planerat. |
| --- | --- |

c)

Andel it-projekt vars faktiska kostnad är som planerat.

| d) | Andel it-projekt med ”grön” status i enlighet med kraven i den fleråriga strategiska planen för tullen (MASP-C). |
| --- | --- |

d)

Andel it-projekt med ”grön” status i enlighet med kraven i den fleråriga strategiska planen för tullen (MASP-C).

| 2. | Tillhandahållande av de gemensamma komponenterna i EES:






  a) | Antal it-projekt som satts i produktion i enlighet med unionslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Tillhandahållande av de gemensamma komponenterna i EES:

a)

Antal it-projekt som satts i produktion i enlighet med unionslagstiftningen.

| b) | Andel av de gemensamma komponenterna i EES som levererats enligt tidsplanen för MASP-C. |
| --- | --- |

b)

Andel av de gemensamma komponenterna i EES som levererats enligt tidsplanen för MASP-C.

| c) | Antal revideringar av tidsplanerna för tillhandahållande av de gemensamma komponenterna i EES. |
| --- | --- |

c)

Antal revideringar av tidsplanerna för tillhandahållande av de gemensamma komponenterna i EES.

| 3. | Tillförlitlighet hos EES (Gemensamma kommunikationsnätverkets kapacitet). |
| --- | --- |

3.

Tillförlitlighet hos EES (Gemensamma kommunikationsnätverkets kapacitet).

| 4. | Tillförlitlighet hos it-stödtjänster:






  a) | Andel ”incidentrapporter” som lösts i tid. |
| --- | --- | --- |

4.

Tillförlitlighet hos it-stödtjänster:

a)

Andel ”incidentrapporter” som lösts i tid.

| b) | Användarnöjdhet med de stödtjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

b)

Användarnöjdhet med de stödtjänster som tillhandahålls.

| 5. | Nivån på det stöd till kapacitetsuppbyggnad som tillhandahålls genom samarbetsåtgärder (samarbetsåtgärdernas kvalitet). |
| --- | --- |

5.

Nivån på det stöd till kapacitetsuppbyggnad som tillhandahålls genom samarbetsåtgärder (samarbetsåtgärdernas kvalitet).

| 6. | Graden av medvetenhet om programmet. |
| --- | --- |

6.

Graden av medvetenhet om programmet.

B.   Resultatindikatorer

| 1. | Grad av samstämmighet i tullagstiftningen och tullpolitiken och deras genomförande (bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till att underlätta ett enhetligt genomförande av unionens lagstiftning och politik). |
| --- | --- |

1.

Grad av samstämmighet i tullagstiftningen och tullpolitiken och deras genomförande (bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till att underlätta ett enhetligt genomförande av unionens lagstiftning och politik).

| 2. | Nivå av operativt samarbete mellan nationella myndigheter:






  a) | Bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till att underlätta operativt samarbete mellan nationella myndigheter. |
| --- | --- | --- |

2.

Nivå av operativt samarbete mellan nationella myndigheter:

a)

Bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till att underlätta operativt samarbete mellan nationella myndigheter.

| b) | Antal aktiva användare på samarbetsplattformen online. |
| --- | --- |

b)

Antal aktiva användare på samarbetsplattformen online.

| c) | Antal interaktioner på samarbetsplattformen. |
| --- | --- |

c)

Antal interaktioner på samarbetsplattformen.

| d) | Användarnöjdhet med samarbetsplattformen online. |
| --- | --- |

d)

Användarnöjdhet med samarbetsplattformen online.

| 3. | Förenklade e-förfaranden för ekonomiska aktörer:






  a) | Antal registrerade ekonomiska aktörer. |
| --- | --- | --- |

3.

Förenklade e-förfaranden för ekonomiska aktörer:

a)

Antal registrerade ekonomiska aktörer.

| b) | Antal ansökningar. |
| --- | --- |

b)

Antal ansökningar.

| 4. | Nationella myndigheters operativa resultat:






  a) | Bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till att förbättra de nationella myndigheternas operativa resultat. |
| --- | --- | --- |

4.

Nationella myndigheters operativa resultat:

a)

Bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till att förbättra de nationella myndigheternas operativa resultat.

| b) | Bidrag från samarbets- och personalkompetensåtgärdernas resultat till att förbättra de nationella myndigheternas operativa resultat. |
| --- | --- |

b)

Bidrag från samarbets- och personalkompetensåtgärdernas resultat till att förbättra de nationella myndigheternas operativa resultat.

| 5. | Tull – Innovation på tullpolitikens område:






  a) | Bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till innovation på tullpolitikens område. |
| --- | --- | --- |

5.

Tull – Innovation på tullpolitikens område:

a)

Bidrag från nya gemensamma komponenter i EES till innovation på tullpolitikens område.

| b) | Bidrag från samarbets- och personalkompetensåtgärdernas resultat till innovation på tullpolitikens område. |
| --- | --- |

b)

Bidrag från samarbets- och personalkompetensåtgärdernas resultat till innovation på tullpolitikens område.

C.   Effektindikatorer

| 1. | Utveckling av skyddet av unionens och medlemsstaternas finansiella och ekonomiska intressen:






  a) | Belopp av obetalda avgifter, inbegripet tullar, utjämnings- och antidumpningstullar på produkter och tjänster, i samband med bedrägeri och oriktigheter som upptäckts och ska indrivas. |
| --- | --- | --- |

1.

Utveckling av skyddet av unionens och medlemsstaternas finansiella och ekonomiska intressen:

a)

Belopp av obetalda avgifter, inbegripet tullar, utjämnings- och antidumpningstullar på produkter och tjänster, i samband med bedrägeri och oriktigheter som upptäckts och ska indrivas.

| b) | Fall av bedrägeri och oriktigheter som upptäckts som rör tullar. |
| --- | --- |

b)

Fall av bedrägeri och oriktigheter som upptäckts som rör tullar.

| 2. | Utveckling av skydd och säkerhet för unionen och dess invånare (beslag av varor och ämnen som utgör ett hot mot skydd och säkerhet). |
| --- | --- |

2.

Utveckling av skydd och säkerhet för unionen och dess invånare (beslag av varor och ämnen som utgör ett hot mot skydd och säkerhet).

| 3. | Utveckling i fråga om underlättande av laglig affärsverksamhet:






  a) | Tullklareringens och gränsförvaltningarnas effektivitet (i fråga om klareringstid). |
| --- | --- | --- |

3.

Utveckling i fråga om underlättande av laglig affärsverksamhet:

a)

Tullklareringens och gränsförvaltningarnas effektivitet (i fråga om klareringstid).

| b) | Bidrag till övergången till en pappersfri tullunion. |
| --- | --- |

b)

Bidrag till övergången till en pappersfri tullunion.

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/134

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2566

av den 13 oktober 2022

om ändring och rättelse av delegerad förordning (EU) 2018/273 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 69, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (2) fastställs regler som kompletterar förordning (EU) nr 1308/2013, särskilt vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (2) fastställs regler som kompletterar förordning (EU) nr 1308/2013, särskilt vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information.

| (2) | Ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013 har ändrats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (3), och dessa ändringar måste återspeglas i delegerad förordning (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(2)

Ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013 har ändrats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (3), och dessa ändringar måste återspeglas i delegerad förordning (EU) 2018/273.

| (3) | Undantaget från skyldigheten att erhålla tillstånd för plantering av vinstockar utvidgas till att omfatta plantering eller återplantering av arealer avsedda för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser. Detta undantag bör läggas till i bestämmelserna om arealer för försöksändamål eller för moderplantskolor för ympmaterial. För att undvika missbruk av detta undantag är det lämpligt att fastställa de villkor som sådana samlingar av druvsorter måste uppfylla. Dessutom måste definitionerna av ”vinodlare” och ”vinodlingsskifte” i artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2018/273 och i bilaga IV till den förordningen uppdateras för att återspegla detta undantag. För tydlighetens skull bör en ny definition av termen ”samling av druvsorter” också läggas till i den artikeln. |
| --- | --- |

(3)

Undantaget från skyldigheten att erhålla tillstånd för plantering av vinstockar utvidgas till att omfatta plantering eller återplantering av arealer avsedda för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser. Detta undantag bör läggas till i bestämmelserna om arealer för försöksändamål eller för moderplantskolor för ympmaterial. För att undvika missbruk av detta undantag är det lämpligt att fastställa de villkor som sådana samlingar av druvsorter måste uppfylla. Dessutom måste definitionerna av ”vinodlare” och ”vinodlingsskifte” i artikel 2 i delegerad förordning (EU) 2018/273 och i bilaga IV till den förordningen uppdateras för att återspegla detta undantag. För tydlighetens skull bör en ny definition av termen ”samling av druvsorter” också läggas till i den artikeln.

| (4) | I enlighet med artikel 63.3 b i förordning (EU) nr 1308/2013 får medlemsstaterna begränsa utfärdandet av planteringstillstånd på regional nivå för särskilda arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning för att undvika en väl påvisad risk för devalvering av en viss skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning. Denna bestämmelse bör återspeglas i reglerna om restriktioner för återplantering i artikel 6 i delegerad förordning (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 63.3 b i förordning (EU) nr 1308/2013 får medlemsstaterna begränsa utfärdandet av planteringstillstånd på regional nivå för särskilda arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning för att undvika en väl påvisad risk för devalvering av en viss skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning. Denna bestämmelse bör återspeglas i reglerna om restriktioner för återplantering i artikel 6 i delegerad förordning (EU) 2018/273.

| (5) | En sökandes åtagande att uppfylla de behörighetskriterier som avses i artikel 64.1 c i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 4.1 i delegerad förordning (EU) 2018/273, och att dennes ansökan inte utgör någon betydande risk för renommésnyltning på specifika skyddade geografiska beteckningar, kommer att upphöra den 31 december 2030. Denna tidsfrist, som motsvarar den tidsfrist då ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar upphör, bör anpassas på grund av förlängningen av den ordning för tillstånd för plantering av vinstockar som infördes i artikel 61 i förordning (EU) nr 1308/2013 genom förordning (EU) 2021/2117. Av samma skäl bör även slutdatumen för vissa åtaganden avseende behörighetskriterierna i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2018/273 anpassas. |
| --- | --- |

(5)

En sökandes åtagande att uppfylla de behörighetskriterier som avses i artikel 64.1 c i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 4.1 i delegerad förordning (EU) 2018/273, och att dennes ansökan inte utgör någon betydande risk för renommésnyltning på specifika skyddade geografiska beteckningar, kommer att upphöra den 31 december 2030. Denna tidsfrist, som motsvarar den tidsfrist då ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar upphör, bör anpassas på grund av förlängningen av den ordning för tillstånd för plantering av vinstockar som infördes i artikel 61 i förordning (EU) nr 1308/2013 genom förordning (EU) 2021/2117. Av samma skäl bör även slutdatumen för vissa åtaganden avseende behörighetskriterierna i bilagorna I och II till delegerad förordning (EU) 2018/273 anpassas.

| (6) | De prioritetskriterier som avses i artikel 64.2 f och h i förordning (EU) nr 1308/2013 har ändrats respektive förtydligats, och dessa ändringar bör också återspeglas i motsvarande delar i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2018/273. |
| --- | --- |

(6)

De prioritetskriterier som avses i artikel 64.2 f och h i förordning (EU) nr 1308/2013 har ändrats respektive förtydligats, och dessa ändringar bör också återspeglas i motsvarande delar i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2018/273.

| (7) | Dessutom avser termen ”vinodlare” enligt definitionen i artikel 2.1 a i delegerad förordning (EU) 2018/273 en yrkesmässig vinodlare. Termen används dock felaktigt i artikel 3.3 i samma förordning för att syfta på den fysiska person som producerar vin från en areal på högst 0,1 ha enbart för konsumtion i hushållet och som är undantagen från ordningen för planteringstillstånd. Denna motsägelse bör rättas till. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom avser termen ”vinodlare” enligt definitionen i artikel 2.1 a i delegerad förordning (EU) 2018/273 en yrkesmässig vinodlare. Termen används dock felaktigt i artikel 3.3 i samma förordning för att syfta på den fysiska person som producerar vin från en areal på högst 0,1 ha enbart för konsumtion i hushållet och som är undantagen från ordningen för planteringstillstånd. Denna motsägelse bör rättas till.

| (8) | Delegerad förordning (EU) 2018/273 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Delegerad förordning (EU) 2018/273 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av delegerad förordning (EU) 2018/273

Delegerad förordning (EU) 2018/273 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | vinodlare: en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av fysiska eller juridiska personer, oavsett sammanslutningens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars företag ligger inom EU:s territorium, såsom detta definieras i artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och som har en areal planterad med vinstockar där produkten från denna areal används för kommersiell framställning av vinprodukter eller där arealen omfattas av undantagen för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för moderplantskolor för ympmaterial enligt artikel 3.2 i denna förordning.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

vinodlare: en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av fysiska eller juridiska personer, oavsett sammanslutningens eller dess medlemmars juridiska ställning enligt nationell lagstiftning, vars företag ligger inom EU:s territorium, såsom detta definieras i artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artikel 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och som har en areal planterad med vinstockar där produkten från denna areal används för kommersiell framställning av vinprodukter eller där arealen omfattas av undantagen för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för moderplantskolor för ympmaterial enligt artikel 3.2 i denna förordning.”

vinodlare

| b) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | vinodlingsskifte: ett jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 67.4 a i förordning (EU) nr 1306/2013 som är planterat med vinstockar antingen för kommersiell framställning av vinprodukter eller omfattas av undantagen för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för moderplantskolor för ympmaterial enligt artikel 3.2 i denna förordning.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

vinodlingsskifte: ett jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 67.4 a i förordning (EU) nr 1306/2013 som är planterat med vinstockar antingen för kommersiell framställning av vinprodukter eller omfattas av undantagen för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för moderplantskolor för ympmaterial enligt artikel 3.2 i denna förordning.”

vinodlingsskifte

| c) | Följande led ska läggas till som led l:






  ”l) | samling av druvsorter: ett vinodlingsskifte som är planterat med flera druvsorter, där varje sort omfattar högst 50 plantor.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ska läggas till som led l:

”l)

samling av druvsorter: ett vinodlingsskifte som är planterat med flera druvsorter, där varje sort omfattar högst 50 plantor.”

samling av druvsorter

| 2. | Artikel 3.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Plantering eller återplantering av arealer avsedda för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för moderplantskolor för ympmaterial ska omfattas av en förhandsanmälan till de behöriga myndigheterna. Anmälan ska innehålla alla relevanta uppgifter om dessa arealer och den period under vilken försöket kommer att äga rum, samlingen av druvsorter kommer att bibehållas eller moderplantskolan för ympmaterial kommer att vara i produktion. Förlängningar av sådana perioder ska också anmälas till de behöriga myndigheterna.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Plantering eller återplantering av arealer avsedda för försöksändamål, för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser eller för moderplantskolor för ympmaterial ska omfattas av en förhandsanmälan till de behöriga myndigheterna. Anmälan ska innehålla alla relevanta uppgifter om dessa arealer och den period under vilken försöket kommer att äga rum, samlingen av druvsorter kommer att bibehållas eller moderplantskolan för ympmaterial kommer att vara i produktion. Förlängningar av sådana perioder ska också anmälas till de behöriga myndigheterna.”

| b) | I andra stycket ska led a ersättas med följande:






  ”a) | erhålla ett tillstånd i enlighet med artiklarna 64, 66 eller 68 i förordning (EU) nr 1308/2013 för den berörda arealen, så att de druvor som producerats på den arealen och vinprodukterna som framställts av dessa druvor kan saluföras, eller” |
| --- | --- | --- |

b)

I andra stycket ska led a ersättas med följande:

”a)

erhålla ett tillstånd i enlighet med artiklarna 64, 66 eller 68 i förordning (EU) nr 1308/2013 för den berörda arealen, så att de druvor som producerats på den arealen och vinprodukterna som framställts av dessa druvor kan saluföras, eller”

| c) | Efter tredje stycket ska följande stycken läggas till:

  ”Det undantag som avses i punkt 1 ska tillämpas på arealer som är avsedda för upprättande av samlingar av druvsorter endast om syftet med upprättandet av sådana samlingar är att bevara genetiska resurser hos druvsorter som är typiska för en viss vinproducerande region och om den areal som omfattas av varje samling inte överstiger 2 hektar.
  Medlemsstaterna får upprätta en förteckning över druvsorter som klassificerats i enlighet med artikel 81.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 på sina territorier och som på nationell eller regional nivå kan komma i fråga för upprättandet av en samling sorter för bevarande av genetiska resurser. Medlemsstaterna får också fastställa en maximal areal för samlingar av sådana druvsorter under 2 hektar samt ett högsta antal vinstockar per sort som är lägre än det tak som fastställs i artikel 2.1 l i den här förordningen.” |
| --- | --- |

c)

Efter tredje stycket ska följande stycken läggas till:

”Det undantag som avses i punkt 1 ska tillämpas på arealer som är avsedda för upprättande av samlingar av druvsorter endast om syftet med upprättandet av sådana samlingar är att bevara genetiska resurser hos druvsorter som är typiska för en viss vinproducerande region och om den areal som omfattas av varje samling inte överstiger 2 hektar.

Medlemsstaterna får upprätta en förteckning över druvsorter som klassificerats i enlighet med artikel 81.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 på sina territorier och som på nationell eller regional nivå kan komma i fråga för upprättandet av en samling sorter för bevarande av genetiska resurser. Medlemsstaterna får också fastställa en maximal areal för samlingar av sådana druvsorter under 2 hektar samt ett högsta antal vinstockar per sort som är lägre än det tak som fastställs i artikel 2.1 l i den här förordningen.”

| 3. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna får begränsa återplantering på grundval av artikel 66.3 i förordning (EU) nr 1308/2013, i de fall där den specifika areal som ska återplanteras är belägen i ett område för vilket utfärdandet av tillstånd för nyplantering är begränsat i enlighet med artikel 63.2 b i den förordningen och förutsatt att beslutet motiveras av behovet av att undvika en väldokumenterad risk för devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB).” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får begränsa återplantering på grundval av artikel 66.3 i förordning (EU) nr 1308/2013, i de fall där den specifika areal som ska återplanteras är belägen i ett område för vilket utfärdandet av tillstånd för nyplantering är begränsat i enlighet med artikel 63.2 b i den förordningen och förutsatt att beslutet motiveras av behovet av att undvika en väldokumenterad risk för devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB).”

| b) | I andra stycket ska inledningsmeningen ersättas med följande:

  ”Den risk för devalvering som avses i första stycket föreligger inte i följande fall:” |
| --- | --- |

b)

I andra stycket ska inledningsmeningen ersättas med följande:

”Den risk för devalvering som avses i första stycket föreligger inte i följande fall:”

| 4. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | I del A andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

I del A andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| b) | I del B andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- |

b)

I del B andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| 5. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Del B ska ändras på följande sätt:






  i) | I punkt 1 första stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Del B ska ändras på följande sätt:

i)

I punkt 1 första stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| ii) | I punkt 2 första stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- |

ii)

I punkt 2 första stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| iii) | I punkt 4 andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- |

iii)

I punkt 4 andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| iv) | Följande punkt ska införas som punkt 5:






  ”(5) | Den sökande åtar sig att, under en period om minst sju till tio år, bibehålla den eller de arealer som ska nyplanteras med minst en av de sorter som är upptagna i den nationella förteckning över druvsorter som kan komma i fråga för bevarande av genetiska resurser som upprättats av medlemsstaten för detta ändamål. Denna tidsperiod ska inte sträcka sig längre än till den 31 december 2045.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Följande punkt ska införas som punkt 5:

”(5)

Den sökande åtar sig att, under en period om minst sju till tio år, bibehålla den eller de arealer som ska nyplanteras med minst en av de sorter som är upptagna i den nationella förteckning över druvsorter som kan komma i fråga för bevarande av genetiska resurser som upprättats av medlemsstaten för detta ändamål. Denna tidsperiod ska inte sträcka sig längre än till den 31 december 2045.”

| b) | I del D andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- |

b)

I del D andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| c) | Del F ska ersättas med följande:






  ”F. | Det kriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013

  Det kriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013 ska anses vara uppfyllt om den ökade kostnadseffektiviteten, konkurrenskraften eller närvaron på marknaderna fastställs på grundval av en av följande faktorer:






  (1) | Produktionskostnaden per enhet för företaget inom vinodlingssektorn har minskat under ett visst år jämfört med genomsnittet under de föregående fem åren. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Del F ska ersättas med följande:

”F.

Det kriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013

Det kriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013

Det kriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013 ska anses vara uppfyllt om den ökade kostnadseffektiviteten, konkurrenskraften eller närvaron på marknaderna fastställs på grundval av en av följande faktorer:

(1)

Produktionskostnaden per enhet för företaget inom vinodlingssektorn har minskat under ett visst år jämfört med genomsnittet under de föregående fem åren.

| (2) | Företaget har diversifierade distributionskanaler och/eller hög efterfrågan på sina produkter under ett visst år jämfört med genomsnittet under de föregående fem åren. |
| --- | --- |

(2)

Företaget har diversifierade distributionskanaler och/eller hög efterfrågan på sina produkter under ett visst år jämfört med genomsnittet under de föregående fem åren.

Medlemsstaterna får beskriva de faktorer som anges i punkterna 1 och 2 närmare.”

| d) | Del H ska ersättas med följande:






  ”H. | Det kriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013

  Det kriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013 ska anses vara uppfyllt om arealen med vinodlingsskiften hos den sökandes företag vid tidpunkten för ansökan är förenlig med de tröskelvärden som ska fastställas av medlemsstaterna på nationell eller regional nivå på grundval av objektiva kriterier. Sådana tröskelvärden ska vara:






  (1) | Minst 0,1 hektar vinodlingsskiften för små företag. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Del H ska ersättas med följande:

”H.

Det kriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013

Det kriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013

Det kriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013 ska anses vara uppfyllt om arealen med vinodlingsskiften hos den sökandes företag vid tidpunkten för ansökan är förenlig med de tröskelvärden som ska fastställas av medlemsstaterna på nationell eller regional nivå på grundval av objektiva kriterier. Sådana tröskelvärden ska vara:

(1)

Minst 0,1 hektar vinodlingsskiften för små företag.

| (2) | Högst 50 hektar vinodlingsskiften för medelstora företag. |
| --- | --- |

(2)

Högst 50 hektar vinodlingsskiften för medelstora företag.

Arealer som är planterade med vinstockar och som omfattas av undantagen i artikel 62.4 i förordning (EU) nr 1308/2013 får inte beaktas vid beräkningen av arealen med vinodlingsskiften.”

| e) | I del I avsnitt II andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”. |
| --- | --- |

e)

I del I avsnitt II andra stycket ska datumet ”31 december 2030” ersättas med ”31 december 2045”.

| 6. | I bilaga IV avsnitt 1.2 punkt 1 ska följande led läggas till som led c:






  ”c) | Areal(er) som planterats eller omplanterats för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser.” |
| --- | --- | --- |

6.

I bilaga IV avsnitt 1.2 punkt 1 ska följande led läggas till som led c:

”c)

Areal(er) som planterats eller omplanterats för upprättande av samlingar av druvsorter i syfte att bevara genetiska resurser.”

Artikel 2

Rättelse av delegerad förordning (EU) 2018/273

Artikel 3.3 i delegerad förordning (EU) 2018/273 ska ersättas med följande:

”3.   Plantering eller återplantering av arealer vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i en fysisk persons hushåll, eller hos en sammanslutning av fysiska personer som inte är vinodlare i den mening som avses i artikel 2.1 a, ska omfattas av följande villkor:

| a) | Arealen överstiger inte 0,1 ha. |
| --- | --- |

a)

Arealen överstiger inte 0,1 ha.

| b) | Den fysiska personen eller sammanslutningen av fysiska personer i fråga är inte involverad i kommersiell vinproduktion eller kommersiell produktion av andra vinprodukter. |
| --- | --- |

b)

Den fysiska personen eller sammanslutningen av fysiska personer i fråga är inte involverad i kommersiell vinproduktion eller kommersiell produktion av andra vinprodukter.

Vid tillämpningen av denna punkt får medlemsstaterna anse vissa organisationer utan kommersiell verksamhet som likvärdiga med den fysiska personens hushåll.

Medlemsstaterna får besluta att de planteringar som avses i första stycket ska omfattas av en anmälan.”

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 av den 11 december 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information, komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller och sanktioner, ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 555/2008, (EG) nr 606/2009 och (EG) nr 607/2009 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/560 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/139 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/139

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2567

av den 13 oktober 2022

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2018/274 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 70, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 (2) fastställs regler för tillämpningen av förordning (EU) nr 1308/2013, särskilt när det gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 (2) fastställs regler för tillämpningen av förordning (EU) nr 1308/2013, särskilt när det gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar.

| (2) | Ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar enligt förordning (EU) nr 1308/2013 har ändrats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (3), och dessa ändringar bör återspeglas i motsvarande bestämmelser i genomförandeförordning (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(2)

Ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar enligt förordning (EU) nr 1308/2013 har ändrats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (3), och dessa ändringar bör återspeglas i motsvarande bestämmelser i genomförandeförordning (EU) 2018/274.

| (3) | Medlemsstaterna får nu beräkna den areal som finns tillgänglig varje år för tillstånd för nyplantering antingen på grundval av den sammanlagda areal som var planterad med vinstockar enligt mätning utförd den 31 juli föregående år eller som är historiskt etablerad, genom att beakta den sammanlagda areal som faktiskt var planterad med vinstockar den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter som beviljats producenter och som var tillgängliga för omvandling till tillstånd den 1 januari 2016. Medlemsstaterna ska offentliggöra vilket av de två alternativen som har valts för ett visst år. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna får nu beräkna den areal som finns tillgänglig varje år för tillstånd för nyplantering antingen på grundval av den sammanlagda areal som var planterad med vinstockar enligt mätning utförd den 31 juli föregående år eller som är historiskt etablerad, genom att beakta den sammanlagda areal som faktiskt var planterad med vinstockar den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter som beviljats producenter och som var tillgängliga för omvandling till tillstånd den 1 januari 2016. Medlemsstaterna ska offentliggöra vilket av de två alternativen som har valts för ett visst år.

| (4) | Om en medlemsstat bestämmer sig för att på nationell nivå tillämpa en lägre procentsats än den högsta tillåtna procentsatsen på 1 % och/eller att begränsa utfärdandet av tillstånd på regional nivå, måste den ta i beaktande de rekommendationer som lagts fram av erkända branschorganisationer inom vinsektorn, av berörda producentgrupper eller av andra typer av branschorganisationer som erkänns på grundval av den medlemsstatens lagstiftning. För att ge de behöriga myndigheterna tillräckligt med tid för att överväga dessa rekommendationer innan de fattar sitt slutliga beslut bör medlemsstaterna få fastställa en tidsfrist för inlämnande av rekommendationer. För att underlätta insyn bör de rekommendationer som lämnas in offentliggöras. |
| --- | --- |

(4)

Om en medlemsstat bestämmer sig för att på nationell nivå tillämpa en lägre procentsats än den högsta tillåtna procentsatsen på 1 % och/eller att begränsa utfärdandet av tillstånd på regional nivå, måste den ta i beaktande de rekommendationer som lagts fram av erkända branschorganisationer inom vinsektorn, av berörda producentgrupper eller av andra typer av branschorganisationer som erkänns på grundval av den medlemsstatens lagstiftning. För att ge de behöriga myndigheterna tillräckligt med tid för att överväga dessa rekommendationer innan de fattar sitt slutliga beslut bör medlemsstaterna få fastställa en tidsfrist för inlämnande av rekommendationer. För att underlätta insyn bör de rekommendationer som lämnas in offentliggöras.

| (5) | Medlemsstaterna får fastställa urvalskriterier och prioritetskriterier enligt artikel 4 i genomförandeförordning (EU) 2018/274 inte bara på nationell utan även på regional nivå. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna får fastställa urvalskriterier och prioritetskriterier enligt artikel 4 i genomförandeförordning (EU) 2018/274 inte bara på nationell utan även på regional nivå.

| (6) | Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 b i förordning (EU) nr 1308/2013 omfattar nu bevarandet av vinstockarnas genetiska resurser. Medlemsstater som önskar tillämpa kriteriet om bevarande av genetiska resurser bör i god tid före ansökningsförfarandet upprätta och offentliggöra en förteckning över sorter som kan komma i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 b i förordning (EU) nr 1308/2013 omfattar nu bevarandet av vinstockarnas genetiska resurser. Medlemsstater som önskar tillämpa kriteriet om bevarande av genetiska resurser bör i god tid före ansökningsförfarandet upprätta och offentliggöra en förteckning över sorter som kan komma i fråga.

| (7) | Ändringen av det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013 från en inriktning på en eventuell framtida ökning av ett företags konkurrenskraft till bevis på ökad kostnadseffektivitet, konkurrenskraft eller tidigare närvaro på marknaderna måste också återspeglas i motsvarande bestämmelser i genomförandeförordning (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(7)

Ändringen av det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013 från en inriktning på en eventuell framtida ökning av ett företags konkurrenskraft till bevis på ökad kostnadseffektivitet, konkurrenskraft eller tidigare närvaro på marknaderna måste också återspeglas i motsvarande bestämmelser i genomförandeförordning (EU) 2018/274.

| (8) | Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013 har uppdaterats för att klargöra att när det gäller företag som bedriver blandad verksamhet bör endast storleken på vinodlingsskiften beaktas för att avgöra om jordbruksföretaget ligger inom tröskelvärdet för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(8)

Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013 har uppdaterats för att klargöra att när det gäller företag som bedriver blandad verksamhet bör endast storleken på vinodlingsskiften beaktas för att avgöra om jordbruksföretaget ligger inom tröskelvärdet för små och medelstora företag.

| (9) | Artikel 68.2a i förordning (EU) nr 1308/2013 ger medlemsstaterna möjlighet att bevilja planteringstillstånd för den areal som omfattas av planteringsrätter som var tillgängliga för omvandling till planteringsrätter men som inte har omvandlats till tillstånd senast den 31 december 2022. De berörda arealerna bör anmälas till kommissionen, och medlemsstaterna bör få lägga till dem helt eller delvis i tillstånden för nyplantering under åren 2023, 2024 och 2025. Genom att sprida beviljandet av dessa tillstånd över en period på tre år kan medlemsstaterna ta hänsyn till marknadssituationen och sprida ut arealökningen över flera år. På så sätt kan man undvika en plötslig topp i antalet nyplanteringar som skulle kunna leda till friktioner på marknaden när det gäller de insatsvaror som behövs för att anlägga nya vinodlingar och när nya vinstockar tas i produktion. |
| --- | --- |

(9)

Artikel 68.2a i förordning (EU) nr 1308/2013 ger medlemsstaterna möjlighet att bevilja planteringstillstånd för den areal som omfattas av planteringsrätter som var tillgängliga för omvandling till planteringsrätter men som inte har omvandlats till tillstånd senast den 31 december 2022. De berörda arealerna bör anmälas till kommissionen, och medlemsstaterna bör få lägga till dem helt eller delvis i tillstånden för nyplantering under åren 2023, 2024 och 2025. Genom att sprida beviljandet av dessa tillstånd över en period på tre år kan medlemsstaterna ta hänsyn till marknadssituationen och sprida ut arealökningen över flera år. På så sätt kan man undvika en plötslig topp i antalet nyplanteringar som skulle kunna leda till friktioner på marknaden när det gäller de insatsvaror som behövs för att anlägga nya vinodlingar och när nya vinstockar tas i produktion.

| (10) | Förenade kungariket är inte längre EU-medlemsstat och är därför inte längre skyldigt att lämna in prover till den analysdatabank med isotopuppgifter som avses i artikel 39 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (4) och bör därför strykas från förteckningen över medlemsstater i del II i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2018/274. |
| --- | --- |

(10)

Förenade kungariket är inte längre EU-medlemsstat och är därför inte längre skyldigt att lämna in prover till den analysdatabank med isotopuppgifter som avses i artikel 39 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 (4) och bör därför strykas från förteckningen över medlemsstater i del II i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2018/274.

| (11) | Genomförandeförordning (EU) 2018/274 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandeförordning (EU) 2018/274 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2018/274 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 3
  Förhandsbeslut om arealer som ställs till förfogande för nyplantering

  1.   Om medlemsstaterna beslutar att begränsa den totala areal som ska ställas till förfogande för nyplantering genom beviljande av tillstånd i enlighet med artikel 63.2 och 63.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska de offentliggöra besluten och de bakomliggande skälen senast den 1 mars respektive år. I sina beslut ska de också ange om de beräknar den totala areal som är tillgänglig för nyplantering enligt artikel 63.1 a eller artikel 63.1 b i den förordningen.


  2.   Medlemsstaterna får fastställa en tidsfrist för inlämnande av rekommendationer från branschorganisationer eller berörda producentgrupper i enlighet med artikel 65 i förordning (EU) nr 1308/2013, för att säkerställa att dessa rekommendationer läggs fram i tillräckligt god tid för att kunna granskas innan det beslut om att avgränsa den totalt tillgängliga arealen för nyplantering som avses i punkt 1 fattas av den berörda medlemsstaten. Dessa rekommendationer ska också offentliggöras.” |
| --- | --- |

(1)

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Förhandsbeslut om arealer som ställs till förfogande för nyplantering

1.   Om medlemsstaterna beslutar att begränsa den totala areal som ska ställas till förfogande för nyplantering genom beviljande av tillstånd i enlighet med artikel 63.2 och 63.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 ska de offentliggöra besluten och de bakomliggande skälen senast den 1 mars respektive år. I sina beslut ska de också ange om de beräknar den totala areal som är tillgänglig för nyplantering enligt artikel 63.1 a eller artikel 63.1 b i den förordningen.

2.   Medlemsstaterna får fastställa en tidsfrist för inlämnande av rekommendationer från branschorganisationer eller berörda producentgrupper i enlighet med artikel 65 i förordning (EU) nr 1308/2013, för att säkerställa att dessa rekommendationer läggs fram i tillräckligt god tid för att kunna granskas innan det beslut om att avgränsa den totalt tillgängliga arealen för nyplantering som avses i punkt 1 fattas av den berörda medlemsstaten. Dessa rekommendationer ska också offentliggöras.”

| (2) | I artikel 4 ska punkt 3 ersättas med följande:

  ”3.   Om en medlemsstat har för avsikt att tillämpa de prioritetskriterier som avses i punkt 2 b ii ska medlemsstaten fastställa vilka av dessa kriterier som kommer att tillämpas och om de kommer att tillämpas på nationell eller regional nivå. Medlemsstaterna får också besluta att tilldela vart och ett av de valda kriterierna olika vikt. Dessa beslut ska göra det möjligt för medlemsstaterna att på nationell eller regional nivå rangordna de enskilda ansökningarna om beviljande av tillstånd för det antal hektar som avses i punkt 2 b ii, baserat på ansökningarnas förenlighet med de prioriteringskriterier som valts.” |
| --- | --- |

(2)

I artikel 4 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Om en medlemsstat har för avsikt att tillämpa de prioritetskriterier som avses i punkt 2 b ii ska medlemsstaten fastställa vilka av dessa kriterier som kommer att tillämpas och om de kommer att tillämpas på nationell eller regional nivå. Medlemsstaterna får också besluta att tilldela vart och ett av de valda kriterierna olika vikt. Dessa beslut ska göra det möjligt för medlemsstaterna att på nationell eller regional nivå rangordna de enskilda ansökningarna om beviljande av tillstånd för det antal hektar som avses i punkt 2 b ii, baserat på ansökningarnas förenlighet med de prioriteringskriterier som valts.”

| (3) | Artikel 6.3 första stycket ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande led ska införas som led aa:






  ”aa) | Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 b i förordning (EU) nr 1308/2013: i tillämpliga fall ska ansökningarna innehålla uppgift om den druvsort som den sökande avser odla på den nyplanterade arealen eller de nyplanterade arealerna, som måste vara upptagen i en förteckning över sorter som kan komma i fråga för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser som upprättats och offentliggjorts av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten och som har klassificerats i enlighet med artikel 81.2 i den förordningen.” |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Artikel 6.3 första stycket ska ändras på följande sätt:

a)

Följande led ska införas som led aa:

”aa)

Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 b i förordning (EU) nr 1308/2013: i tillämpliga fall ska ansökningarna innehålla uppgift om den druvsort som den sökande avser odla på den nyplanterade arealen eller de nyplanterade arealerna, som måste vara upptagen i en förteckning över sorter som kan komma i fråga för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser som upprättats och offentliggjorts av den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten och som har klassificerats i enlighet med artikel 81.2 i den förordningen.”

| b) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013: ansökningarna ska innehålla information av ekonomisk art som visar företagets ökade kostnadseffektivitet, konkurrenskraft eller närvaro på marknaden på grundval av de faktorer som anges i del F i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2018/273.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 f i förordning (EU) nr 1308/2013: ansökningarna ska innehålla information av ekonomisk art som visar företagets ökade kostnadseffektivitet, konkurrenskraft eller närvaro på marknaden på grundval av de faktorer som anges i del F i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2018/273.”

| c) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013: ansökningar ska innehålla information som visar att storleken på arealen med vinodlingsskiften på den sökandes jordbruksföretag som inte omfattas av undantagen i artikel 62.4 i förordning (EU) nr 1308/2013 vid tidpunkten för ansökan är förenlig med de tröskelvärden som ska fastställas av medlemsstaterna på grundval av bestämmelserna i del H i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2018/273.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Det prioritetskriterium som avses i artikel 64.2 h i förordning (EU) nr 1308/2013: ansökningar ska innehålla information som visar att storleken på arealen med vinodlingsskiften på den sökandes jordbruksföretag som inte omfattas av undantagen i artikel 62.4 i förordning (EU) nr 1308/2013 vid tidpunkten för ansökan är förenlig med de tröskelvärden som ska fastställas av medlemsstaterna på grundval av bestämmelserna i del H i bilaga II till delegerad förordning (EU) 2018/273.”

| (4) | I artikel 10 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

  ”3.   Om medlemsstaterna beslutar att tillhandahålla tillstånd i enlighet med artikel 68.2a i förordning (EU) nr 1308/2013 ska de, utöver 1 % av den sammanlagda areal som är planterad med vinstockar enligt artikel 63.1 i den förordningen, underrätta kommissionen om den areal som omfattas av dessa ytterligare tillstånd senast den 1 mars åren 2023, 2024 och 2025.” |
| --- | --- |

(4)

I artikel 10 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.   Om medlemsstaterna beslutar att tillhandahålla tillstånd i enlighet med artikel 68.2a i förordning (EU) nr 1308/2013 ska de, utöver 1 % av den sammanlagda areal som är planterad med vinstockar enligt artikel 63.1 i den förordningen, underrätta kommissionen om den areal som omfattas av dessa ytterligare tillstånd senast den 1 mars åren 2023, 2024 och 2025.”

| (5) | Artikel 33 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | De anmälningar som avses i artiklarna 63.4 och 64.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 10.3 i den här förordningen. Dessa anmälningar ska följa förlagan i del II i bilaga IV till den här förordningen.” |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Artikel 33 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 b ska ersättas med följande:

”b)

De anmälningar som avses i artiklarna 63.4 och 64.3 i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 10.3 i den här förordningen. Dessa anmälningar ska följa förlagan i del II i bilaga IV till den här förordningen.”

| b) | I punkt 2 ska följande andra stycke läggas till:

  ”Genom undantag från första stycket c ska medlemsstaterna senast den 1 mars 2023 till kommissionen anmäla de tillstånd som beviljades mellan den 1 augusti och den 31 december 2022 på grundval av omvandlingen av giltiga planteringsrätter, enligt vad som avses i artikel 10.3 i den här förordningen.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande andra stycke läggas till:

”Genom undantag från första stycket c ska medlemsstaterna senast den 1 mars 2023 till kommissionen anmäla de tillstånd som beviljades mellan den 1 augusti och den 31 december 2022 på grundval av omvandlingen av giltiga planteringsrätter, enligt vad som avses i artikel 10.3 i den här förordningen.”

| (6) | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| (7) | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

| (8) | Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga IV ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 oktober 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/274 av den 11 december 2017 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer och anmälningar, och av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller, och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/561 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 60).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/273 av den 11 december 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller ordningen för tillstånd för plantering av vinstockar, vinodlingsregistret, följedokument och certifiering, register över mottagna och avsända leveranser, obligatoriska deklarationer, anmälningar och offentliggörande av anmäld information, komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller relevanta kontroller och sanktioner, ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 555/2008, (EG) nr 606/2009 och (EG) nr 607/2009 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 436/2009 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/560 (EUT L 58, 28.2.2018, s. 1).

4

---

BILAGA I

Del B i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2018/274 ska ersättas med följande:

”B.   FÖRDELNING ENLIGT PRIORITETSKRITERIET

Den del av det totala antal hektar som är tillgängliga för nyplantering och som medlemsstaterna har beslutat att fördela på nationell eller regional nivå i enlighet med de valda prioritetskriterierna enligt vad som avses i artikel 4.2 b ii, ska fördelas mellan enskilda ansökningar som kan komma i fråga för tillstånd, på följande sätt:

| a) | Medlemsstaterna ska välja ut prioritetskriterierna på nationell eller regional nivå och får tillmäta alla valda kriterier samma betydelse eller tilldela dem olika vikt. Medlemsstaterna får tillämpa denna viktning på ett enhetligt sätt på nationell nivå eller tillämpa olika viktning av kriterierna för olika områden inom medlemsstatens territorium.
  Om medlemsstaterna tillmäter alla kriterier som valts ut på nationell eller regional nivå samma vikt ska ett värde (1) knytas till vart och ett av dem.
  Om medlemsstaterna tillmäter de kriterier som valts ut på nationell eller regional nivå olika vikt ska ett värde som varierar mellan noll (0) och ett (1) knytas till vart och ett av kriterierna och summan av alla enskilda värden ska alltid vara ett (1).
  Om viktningen av kriterierna varierar med hänsyn till regionen inom medlemsstatens territorium ska ett individuellt värde som varierar mellan noll (0) och ett (1) knytas till vart och ett av dessa kriterier för varje region. I detta fall måste summan av alla de enskilda värden som tillmätts de utvalda kriterierna för vart och ett av dessa regioner alltid vara lika med ett (1). |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna ska välja ut prioritetskriterierna på nationell eller regional nivå och får tillmäta alla valda kriterier samma betydelse eller tilldela dem olika vikt. Medlemsstaterna får tillämpa denna viktning på ett enhetligt sätt på nationell nivå eller tillämpa olika viktning av kriterierna för olika områden inom medlemsstatens territorium.

Om medlemsstaterna tillmäter alla kriterier som valts ut på nationell eller regional nivå samma vikt ska ett värde (1) knytas till vart och ett av dem.

Om medlemsstaterna tillmäter de kriterier som valts ut på nationell eller regional nivå olika vikt ska ett värde som varierar mellan noll (0) och ett (1) knytas till vart och ett av kriterierna och summan av alla enskilda värden ska alltid vara ett (1).

Om viktningen av kriterierna varierar med hänsyn till regionen inom medlemsstatens territorium ska ett individuellt värde som varierar mellan noll (0) och ett (1) knytas till vart och ett av dessa kriterier för varje region. I detta fall måste summan av alla de enskilda värden som tillmätts de utvalda kriterierna för vart och ett av dessa regioner alltid vara lika med ett (1).

| b) | Medlemsstaterna ska bedöma varje enskild ansökan som kan komma i fråga för tillstånd på grundval av dess överensstämmelse med de valda prioritetskriterierna. För att bedöma graden av överensstämmelse med vart och ett av prioritetskriterierna ska medlemsstaterna fastställa en skala på nationell eller regional nivå, på grundval av vilken ett antal poäng tilldelas varje ansökan utifrån vart och ett av dessa kriterier. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna ska bedöma varje enskild ansökan som kan komma i fråga för tillstånd på grundval av dess överensstämmelse med de valda prioritetskriterierna. För att bedöma graden av överensstämmelse med vart och ett av prioritetskriterierna ska medlemsstaterna fastställa en skala på nationell eller regional nivå, på grundval av vilken ett antal poäng tilldelas varje ansökan utifrån vart och ett av dessa kriterier.

| c) | Skalan ska i förväg fastställa det antal poäng som kommer att tilldelas i förhållande till graden av överensstämmelse med varje kriterium, och ska även ange det antal poäng som kommer att tilldelas i förhållande till var och en av delarna i varje enskilt kriterium. |
| --- | --- |

c)

Skalan ska i förväg fastställa det antal poäng som kommer att tilldelas i förhållande till graden av överensstämmelse med varje kriterium, och ska även ange det antal poäng som kommer att tilldelas i förhållande till var och en av delarna i varje enskilt kriterium.

| d) | Medlemsstaterna ska fastställa en rangordning av enskilda ansökningar på nationell eller regional nivå på grundval av den totala poäng som tilldelats varje enskild ansökan utifrån den överensstämmelse respektive den grad av överensstämmelse som avses i led b och, i tillämpliga fall, utifrån den betydelse som tillmätts de kriterier som avses i led a. För detta ändamål ska de använda följande formel:
  Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n







  Pt | = | det totala antal poäng som tilldelats en enskild ansökan |
| --- | --- | --- | --- |
| W 1, W 2 ..., W n | = | vikten av kriterierna 1, 2, ..., n |
| Pt 1, Pt 2..., Pt n | = | ansökans grad av överensstämmelse med kriterierna 1, 2, ... n |

d)

Medlemsstaterna ska fastställa en rangordning av enskilda ansökningar på nationell eller regional nivå på grundval av den totala poäng som tilldelats varje enskild ansökan utifrån den överensstämmelse respektive den grad av överensstämmelse som avses i led b och, i tillämpliga fall, utifrån den betydelse som tillmätts de kriterier som avses i led a. För detta ändamål ska de använda följande formel:

Pt = W 1 × Pt 1 + W 2 × Pt 2 + ... + W n × Pt n

Pt

=

det totala antal poäng som tilldelats en enskild ansökan

W 1, W 2 ..., W n

=

vikten av kriterierna 1, 2, ..., n

Pt 1, Pt 2..., Pt n

=

ansökans grad av överensstämmelse med kriterierna 1, 2, ... n

I områden där viktningen är noll för alla prioritetskriterier ska alla ansökningar som kan komma i fråga för tillstånd erhålla det högsta värdet på skalan vad avser grad av överensstämmelse.

| e) | Medlemsstaterna ska bevilja enskilda sökande tillstånd enligt den turordning som fastställs genom den rangordning som anges i punkt d och till dess att de hektar som ska tilldelas i enlighet med prioritetskriterierna är uttömda. En sökande ska tilldelas ett tillstånd motsvarande det totala antal hektar som anges i dennes ansökan innan ett tillstånd kan beviljas till nästa sökande i rangordningen.
  Om de tillgängliga hektaren uttöms på en plats i rangordningen där flera ansökningar har samma antal poäng ska de återstående hektaren tilldelas proportionellt till dessa ansökningar. |
| --- | --- |

e)

Medlemsstaterna ska bevilja enskilda sökande tillstånd enligt den turordning som fastställs genom den rangordning som anges i punkt d och till dess att de hektar som ska tilldelas i enlighet med prioritetskriterierna är uttömda. En sökande ska tilldelas ett tillstånd motsvarande det totala antal hektar som anges i dennes ansökan innan ett tillstånd kan beviljas till nästa sökande i rangordningen.

Om de tillgängliga hektaren uttöms på en plats i rangordningen där flera ansökningar har samma antal poäng ska de återstående hektaren tilldelas proportionellt till dessa ansökningar.

| f) | Om gränsen för en viss region, eller ett visst område som är berättigat till en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB) eller ett område som inte har en geografisk beteckning, har nåtts vid beviljandet av tillstånd enligt punkt A och leden a–e i denna punkt, ska inga fler ansökningar från denna region eller detta område tillgodoses.” |
| --- | --- |

f)

Om gränsen för en viss region, eller ett visst område som är berättigat till en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller skyddad geografisk beteckning (SGB) eller ett område som inte har en geografisk beteckning, har nåtts vid beviljandet av tillstånd enligt punkt A och leden a–e i denna punkt, ska inga fler ansökningar från denna region eller detta område tillgodoses.”

---

BILAGA II

Del II i bilaga III till genomförandeförordning (EU) 2018/274 ska ersättas med följande:

”DEL II

Antal prover som ska tas av medlemsstaterna varje år för den analysdatabas som avses i artikel 27.3

| — | 30 prover i Bulgarien. |
| --- | --- |

—

30 prover i Bulgarien.

| — | 20 prover i Tjeckien. |
| --- | --- |

—

20 prover i Tjeckien.

| — | 200 prover i Tyskland. |
| --- | --- |

—

200 prover i Tyskland.

| — | 50 prover i Grekland. |
| --- | --- |

—

50 prover i Grekland.

| — | 200 prover i Spanien. |
| --- | --- |

—

200 prover i Spanien.

| — | 400 prover i Frankrike. |
| --- | --- |

—

400 prover i Frankrike.

| — | 30 prover i Kroatien. |
| --- | --- |

—

30 prover i Kroatien.

| — | 400 prover i Italien. |
| --- | --- |

—

400 prover i Italien.

| — | 10 prover i Cypern. |
| --- | --- |

—

10 prover i Cypern.

| — | 4 prover i Luxemburg. |
| --- | --- |

—

4 prover i Luxemburg.

| — | 50 prover i Ungern. |
| --- | --- |

—

50 prover i Ungern.

| — | 4 prover i Malta. |
| --- | --- |

—

4 prover i Malta.

| — | 50 prover i Österrike. |
| --- | --- |

—

50 prover i Österrike.

| — | 50 prover i Portugal. |
| --- | --- |

—

50 prover i Portugal.

| — | 70 prover i Rumänien. |
| --- | --- |

—

70 prover i Rumänien.

| — | 20 prover i Slovenien. |
| --- | --- |

—

20 prover i Slovenien.

| — | 15 prover i Slovakien.” |
| --- | --- |

—

15 prover i Slovakien.”

---

BILAGA III

Bilaga IV till genomförandeförordning (EU) 2018/274 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I del II ska tabell A ersättas med följande:

  ”Tabell A


  Tillstånd för nyplantering – procentsats








  Medlemsstat: | |
| --- | --- | --- |
| Datum för inlämning: | |
| År: | |
| Metod för beräkning i enlighet med artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013: |
| Procentsats som ska tillämpas på nationell nivå: | |
| Motiveringar till begränsning av procentsatsen på nationell nivå (om under 1 %): | |
| Areal A: Sammanlagd areal (ha), i enlighet med artikel 63.1 a i förordning (EU) nr 1308/2013, som faktiskt är planterad (den 31 juli föregående år): | |
| B1: Sammanlagd areal (ha) som faktiskt är planterad den 31 juli 2015: | |
| B2: Areal (ha) som omfattas av planteringsrätter som fanns tillgängliga för omvandling till tillstånd den 1 januari 2016: | |
| Areal B (B1 + B2): Areal i enlighet med artikel 63.1 b i förordning (EU) nr 1308/2013: | |
| (Areal A eller areal B multiplicerad med den procentsats som tillämpas på nationell nivå) = Sammanlagd areal (ha) för nyplantering på nationell nivå, på grundval av beslutad procentsats och hänvisning: | |
| Sammanlagd areal (ha) som överförts från tidigare år i enlighet med artikel 7.3 i denna förordning: | |
| Areal (ha) i enlighet med artikel 68.2a i förordning (EU) nr 1308/2013 (endast för åren 2023–2025): | |
| Sammanlagd areal (ha) med tillstånd för nyplantering av vinstockar på nationell nivå: | |

(1)

I del II ska tabell A ersättas med följande:

”Tabell A

Tillstånd för nyplantering – procentsats

Medlemsstat:

Datum för inlämning:

År:

Metod för beräkning i enlighet med artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013:

Procentsats som ska tillämpas på nationell nivå:

Motiveringar till begränsning av procentsatsen på nationell nivå (om under 1 %):

Areal A: Sammanlagd areal (ha), i enlighet med artikel 63.1 a i förordning (EU) nr 1308/2013, som faktiskt är planterad (den 31 juli föregående år):

B1: Sammanlagd areal (ha) som faktiskt är planterad den 31 juli 2015:

B2: Areal (ha) som omfattas av planteringsrätter som fanns tillgängliga för omvandling till tillstånd den 1 januari 2016:

Areal B (B1 + B2): Areal i enlighet med artikel 63.1 b i förordning (EU) nr 1308/2013:

(Areal A eller areal B multiplicerad med den procentsats som tillämpas på nationell nivå) = Sammanlagd areal (ha) för nyplantering på nationell nivå, på grundval av beslutad procentsats och hänvisning:

Sammanlagd areal (ha) som överförts från tidigare år i enlighet med artikel 7.3 i denna förordning:

Areal (ha) i enlighet med artikel 68.2a i förordning (EU) nr 1308/2013 (endast för åren 2023–2025):

Sammanlagd areal (ha) med tillstånd för nyplantering av vinstockar på nationell nivå:

Sista dag för anmälan: den 1 mars.”

| (2) | I del VI ska anmärkningarna under tabellen ersättas med följande:

  ”Sista dag för anmälan: den 1 november.

  Anm.: Denna tabell måste meddelas för varje vinår (från och med den 1 augusti år n-1 till och med den 31 juli året för meddelandet) till och med den 1 november det år som följer på utgången av den tidsfrist som avses i artikel 68.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1308/2013 eller den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 10.1 i denna förordning.
  Meddelandet för perioden 1 augusti 2022–31 december 2022 ska dock lämnas in senast den 1 mars 2023.” |
| --- | --- |

(2)

I del VI ska anmärkningarna under tabellen ersättas med följande:

”Sista dag för anmälan: den 1 november.

Anm.: Denna tabell måste meddelas för varje vinår (från och med den 1 augusti år n-1 till och med den 31 juli året för meddelandet) till och med den 1 november det år som följer på utgången av den tidsfrist som avses i artikel 68.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1308/2013 eller den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 10.1 i denna förordning.

Meddelandet för perioden 1 augusti 2022–31 december 2022 ska dock lämnas in senast den 1 mars 2023.”

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/147

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/2568

av den 21 december 2022

om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 71.3, och

av följande skäl:

| (1) | Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter från dem inom unionen och vid export till tredjeländer.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 (2), som har antagits inom ramen för förordning (EU) 2016/429, fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest som de medlemsstater som förtecknas i bilaga I till den förordningen (de berörda medlemsstaterna) ska tillämpa under en begränsad tid i restriktionszonerna I, II och III som förtecknas i den bilagan.

| (3) | De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2486 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Italien och Polen. Sedan den genomförandeförordningen antogs har den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen utvecklats i vissa berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

De områden som förtecknas som restriktionszoner I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 baseras på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ändrades senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2486 (3) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Italien och Polen. Sedan den genomförandeförordningen antogs har den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen utvecklats i vissa berörda medlemsstater.

| (4) | Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom WOAH:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Alla ändringar av restriktionszonerna I, II och III i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 bör grundas på den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i de områden som drabbats av sjukdomen och den allmänna epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i den berörda medlemsstaten, risknivån för ytterligare spridning av sjukdomen, vetenskapligt baserade principer och kriterier för geografisk avgränsning på grund av afrikansk svinpest och unionens riktlinjer som överenskommits med medlemsstaterna i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder och som finns tillgängliga för allmänheten på kommissionens webbplats (4). Sådana ändringar bör också ta hänsyn till internationella standarder, såsom WOAH:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code (5) och de motiveringar för zonindelning som lämnats av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna.

| (5) | Sedan genomförandeförordning (EU) 2022/2486 antogs har nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin konstaterats i Slovakien. |
| --- | --- |

(5)

Sedan genomförandeförordning (EU) 2022/2486 antogs har nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin konstaterats i Slovakien.

| (6) | I december 2022 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distriktet Zlaté Moravce i Slovakien i ett område som för närvarande inte förtecknas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som för närvarande inte förtecknas som en restriktionszon i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott. |
| --- | --- |

(6)

I december 2022 konstaterades flera utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i distriktet Zlaté Moravce i Slovakien i ett område som för närvarande inte förtecknas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. Dessa nya utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som för närvarande inte förtecknas som en restriktionszon i den bilagan och som drabbats av dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas som en restriktionszon II i den bilagan, och de nuvarande gränserna för restriktionszoner I måste också omdefinieras för att ta hänsyn till dessa nyligen inträffade utbrott.

| (7) | Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Slovakien har zonindelningen i denna medlemsstat omprövats och uppdaterats i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605. |
| --- | --- |

(7)

Efter dessa nyligen inträffade utbrott av afrikansk svinpest hos vilda svin i Slovakien har zonindelningen i denna medlemsstat omprövats och uppdaterats i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2021/605 med beaktande av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen. Gällande riskhanteringsåtgärder har också omprövats och uppdaterats. Dessa ändringar bör återspeglas i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605.

| (8) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Slovakien och förtecknas som restriktionszoner I och II. Eftersom situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till den epidemiologiska situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas. |
| --- | --- |

(8)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora restriktionszoner avgränsas i Slovakien och förtecknas som restriktionszoner I och II. Eftersom situationen när det gäller afrikansk svinpest är mycket dynamisk i unionen har hänsyn tagits till den epidemiologiska situationen i de omgivande områdena när dessa nya restriktionszoner avgränsas.

| (9) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom denna genomförandeförordning görs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 får verkan så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom denna genomförandeförordning görs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 får verkan så snart som möjligt.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/605 av den 7 april 2021 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 129, 15.4.2021, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2486 av den 16 december 2022 om ändring av bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest (EUT L 323, 19.12.2022, s. 33).

3

(4)  Arbetsdokument SANTE/7112/2015/Rev. 3 ”Principles and criteria for geographically defining ASF regionalisation” (https://ec.europa.eu/food/animals/animal-diseases/control-measures/asf_en).

4

(5)  
  OIE Terrestrial Animal Health Code, 29:e upplagan, 2021, volym I och II, ISBN 978-92-95115–40–8 (https://www.woah.org/en/what-we-do/standards/codes-and-manuals/terrestrial-code-online-access/).

5

OIE Terrestrial Animal Health Code

---

BILAGA

Bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2021/605 ska ersättas med följande:

”BILAGA I

RESTRIKTIONSZONER

DEL I

1.   Tyskland

Följande restriktionszoner I i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| — | Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| — | Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Heide, mit den Gemarkungen Alt Schadow, Neu Schadow, Pretschen, Plattkow, Wittmannsdorf, Schuhlen-Wiese, Bückchen, Kuschkow, Gröditsch, Groß Leuthen, Leibchel, Glietz, Groß Leine, Dollgen, Krugau, Dürrenhofe, Biebersdorf und Klein Leine,

| — | Gemeinde Neu Zauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu Zauche,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| — | Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreewaldheide,

| — | Gemeinde Straupitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Straupitz,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Müncheberg, Eggersdorf bei Müncheberg und Hoppegarten bei Müncheberg,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit den Gemarkungen Kunersdorf - westlich der B167 und Bliesdorf - westlich der B167

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit den Gemarkungen Reichenberg und Batzlow,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Haselberg, Frankenfelde, Schulzendorf, Lüdersdorf Biesdorf, Rathsdorf - westlich der B 167 und Wriezen - westlich der B167

| — | Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buckow (Märkische Schweiz),

| — | Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Strausberg mit den Gemarkungen Hohenstein und Ruhlsdorf,

| — | Gemeine Garzau-Garzin, |
| --- | --- |

—

Gemeine Garzau-Garzin,

| — | Gemeinde Waldsieversdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Waldsieversdorf,

| — | Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rehfelde mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Reichenow-Mögelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenow-Mögelin,

| — | Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prötzel mit den Gemarkungen Harnekop, Sternebeck und Prötzel östlich der B 168 und der L35,

| — | Gemeinde Oberbarnim, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberbarnim,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit der Gemarkung Sonnenburg,

| — | Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit den Gemarkungen Dannenberg, Falkenberg westlich der L 35, Gersdorf und Kruge,

| — | Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Höhenland mit den Gemarkungen Steinbeck, Wollenberg und Wölsickendorf,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Joachimsthal östlich der L220 (Eberswalder Straße), östlich der L23 (Töpferstraße und Templiner Straße), östlich der L239 (Glambecker Straße) und Schorfheide (JO) östlich der L238,

| — | Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichswalde mit der Gemarkung Glambeck östlich der L 239,

| — | Gemeinde Althüttendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Althüttendorf,

| — | Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit den Gemarkungen Groß Ziethen und Klein Ziethen westlich der B198,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Golzow, Senftenhütte, Buchholz, Schorfheide (Ch), Chorin westlich der L200 und Sandkrug nördlich der L200,

| — | Gemeinde Britz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Britz,

| — | Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schorfheide mit den Gemarkungen Altenhof, Werbellin, Lichterfelde und Finowfurt,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit der Gemarkungen Finow und Spechthausen und der Gemarkung Eberswalde südlich der B167 und westlich der L200,

| — | Gemeinde Breydin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Breydin,

| — | Gemeinde Melchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melchow,

| — | Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sydower Fließ mit der Gemarkung Grüntal nördlich der K6006 (Landstraße nach Tuchen), östlich der Schönholzer Straße und östlich Am Postweg,

| — | Hohenfinow südlich der B167, |
| --- | --- |

—

Hohenfinow südlich der B167,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Passow mit den Gemarkungen Briest, Passow und Schönow,

| — | Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit den Gemarkungen Landin nördlich der B2, Grünow und Schönermark,

| — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Frauenhagen, Mürow, Angermünde nördlich und nordwestlich der B2, Dobberzin nördlich der B2, Kerkow, Welsow, Bruchhagen, Greiffenberg, Günterberg, Biesenbrow, Görlsdorf, Wolletz und Altkünkendorf,

| — | Gemeinde Zichow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zichow,

| — | Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit den Gemarkungen Blumberg, Wartin, Luckow-Petershagen und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow westlich der L272 und nördlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Hohenselchow nördlich der L27,

| — | Gemeinde Tantow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tantow,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Radekow, der Gemarkung Rosow südlich der K 7311 und der Gemarkung Neurochlitz westlich der B2,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Geesow westlich der B2 sowie den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf nördlich der L27 und der B2 bis zur Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow nördlich und westlich der B2,

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Storkow (Mark),

| — | Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spreenhagen mit den Gemarkungen Braunsdorf, Markgrafpieske, Lebbin und Spreenhagen,

| — | Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünheide (Mark) mit den Gemarkungen Kagel, Kienbaum und Hangelsberg,

| — | Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde westlich der B 168 und nördlich der L 36,

| — | Gemeinde Rauen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rauen,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz bis zur östlichen Uferzone des Scharmützelsees und von der südlichen Spitze des Scharmützelsees südlich der B246,

| — | Gemeinde Reichenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reichenwalde,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Petersdorf und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow westlich der östlichen Uferzone des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze westlich der L35,

| — | Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit der Gemarkung Werder,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Jänickendorf, Schönfelde, Beerfelde, Gölsdorf, Buchholz, Tempelberg und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf westlich der L36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande nördlich der L36,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Turnow,

| — | Gemeinde Drachhausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drachhausen,

| — | Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| — | Gemeinde Drehnow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drehnow,

| — | Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit den Gemarkungen Maust und Neuendorf,

| — | Gemeinde Guhrow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guhrow,

| — | Gemeinde Werben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werben,

| — | Gemeinde Dissen-Striesow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dissen-Striesow,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow nördl. der BAB 15, Gulben, Papitz, Babow, Eichow, Limberg und Milkersdorf,

| — | Gemeinde Burg (Spreewald) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Burg (Spreewald)

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus außer den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Lauchhammer, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Lauchhammer,

| — | Gemeinde Schwarzheide, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzheide,

| — | Gemeinde Schipkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schipkau,

| — | Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit den Gemarkungen Brieske, Niemtsch, Senftenberg und Reppist,

| — | die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen, |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Biehlen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Wormlage, Saalhausen, Barzig, Freienhufen, Großräschen,

| — | Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vetschau/Spreewald mit den Gemarkungen: Naundorf, Fleißdorf, Suschow, Stradow, Göritz, Koßwig, Vetschau, Repten, Tornitz, Missen und Orgosen,

| — | Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Calau mit den Gemarkungen: Kalkwitz, Mlode, Saßleben, Reuden, Bolschwitz, Säritz, Calau, Kemmen, Werchow und Gollmitz,

| — | Gemeinde Luckaitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Luckaitztal,

| — | Gemeinde Bronkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bronkow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit der Gemarkung Altdöbern westlich der Bahnlinie,

| — | Gemeinde Tettau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tettau,

| — | Landkreis Elbe-Elster:






  — | Gemeinde Großthiemig, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Elbe-Elster:

—

Gemeinde Großthiemig,

| — | Gemeinde Hirschfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschfeld,

| — | Gemeinde Gröden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gröden,

| — | Gemeinde Schraden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schraden,

| — | Gemeinde Merzdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Merzdorf,

| — | Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderland mit der Gemarkung Wainsdorf, Prösen, Stolzenhain a.d. Röder,

| — | Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plessa mit der Gemarkung Plessa,

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Groß Pankow mit den Gemarkungen Baek, Tangendorf, Tacken, Hohenvier, Strigleben, Steinberg und Gulow,

| — | Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Perleberg mit der Gemarkung Schönfeld,

| — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Postlin, Strehlen, Blüthen, Klockow, Premslin, Glövzin, Waterloo, Karstädt, Dargardt, Garlin und die Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin westlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Gülitz-Reetz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gülitz-Reetz,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Lockstädt, Mansfeld und Laaske,

| — | Gemeinde Triglitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Triglitz,

| — | Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit der Gemarkung Frehne,

| — | Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kümmernitztal mit der Gemarkungen Buckow, Preddöhl und Grabow,

| — | Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gerdshagen mit der Gemarkung Gerdshagen,

| — | Gemeinde Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Meyenburg,

| — | Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pritzwalk mit der Gemarkung Steffenshagen,

Bundesland Sachsen:

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Hirschstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hirschstein,

| — | Gemeinde Käbschütztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Käbschütztal,

| — | Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Lommatzsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Lommatzsch,

| — | Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Stadt Nossen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Nossen,

| — | Gemeinde Stadt Riesa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Riesa,

| — | Gemeinde Stadt Strehla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Strehla,

| — | Gemeinde Stauchitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stauchitz,

| — | Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

| — | Gemeinde Zeithain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeithain,

| — | Landkreis Mittelsachsen:






  — | Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Mittelsachsen:

—

Gemeinde Großweitzschen mit den Ortsteilen Döschütz, Gadewitz, Niederranschütz, Redemitz,

| — | Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ostrau mit den Ortsteilen Auerschütz, Beutig, Binnewitz, Clanzschwitz, Delmschütz, Döhlen, Jahna, Kattnitz, Kiebitz, Merschütz, Münchhof, Niederlützschera, Noschkowitz, Oberlützschera, Obersteina, Ostrau, Pulsitz, Rittmitz, Schlagwitz, Schmorren, Schrebitz, Sömnitz, Trebanitz, Zschochau,

| — | Gemeinde Reinsberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reinsberg,

| — | Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Döbeln mit den Ortsteilen Beicha, Bormitz, Choren, Döbeln, Dreißig, Geleitshäuser, Gertitzsch, Gödelitz, Großsteinbach, Juchhöh, Kleinmockritz, Leschen, Lüttewitz, Maltitz, Markritz, Meila, Mochau, Nelkanitz, Oberranschütz, Petersberg, Präbschütz, Prüfern, Schallhausen, Schweimnitz, Simselwitz, Theeschütz, Zschackwitz, Zschäschütz,

| — | Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großschirma mit den Ortsteilen Obergruna, Siebenlehn,

| — | Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Roßwein mit den Ortsteilen Gleisberg, Haßlau, Klinge, Naußlitz, Neuseifersdorf, Niederforst, Ossig, Roßwein, Seifersdorf, Wettersdorf, Wetterwitz,

| — | Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Striegistal mit den Ortsteilen Gersdorf, Kummersheim, Marbach,

| — | Gemeinde Zschaitz-Ottewig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zschaitz-Ottewig,

| — | Landkreis Nordsachsen:






  — | Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Nordsachsen:

—

Gemeinde Arzberg mit den Ortsteilen Stehla, Tauschwitz,

| — | Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Cavertitz mit den Ortsteilen Außig, Cavertitz, Klingenhain, Schirmenitz, Treptitz,

| — | Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liebschützberg mit den Ortsteilen Borna, Bornitz, Clanzschwitz, Ganzig, Kleinragewitz, Laas, Leckwitz, Liebschütz, Sahlassan, Schönnewitz, Terpitz östlich der Querung am Käferberg, Wadewitz, Zaußwitz,

| — | Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Naundorf mit den Ortsteilen Casabra, Gastewitz, Haage, Hof, Hohenwussen, Kreina, Nasenberg, Raitzen, Reppen, Salbitz, Stennschütz, Zeicha,

| — | Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Belgern-Schildau mit den Ortsteilen Ammelgoßwitz, Dröschkau, Liebersee östlich der B182, Oelzschau, Seydewitz, Staritz, Wohlau,

| — | Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Mügeln mit den Ortsteilen Mahris, Schweta südlich der K8908, Zschannewitz,

| — | Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Oschatz mit den Ortsteilen Lonnewitz östlich des Sandbaches und nördlich der B6, Oschatz östlich des Schmorkauer Wegs und nördlich der S28, Rechau, Schmorkau, Zöschau,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Bannewitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Bannewitz,

| — | Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dürrröhrsdorf-Dittersbach,

| — | Gemeinde Kreischa, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreischa,

| — | Gemeinde Lohmen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lohmen,

| — | Gemeinde Müglitztal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müglitztal,

| — | Gemeinde Stadt Dohna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Dohna,

| — | Gemeinde Stadt Freital, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Freital,

| — | Gemeinde Stadt Heidenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Heidenau,

| — | Gemeinde Stadt Hohnstein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Hohnstein,

| — | Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa., |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Neustadt i. Sa.,

| — | Gemeinde Stadt Pirna, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Pirna,

| — | Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Rabenau mit den Ortsteilen Lübau, Obernaundorf, Oelsa, Rabenau und Spechtritz,

| — | Gemeinde Stadt Stolpen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Stolpen,

| — | Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Tharandt mit den Ortsteilen Fördergersdorf, Großopitz, Kurort Hartha, Pohrsdorf und Spechtshausen,

| — | Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff, sofern nicht bereits Teil der Sperrzone II,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Vorpommern Greifswald






  — | Gemeinde Penkun, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Vorpommern Greifswald

—

Gemeinde Penkun,

| — | Gemeinde Nadrensee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nadrensee,

| — | Gemeinde Krackow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Krackow,

| — | Gemeinde Glasow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glasow,

| — | Gemeinde Grambow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grambow,

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Barkhagen mit den Ortsteilen und Ortslagen: Altenlinden, Kolonie Lalchow, Plauerhagen, Zarchlin, Barkow-Ausbau, Barkow,

| — | Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Blievenstorf mit dem Ortsteil: Blievenstorf,

| — | Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brenz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Brenz, Alt Brenz,

| — | Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Domsühl mit den Ortsteilen und Ortslagen: Severin, Bergrade Hof, Bergrade Dorf, Zieslübbe, Alt Dammerow, Schlieven, Domsühl, Domsühl-Ausbau, Neu Schlieven,

| — | Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallin-Kuppentin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kuppentin, Kuppentin-Ausbau, Daschow, Zahren, Gallin, Penzlin,

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dresenow, Dresenower Mühle, Twietfort, Ganzlin, Tönchow, Wendisch Priborn, Liebhof, Gnevsdorf,

| — | Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Granzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lindenbeck, Greven, Beckendorf, Bahlenrade, Granzin,

| — | Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grabow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Fresenbrügge, Grabow, Griemoor, Heidehof, Kaltehof, Winkelmoor,

| — | Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Laasch mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Laasch,

| — | Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kremmin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Beckentin, Kremmin,

| — | Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Schlemmin, Kritzow,

| — | Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lewitzrand mit dem Ortsteil und Ortslage: Matzlow-Garwitz (teilweise),

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bobzin, Broock, Broock Ausbau, Hof Gischow, Lübz, Lutheran, Lutheran Ausbau, Riederfelde, Ruthen, Wessentin, Wessentin Ausbau,

| — | Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neustadt-Glewe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Hohes Feld, Kiez, Klein Laasch, Liebs Siedlung, Neustadt-Glewe, Tuckhude, Wabel,

| — | Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obere Warnow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Grebbin und Wozinkel, Gemarkung Kossebade teilweise, Gemarkung Herzberg mit dem Waldgebiet Bahlenholz bis an die östliche Gemeindegrenze, Gemarkung Woeten unmittelbar östlich und westlich der L16,

| — | Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dargelütz, Neuhof, Kiekindemark, Neu Klockow, Möderitz, Malchow, Damm, Parchim, Voigtsdorf, Neu Matzlow,

| — | Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Unterbrüz, Brüz, Welzin, Neu Brüz, Weisin, Charlottenhof, Passow,

| — | Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Plau am See mit den Ortsteilen und Ortslagen: Reppentin, Gaarz, Silbermühle, Appelburg, Seelust, Plau-Am See, Plötzenhöhe, Klebe, Lalchow, Quetzin, Heidekrug,

| — | Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit den Ortsteilen und Ortslagen: Lancken, Stralendorf, Rom, Darze, Paarsch,

| — | Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spornitz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dütschow, Primark, Steinbeck, Spornitz,

| — | Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Werder mit den Ortsteilen und Ortslagen: Neu Benthen, Benthen, Tannenhof, Werder.

2.   Estland

Följande restriktionszoner I i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Grekland

Följande restriktionszoner I i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

4.   Lettland

Följande restriktionszoner I i Lettland:

| — | Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada, Grobiņas pagasts, Nīcas pagasta daļa uz ziemeļiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Otaņķu pagasts, Grobiņas pilsēta,

| — | Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes. |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner I i Litauen:

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Agluonėnų, Dovilų, Gargždų, Priekulės, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė išskyrus Šumskų ir Sasnavos seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Pajevonio, Virbalio, Vištyčio seniūnijos.

6.   Ungern

Följande restriktionszoner I i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 6.0.1950, 6.0.2050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 6.0.1950, 6.0.2050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 4.0.2050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 4.0.2050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950,

| — | 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Győr-Moson-Sopron megye 100550, 100650, 100950, 101050, 101350, 101450, 101550, 101560 és 102150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251650, 251750, 251850, 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

7.   Polen

Följande restriktionszoner I i Polen:

w województwie kujawsko - pomorskim:

| — | powiat rypiński, |
| --- | --- |

—

powiat rypiński,

| — | powiat brodnicki, |
| --- | --- |

—

powiat brodnicki,

| — | powiat grudziądzki, |
| --- | --- |

—

powiat grudziądzki,

| — | powiat miejski Grudziądz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Grudziądz,

| — | powiat wąbrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat wąbrzeski,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

w województwie podlaskim:

| — | gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat łomżyński, |
| --- | --- |

—

powiat łomżyński,

| — | powiat kolneński, |
| --- | --- |

—

powiat kolneński,

| — | powiat zambrowski, |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski,

| — | powiat miejski Łomża, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Łomża,

w województwie mazowieckim:

| — | powiat ostrołęcki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrołęcki,

| — | powiat miejski Ostrołęka, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Ostrołęka,

| — | gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Bulkowo, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno, Staroźreby i Stara Biała w powiecie płockim,

| — | powiat miejski Płock, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Płock,

| — | powiat ciechanowski, |
| --- | --- |

—

powiat ciechanowski,

| — | gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baboszewo, Dzierzążnia, Joniec, Nowe Miasto, Płońsk i miasto Płońsk, Raciąż i miasto Raciąż, Sochocin w powiecie płońskim,

| — | powiat sierpecki, |
| --- | --- |

—

powiat sierpecki,

| — | gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Bieżuń, Lutocin, Siemiątkowo i Żuromin w powiecie żuromińskim,

| — | część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzieżgowo, Lipowiec Kościelny, Mława, Radzanów, Strzegowo, Stupsk, Szreńsk, Szydłowo, Wiśniewo w powiecie mławskim,

| — | powiat przasnyski, |
| --- | --- |

—

powiat przasnyski,

| — | powiat makowski, |
| --- | --- |

—

powiat makowski,

| — | powiat pułtuski, |
| --- | --- |

—

powiat pułtuski,

| — | część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wyszkowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgrowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołomińskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mokobody i Suchożebry w powiecie siedleckim,

| — | gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobre, Jakubów, Kałuszyn, Stanisławów w powiecie mińskim,

| — | gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bielany i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| — | powiat gostyniński, |
| --- | --- |

—

powiat gostyniński,

w województwie podkarpackim:

| — | gmina Krempna w powiecie jasielskim, |
| --- | --- |

—

gmina Krempna w powiecie jasielskim,

| — | część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ropczycko – sędziszowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| — | gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Przemyśl, część gminy Orły położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | powiat miejski Przemyśl, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Przemyśl,

| — | gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy Zarzecze położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Mleczka w powiecie przeworskim,

| — | powiat łańcucki, |
| --- | --- |

—

powiat łańcucki,

| — | gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski, część gminy Świlcza położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 94 i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| — | gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| — | część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu dębickiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie świętokrzyskim:

| — | powiat buski, |
| --- | --- |

—

powiat buski,

| — | powiat kazimierski, |
| --- | --- |

—

powiat kazimierski,

| — | powiat skarżyski, |
| --- | --- |

—

powiat skarżyski,

| — | część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu opatowskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu sandomierskiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | powiat staszowski, |
| --- | --- |

—

powiat staszowski,

| — | gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Pawłów, Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | powiat ostrowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat ostrowiecki,

| — | gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Fałków, Ruda Maleniecka, Radoszyce, Smyków, Słupia Konecka, część gminy Końskie położona na zachód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na południe od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzentyn, Bieliny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica, Raków, część gminy Chęciny położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na południe od linii wyznaczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat pińczowski, |
| --- | --- |

—

powiat pińczowski,

| — | gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Imielno, Jędrzejów, Nagłowice, Sędziszów, Słupia, Sobków, Wodzisław w powiecie jędrzejowskim,

| — | gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Moskorzew, Radków, Secemin, część gminy Włoszczowa położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminy w powiecie włoszczowskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- | --- |

—

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| — | gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| — | gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| — | powiat miejski Skierniewice, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Skierniewice,

| — | gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki, Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| — | gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Przedbórz w powiecie radomszczańskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lichnowy, Miłoradz, Malbork z miastem Malbork, część gminy Nowy Staw położna na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| — | powiat gdański, |
| --- | --- |

—

powiat gdański,

| — | Miasto Gdańsk, |
| --- | --- |

—

Miasto Gdańsk,

| — | powiat tczewski, |
| --- | --- |

—

powiat tczewski,

| — | część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu kwidzyńskiego niewymieniona w części II załącznika I,

w województwie lubuskim:

| — | gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Lubiszyn w powiecie gorzowskim,

| — | gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobiegniew w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

w województwie dolnośląskim:

| — | gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Międzybórz, Syców, Twardogóra, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jordanów Śląski, Kobierzyce, Mietków, Sobótka, część gminy Żórawina położona na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Domaniów położona na południowy zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Wiązów w powiecie strzelińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wiązów w powiecie strzelińskim,

| — | część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu średzkiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gminy Pielgrzymka, miasto Złotoryja, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gminy Janowice Wielkie, Mysłakowice, Stara Kamienica, Szklarska Poręba w powiecie karkonoskim,

| — | część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Jelenia Góra położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 366,

| — | gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bolków, Mściwojów, Paszowice, miasto Jawor, część gminy Męcinka położona na południe od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobromierz, Jaworzyna Śląska, Marcinowice, Strzegom, Żarów w powiecie świdnickim,

| — | gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierżoniów, Pieszyce, miasto Bielawa, miasto Dzierżoniów w powiecie dzierżoniowskim,

| — | gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Głuszyca, Mieroszów w powiecie wałbrzyskim,

| — | gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Nowa Ruda i miasto Nowa Ruda w powiecie kłodzkim,

| — | gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kamienna Góra, Marciszów i miasto Kamienna Góra w powiecie kamiennogórskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Koźmin Wielkopolski, Rozdrażew, miasto Sulmierzyce, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brodnica, część gminy Dolsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a nastęnie na wschód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogąnr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położóna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na wschód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na wschód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Borek Wielkopolski, Piaski, Pogorzela, w powiecie gostyńskim,

| — | gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | gmina Czempiń w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gmina Czempiń w powiecie kościańskim,

| — | gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kleszczewo, Kostrzyn, Kórnik, Pobiedziska, Mosina, miasto Puszczykowo w powiecie poznańskim,

| — | gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| — | powiat czarnkowsko-trzcianecki, |
| --- | --- |

—

powiat czarnkowsko-trzcianecki,

| — | część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wronki położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wartę biegnącą od zachodniej granicy gminy do przecięcia z droga nr 182, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 182 oraz 184 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 182 do południowej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| — | gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- | --- |

—

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| — | gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| — | gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim, |
| --- | --- |

—

gmina Dobrzyca w powiecie pleszewskim,

| — | gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Odolanów, Przygodzice, Raszków, Sośnice, część gminy wiejskiej Ostrów Wielkopolski położona na zachód od miasta Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| — | gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kobyla Góra w powiecie ostrzeszowskim,

| — | gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Baranów, Bralin, Perzów, Rychtal, Trzcinica, Łęka Opatowska w powiecie kępińskim,

w województwie opolskim:

| — | gmina Pokój w powiecie namysłowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Pokój w powiecie namysłowskim,

| — | gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Wołczyn, Kluczbork, Byczyna w powiecie kluczborskim,

| — | gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim, |
| --- | --- |

—

gminy Praszka, Gorzów Śląski część gminy Rudniki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 42 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 43 i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 43 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 42 w powiecie oleskim,

| — | gmina Grodków w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gmina Grodków w powiecie brzeskim,

| — | gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Komprachcice, Łubniany, Murów, Niemodlin, Tułowice w powiecie opolskim,

| — | powiat miejski Opole, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Opole,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gminy Nowogródek Pomorski, Barlinek, Myślibórz, część gminy Dębno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na północ od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na północ od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Czarnowo w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim, |
| --- | --- |

—

gmina Bielice, Kozielice, Pyrzyce w powiecie pyrzyckim,

| — | gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bierzwnik, Krzęcin, Pełczyce w powiecie choszczeńskim,

| — | część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy, |
| --- | --- |

—

część powiatu miejskiego Szczecin położona na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę Odra Zachodnia biegnącą od północnej granicy gminy do przecięcia z drogą nr 10, następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 10 biegnącą od przecięcia z linią wyznaczoną przez rzekę Odra Zachodnia do wschodniej granicy gminy,

| — | gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gminy Dobra (Szczecińska), Police w powiecie polickim,

w województwie małopolskim:

| — | powiat brzeski, |
| --- | --- |

—

powiat brzeski,

| — | powiat gorlicki, |
| --- | --- |

—

powiat gorlicki,

| — | powiat proszowicki, |
| --- | --- |

—

powiat proszowicki,

| — | część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowosądeckiego niewymieniona w części II załącznika I,

| — | gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czorsztyn, Krościenko nad Dunajcem, Ochotnica Dolna w powiecie nowotarskim,

| — | powiat miejski Nowy Sącz, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Nowy Sącz,

| — | powiat tarnowski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnowski,

| — | powiat miejski Tarnów, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Tarnów,

| — | powiat dąbrowski. |
| --- | --- |

—

powiat dąbrowski.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner I i Slovakien:

| — | in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy, |
| --- | --- |

—

in the district of Nové Zámky, Sikenička, Pavlová, Bíňa, Kamenín, Kamenný Most, Malá nad Hronom, Belá, Ľubá, Šarkan, Gbelce, Bruty, Mužla, Obid, Štúrovo, Nána, Kamenica nad Hronom, Chľaba, Leľa, Bajtava, Salka, Malé Kosihy,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká nad Ipľom, Hrušov, Kleňany, Sečianky,

| — | in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany, |
| --- | --- |

—

in the district of Levice, the municipalities of Keť, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce, Zalaba, Malé Ludince, Šalov, Sikenica, Pastovce, Bielovce, Ipeľský Sokolec, Lontov, Kubáňovo, Sazdice, Demandice, Dolné Semerovce, Vyškovce nad Ipľom, Preseľany nad Ipľom, Hrkovce, Tupá, Horné Semerovce, Hokovce, Slatina, Horné Turovce, Veľké Turovce, Šahy, Tešmak, Plášťovce, Ipeľské Uľany, Bátovce, Pečenice, Jabloňovce, Bohunice, Pukanec, Uhliská, Kalná nad Hronom, Nový Tekov, Malé Kozmálovce, Veľké Kozmálovce, Tlmače, Rybník, Hronské Kosihy, Čajkov, Nová Dedina, Devičany,

| — | in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov, |
| --- | --- |

—

in the district of Krupina, the municipalities of Dudince, Terany, Hontianske Moravce, Sudince, Súdovce, Lišov,

| — | the whole district of Ružomberok, |
| --- | --- |

—

the whole district of Ružomberok,

| — | in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce, |
| --- | --- |

—

in the region of Turčianske Teplice, municipalties of Turček, Horná Štubňa, Čremošné, Háj, Rakša, Mošovce,

| — | in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly, |
| --- | --- |

—

in the district of Martin, municipalties of Blatnica, Folkušová, Necpaly,

| — | in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá, |
| --- | --- |

—

in the district of Dolný Kubín, the municipalities of Kraľovany, Žaškov, Jasenová, Vyšný Kubín, Oravská Poruba, Leštiny, Osádka, Malatiná, Chlebnice, Krivá,

| — | in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec, |
| --- | --- |

—

in the district of Tvrdošín, the municipalities of Oravský Biely Potok, Habovka, Zuberec,

| — | in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prievidza, the municipalities of Handlová, Cígeľ, Podhradie, Lehota pod Vtáčnikom, Kamenec pod Vtáčnikom, Bystričany, Čereňany, Oslany, Horná Ves, Radobica,

| — | in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves, |
| --- | --- |

—

in the district of Partizánske, the municipalities of Veľké Uherce, Pažiť, Kolačno, Veľký Klíž, Ješkova Ves, Klátová Nová Ves,

| — | in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Topoľčany, the municipalities of Krnča, Prázdnovce, Solčany, Nitrianska Streda, Čeľadince, Kovarce, Súlovce,

| — | in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the municipalities of Zlatno, Mankovce, Velčice, Kostoľany pod Tríbečom, Ladice, Sľažany, Neverice, Beladice, Choča, Vieska nad Žitavou, Slepčany, Červený Hrádok, Nevidzany, Malé Vozokany,

| — | the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

the whole district of Žiar nad Hronom, except municipalities included in zone II.

9.   Italien

Följande restriktionszoner I i Italien:

Piedmont Region:

| — | in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano, |
| --- | --- |

—

in the province of Alessandria, the municipalities Alessandria, of Casalnoceto, Oviglio, Tortona, Viguzzolo, Frugarolo, Bergamasco, Castellar Guidobono, Berzano Di Tortona, Cerreto Grue, Carbonara Scrivia, Casasco, Carentino, Frascaro, Paderna, Montegioco, Spineto Scrivia, Villaromagnano, Pozzolo Formigaro, Momperone, Merana, Monleale, Terzo, Borgoratto Alessandrino, Casal Cermelli, Montemarzino, Bistagno, Castellazzo Bormida, Bosco Marengo, Castelspina, Volpeglino, Alice Bel Colle, Gamalero, Volpedo, Pozzol Groppo, Sarezzano,

| — | in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipalities of Olmo Gentile, Nizza Monferrato, Incisa Scapaccino, Roccaverano, Castel Boglione, Mombaruzzo, Maranzana, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Castelletto Molina, Castelnuovo Belbo, Montabone, Quaranti, Fontanile, Calamandrana, Bruno, Sessame, Monastero Bormida, Bubbio, Cassinasco, Serole, Loazzolo, Cessole, Vesime, San Giorgio Scarampi,

| — | in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto, |
| --- | --- |

—

in the province of Cuneo, the municipalities of Bergolo, Pezzolo Valle Uzzone, Cortemilia, Levice, Castelletto Uzzone, Perletto,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the Municipalities of Rovegno, Rapallo, Portofino, Cicagna, Avegno, Montebruno, Santa Margherita Ligure, Favale Di Malvaro, Recco, Camogli, Moconesi, Tribogna, Fascia, Uscio, Gorreto, Fontanigorda, Neirone, Rondanina, Lorsica, Propata,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Cairo Montenotte, Quiliano, Dego, Altare, Piana Crixia, Giusvalla, Albissola Marina, Savona,

Emilia-Romagna Region:

| — | in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba, |
| --- | --- |

—

in the province of Piacenza, the municipalities of Ottone, Zerba,

Lombardia Region:

| — | in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima, |
| --- | --- |

—

in the province of Pavia, the municipalities of Rocca Susella, Montesegale, Menconico, Val Di Nizza, Bagnaria, Santa Margherita Di Staffora, Ponte Nizza, Brallo Di Pregola, Varzi, Godiasco, Cecima,

Lazio Region:

| — | in the province of Rome,
  North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,
  West: the municipality of Fiumicino,
  South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,
  East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova. |
| --- | --- |

—

in the province of Rome,

North: the municipalities of Riano, Castelnuovo di Porto, Capena, Fiano Romano, Morlupo, Sacrofano, Magliano Romano, Formello, Campagnano di Roma, Anguillara,

West: the municipality of Fiumicino,

South: the municipality of Rome between the boundaries of the municipality of Fiumicino (West), the limits of Zone 3 (North), the Tiber river up to the intersection with the Grande Raccordo Anulare GRA Highway, the Grande Raccordo Anulare GRA Highway up to the intersection with A24 Highway, A24 Highway up to the intersection with Viale del Tecnopolo, viale del Tecnopolo up to the intersection with the boundaries of the municipality of Guidonia Montecelio,

East: the municipalities of Guidonia Montecelio, Montelibretti, Palombara Sabina, Monterotondo, Mentana, Sant’Angelo Romano, Fonte Nuova.

Sardinia Region

| — | in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu, |
| --- | --- |

—

in South Sardinia Province the Municipalities of Ballao, Barumini, Escalaplano, Escolca Isola Amministrativa, Genuri, Gergei, Gesico, Guamaggiore, Las Plassas, Mandas, Orroli, Pauli Arbarei, Selegas, Setzu, Siddi, Siurgus Donigala, Suelli, Tuili, Turri, Ussaramanna, Villanovafranca, Villaputzu,

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa, |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Arzana Isola Amministrativa, Birori, Borore, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Dualchi, Gairo Isola Amministrativa, Galtelli, Irgoli, Jerzu Isola Amministrativa, Lanusei Isola Amministrativa, Loceri Isola Amministrativa, Loculi, Macomer at ovest della Strada Statale 131, Noragugume, Onifai, Orosei, Ortueri, Osini Isola Amministrativa, Perdasdefogu, Posada, Sindia Isola Amministrativa, Siniscola, Tertenia Isola Amministrativa,

| — | in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio, |
| --- | --- |

—

in Oristano Province the Municipalities of Aidomaggiore, Albagiara, Ardauli, Assolo, Asuni, Baradili, Baressa, Bidonì, Boroneddu, Busachi, Ghilarza, Gonnosnò, Mogorella, Neoneli, Nureci, Ruinas, Samugheo, Sedilo, Senis, Sini, Soddi, Sorradile Isola Amministrativa, Tadasuni, Ulà Tirso, Usellus, Villa Sant’antonio,

| — | in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula. |
| --- | --- |

—

in Sassari Province the Municipalities of Ardara, Berchidda, Bonnanaro, Bonorva a ovest della Strada Statale 131, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Loiri Porto San Paolo, Monti, Mores a nord della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Olbia a sud della Strada Statale 127, Oschiri a nord della E 840, Ozieri a nord della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Semestene, Telti, Torralba, Tula.

10.   Tjeckien

Följande restriktionszoner I i Tjeckien:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Hrádek nad Nisou, Oldřichov v Hájích, Grabštejn, Václavice u Hrádku nad Nisou, Horní Vítkov, Dolní Vítkov, Bílý Kostel nad Nisou, Dolní Chrastava, Horní Chrastava, Chrastava I, Nová Ves u Chrastavy, Mlýnice, Albrechtice u Frýdlantu, Kristiánov, Heřmanice u Frýdlantu, Dětřichov u Frýdlantu, Mníšek u Liberce, Oldřichov na Hranicích, Machnín, Svárov u Liberce, Desná I, Krásná Studánka, Stráž nad Nisou, Fojtka, Radčice u Krásné Studánky, Kateřinky u Liberce, Staré Pavlovice, Nové Pavlovice, Růžodol I, Františkov u Liberce, Liberec, Ruprechtice, Rudolfov, Horní Růžodol, Rochlice u Liberce, Starý Harcov, Vratislavice nad Nisou, Kunratice u Liberce, Proseč nad Nisou, Lukášov, Rýnovice, Jablonec nad Nisou, Jablonecké Paseky, Jindřichov nad Nisou, Mšeno nad Nisou, Lučany nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Jiřetín pod Bukovou, Dolní Maxov, Antonínov, Horní Maxov, Karlov u Josefova Dolu, Loučná nad Nisou, Hraničná nad Nisou, Janov nad Nisou, Bedřichov u Jablonce nad Nisou, Josefův Důl u Jablonce nad Nisou, Albrechtice v Jizerských horách, Desná III, Polubný, Harrachov, Jizerka, Hejnice, Bílý Potok pod Smrkem.

DEL II

1.   Bulgarien

Följande restriktionszoner II i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik, excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Burgas, |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas,

| — | the whole region of Varna excluding the areas in Part III, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna excluding the areas in Part III,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Vratza. |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza.

2.   Tyskland

Följande restriktionszoner II i Tyskland:

Bundesland Brandenburg:

| — | Landkreis Oder-Spree:






  — | Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oder-Spree:

—

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| — | Gemeinde Mixdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mixdorf

| — | Gemeinde Schlaubetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schlaubetal,

| — | Gemeinde Neuzelle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuzelle,

| — | Gemeinde Neißemünde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neißemünde,

| — | Gemeinde Lawitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lawitz,

| — | Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| — | Gemeinde Vogelsang, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vogelsang,

| — | Gemeinde Ziltendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziltendorf,

| — | Gemeinde Wiesenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesenau,

| — | Gemeinde Friedland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedland,

| — | Gemeinde Siehdichum, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siehdichum,

| — | Gemeinde Müllrose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müllrose,

| — | Gemeinde Briesen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Briesen,

| — | Gemeinde Jacobsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jacobsdorf

| — | Gemeinde Groß Lindow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Lindow,

| — | Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| — | Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ragow-Merz,

| — | Gemeinde Beeskow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Beeskow,

| — | Gemeinde Rietz-Neuendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rietz-Neuendorf,

| — | Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitweide, Lindenberg, Falkenberg (T), Görsdorf (B), Wulfersdorf, Giesensdorf, Briescht, Kossenblatt und Tauche,

| — | Gemeinde Langewahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langewahl,

| — | Gemeinde Berkenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkenbrück,

| — | Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Arensdorf und Demitz und den Gemarkungen Steinhöfel, Hasenfelde und Heinersdorf östlich der L 36 und der Gemarkung Neuendorf im Sande südlich der L36,

| — | Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fürstenwalde östlich der B 168 und südlich der L36,

| — | Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| — | Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wendisch Rietz östlich des Scharmützelsees und nördlich der B 246,

| — | Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Saarow mit der Gemarkung Neu Golm und der Gemarkung Bad Saarow-Pieskow östlich des Scharmützelsees und ab nördlicher Spitze östlich der L35,

| — | Landkreis Dahme-Spreewald:






  — | Gemeinde Jamlitz, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Dahme-Spreewald:

—

Gemeinde Jamlitz,

| — | Gemeinde Lieberose, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lieberose,

| — | Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| — | Landkreis Spree-Neiße:






  — | Gemeinde Schenkendöbern, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Spree-Neiße:

—

Gemeinde Schenkendöbern,

| — | Gemeinde Guben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guben,

| — | Gemeinde Jänschwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jänschwalde,

| — | Gemeinde Tauer, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tauer,

| — | Gemeinde Peitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Peitz,

| — | Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kolkwitz mit den Gemarkungen Klein Gaglow, Hähnchen, Kolkwitz, Glinzig und Krieschow südlich der BAB 15,

| — | Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Turnow-Preilack mit der Gemarkung Preilack,

| — | Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Teichland mit der Gemarkung Bärenbrück,

| — | Gemeinde Heinersbrück, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heinersbrück,

| — | Gemeinde Forst, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Forst,

| — | Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Schacksdorf-Simmersdorf,

| — | Gemeinde Neiße-Malxetal, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neiße-Malxetal,

| — | Gemeinde Jämlitz-Klein Düben, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Jämlitz-Klein Düben,

| — | Gemeinde Tschernitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tschernitz,

| — | Gemeinde Döbern, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Döbern,

| — | Gemeinde Felixsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Felixsee,

| — | Gemeinde Wiesengrund, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiesengrund,

| — | Gemeinde Spremberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Spremberg,

| — | Gemeinde Welzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Welzow,

| — | Gemeinde Neuhausen/Spree, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhausen/Spree,

| — | Gemeinde Drebkau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Drebkau,

| — | Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15, |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Cottbus mit den Gemarkungen Kahren, Gallinchen, Groß Gaglow und der Gemarkung Kiekebusch südlich der BAB 15,

| — | Landkreis Märkisch-Oderland:






  — | Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Märkisch-Oderland:

—

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| — | Gemeinde Neuhardenberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuhardenberg

| — | Gemeinde Golzow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Golzow,

| — | Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Küstriner Vorland,

| — | Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Tucheband,

| — | Gemeinde Reitwein, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Reitwein,

| — | Gemeinde Podelzig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Podelzig,

| — | Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gusow-Platkow,

| — | Gemeinde Seelow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Seelow,

| — | Gemeinde Vierlinden, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Vierlinden,

| — | Gemeinde Lindendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindendorf,

| — | Gemeinde Fichtenhöhe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fichtenhöhe,

| — | Gemeinde Lietzen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lietzen,

| — | Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| — | Gemeinde Zeschdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zeschdorf,

| — | Gemeinde Treplin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Treplin,

| — | Gemeinde Lebus, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lebus,

| — | Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Jahnsfelde, Trebnitz, Obersdorf, Münchehofe und Hermersdorf,

| — | Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Märkische Höhe mit der Gemarkung Ringenwalde,

| — | Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bliesdorf mit der Gemarkung Metzdorf und Gemeinde Bliesdorf – östlich der B167 bis östlicher Teil, begrenzt aus Richtung Gemarkungsgrenze Neutrebbin südlich der Bahnlinie bis Straße „Sophienhof“ dieser westlich folgend bis „Ruesterchegraben“ weiter entlang Feldweg an den Windrädern Richtung „Herrnhof“, weiter entlang „Letschiner Hauptgraben“ nord-östlich bis Gemarkungsgrenze Alttrebbin und Kunersdorf – östlich der B167,

| — | Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bad Freienwalde mit den Gemarkungen Altglietzen, Altranft, Bad Freienwalde, Bralitz, Hohenwutzen, Schiffmühle, Hohensaaten und Neuenhagen,

| — | Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Falkenberg mit der Gemarkung Falkenberg östlich der L35,

| — | Gemeinde Oderaue, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderaue,

| — | Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wriezen mit den Gemarkungen Altwriezen, Jäckelsbruch, Neugaul, Beauregard, Eichwerder, Rathsdorf – östlich der B167 und Wriezen – östlich der B167,

| — | Gemeinde Neulewin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neulewin,

| — | Gemeinde Neutrebbin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neutrebbin,

| — | Gemeinde Letschin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Letschin,

| — | Gemeinde Zechin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zechin,

| — | Landkreis Barnim:






  — | Gemeinde Lunow-Stolzenhagen, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Barnim:

—

Gemeinde Lunow-Stolzenhagen,

| — | Gemeinde Parsteinsee, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parsteinsee,

| — | Gemeinde Oderberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oderberg,

| — | Gemeinde Liepe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liepe,

| — | Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenfinow (nördlich der B167),

| — | Gemeinde Niederfinow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederfinow,

| — | Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167, |
| --- | --- |

—

Gemeinde (Stadt) Eberswalde mit den Gemarkungen Eberswalde nördlich der B167 und östlich der L200, Sommerfelde und Tornow nördlich der B167,

| — | Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Chorin mit den Gemarkungen Brodowin, Chorin östlich der L200, Serwest, Neuehütte, Sandkrug östlich der L200,

| — | Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziethen mit der Gemarkung Klein Ziethen östlich der Serwester Dorfstraße und östlich der B198,

| — | Landkreis Uckermark:






  — | Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Uckermark:

—

Gemeinde Angermünde mit den Gemarkungen Crussow, Stolpe, Gellmersdorf, Neukünkendorf, Bölkendorf, Herzsprung, Schmargendorf und den Gemarkungen Angermünde südlich und südöstlich der B2 und Dobberzin südlich der B2,

| — | Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwedt mit den Gemarkungen Criewen, Zützen, Schwedt, Stendell, Kummerow, Kunow, Vierraden, Blumenhagen, Oderbruchwiesen, Enkelsee, Gatow, Hohenfelde, Schöneberg, Flemsdorf und der Gemarkung Felchow östlich der B2,

| — | Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pinnow südlich und östlich der B2,

| — | Gemeinde Berkholz-Meyenburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berkholz-Meyenburg,

| — | Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mark Landin mit der Gemarkung Landin südlich der B2,

| — | Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Casekow mit der Gemarkung Woltersdorf und den Gemarkungen Biesendahlshof und Casekow östlich der L272 und südlich der L27,

| — | Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenselchow-Groß Pinnow mit der Gemarkung Groß Pinnow und der Gemarkung Hohenselchow südlich der L27,

| — | Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gartz (Oder) mit der Gemarkung Friedrichsthal und den Gemarkungen Gartz und Hohenreinkendorf südlich der L27 und der B2 bis Kastanienallee, dort links abbiegend dem Schülerweg folgend bis Höhe Bahnhof, von hier in östlicher Richtung den Salveybach kreuzend bis zum Tantower Weg, diesen in nördlicher Richtung bis zu Stettiner Straße, diese weiter folgend bis zur B2, dieser in nördlicher Richtung folgend,

| — | Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mescherin mit der Gemarkung Mescherin, der Gemarkung Neurochlitz östlich der B2 und der Gemarkung Rosow nördlich der K 7311,

| — | Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passow mit der Gemarkung Jamikow,

| — | Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- | --- |

—

Kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| — | Landkreis Prignitz:






  — | Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Prignitz:

—

Gemeinde Karstädt mit den Gemarkungen Neuhof und Kribbe und den Gemarkungen Groß Warnow, Klein Warnow, Reckenzin, Streesow und Dallmin östlich der Bahnstrecke Berlin/Spandau-Hamburg/Altona,

| — | Gemeinde Berge, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Berge,

| — | Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pirow mit den Gemarkungen Hülsebeck, Pirow, Bresch und Burow,

| — | Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putlitz mit den Gemarkungen Sagast, Nettelbeck, Porep, Lütkendorf, Putlitz, Weitgendorf und Telschow,

| — | Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marienfließ mit den Gemarkungen Jännersdorf, Stepenitz und Krempendorf,

| — | Landkreis Oberspreewald-Lausitz:






  — | Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Oberspreewald-Lausitz:

—

Gemeinde Vetschau mit den Gemarkungen Wüstenhain und Laasow,

| — | Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altdöbern mit den Gemarkungen Reddern, Ranzow, Pritzen, Altdöbern östlich der Bahnstrecke Altdöbern –Großräschen,

| — | Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großräschen mit den Gemarkungen Woschkow, Dörrwalde, Allmosen,

| — | Gemeinde Neu-Seeland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neu-Seeland,

| — | Gemeinde Neupetershain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neupetershain,

| — | Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Senftenberg mit der Gemarkungen Peickwitz, Sedlitz, Kleinkoschen, Großkoschen und Hosena,

| — | Gemeinde Hohenbocka, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hohenbocka,

| — | Gemeinde Grünewald, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grünewald,

| — | Gemeinde Hermsdorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hermsdorf,

| — | Gemeinde Kroppen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kroppen,

| — | Gemeinde Ortrand, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ortrand,

| — | Gemeinde Großkmehlen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großkmehlen,

| — | Gemeinde Lindenau, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindenau,

| — | Gemeinde Frauendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Frauendorf,

| — | Gemeinde Ruhland, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhland,

| — | Gemeinde Guteborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Guteborn

| — | Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarzbach mit der Gemarkung Schwarzbach,

Bundesland Sachsen:

| — | Landkreis Bautzen, |
| --- | --- |

—

Landkreis Bautzen,

| — | Stadt Dresden:






  — | Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6, |
| --- | --- | --- |

—

Stadt Dresden:

—

Stadtgebiet nördlich der BAB4 bis zum Verlauf westlich der Elbe, dann nördlich der B6,

| — | Landkreis Görlitz, |
| --- | --- |

—

Landkreis Görlitz,

| — | Landkreis Meißen:






  — | Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Meißen:

—

Gemeinde Diera-Zehren östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Ebersbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ebersbach,

| — | Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glaubitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Klipphausen östlich der S177, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klipphausen östlich der S177,

| — | Gemeinde Lampertswalde, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lampertswalde,

| — | Gemeinde Moritzburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Moritzburg,

| — | Gemeinde Niederau östlich der B101, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niederau östlich der B101,

| — | Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nünchritz östlich der Elbe und südlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Priestewitz, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priestewitz,

| — | Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Röderaue östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Schönfeld, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schönfeld,

| — | Gemeinde Stadt Coswig, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Coswig,

| — | Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Gröditz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Gemeinde Stadt Großenhain, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Großenhain,

| — | Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Meißen östlich des Straßenverlaufs der S177 bis zur B6, dann B6 bis zur B101, ab der B101 Elbtalbrücke Richtung Norden östlich der Elbe,

| — | Gemeinde Stadt Radebeul, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radebeul,

| — | Gemeinde Stadt Radeburg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadt Radeburg,

| — | Gemeinde Thiendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Thiendorf,

| — | Gemeinde Weinböhla, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Weinböhla,

| — | Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wülknitz östlich des Grödel-Elsterwerdaer-Floßkanals,

| — | Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:






  — | Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge:

—

Gemeinde Stadt Wilsdruff nördlich der BAB4 zwischen den Abfahren Wilsdruff und Dreieck Dresden-West,

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern:

| — | Landkreis Ludwigslust-Parchim:






  — | Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow, |
| --- | --- | --- |

—

Landkreis Ludwigslust-Parchim:

—

Gemeinde Balow mit dem Ortsteil: Balow,

| — | Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Brunow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Bauerkuhl, Brunow (bei Ludwigslust), Klüß, Löcknitz (bei Parchim),

| — | Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust), |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dambeck mit dem Ortsteil und der Ortslage: Dambeck (bei Ludwigslust),

| — | Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ganzlin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barackendorf, Hof Retzow, Klein Damerow, Retzow, Wangelin,

| — | Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gehlsbach mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Darß, Darß, Hof Karbow, Karbow, Karbow-Ausbau, Quaßlin, Quaßlin Hof, Quaßliner Mühle, Vietlübbe, Wahlstorf

| — | Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Godems mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Godems, Klein Godems,

| — | Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karrenzin mit den Ortsteilen und Ortslagen: Herzfeld, Karrenzin, Karrenzin-Ausbau, Neu Herzfeld, Repzin, Wulfsahl,

| — | Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kreien mit den Ortsteilen und Ortslagen: Ausbau Kreien, Hof Kreien, Kolonie Kreien, Kreien, Wilsen,

| — | Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kritzow mit dem Ortsteil und der Ortslage: Benzin,

| — | Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lübz mit den Ortsteilen und Ortslagen: Burow, Gischow, Meyerberg,

| — | Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Möllenbeck mit den Ortsteilen und Ortslagen: Carlshof, Horst, Menzendorf, Möllenbeck,

| — | Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Muchow mit dem Ortsteil und Ortslage: Muchow,

| — | Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchim mit dem Ortsteil und Ortslage: Slate,

| — | Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Prislich mit den Ortsteilen und Ortslagen: Marienhof, Neese, Prislich, Werle,

| — | Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rom mit dem Ortsteil und Ortslage: Klein Niendorf,

| — | Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ruhner Berge mit den Ortsteilen und Ortslagen: Dorf Poltnitz, Drenkow, Griebow, Jarchow, Leppin, Malow, Malower Mühle, Marnitz, Mentin, Mooster, Poitendorf, Poltnitz, Suckow, Tessenow, Zachow,

| — | Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Siggelkow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Groß Pankow, Klein Pankow, Neuburg, Redlin, Siggelkow,

| — | Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stolpe mit den Ortsteilen und Ortslagen: Barkow, Granzin, Stolpe Ausbau, Stolpe,

| — | Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ziegendorf mit den Ortsteilen und Ortslagen: Drefahl, Meierstorf, Neu Drefahl, Pampin, Platschow, Stresendorf, Ziegendorf,

| — | Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow. |
| --- | --- |

—

Gemeinde Zierzow mit den Ortsteilen und Ortslagen: Kolbow, Zierzow.

3.   Estland

Följande restriktionszoner II i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Lettland

Följande restriktionszoner II i Lettland:

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Augšdaugavas novads, |
| --- | --- |

—

Augšdaugavas novads,

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Aizputes, Cīravas, Lažas, Durbes, Dunalkas, Tadaiķu, Vecpils, Bārtas, Sakas, Bunkas, Priekules, Gramzdas, Kalētu, Virgas, Dunikas, Vaiņodes, Gaviezes, Rucavas, Vērgales, Medzes pagasts, Nīcas pagasta daļa uz dienvidiem no apdzīvotas vietas Bernāti, autoceļa V1232, A11, V1222, Bārtas upes, Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes, Durbes, Pāvilostas, Priekules pilsēta,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Alsungas, Gudenieku, Kurmāles, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Snēpeles, Turlavas, Ēdoles, Īvandes, Rumbas, Padures pagasts, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Kuldīgas pilsēta,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada Garkalnes, Ropažu pagasts, Stopiņu pagasta daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, Vangažu pilsēta,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Valmieras novads, |
| --- | --- |

—

Valmieras novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Daugavpils valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Daugavpils valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jelgavas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jelgavas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība, |
| --- | --- |

—

Jūrmalas valstspilsētas pašvaldība,

| — | Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība. |
| --- | --- |

—

Rēzeknes valstspilsētas pašvaldība.

5.   Litauen

Följande restriktionszoner II i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Juodaičių, Seredžiaus, Smalininkų ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų Rūdos seniūnija, išskyrus vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, Plutiškių seniūnija,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės, Kražių, Liolių, Tytuvėnų, Tytuvėnų apylinkių, Pakražančio ir Vaiguvos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybė: Judrėnų, Endriejavo ir Veiviržėnų seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos, Balninkų, Čiulėnų, Inturkės, Joniškio, Luokesos, Mindūnų, Suginčių ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Kriūkų, Lekėčių ir Lukšių seniūnijos,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Ginkūnų, Gruzdžių, Kairių, Kužių, Meškuičių, Raudėnų, Šakynos ir Šiaulių kaimiškosios seniūnijos,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Čiobiškio, Gelvonų, Jauniūnų, Kernavės, Musninkų ir Širvintų seniūnijos,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Deltuvos, Lyduokių, Pabaisko, Pivonijos, Siesikų, Šešuolių, Taujėnų, Ukmergės miesto, Veprių, Vidiškių ir Žemaitkiemo seniūnijos,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Avižienių, Bezdonių, Buivydžių, Dūkštų, Juodšilių, Kalvelių, Lavoriškių, Maišiagalos, Marijampolio, Medininkų, Mickūnų, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Nemėžio, Pagirių, Riešės, Rudaminos, Rukainių, Sudervės, Sužionių, Šatrininkų ir Zujūnų seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Ungern

Följande restriktionszoner II i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403250, 403260, 403350, 404250, 404550, 404560, 404570, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 250350, 250850, 250950, 251450, 251550, 251950, 252050, 252150, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

7.   Polen

Följande restriktionszoner II i Polen:

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- | --- |

—

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| — | powiat elbląski, |
| --- | --- |

—

powiat elbląski,

| — | powiat miejski Elbląg, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Elbląg,

| — | część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gołdapskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat piski, |
| --- | --- |

—

powiat piski,

| — | powiat bartoszycki, |
| --- | --- |

—

powiat bartoszycki,

| — | część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu oleckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu giżyckiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat braniewski, |
| --- | --- |

—

powiat braniewski,

| — | powiat kętrzyński, |
| --- | --- |

—

powiat kętrzyński,

| — | powiat lidzbarski, |
| --- | --- |

—

powiat lidzbarski,

| — | gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dźwierzuty Jedwabno, Pasym, Świętajno, Szczytno i miasto Szczytno w powiecie szczycieńskim,

| — | powiat mrągowski, |
| --- | --- |

—

powiat mrągowski,

| — | część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu węgorzewskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | powiat olsztyński, |
| --- | --- |

—

powiat olsztyński,

| — | powiat miejski Olsztyn, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Olsztyn,

| — | powiat nidzicki, |
| --- | --- |

—

powiat nidzicki,

| — | część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu ostródzkiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu nowomiejskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu iławskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu działdowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

w województwie podlaskim:

| — | powiat bielski, |
| --- | --- |

—

powiat bielski,

| — | powiat grajewski, |
| --- | --- |

—

powiat grajewski,

| — | powiat moniecki, |
| --- | --- |

—

powiat moniecki,

| — | powiat sejneński, |
| --- | --- |

—

powiat sejneński,

| — | powiat siemiatycki, |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki,

| — | powiat hajnowski, |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski,

| — | gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- | --- |

—

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| — | powiat białostocki, |
| --- | --- |

—

powiat białostocki,

| — | powiat suwalski, |
| --- | --- |

—

powiat suwalski,

| — | powiat miejski Suwałki, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Suwałki,

| — | powiat augustowski, |
| --- | --- |

—

powiat augustowski,

| — | powiat sokólski, |
| --- | --- |

—

powiat sokólski,

| — | powiat miejski Białystok, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Białystok,

w województwie mazowieckim:

| — | gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Domanice, Korczew, Kotuń, Mordy, Paprotnia, Przesmyki, Siedlce, Skórzec, Wiśniew, Wodynie, Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| — | powiat miejski Siedlce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Siedlce,

| — | gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| — | powiat łosicki, |
| --- | --- |

—

powiat łosicki,

| — | powiat sochaczewski, |
| --- | --- |

—

powiat sochaczewski,

| — | powiat zwoleński, |
| --- | --- |

—

powiat zwoleński,

| — | powiat kozienicki, |
| --- | --- |

—

powiat kozienicki,

| — | powiat lipski, |
| --- | --- |

—

powiat lipski,

| — | powiat radomski |
| --- | --- |

—

powiat radomski

| — | powiat miejski Radom, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Radom,

| — | powiat szydłowiecki, |
| --- | --- |

—

powiat szydłowiecki,

| — | gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Lubowidz i Kuczbork Osada w powiecie żuromińskim,

| — | gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wieczfnia Kościelna w powicie mławskim,

| — | gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- | --- |

—

gminy Bodzanów, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| — | powiat nowodworski, |
| --- | --- |

—

powiat nowodworski,

| — | gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czerwińsk nad Wisłą, Naruszewo, Załuski w powiecie płońskim,

| — | gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim, |
| --- | --- |

—

gminy: miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka, część gminy Tłuszcz ograniczona liniami kolejowymi: na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy do miasta Tłuszcz oraz na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy do miasta Tłuszcz, część gminy Jadów położona na północ od linii kolejowej biegnącej od wschodniej do zachodniej granicy gminy w powiecie wołomińskim,

| — | powiat garwoliński, |
| --- | --- |

—

powiat garwoliński,

| — | gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Boguty – Pianki, Brok, Zaręby Kościelne, Nur, Małkinia Górna, część gminy Wąsewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 60, część gminy wiejskiej Ostrów Mazowiecka położona na południe od miasta Ostrów Mazowiecka i na południe od linii wyznaczonej przez drogę 60 biegnącą od zachodniej granicy miasta Ostrów Mazowiecka do zachodniej granicy gminy w powiecie ostrowskim,

| — | część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Sadowne położona na północny- zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Łochów położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie węgrowskim,

| — | gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, część gminy Zabrodzie położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S8 w powiecie wyszkowskim,

| — | gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cegłów, Dębe Wielkie, Halinów, Latowicz, Mińsk Mazowiecki i miasto Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Siennica, miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| — | powiat otwocki, |
| --- | --- |

—

powiat otwocki,

| — | powiat warszawski zachodni, |
| --- | --- |

—

powiat warszawski zachodni,

| — | powiat legionowski, |
| --- | --- |

—

powiat legionowski,

| — | powiat piaseczyński, |
| --- | --- |

—

powiat piaseczyński,

| — | powiat pruszkowski, |
| --- | --- |

—

powiat pruszkowski,

| — | powiat grójecki, |
| --- | --- |

—

powiat grójecki,

| — | powiat grodziski, |
| --- | --- |

—

powiat grodziski,

| — | powiat żyrardowski, |
| --- | --- |

—

powiat żyrardowski,

| — | powiat białobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat białobrzeski,

| — | powiat przysuski, |
| --- | --- |

—

powiat przysuski,

| — | powiat miejski Warszawa, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Warszawa,

w województwie lubelskim:

| — | powiat bialski, |
| --- | --- |

—

powiat bialski,

| — | powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Biała Podlaska,

| — | powiat janowski, |
| --- | --- |

—

powiat janowski,

| — | powiat puławski, |
| --- | --- |

—

powiat puławski,

| — | powiat rycki, |
| --- | --- |

—

powiat rycki,

| — | powiat łukowski, |
| --- | --- |

—

powiat łukowski,

| — | powiat lubelski, |
| --- | --- |

—

powiat lubelski,

| — | powiat miejski Lublin, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Lublin,

| — | powiat lubartowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubartowski,

| — | powiat łęczyński, |
| --- | --- |

—

powiat łęczyński,

| — | powiat świdnicki, |
| --- | --- |

—

powiat świdnicki,

| — | powiat biłgorajski, |
| --- | --- |

—

powiat biłgorajski,

| — | powiat hrubieszowski, |
| --- | --- |

—

powiat hrubieszowski,

| — | powiat krasnostawski, |
| --- | --- |

—

powiat krasnostawski,

| — | powiat chełmski, |
| --- | --- |

—

powiat chełmski,

| — | powiat miejski Chełm, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Chełm,

| — | powiat tomaszowski, |
| --- | --- |

—

powiat tomaszowski,

| — | powiat kraśnicki, |
| --- | --- |

—

powiat kraśnicki,

| — | powiat opolski, |
| --- | --- |

—

powiat opolski,

| — | powiat parczewski, |
| --- | --- |

—

powiat parczewski,

| — | powiat włodawski, |
| --- | --- |

—

powiat włodawski,

| — | powiat radzyński, |
| --- | --- |

—

powiat radzyński,

| — | powiat miejski Zamość, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zamość,

| — | powiat zamojski, |
| --- | --- |

—

powiat zamojski,

w województwie podkarpackim:

| — | powiat stalowowolski, |
| --- | --- |

—

powiat stalowowolski,

| — | powiat lubaczowski, |
| --- | --- |

—

powiat lubaczowski,

| — | gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Medyka, Stubno, część gminy Orły położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77, część gminy Żurawica na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 77 w powiecie przemyskim,

| — | część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu jarosławskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | gmina Kamień w powiecie rzeszowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Kamień w powiecie rzeszowskim,

| — | gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cmolas, Dzikowiec, Kolbuszowa, Majdan Królewski i Niwiska powiecie kolbuszowskim,

| — | powiat leżajski, |
| --- | --- |

—

powiat leżajski,

| — | powiat niżański, |
| --- | --- |

—

powiat niżański,

| — | powiat tarnobrzeski, |
| --- | --- |

—

powiat tarnobrzeski,

| — | gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, Przeworsk z miastem Przeworsk, Zarzecze w powiecie przeworskim,

| — | gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, |
| --- | --- |

—

gmina Ostrów, część gminy Sędziszów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4,

| — | część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Czarna położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Żyraków położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy wiejskiej Dębica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie dębickim,

| — | powiat mielecki, |
| --- | --- |

—

powiat mielecki,

w województwie małopolskim:

| — | gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim, |
| --- | --- |

—

gminy Nawojowa, Piwniczna Zdrój, Rytro, Stary Sącz, część gminy Łącko położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Dunajec w powiecie nowosądeckim,

| — | gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim, |
| --- | --- |

—

gmina Szczawnica w powiecie nowotarskim,

w województwie pomorskim:

| — | gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| — | gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Stare Pole, część gminy Nowy Staw położna na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 w powiecie malborskim,

| — | gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- | --- |

—

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| — | gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Prabuty w powiecie kwidzyńskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 biegnącą od miejscowości Honorów do zachodniej granicy gminy w powiecie opatowskim,

| — | część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Brody położona wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| — | gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim, |
| --- | --- |

—

gmina Gowarczów, część gminy Końskie położona na wschód od linii kolejowej, część gminy Stąporków położona na północ od linii kolejowej w powiecie koneckim,

| — | gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dwikozy i Zawichost w powiecie sandomierskim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Bogdaniec, Deszczno, Kłodawa, Kostrzyn nad Odrą, Santok, Witnica w powiecie gorzowskim,

| — | powiat miejski Gorzów Wielkopolski, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Gorzów Wielkopolski,

| — | gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim, |
| --- | --- |

—

gminy Drezdenko, Strzelce Krajeńskie, Stare Kurowo, Zwierzyn w powiecie strzelecko – drezdeneckim,

| — | powiat żarski, |
| --- | --- |

—

powiat żarski,

| — | powiat słubicki, |
| --- | --- |

—

powiat słubicki,

| — | gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeźnica, Iłowa, Gozdnica, Małomice Wymiarki, Żagań i miasto Żagań w powiecie żagańskim,

| — | powiat krośnieński, |
| --- | --- |

—

powiat krośnieński,

| — | powiat zielonogórski |
| --- | --- |

—

powiat zielonogórski

| — | powiat miejski Zielona Góra, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Zielona Góra,

| — | powiat nowosolski, |
| --- | --- |

—

powiat nowosolski,

| — | powiat sulęciński, |
| --- | --- |

—

powiat sulęciński,

| — | powiat międzyrzecki, |
| --- | --- |

—

powiat międzyrzecki,

| — | powiat świebodziński, |
| --- | --- |

—

powiat świebodziński,

| — | powiat wschowski, |
| --- | --- |

—

powiat wschowski,

w województwie dolnośląskim:

| — | powiat zgorzelecki, |
| --- | --- |

—

powiat zgorzelecki,

| — | część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu polkowickiego niewymieniona w częsci III załącznika I,

| — | część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu wołowskiego niewymieniona w części III załącznika I,

| — | gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim, |
| --- | --- |

—

gmina Jeżów Sudecki w powiecie karkonoskim,

| — | gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Rudna, Ścinawa, miasto Lubin i część gminy Lubin niewymieniona w części III załącznika I w powiecie lubińskim,

| — | gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Malczyce, Miękinia, Środa Śląska, część gminy Kostomłoty położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4, część gminy Udanin położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr A4 w powiecie średzkim,

| — | gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wądroże Wielkie, część gminy Męcinka położona na północ od drogi nr 363 w powiecie jaworskim,

| — | gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Kunice, Legnickie Pole, Prochowice, Ruja w powiecie legnickim,

| — | gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Wisznia Mała, Trzebnica, Zawonia, część gminy Oborniki Śląskie położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | powiat lubański, |
| --- | --- |

—

powiat lubański,

| — | powiat miejski Wrocław, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wrocław,

| — | gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czernica, Długołęka, Siechnice, część gminy Żórawina położona na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4, część gminy Kąty Wrocławskie położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie wrocławskim,

| — | gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim, |
| --- | --- |

—

gminy Jelcz - Laskowice, Oława z miastem Oława i część gminy Domaniów położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 w powiecie oławskim,

| — | gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Bierutów, Dziadowa Kłoda, miasto Oleśnica, część gminy wiejskiej Oleśnica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S8, część gminy Dobroszyce położona na zachód od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy w powiecie oleśnickim,

| — | powiat bolesławiecki, |
| --- | --- |

—

powiat bolesławiecki,

| — | powiat milicki, |
| --- | --- |

—

powiat milicki,

| — | powiat górowski, |
| --- | --- |

—

powiat górowski,

| — | powiat głogowski, |
| --- | --- |

—

powiat głogowski,

| — | gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

gmina Świerzawa, Wojcieszów, część gminy Zagrodno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice Zagrodno oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | powiat lwówecki, |
| --- | --- |

—

powiat lwówecki,

| — | gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim, |
| --- | --- |

—

gminy Czarny Bór, Stare Bogaczowice, Walim, miasto Boguszów - Gorce, miasto Jedlina – Zdrój, miasto Szczawno – Zdrój w powiecie wałbrzyskim,

| — | powiat miejski Wałbrzych, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Wałbrzych,

| — | gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim, |
| --- | --- |

—

gmina Świdnica, miasto Świdnica, miasto Świebodzice w powiecie świdnickim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Siedlec, Wolsztyn, część gminy Przemęt położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

| — | gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wielichowo, Rakoniewice, Granowo, część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| — | powiat międzychodzki, |
| --- | --- |

—

powiat międzychodzki,

| — | powiat nowotomyski, |
| --- | --- |

—

powiat nowotomyski,

| — | powiat obornicki, |
| --- | --- |

—

powiat obornicki,

| — | część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| — | powiat miejski Poznań, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Poznań,

| — | gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Buk, Czerwonak, Dopiewo, Komorniki, Rokietnica, Stęszew, Swarzędz, Suchy Las, Tarnowo Podgórne, Murowana Goślina w powiecie poznańskim,

| — | powiat rawicki, |
| --- | --- |

—

powiat rawicki,

| — | część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu szamotulskiego niewymieniona w części I załącznika I,

| — | część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I, |
| --- | --- |

—

część powiatu gostyńskiego niewymieniona w części I i III załącznika I,

| — | gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kobylin, Zduny, część gminy Krotoszyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 15 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 36, nr 36 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 15 do skrzyżowana z drogą nr 444, nr 444 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 36 do południowej granicy gminy w powiecie krotoszyńskim,

| — | gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gmina Wijewo w powiecie leszczyńskim,

w województwie łódzkim:

| — | gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Białaczów, Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| — | gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- | --- |

—

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| — | gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- | --- |

—

gmina Boleszkowice i część gminy Dębno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 126 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 23 w miejscowości Dębno, następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 23 do skrzyżowania z ul. Jana Pawła II w miejscowości Cychry, następnie na południe od ul. Jana Pawła II do skrzyżowania z ul. Ogrodową i dalej na południe od linii wyznaczonej przez ul. Ogrodową, której przedłużenie biegnie do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| — | gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Cedynia, Gryfino, Mieszkowice, Moryń, część gminy Chojna położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

| — | gmina Kołbaskowo w powiecie polickim, |
| --- | --- |

—

gmina Kołbaskowo w powiecie polickim,

w województwie opolskim:

| — | gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim, |
| --- | --- |

—

gminy Brzeg, Lubsza, Lewin Brzeski, Olszanka, Skarbimierz w powiecie brzeskim,

| — | gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim, |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa, Dobrzeń Wielki, Popielów w powiecie opolskim,

| — | część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I. |
| --- | --- |

—

część powiatu namysłowskiego niewymieniona w części I załącznika I.

8.   Slovakien

Följande restriktionszoner II i Slovakien:

| — | the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Gelnica except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Poprad |
| --- | --- |

—

the whole district of Poprad

| — | the whole district of Spišská Nová Ves, |
| --- | --- |

—

the whole district of Spišská Nová Ves,

| — | the whole district of Levoča, |
| --- | --- |

—

the whole district of Levoča,

| — | the whole district of Kežmarok |
| --- | --- |

—

the whole district of Kežmarok

| — | in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Michalovce except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Košice-okolie, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice-okolie,

| — | the whole district of Rožnava, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rožnava,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš, |
| --- | --- |

—

in the district of Sobrance: Remetské Hámre, Vyšná Rybnica, Hlivištia, Ruská Bystrá, Podhoroď, Choňkovce, Ruský Hrabovec, Inovce, Beňatina, Koňuš,

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Prešov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Prešov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sabinov except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Bardejov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov,

| — | the whole district of Stará Ľubovňa, |
| --- | --- |

—

the whole district of Stará Ľubovňa,

| — | the whole district of Revúca, |
| --- | --- |

—

the whole district of Revúca,

| — | the whole district of Rimavská Sobota, |
| --- | --- |

—

the whole district of Rimavská Sobota,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities not included in part I,

| — | the whole district of Lučenec, |
| --- | --- |

—

the whole district of Lučenec,

| — | the whole district of Poltár, |
| --- | --- |

—

the whole district of Poltár,

| — | the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Zvolen, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Detva, |
| --- | --- |

—

the whole district of Detva,

| — | the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I, |
| --- | --- |

—

the whole district of Krupina, except municipalities included in zone I,

| — | the whole district of Banska Stiavnica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Stiavnica,

| — | the whole district of Žarnovica, |
| --- | --- |

—

the whole district of Žarnovica,

| — | in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora, |
| --- | --- |

—

in the district of Žiar nad Hronom the municipalities of Hronská Dúbrava, Trnavá Hora,

| — | the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Banska Bystica, except municipalities included in zone III,

| — | the whole district of Brezno, |
| --- | --- |

—

the whole district of Brezno,

| — | the whole district of Liptovsky Mikuláš, |
| --- | --- |

—

the whole district of Liptovsky Mikuláš,

| — | the whole district of Trebišov’ |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov’

| — | in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I, |
| --- | --- |

—

in the district of Zlaté Moravce, the whole municipalities not included in part I,

| — | in the district of Levice the municipality of Kozárovce. |
| --- | --- |

—

in the district of Levice the municipality of Kozárovce.

9.   Italien

Följande restriktionszoner II i Italien:

Piedmont Region:

| — | in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro, |
| --- | --- |

—

in the Province of Alessandria, the municipalities of Cavatore, Castelnuovo Bormida, Cabella Ligure, Carrega Ligure, Francavilla Bisio, Carpeneto, Costa Vescovato, Grognardo, Orsara Bormida, Pasturana, Melazzo, Mornese, Ovada, Predosa, Lerma, Fraconalto, Rivalta Bormida, Fresonara, Malvicino, Ponzone, San Cristoforo, Sezzadio, Rocca Grimalda, Garbagna, Tassarolo, Mongiardino Ligure, Morsasco, Montaldo Bormida, Prasco, Montaldeo, Belforte Monferrato, Albera Ligure, Bosio, Cantalupo Ligure, Castelletto D’orba, Cartosio, Acqui Terme, Arquata Scrivia, Parodi Ligure, Ricaldone, Gavi, Cremolino, Brignano-Frascata, Novi Ligure, Molare, Cassinelle, Morbello, Avolasca, Carezzano, Basaluzzo, Dernice, Trisobbio, Strevi, Sant’Agata Fossili, Pareto, Visone, Voltaggio, Tagliolo Monferrato, Casaleggio Boiro, Capriata D’orba, Castellania, Carrosio, Cassine, Vignole Borbera, Serravalle Scrivia, Silvano D’orba, Villalvernia, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure, Sardigliano, Stazzano, Borghetto Di Borbera, Grondona, Cassano Spinola, Montacuto, Gremiasco, San Sebastiano Curone, Fabbrica Curone, Spigno Monferrato, Montechiaro d’Acqui, Castelletto d’Erro, Ponti, Denice, Pozzolo Formigaro,

| — | in the province of Asti, the municipality of Mombaldone, |
| --- | --- |

—

in the province of Asti, the municipality of Mombaldone,

Liguria Region:

| — | in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia, |
| --- | --- |

—

in the province of Genova, the municipalities of Bogliasco, Arenzano, Ceranesi, Ronco Scrivia, Mele, Isola Del Cantone, Lumarzo, Genova, Masone, Serra Riccò, Campo Ligure, Mignanego, Busalla, Bargagli, Savignone, Torriglia, Rossiglione, Sant’Olcese, Valbrevenna, Sori, Tiglieto, Campomorone, Cogoleto, Pieve Ligure, Davagna, Casella, Montoggio, Crocefieschi, Vobbia,

| — | in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia, |
| --- | --- |

—

in the province of Savona, the municipalities of Albisola Superiore, Celle Ligure, Stella, Pontinvrea, Varazze, Urbe, Sassello, Mioglia,

Lazio Region:

| — | the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”, |
| --- | --- |

—

the Area of the Municipality of Rome within the administrative boundaries of the Local Heatlh Unit “ASL RM1”,

Sardinia Region:

| — | In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo, |
| --- | --- |

—

In South Sardinia Province the Municipalities of Escolca, Esterzili, Genoni, Gesturi, Isili, Nuragus, Nurallao, Nurri, Sadali, Serri, Seui, Seulo, Villanova Tulo,

| — | In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai, |
| --- | --- |

—

In Nuoro Province the Municipalities of Atzara, Austis, Bari Sardo, Bitti, Bolotana, Bortigali a ovest della Strada Statale 131, Cardedu, Dorgali, Elini, Fonni, Gadoni, Gairo, Girasole, Ilbono, Jerzu, Lanusei, Lei, Loceri, Lodè, Lodine, Lotzorai, Lula, Macomer a ovest della Strada Statale 131, Meana Sardo, Nuoro, Oliena, Onani, Orune, Osidda, Osini, Ovodda, Silanus, Sorgono, Teti, Tiana, Torpè, Tortolì, Ulassai, Ussassai,

| — | In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile, |
| --- | --- |

—

In Oristano Province the Municipalities of Laconi, Nughedu Santa Vittoria, Sorradile,

| — | In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro. |
| --- | --- |

—

In Sassari Province the Municipalities of Alà dei Sardi, Anela, Benetutti, Bono, Bonorva East of SS 131, Bottidda, Buddusò, Budoni, Bultei, Burgos, Esporlatu, Illorai, Ittireddu, Mores a sud della Strada Statale 128bis – Strada Provinciale 63, Nughedu di San Nicolò, Nule, Olbia Isola Amministrativa (Berchiddeddu), Oschiri a sud della E 840, Ozieri a sud della Strada Provinciale 63 – Strada Provinciale 1 – Strada Statale 199, Padru, Pattada, San Teodoro.

10.   Tjeckien

Följande restriktionszoner II i Tjeckien:

Region of Liberec:

| — | in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská. |
| --- | --- |

—

in the district of Liberec, the municipalities of Arnoltice u Bulovky, Hajniště pod Smrkem, Nové Město pod Smrkem, Dětřichovec, Bulovka, Horní Řasnice, Dolní Pertoltice, Krásný Les u Frýdlantu, Jindřichovice pod Smrkem, Horní Pertoltice, Dolní Řasnice, Raspenava, Dolní Oldřiš, Ludvíkov pod Smrkem, Lázně Libverda, Háj u Habartic, Habartice u Frýdlantu, Kunratice u Frýdlantu, Víska u Frýdlantu, Poustka u Frýdlantu, Višňová u Frýdlantu, Předlánce, Černousy, Boleslav, Ves, Andělka, Frýdlant, Srbská.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande restriktionszoner III i Bulgarien:

| — | in Blagoevgrad region:






  — | the whole municipality of Sandanski |
| --- | --- | --- |

—

in Blagoevgrad region:

—

the whole municipality of Sandanski

| — | the whole municipality of Strumyani |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strumyani

| — | the whole municipality of Petrich, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Petrich,

| — | the Pazardzhik region:






  — | the whole municipality of Pazardzhik, |
| --- | --- | --- |

—

the Pazardzhik region:

—

the whole municipality of Pazardzhik,

| — | the whole municipality of Panagyurishte, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Panagyurishte,

| — | the whole municipality of Lesichevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Lesichevo,

| — | the whole municipality of Septemvri, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Septemvri,

| — | the whole municipality of Strelcha, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Strelcha,

| — | in Plovdiv region






  — | the whole municipality of Hisar, |
| --- | --- | --- |

—

in Plovdiv region

—

the whole municipality of Hisar,

| — | the whole municipality of Suedinenie, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Suedinenie,

| — | the whole municipality of Maritsa |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Maritsa

| — | the whole municipality of Rodopi, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Rodopi,

| — | the whole municipality of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Plovdiv,

| — | in Varna region:






  — | the whole municipality of Byala, |
| --- | --- | --- |

—

in Varna region:

—

the whole municipality of Byala,

| — | the whole municipality of Dolni Chiflik. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Dolni Chiflik.

2.   Italien

Följande restriktionszoner III i Italien:

Sardinia Region:

| — | in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili. |
| --- | --- |

—

in Nuoro Province the Municipalities of Aritzo, Arzana, Baunei, Belvi, Desulo, Gavoi, Mamoiada, Ollolai, Olzai, Oniferi, Orani, Orgosolo, Orotelli, Ottana, Sarule, Talana, Tonara, Triei, Urzulei, Villagrande Strisaili.

3.   Lettland

Följande restriktionszoner III i Lettland:

| — | Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Dienvidkurzemes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106, autoceļa no apdzīvotas vietas Dinsdurbe, Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada Rudbāržu, Nīkrāces, Raņķu, Skrundas pagasts, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, Skrundas pilsēta.

4.   Litauen

Följande restriktionszoner III i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Jurbarko miesto seniūnija, Girdžių, Jurbarkų Raudonės, Skirsnemunės, Veliuonos ir Šimkaičių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Dubingių ir Giedraičių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Barzdų, Gelgaudiškio, Griškabūdžio, Kidulių, Kudirkos Naumiesčio, Sintautų, Slavikų, Sudargo, Šakių, Plokščių ir Žvirgždaičių seniūnijos.

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Antanavos, Jankų ir Kazlų Rūdos seniūnijos: vakarinė dalis iki kelio 2602 ir 183,

| — | Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė: Kelmės apylinkių, Kukečių, Šaukėnų ir Užvenčio seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Gižų, Kybartų, Klausučių, Pilviškių, Šeimenos ir Vilkaviškio miesto seniūnijos.

| — | Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė: Alionių ir Zibalų seniūnijos,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė: Bubių, Kuršėnų kaimiškoji ir Kuršėnų miesto seniūnijos,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė: Želvos seniūnija,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija. |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Paberžės seniūnija.

5.   Polen

Följande restriktionszoner III i Polen:

w województwie zachodniopomorskim:

| — | gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim, |
| --- | --- |

—

gminy Banie, Trzcińsko – Zdrój, Widuchowa, część gminy Chojna położona na wschód linii wyznaczonej przez drogi nr 31 biegnącą od północnej granicy gminy i 124 biegnącą od południowej granicy gminy w powiecie gryfińskim,

w województwie warmińsko-mazurskim:

| — | gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim, |
| --- | --- |

—

gmina Rybno, część gminy Działdowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 538, część gminy Płośnica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Burkat – Skurpie – Rutkowice – Płośnica – Turza Mała – Koty, część gminy Lidzbark położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 544 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 541 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 544 w powiecie działdowskim,

| — | część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Grodziczno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 541 w powiecie nowomiejskim,

| — | część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Lubawa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącą od wschodniej graniczy gminy do skrzyżowana z drogą nr 541, a następnie na wschód od liini wyznaczonej przez drogę nr 541 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 537 do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| — | gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim, |
| --- | --- |

—

gmina Dąbrówno, część gminy Grunwald położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 537 biegnącej od zachodniej granicy gminy do miejscowości Stębark, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Stębark do południowej granicy gminy i łączącej miejscowości Stębark – Łodwigowo w powiecie ostródzkim,

| — | gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim, |
| --- | --- |

—

gmina Banie Mazurskie, część gminy Gołdap położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę bignącą od zachodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Pietraszki – Grygieliszki – Łobody - Bałupiany - Piękne Łąki do skrzyżowania z drogą nr 65, następnie od tego skrzyżowania na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 65 biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 650 i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 650 biegnącą od skrzyżowania z drogą nr 65 do miejscowości Wronki Wielkie i dalej na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Wronki Wielkie – Suczki – Pietrasze – Kamionki – Wilkasy biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie gołdapskim,

| — | część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Pozdezdrze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Stręgiel – Gębałka – Kuty – Jakunówko – Jasieniec, część gminy Budry położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Skalisze – Budzewo – Budry – Brzozówko w powiecie węgorzewskim,

| — | część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kruklanki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Jasieniec – Jeziorowskie – Podleśne w powiecie giżyckim,

| — | część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim, |
| --- | --- |

—

część gminy Kowale Oleckie położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej do południowej granicy gminy i łączącą miejscowości Wierzbianki – Czerwony Dwór – Mazury w powiecie oleckim,

w województwie lubuskim:

| — | gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Niegosławice, Szprotawa w powiecie żagańskim,

w województwie wielkopolskim:

| — | gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krzemieniewo, Lipno, Osieczna, Rydzyna, Święciechowa, Włoszakowice w powiecie leszczyńskim,

| — | powiat miejski Leszno, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Leszno,

| — | gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim, |
| --- | --- |

—

gminy Kościan i miasto Kościan, Krzywiń, Śmigiel w powiecie kościańskim,

| — | część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Dolsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 434 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 437, a następnie na zachód od drogi nr 437 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 434 do południowej granicy gminy, część gminy Śrem położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 310 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Śrem, następnie na zachód od drogi nr 432 w miejscowości Śrem oraz na zachód od drogi nr 434 biegnącej od skrzyżowania z drogą nr 432 do południowej granicy gminy w powiecie śremskim,

| — | część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Gostyń położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie gostyńskim,

| — | część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Przemęt położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Borek – Kluczewo – Sączkowo – Przemęt – Błotnica – Starkowo – Boszkowo – Letnisko w powiecie wolsztyńskim,

w województwie dolnośląskim:

| — | część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim |
| --- | --- |

—

część gminy Lubin położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od zachodniej granicy gminy do granicy miasta Lubin oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 333 biegnącą od granicy miasta Lubin do południowej granicy gminy w powiecie lubińskim

| — | gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Prusice, Żmigród, część gminy Oborniki Śląskie położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 340 w powiecie trzebnickim,

| — | część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Zagrodno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Jadwisin – Modlikowice - Zagrodno oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od miejscowości Zagrodno do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Złotoryja położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy w miejscowości Nowa Wieś Złotoryjska do granicy miasta Złotoryja oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 382 biegnącą od granicy miasta Złotoryja do wschodniej granicy gminy w powiecie złotoryjskim,

| — | część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim, |
| --- | --- |

—

część gminy Chocianów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 335 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Żabice, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Żabice – Trzebnice – Chocianowiec - Chocianów – Pasternik biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie polkowickim,

| — | gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim, |
| --- | --- |

—

gminy Chojnów i miasto Chojnów, Krotoszyce, Miłkowice w powiecie legnickim,

| — | powiat miejski Legnica, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Legnica,

| — | część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim, |
| --- | --- |

—

część gminy Wołów położona na wschód od linii wyznaczonej przez lnię kolejową biegnącą od północnej do południowej granicy gminy, część gminy Wińsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 36 biegnącą od północnej do zachodniej granicy gminy, część gminy Brzeg Dolny położona na wschód od linii wyznaczonej przez linię kolejową od północnej do południowej granicy gminy w powiecie wołowskim,

w województwie świętokrzyskim:

| — | gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim, |
| --- | --- |

—

gminy Masłów, Miedziana Góra, Mniów, Łopuszno, Piekoszów, Sitkówka-Nowiny, Strawczyn, Zagnańsk, część gminy Chęciny położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 762, część gminy Górno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy łączącą miejscowości Leszczyna – Cedzyna oraz na północ od linii wyznczonej przez ul. Kielecką w miejscowości Cedzyna biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie kieleckim,

| — | powiat miejski Kielce, |
| --- | --- |

—

powiat miejski Kielce,

| — | gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim, |
| --- | --- |

—

gminy Krasocin, część gminy Włoszczowa położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Konieczno i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Konieczno – Rogienice – Dąbie – Podłazie, część gminy Kluczewsko położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy gminy i łączącą miejscowości Krogulec – Nowiny - Komorniki do przecięcia z linią rzeki Czarna, następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Czarna biegnącą do przecięcia z linią wyznaczoną przez drogę nr 742 i dalej na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 742 biegnącą od przecięcia z linią rzeki Czarna do południowej granicy gminyw powiecie włoszczowskim,

| — | gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim. |
| --- | --- |

—

gminy Małogoszcz, Oksa w powiecie jędrzejowskim.

6.   Rumänien

Följande restriktionszoner III i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

7.   Slovakien

Följande restriktionszoner III i Slovakien:

| — | The whole district of Vranov and Topľou, |
| --- | --- |

—

The whole district of Vranov and Topľou,

| — | In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa, |
| --- | --- |

—

In the district of Humenné: Lieskovec, Myslina, Humenné, Jasenov, Brekov, Závadka, Topoľovka, Hudcovce, Ptičie, Chlmec, Porúbka, Brestov, Gruzovce, Ohradzany, Slovenská Volová, Karná, Lackovce, Kochanovce, Hažín nad Cirochou, Závada, Nižná Sitnica, Vyšná Sitnica, Rohožník, Prituľany, Ruská Poruba, Ruská Kajňa,

| — | In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany, |
| --- | --- |

—

In the district of Michalovce: Strážske, Staré, Oreské, Zbudza, Voľa, Nacina Ves, Pusté Čemerné, Lesné, Rakovec nad Ondavou, Petrovce nad Laborcom, Trnava pri Laborci, Vinné, Kaluža, Klokočov, Kusín, Jovsa, Poruba pod Vihorlatom, Hojné, Lúčky,Závadka, Hažín, Zalužice, Michalovce, Krásnovce, Šamudovce, Vŕbnica, Žbince, Lastomír, Zemplínska Široká, Čečehov, Jastrabie pri Michalovciach, Iňačovce, Senné, Palín, Sliepkovce, Hatalov, Budkovce, Stretava, Stretávka, Pavlovce nad Uhom, Vysoká nad Uhom, Bajany,

| — | In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava, |
| --- | --- |

—

In the district of Gelnica: Hrišovce, Jaklovce, Kluknava, Margecany, Richnava,

| — | In the district Of Sabinov: Daletice, |
| --- | --- |

—

In the district Of Sabinov: Daletice,

| — | In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany, |
| --- | --- |

—

In the district of Prešov: Hrabkov, Krížovany, Žipov, Kvačany, Ondrašovce, Chminianske Jakubovany, Klenov, Bajerov, Bertotovce, Brežany, Bzenov, Fričovce, Hendrichovce, Hermanovce, Chmiňany, Chminianska Nová Ves, Janov, Jarovnice, Kojatice, Lažany, Mikušovce, Ovčie, Rokycany, Sedlice, Suchá Dolina, Svinia, Šindliar, Široké, Štefanovce, Víťaz, Župčany,

| — | the whole district of Medzilaborce, |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce,

| — | In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce, |
| --- | --- |

—

In the district of Stropkov: Havaj, Malá Poľana, Bystrá, Mikové, Varechovce, Vladiča, Staškovce, Makovce, Veľkrop, Solník, Korunková, Bukovce, Krišľovce, Jakušovce, Kolbovce,

| — | In the district of Svidník: Pstruša, |
| --- | --- |

—

In the district of Svidník: Pstruša,

| — | In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec, |
| --- | --- |

—

In the district of Zvolen: Očová, Zvolen, Sliač, Veľká Lúka, Lukavica, Sielnica, Železná Breznica, Tŕnie, Turová, Kováčová, Budča, Hronská Breznica, Ostrá Lúka, Bacúrov, Breziny, Podzámčok, Michalková, Zvolenská Slatina, Lieskovec,

| — | In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica, |
| --- | --- |

—

In the district of Banská Bystrica: Sebedín-Bečov, Čerín, Dúbravica, Oravce, Môlča, Horná Mičiná, Dolná Mičiná, Vlkanová, Hronsek, Badín, Horné Pršany, Malachov, Banská Bystrica,

| — | The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II. |
| --- | --- |

—

The whole district of Sobrance except municipalities included in zone II.

---

BESLUT

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/186 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/186

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2022/2569

av den 14 november 2022

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det 19:e mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites CoP 19) (Panama City, Panama, 14–25 november 2022) och om anmälan av en art som ska upptas i bilaga III till Cites

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (1), till vilken unionen anslöt sig genom rådets beslut (EU) 2015/451 (2), trädde i kraft den 1 juli 1975. Cites har genomförts i unionen genom rådets förordning (EG) nr 338/97 (3). |
| --- | --- |

(1)

Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (1), till vilken unionen anslöt sig genom rådets beslut (EU) 2015/451 (2), trädde i kraft den 1 juli 1975. Cites har genomförts i unionen genom rådets förordning (EG) nr 338/97 (3).

| (2) | Enligt artikel XI.3 i Cites får partskonferensen bland annat anta beslut om ändring av bilagorna till Cites. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel XI.3 i Cites får partskonferensen bland annat anta beslut om ändring av bilagorna till Cites.

| (3) | Enligt artikel XVI i Cites får varje Cites-part till Cites sekretariat inlämna en lista, som ska införas i bilaga III till Cites, i vilken denna part anger arter som är föremål för reglering inom dess jurisdiktion i syfte att förhindra eller begränsa exploatering och som förklaras kräva medverkan från andra parter för kontroll av handeln. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel XVI i Cites får varje Cites-part till Cites sekretariat inlämna en lista, som ska införas i bilaga III till Cites, i vilken denna part anger arter som är föremål för reglering inom dess jurisdiktion i syfte att förhindra eller begränsa exploatering och som förklaras kräva medverkan från andra parter för kontroll av handeln.

| (4) | Partskonferensen ska, vid sitt 19:e möte den 14–25 november 2022 (Cites CoP 19), anta beslut om 52 förslag till ändring av bilagorna till Cites, samt om många andra frågor som rör genomförandet och tolkningen av Cites. |
| --- | --- |

(4)

Partskonferensen ska, vid sitt 19:e möte den 14–25 november 2022 (Cites CoP 19), anta beslut om 52 förslag till ändring av bilagorna till Cites, samt om många andra frågor som rör genomförandet och tolkningen av Cites.

| (5) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i Cites CoP 19 bör fastställas, eftersom ändringarna av bilagorna till Cites kommer att vara bindande för unionen och flera andra beslut på ett avgörande sätt kommer att kunna påverka innehållet i unionsrätten, särskilt kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 (4) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 792/2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i Cites CoP 19 bör fastställas, eftersom ändringarna av bilagorna till Cites kommer att vara bindande för unionen och flera andra beslut på ett avgörande sätt kommer att kunna påverka innehållet i unionsrätten, särskilt kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 (4) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 792/2012 (5).

| (6) | Unionens föreslagna ståndpunkt som ska intas i fråga om de olika förslagen inför partskonferensen grundar sig på en expertbedömning av deras förtjänster, med beaktande av bestämmelserna i Cites, mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, samt på hur väl de stämmer överens med unionens relevanta regler och politik. |
| --- | --- |

(6)

Unionens föreslagna ståndpunkt som ska intas i fråga om de olika förslagen inför partskonferensen grundar sig på en expertbedömning av deras förtjänster, med beaktande av bestämmelserna i Cites, mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, samt på hur väl de stämmer överens med unionens relevanta regler och politik.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt vad gäller frågor som omfattas av unionens befogenhet som ska intas på unionens vägnar vid det 19:e mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites CoP 19) återfinns i bilagorna I och II till detta beslut.

Artikel 2

Om den ståndpunkt som avses i artikel 1 kan förväntas påverkas av ny vetenskaplig eller teknisk information som läggs fram efter antagandet av detta beslut och före eller under Cites CoP 19, eller om reviderade eller nya förslag som unionen ännu inte tagit ställning till läggs fram vid det mötet, ska unionens ståndpunkt utarbetas genom samordning på plats före partskonferensens beslut om de berörda förslagen. I sådana fall ska unionens ståndpunkt vara förenlig med de principer som fastställs i bilagorna till det här beslutet.

Artikel 3

Unionen ska lämna in anmälan av de arter som förtecknas i bilaga IIa till detta beslut för upptagande i bilaga III till Cites.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 14 november 2022.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 75, 19.3.2015, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/451 av den 6 mars 2015 om Europeiska unionens anslutning till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (EUT L 75, 19.3.2015, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EGT L 61, 3.3.1997, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 av den 4 maj 2006 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EUT L 166, 19.6.2006, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 792/2012 av den 23 augusti 2012 om regler för utformning av tillstånd, intyg och andra dokument som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 (EUT L 242, 7.9.2012, s. 13).

5

---

BILAGA I

Unionens ståndpunkt i viktiga frågor som ska tas upp vid det 19:e mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (Panama City, Panama, den 14–25 november 2022)

A.   ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN

| 1. | Unionen betraktar Cites som en central internationell konvention för att bevara biologisk mångfald och motverka olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Unionen bör inta en ambitiös ståndpunkt inför Cites CoP19, i linje med relevant unionspolitik och internationella åtaganden, i synnerhet när det gäller vilda djur och växter enligt mål 15 för hållbar utveckling, unionens ståndpunkt (1) inför CoP15 inom konventionen om biologisk mångfald när det gäller den kommande globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, Cites strategiska vision och FN:s generalförsamlings resolution nr 75/311 om olaglig handel med vilda djur och växter. Unionens ståndpunkt bör också bidra till att uppfylla de mål som fastställts på EU-nivå genom EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030, EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter, EU:s politik för att främja handel och hållbar utveckling, samt den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Unionens prioriteringar vid Cites CoP19 bör vara






  • | att genom ett vetenskapligt baserat tillvägagångssätt till fullo utnyttja Cites instrument för att reglera internationell handel med hotade djur- och växtarter som är föremål för ohållbara nivåer av handel, och |
| --- | --- | --- |

3.

•

att genom ett vetenskapligt baserat tillvägagångssätt till fullo utnyttja Cites instrument för att reglera internationell handel med hotade djur- och växtarter som är föremål för ohållbara nivåer av handel, och

| • | att stärka det internationella samfundets förmåga att vidta åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

•

att stärka det internationella samfundets förmåga att vidta åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter.

| 3a. | Unionen bör vid CITES CoP19 säkerställa att EU:s status och rättigheter som en part i konventionen fortsätter respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Unionens ståndpunkt bör beakta i vilken utsträckning Cites-mekanismer kan bidra till en förbättring av arternas bevarandestatus, och ge erkännande åt det arbete som gjorts av de länder som genomfört effektiva bevarandeåtgärder. Unionen bör se till att de beslut som fattas vid CoP19 maximerar Cites effektivitet, genom att minimera onödiga administrativa bördor och uppnå praktiska, kostnadseffektiva och fungerande lösningar på problem när det gäller genomförande och övervakning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | CoP är styrande organ för Cites, och ett antal beslut som antas vid Cites CoP19 kommer att genomföras av den ständiga kommittén, som är partskonferensens främsta underorgan. Unionens ståndpunkt för Cites CoP19 bör därför också vara vägledande för EU:s hållning vid det 75:e och 76:e mötet i ständiga kommittén som äger rum direkt före och efter Cites CoP19. |
| --- | --- |

5.

B.   SÄRSKILDA ASPEKTER

| 6. | Femtiotvå förslag till ändringar av Cites-bilagorna har lagts fram för övervägande vid Cites CoP19. Tretton av dessa förslag har lämnats in av unionen som förslagsställare eller medförslagsställare, och deras antagande bör naturligtvis också stödjas av unionen. |
| --- | --- |

6.

| 6a. | Unionens ståndpunkt beträffande förslag till ändringar av Cites-bilagorna bör grundas på de berörda arternas aktuella bevarandestatus och på hur handeln har påverkat eller kan påverka artens statusen. Därför bör de mest relevanta och tillförlitliga vetenskapliga utlåtandena beaktas vid bedömningen av förslag till upptagande på listor i enlighet med bestämmelserna i konferensresolution 9.24 om kriterierna för ändring av bilagorna I och II. |
| --- | --- |

6a.

| 6b. | De synpunkter som framförs av utbredningsstaterna för de arter som berörs av förslagen bör ägnas särskild uppmärksamhet. Unionen anser också att stöd generellt sett bör ges till förslag till ändringar av Cites-bilagorna när dessa är resultatet av arbetet i Cites djur- och växtkommittéer och ständiga kommittén. De bedömningar av förslagen som gjorts av Cites-sekretariatet och IUCN/Traffic (2) och, när det gäller kommersiellt utnyttjade marina arter, bedömningar som gjorts av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO:s) särskilda expertpanel, bör också beaktas. |
| --- | --- |

6b.

| 7. | I enlighet med överenskommelsen enligt rådets beslut 2022/982 (3) av den 16 juni 2022, förespråkar unionen att följande tas med i bilagorna:






  — | Physignathus cocincinus (asiatisk vattenagam) i bilaga II. |
| --- | --- | --- |

7.

—

Physignathus cocincinus (asiatisk vattenagam) i bilaga II.

| — | Cuora galbinifrons (Indochinese box turtle) i bilaga I. |
| --- | --- |

—

Cuora galbinifrons (Indochinese box turtle) i bilaga I.

| — | Laotriton laoensis (paddelsvanssalamander) i bilaga II med en årlig nollexportkvot för vildfångade exemplar som handlas i kommersiellt syfte |
| --- | --- |

—

Laotriton laoensis (paddelsvanssalamander) i bilaga II med en årlig nollexportkvot för vildfångade exemplar som handlas i kommersiellt syfte

| — | Agalychnis lemur (lemurlövgroda) i bilaga II med en årlig nollexportkvot för vildfångade exemplar som handlas i kommersiellt syfte |
| --- | --- |

—

Agalychnis lemur (lemurlövgroda) i bilaga II med en årlig nollexportkvot för vildfångade exemplar som handlas i kommersiellt syfte

| — | Alla arter av Sphyrnidae spp. (hammarhajar) som ännu inte är upptagna i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Alla arter av Sphyrnidae spp. (hammarhajar) som ännu inte är upptagna i bilaga II.

| — | Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (sjögurkor) i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Thelenota ananas, T. anax, T. rubralineata (sjögurkor) i bilaga II.

| — | Khaya spp. (khaya-mahognysläktet) (populationer i Afrika) i bilaga II med not #17. |
| --- | --- |

—

Khaya spp. (khaya-mahognysläktet) (populationer i Afrika) i bilaga II med not #17.

| — | Afzelia spp. (afzeliasläktet) (populationer i Afrika) i bilaga II med not #17. |
| --- | --- |

—

Afzelia spp. (afzeliasläktet) (populationer i Afrika) i bilaga II med not #17.

| — | Dipteryx spp. i bilaga II med not #17 + frön |
| --- | --- |

—

Dipteryx spp. i bilaga II med not #17 + frön

| — | Handroanthus spp. (handroantussläktet), Tabebuia spp. och Roseodendron spp. i bilaga II med not #17. |
| --- | --- |

—

Handroanthus spp. (handroantussläktet), Tabebuia spp. och Roseodendron spp. i bilaga II med not #17.

| — | Pterocarpus spp. (padauksläktet) (populationer i Afrika) i bilaga II med not #17. |
| --- | --- |

—

Pterocarpus spp. (padauksläktet) (populationer i Afrika) i bilaga II med not #17.

| — | Rhodiola spp. i Cites-bilaga II med not #2. |
| --- | --- |

—

Rhodiola spp. i Cites-bilaga II med not #2.

Unionen har också beslutat att medfinansiera och kommer att förespråka förslaget från Panama om att ta upp Carcharhinidae spp. i bilaga II.

| 8. | Unionen noterar att betydande arbete har gjorts under senare år för att bygga upp kapacitet för genomförandet av Cites, inte minst när det gäller marina arter, och att detta arbete fått ekonomiskt stöd från unionen. Unionen stöder bättre samordning mellan Cites och andra multilaterala miljöavtal och miljöorganisationer, såsom regionala fiskeriorganisationer och andra relevanta organ, som agerar inom ramen för sina respektive mandat, i syfte att förbättra styrningen och öka komplementariteten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Unionen noterar en ökad fokusering inom Cites på trädarter avsedda för timmer, vilket även återspeglas i unionens förslag att förteckna ytterligare trädarter i Cites-bilaga II vid CoP19. Cites spelar en viktig roll för bevarandet av skogarna och unionen stöder kraftfullare och mer konsekventa åtgärder från Cites och andra skogsrelaterade organisationer och förfaranden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Unionens ståndpunkt om förslag som gäller olaglig handel med vilda djur och växter bör återspegla EU:s övergripande strategi för att förebygga olaglig handel med vilda djur och växter genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna, stärka de rättsliga och politiska ramarna, stärka de befintliga reglerna på ett effektivt sätt samt främja globala partnerskap för att ta itu med olaglig handel med vilda djur och växter, samtidigt som man erkänner att det internationella samfundet under de senaste åren har gjort betydande insatser för att förhindra olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I enlighet med dessa prioriteringar är unionen positiv till bättre skydd genom Cites för arter som i dagsläget antingen importeras olagligt eller importeras i ohållbar omfattning till EU. Unionen stöder därför förslagen om ändring av bilagorna avseende flera arter av kräldjur och groddjur, särskilt ett antal arter av sköldpadda som importeras till EU som sällskapsdjur. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Unionen bör även uppmana initiativ som bidrar till att öka de berörda myndigheternas kapacitet, utbyte av information och bästa praxis i syfte att genomföra Cites på ett bättre sätt samt förbättrat samarbete mellan ursprungs-, transit- och destinationsländer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I detta sammanhang noterar unionen förslag som efterlyser inrättande av särskild finansiering till förmån för utvalda parter. Unionen anser att ny finansiering endast bör inrättas för vederbörligen motiverade fall, på grundval av en grundlig analys av deras genomförbarhet och mervärde. Tillgång till finansiering bör inte begränsas till utvalda parter eller grupper av parter. |
| --- | --- |

13.

| 13a. | Flera förslag som lagts fram inför CITES CoP 19 avser frågor om hållbart nyttjande, försörjningsmöjligheter, ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen. Unionen bör stödja sådana förslag i den mån de bidrar till att säkerställa att relevanta frågor behandlas på lämpligt sätt i Cites. Man bör dock undvika att skapa ytterligare processer eller strukturer med betydande kostnader och osäkra fördelar samt risk för dubbelarbete. |
| --- | --- |

13a.

| 14. | Det är viktigt för unionen att det säkerställs att alla resolutioner, kommentarer och reservationer förstås och tolkas på ett enhetligt sätt. Trots de positiva effekterna av de nuvarande reglerna är kampen mot tjuvjakt på elefanter och olaglig handel med elfenben alltjämt en prioritering, liksom behovet av att säkerställa hållbara lösningar för människor som lever nära elefanter och vilda djur och växter i allmänhet. Därför bör unionen särskilt förespråka ett förtydligande av reglerna för handel med levande elefanter, särskilt resolution Conf. 11.20 (Rev. CoP18) och Conf. 10.10 (Rev. CoP18). Vid det 74:e mötet i ständiga kommittén uttryckte unionen och dess medlemsstater sin önskan att skapa en gemensam ram för handel med levande afrikanska elefanter, på grundval av Cites-ramen samt öppen och gedigen vetenskaplig granskning. Harmonisering av villkoren för handel med levande afrikanska elefanter och främjande av åtgärder som direkt tar itu med problemet med olaglig handel med elefanter och elfenben bör vara en prioritering för unionen i alla punkter på dagordningen för CoP19 som rör elefanter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Unionen noterar att flera förslag har lagts fram av parterna när det gäller laglig handel med elfenben och noshörningshorn. Unionen är medveten om den ekonomiska börda som är förknippad med skyddet av utrotningshotade arter, särskilt mot olaglig handel med vilda djur och växter och potentiella konflikter mellan människor och vilda djur och växter, och ger stöd till utbredningsstaterna i detta avseende. Internationell kommersiell handel med elfenben och noshörningshorn är för närvarande förbjuden enligt Cites-konventionen. Unionen anser att villkoren för ett förnyat godkännande av denna handel inte uppfylls och stöder inte förslag inför CoP19 om att öppna den på nytt. För inhemska elfenbensmarknader och marknader för noshörningshorn bör unionen fortsätta stödja proportionella, verkningsfulla och transparenta åtgärder baserade på bästa tillgängliga bevisning, inom ramen för konventionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Unionen är medveten om att internationell handel med vilda djur och växter och den globala förlusten av biologisk mångfald kan utgöra en risk vad avser uppkomsten och spridningen av zoonotiska sjukdomar. Unionen konstaterar också att det finns en koppling mellan å ena sidan olaglig handel och å andra sidan bristande djurskydd, vilket ökar risken för spridning av sjukdomar. Cites bör, i enlighet med sitt mandat, även fortsättningsvis bidra till att minska potentiella risker för djurs och människors hälsa. Ingen organisation kan ensamt ta itu med de många utmaningar som skulle kunna leda till uppkomst och spridning av sjukdomar som är förknippade med vilda djur och växter. Unionen anser att den kan bidra till att minska risken för spridning av zoonoser genom incitamenten i konventionens rättsliga handelsordning, särskilt dess funktion att motverka olaglig handel. Unionen bör därför uppmuntra Cites att stärka sitt aktiva samarbete med andra mellanstatliga organisationer, däribland sådana som är verksamma inom djurhälsa eller folkhälsa, handel, livsmedel och transport, i enlighet med
  ”one health”-modellen. Unionen stöder helhjärtat det förnyade åtagandet mellan Världsorganisationen för djurhälsa och Cites att samarbeta i frågor som rör djurhälsa och djurs välbefinnande i hela världen, i syfte att bevara den biologiska mångfalden och för att skydda djur. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Den mycket allvarliga situation som orsakats av olaglig handel med vilda djur och växter, i kombination med att räckvidden för Cites utökats till nya arter och parter, innebär att fler aktiviteter kommit att omfattas av Cites under senare år och att Cites-sekretariatets arbetsbörda ökat markant. Unionen bör beakta denna utveckling när den beslutar om sina prioriteringar vid CoP19 och den framtida budgeten för Cites-sekretariatet. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ST 13975/22 (https://www.consilium.europa.eu/media/59787/st13975-en22.pdf).

(2)  Internationella naturvårdsunionen (IUCN) och Traffic är specialiserade på frågor som rör handel med vilda djur och växter och tillhandahåller en grundlig bedömning av förslagen till ändringar av Cites-bilagorna inför varje partskonferens.

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32022D0982&qid=1662659286590&from=EN

---

BILAGA II

Unionens ståndpunkt vad gäller ett antal förslag som lämnats in till det 19:e mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (Panama City, Panama, den 14–25 november 2022)

| ”+” | anger ståndpunkt för |
| --- | --- |
| ”–” | anger ståndpunkt mot |
| ”0” | anger en öppen ståndpunkt på grund av bristen på tillräcklig information för att fastställa en ståndpunkt |
| ”(+)” | anger stöd under förutsättning att ytterligare information finns tillgänglig och/eller att förslaget ändras |
| ”(-)” | anger att invändningen ska omprövas om ytterligare styrkande underlag läggs fram och/eller om förslaget ändras väsentligt |

”+”

anger ståndpunkt för

”–”

anger ståndpunkt mot

”0”

anger en öppen ståndpunkt på grund av bristen på tillräcklig information för att fastställa en ståndpunkt

”(+)”

anger stöd under förutsättning att ytterligare information finns tillgänglig och/eller att förslaget ändras

”(-)”

anger att invändningen ska omprövas om ytterligare styrkande underlag läggs fram och/eller om förslaget ändras väsentligt

1.   
  ARBETSDOKUMENT

| Nr | Punkt på dagordningen | Förslags-ställare
   (1) | Anmärkningar | Stånd-punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Öppningsceremoni | | Inget dokument | |
| Välkomsttal | | Inget dokument | |
| Administrativa och finansiella frågor |
| 1. | Val av ordförande och vice ordförande till mötet och av ordförande för kommittéerna I och II | | Inget dokument
  Enighet råder redan om kandidaterna. | |
| 2. | Godkännande av dagordningen

  CoP19 Doc. 2 | Sec. | Överenskommet | + |
| 3. | Antagande av arbetsprogrammet

  CoP19 Doc. 3 | Sec. | Överenskommet | + |
| 4. | Arbetsordning för partskonferensen | | | |
| | 4.1 | Rapport från ständiga kommittén CoP19 Doc. 4.1 | SC | Stöd rekommenderade ändringar av regel 7. Stöd rekommenderade ändringar av reglerna 25.5 och 25.6. Betona vikten av att eventuella ändringar av omröstningsordningen måste vara exceptionella och vederbörligen motiverade av ordföranden vid sammanträdet. | + |
| | 4.2 | Föreslagen ändring av regel 26
  CoP19 Doc. 4.2 | Botswana och Zimbabwe | Förkasta förslaget eftersom det strider mot artikel XV i konventionen. Principen att varje part ska ha en röst är grundläggande och inte förhandlingsbar. Denna ändring skulle leda till mycket komplicerade förhandlingar före varje omröstning och till praktiska problem när det gäller att bedöma befolkningsstorleken så nära CoP-sessionerna som möjligt för att återspegla situationen. | – |
| 5. | Fullmaktskommittén | | | |
| | 5.1 | Upprättande av fullmaktskommittén | | Inget dokument | |
| | 5.2 | Fullmaktskommitténs rapport | | Inget dokument | |
| 6. | Tillträde för observatörer

  CoP19 Doc. 6 | | | |
| 7. | Administration, ekonomi och budget för sekretariatet och partskonferensens möten | | | |
| | 7.1 | Sekretariatets administration
  CoP19 Doc. 7.1 | Sec. | | |
| | 7.2 | Rapport från den verkställande direktören för FN:s miljöprogram (Unep) om administrativa och andra frågor
  CoP19 Doc. 7.2 | Unep | | |
| | 7.3 | Ekonomiska rapporter för 2020–2022
  CoP19 Doc. 7.3 | Sec. | | |
| | 7.4 | Budget och arbetsprogram för 2023–2025
  CoP19 Doc. 7.4 | Sec. | | |
| | 7.5 | Tillgång till finansiering
  CoP19 Doc. 7.5 | SC | Ingen ståndpunkt | |
| | 7.6 | Projektet för sponsrade delegater

  CoP19 Doc. 7.6 | Sec. | Samtyck till sekretariatets förslag att inte utvidga programmet till att generellt omfatta möten i ständiga kommittén och djur- och växtkommittéerna, eftersom det administrativa arbetet i samband med ett sådant utvidgat program skulle innebära en oproportionerlig börda för sekretariatet. Samtyck dock till den föreslagna begränsade utvidgningen av programmet till stödberättigade parter som omfattas av förfarandena i artikel XIII. Stöd de föreslagna ändringarna av resolution Conf. 17.3 och utkastet till beslut. | + |
| 8. | Språkstrategi för konventionen
  CoP19 Doc. 8 | Sec. | EU kan stödja alternativ 2 och är öppet för att diskutera vissa delar av alternativ 3, om det finansieras genom frivilliga bidrag. Det finns betydande budget- och förseningsfrågor som måste beaktas, liksom eventuella konsekvenser för Cites genomförande och tillsyn enligt beskrivningen i punkt 12.a i doc. 8. Alla arbetsgrupper under CoP måste bestå av företrädare för alla regioner, och inte bara för parter med arabiska, kinesiska och ryska som officiella språk, eftersom alla beslut kommer att få budgetkonsekvenser för alla parter. | (-) |
| Strategiska frågor |
| 9. | Kommittéernas rapporter och rekommendationer | | | |
| | 9.1 | Ständiga kommittén | | | |
| | | 9.1.1 | Rapport från ordföranden
  CoP19 Doc. 9.1.1 | SC | Notera dokumentet och stöd till utkast till beslut, inklusive förslag från sekretariatet. | + |
| | | 9.1.2 | Val av nya regionala ledamöter och suppleanter | | Inga dokument | |
| | 9.2 | Djurkommittén | | | |
| | | 9.2.1 | Rapport från ordföranden
  CoP19 Doc. 9.2.1 | AC | Notera dokumentet och stöd till utkast till beslut. | + |
| | | 9.2.2 | Val av nya regionala ledamöter och suppleanter | | Inga dokument | |
| | 9.3 | Växtkommittén | | | |
| | | 9.3.1 | Rapport från ordföranden
  CoP19 Doc. 9.3.1 | PC | Notera dokumentet. | |
| | | 9.3.2 | Val av nya regionala ledamöter och suppleanter | | Inga dokument | |
| 10. | Strategisk vision för Cites
  CoP19 Doc. 10 | SC | Stöd uppsättningen av beslut. Indikatorerna kan komma att ändras ytterligare beroende på utvecklingen i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020. | (+) |
| 11. | Arter listade i bilaga I

  CoP19 Doc. 11 | AC, PC | Stöd förslaget med vissa ändringar av utkast till beslut som ska läggas fram av EU, och var samtidigt öppen för att diskutera de justeringar som sekretariatet föreslår av den föreslagna processen och andra ändringar, om andra parter föreslår det. | + |
| 12. | World Wildlife Trade Report

  CoP19 Doc. 12 | Sydafrika | Generellt stöd till idén med rapporten och arbetsgruppen för verksamhet mellan mötena. Det finns dock fortfarande oklarheter i förslaget. Det kan därför endast stödjas, förutsatt att det finns externa resurser, om en process inleds, genom en uppsättning beslut, för att bättre definiera rapporten i syfte att fatta beslut vid CoP20, eller om förslaget förbättras avsevärt under CoP19 för att förtydliga innehållet i rapporten. | (+) |
| 13. | Ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens engagemang
  CoP19 Doc. 13 | SC | Stöd rekommendationen att anta de reviderade besluten i bilaga 1 till dokumentet och att uppmuntra särskilda förslag om ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens deltagande i Cites. | + |
| 14. | Försörjning

  CoP19 Doc. 14 | SC | Stöd antagande av de reviderade besluten och strykning av besluten 18.37 och 18.36. | + |
| 15. | Deltagandemekanismer för landsbygdssamhällen i Cites
  CoP19 Doc. 15 | Eswatini, Namibia och Zimbabwe | Invänd mot förslagen som ett fristående dokument. Även om ämnet är viktigt finns det redan två separata processer inom ramen för Cites som fokuserar på ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen (se punkterna 13 och 14 på dagordningen).
  För att vara mer effektiv och konsekvent när det gäller ursprungsbefolkningars, lokalsamhällens och landsbygdssamhällens engagemang bör förslagsställarna anpassa sitt förslag till processerna i punkterna 13 och 14 på dagordningen och lägga fram det för övervägande i respektive arbetsgrupp eller båda arbetsgrupperna, beroende på vad som är lämpligt. | (-) |
| 16. | Kapacitetsuppbyggnad

  CoP19 Doc. 16 | SC | Stöd utkastet till resolution och uppsättningen förslag om att fortsätta arbetet med en integrerad ram för kapacitetsuppbyggnad. Vissa smärre förtydliganden kan vara nödvändiga, särskilt för att klargöra tillämpningsområdet för punkt 2 b i utkastet till resolution. Stöd till ändringar föreslagna av sekretariatet. | + |
| 17. | Samarbete med organisationer och multilaterala miljöavtal | | | |
| | 17.1 | Samarbete med andra konventioner som rör biologisk mångfald

  CoP19 Doc. 17.1 | SC | Stöd, eftersom synergierna mellan de multilaterala miljöavtalen om biologisk mångfald bör fortsätta att stärkas och det är lämpligt att ständiga kommittén håller dessa frågor under uppsikt. Samtyck till de reviderade och nya utkast till beslut som anges i bilagorna till dokumentet och stöd arbetet med en partnerskapsstrategi. | + |
| | 17.2 | Samarbete med global strategi för bevarande av växter

  CoP19 Doc. 17.2 | PC | Stöd nya utkast till beslut, inbegripet sekretariatets förslag om att inkludera ständiga kommittén i processen. | + |
| | 17.3 | Samarbete med den mellanstatliga vetenskapspolitiken
  Plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster

  CoP19 Doc. 17.3 | SC | Stöd utkasten till beslut i bilaga I till dokumentet. | + |
| | 17.4 | Gemensamt initiativ för afrikanska rovdjur, Cites-CMS African Carnivores Initiative

  CoP19 Doc. 17.4 | Sec. | Stöd detta utkast till beslut om att förmedla relevant information till djurkommittén och att ge sekretariatet råd i enlighet med detta om African Carnivores Initiative, såsom föreslagits av djurkommittén och flera observatörs-organisationer. | + |
| | 17.5 | Internationella konsortiet för att
  bekämpa artskyddsbrott
  (International Consortium on Combating Wildlife Crime, ICCWC)
  CoP19 Doc. 17.5 | Sec. | Stöd antagande av utkasten till beslut och strykning av beslut 18.3. | + |
| 18. | Förenta nationernas World Wildlife Day

  CoP19 Doc. 18 | Sec. | Stöd strykningen av beslut 18.38 om World Wildlife Day eftersom det har genomförts. | + |
| 19. | Cites och skog

  CoP19 Doc. 19 | Sec. | Stöd förslaget. Föreslå ändringar för att förbättra synergieffekterna och undvika överlappning med andra internationella skogsrelaterade processer och instrument. Föreslå att växtkommittén rådfrågas om uppdragsbeskrivningen för studien (eventuellt via ordföranden för att förenkla processen). | (+) |
| 20. | Program för trädarter

  CoP19 Doc. 20 | Sec. | Stöd utkasten till beslut. EU anser att programmet ger de förväntade resultaten och uppmanar alla parter att bygga vidare på programmets resultat och att ytterligare bidra till genomförandet av Cites när det gäller listade trädarter. | + |
| 21. | Översyn av ETIS-programmet

  CoP19 Doc. 21 | SC | De flesta rekommendationerna kan stödjas, inbegripet de redaktionella ändringar som föreslagits av sekretariatet, utom ändringen av inlämningsdatumet för ETIS-data, som skulle kunna försvaga processen på grund av tidsfördröjningen mellan de data som används i analysen och rapporteringen till CoP. Invänd därför mot tillägget i bilaga 1, avsnitt 4, punkt 2, men stöd en förstärkning av samarbetet mellan ICCWC och ETIS och utbytet av data från de årliga rapporterna om olaglig handel med ETIS.
  Stöd till sekretariatets förslag om att anta ett utkast till beslut riktat till sekretariatet och ständiga kommittén om att utarbeta tydliga kriterier för kategorisering av parterna. | (+) |
| 22. | MIKE- och ETIS-programmen

  CoP19 Doc. 22 | SC | Stöd förslaget, inklusive den föreslagna nya texten från sekretariatet för beslut 19.BB a, men det bör betonas att större fokus bör läggas på den långsiktiga ekonomiska bärkraften för MIKE och ETIS. EU är öppet för sekretariatets förslag att införliva beslut 19.AA i beslutet om finansiering och budgeterat arbetsprogram. | + |
| 23. | Cites roll när det gäller att minska risken för framtida uppkomst av zoonotiska sjukdomar i samband med internationell handel med vilda djur och växter
  CoP19 Doc. 23 | | | |
| | 23.1 | Rapport från ständiga kommittén
  CoP19 Doc. 23.1 | SC | Välkomna det arbete som utförts av arbetsgruppen för verksamhet mellan mötena. Stöd de föreslagna besluten och ändringarna av resolution Conf. 10.21 (Rev. CoP16) om transport av levande exemplar. | + |
| | 23.2 | One Health och CITES:
  Risker för människors och djurs hälsa vid handel med vilda djur och växter
  CoP19 Doc. 23.2 | Elfenbenskusten, Gabon, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria och Senegal | Invänd mot de delar som går utöver Cites. Stöd några av delarna som ingår i utkastet till resolution, t.ex. användningen av internationella definitioner och samarbete med djur- och folkhälsomyndigheter, och föreslå att de integreras i de utkast till beslut som föreslås i dokument 23.1, inte som en del av processen i riktning mot resolutionen, utan som beslut som antas vid CoP19. | (-) |
| 24. | Covid19-pandemins konsekvenser för genomförandet av konventionen
  CoP19 Doc. 24 | Sec. | Stöd de rekommendationer som föreslagits av sekretariatet för att säkerställa att Cites-möten och arbete mellan mötena kan äga rum även vid exceptionella operativa problem. | + |
| 25. | Handlingsplan för jämställdhetsfrågor

  CoP19 Doc. 25 | Panama | Stöd undersökning och hantering av jämställdhetsrelaterade frågor på ett effektivt sätt. Stöd till den föreslagna resolutionen, som dock kräver ytterligare ändringar. Föreslå att CoP inleder en process mellan sessionerna för att överväga behovet av och innehållet i riktlinjer för att genomföra resolutionen, och lämna rekommendationer till SC/CoP20. | (+) |
| Frågor som rör tolkning och genomförande |
| Befintliga resolutioner och beslut | | | |
| 26. | Översyn av resolutioner

  CoP19 Doc. 26 | Sec. | Stöd ändringar av resolutionerna och strykning av beslut 14.81 om den relevanta ändringen av resolution Conf. 14.8 (Rev. CoP17) antas. Bör anpassas till ändringar som föreslås i dokument 32. | + |
| 27. | Översyn av beslut

  CoP19 Doc. 27 | | Stöd sekretariatets förslag. Ge företräde åt att 18.55 inte stryks eftersom genomförandet ännu inte har avslutats. Ta under övervägande om 18.193 har genomförts vid tidpunkten för partskonferensen. | + |
| Allmän efterlevnad och tillsyn | | | |
| 28. | Nationella lagar för konventionens genomförande
  CoP19 Doc. 28 | Sec. | Stöd antagandet av utkasten till beslut i bilaga 1 till dokument CoP19 Doc. 28 och föreslå att eventuell rapportering till ständiga kommitténs ordinarie möten ska ingå i beslut 19.EEh. Stöd strykningen av besluten 18.62–18.67 och samtyck till den preliminära budget som anges i bilaga 2. | + |
| 29. | Frågor som rör efterlevnaden av Cites | | | |
| | 29.1 | Genomförande av artikel XIII och resolution Conf. 14.3 (Rev. CoP18)
  om förfaranden för efterlevnad av Cites
  CoP19 Doc. 29.1 | Sec. | Notera informationen i dokumentet om genomförandet av artikel XIII och Resolution Conf. 14.3. (Rev. CoP18). Delta i diskussionen om rekommendationen enligt punkt 42b i syfte att vid behov stödja ett påskyndat förfarande och enligt punkt 42 c i syfte att eventuellt förbättra ständiga kommitténs hantering av efterlevnadsfrågor, med beaktande av andra möjliga sätt att begränsa ständiga kommitténs dagordning. | 0 |
| | 29.2 | Kalifornisk vekfisk (Totoaba macdonaldi)
  CoP19 Doc. 29.2 | | | |
| | | 29.2.1 | Rapport från sekretariatet
  CoP19 Doc. 29.2.1 | Sec. | Stöd antagandet av reviderade och nya utkast till beslut (18.292–18.295 och 19.CC och 19.dd) i bilaga 3 till dokument CoP19 Doc. 29.2.1. Uppmana Mexiko att vidta effektiva åtgärder för att skydda kalifornisk tumlare. Dokumenten 29.2.1 och 29.2.2 är mycket likartade och bör slås samman till ett dokument, eventuellt med sekretariatets rapport som utgångspunkt. | + |
| | | 29.2.2 | Förnyade och uppdaterade beslut för CoP19
  CoP19 Doc. 29.2.2 | Förenta staterna | Stöd innehållet i dokumentet, som dock överlappar dokument 29.2.1 från sekretariatet. De två dokumenten bör slås samman. | (+) |
| | 29.3 | Ebenholts (Diospyros spp.) och palisander/rosenträ (Dalbergia spp.)
  CoP19 Doc. 29.3 | Sekretariatet i samråd med ständiga kommitténs ordförande | Stöd utkasten till beslut; i synnerhet i fråga om att Madagaskar ska säkra alla lager och att parterna inte ska godta (åter)export för kommersiella ändamål från Madagaskar av exemplar av Diospyros spp. (# 5) eller Dalbergia spp. (#15) förrän Madagaskar på ett för sekretariatet tillfredsställande sätt har fastställt lagligt förvärv och icke-skadlighetsrekvisit för dessa arter på nationell nivå. | + |
| 30. | Biståndsprogram för efterlevnad.
  CoP19 Doc. 30 | SC | Stöd besluten om genomförandet av biståndsprogrammet för efterlevnad. | + |
| 31. | Landsomfattande granskningar av betydande handel CoP19 Doc. 31 | SC, införlivar utkast till beslut föreslagna av ordförandena
  för djur/kommittén och växt/kommittén | Stöd, eftersom det behövs en utvärdering av om de frågor som identifierats i den landsomfattande granskningen av betydande handel för Madagaskar har åtgärdats i tillräcklig utsträckning. | + |
| 32. | Översyn av resolution Conf. 11.3 (Rev. CoP18) om efterlevnad och tillsyn

  CoP19 Doc. 32 | SC | Stöd antagandet av de föreslagna ändringarna av resolution Conf. 11.3 (Rev. CoP18), med förbehåll för mindre redaktionella ändringar. | + |
| 33. | Frågor som rör tillsyn

  CoP19 Doc. 33 | Sec. | Stöd rekommendationerna, och betona vikten av att fortsätta att främja ett aktivt genomförande av konventionen på nationell och internationell nivå, vilket framför allt är beroende av tillräcklig kapacitet hos tillsynsorganen och deras enheters specialisering. Betona också vikten av att ta itu med de finansiella flöden som härrör från olaglig handel med vilda djur och växter. | + |
| 34. | Årliga rapporter om olaglig handel

  CoP19 Doc. 34 | Sec. | Stöd ändringarna av resolution Conf. 11.17 (Rev. CoP18) strykning av besluten 18.75 och 18.76 om årliga rapporter om olaglig handel.
  Stöd generellt de föreslagna utkasten till beslut 19.AA och 19.BB med vissa förtydliganden och ändringar. | + |
| 35. | Arbetsgruppen för olaglig handel med exemplar av Cites-listade trädarter

  CoP19 Doc. 35 | SC | Stöd rekommendationerna: a) Notera dokumentet, inbegripet den föreslagna ändringen av utkastet till beslut 19.CC om identifiering av timmer och andra träprodukter, så som det lagts fram av växtkommittén i dokument CoP19 Doc. 44.2. b) Strykningen av besluten 18.79 och 18.80 om tillsyn. | + |
| 36. | Stöd för bekämpning av artskyddsbrott i Väst- och Centralafrika | | | |
| | 36.1 | Rapport från ständiga kommittén
  CoP19 Doc. 36.1 | SC | Dokumenten 36.1 och 36.2 bör slås samman. Generell enighet om att det behövs stöd för bekämpning av artskyddsbrott. För att undvika överlappning med befintlig verksamhet och eftersom inrättandet av en fond förefaller vara en utdragen process som skulle kräva betydande ekonomiska och mänskliga resurser, stöd emellertid sekretariatets rekommendationer i dokument 36.1. Uppmuntra andra parter, statliga, mellanstatliga och icke-statliga organisationer samt berörda parter att ge stöd till dessa regioner. | (+) |
| | 36.2 | Stöd för bekämpning av artskyddsbrott och för Cites tillsyn
  i Väst- och Centralafrika
  CoP19 Doc. 36.2 | Elfenbenskusten, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria och Senegal | Förslag till sammanslagning av dokumenten 36.1 och 36.2, kommentarer ges i 36.1. | (-) |
| 37. | Artskyddsbrott med koppling till internet
  CoP19 Doc. 37 | Sec. | Stöd ändringarna av resolution Conf. 11.3 (Rev. CoP18) och utkasten till beslut. Föreslå att, vid sidan av bästa praxis, även parternas ”nationella lagstiftning” ska identifieras (tillägg till förslaget till beslut 19.AA). Bör anpassas till ändringar som föreslås i dokument 32. | + |
| 38. | Minskning av efterfrågan för att bekämpa olaglig handel
  CoP19 Doc. 38 | SC | Stöd antagandet av vägledningen vid CoP19. Stöd även antagandet av utkasten till beslut och ändringarna av resolution Conf. 17.4 för att förbättra vägledningens tillgänglighet för parterna på alla Cites-språk och uppmuntra parterna att använda den. | + |
| 39. | Inhemska marknader för exemplar som ofta är föremål för olaglig handel
  CoP19 Doc. 39 | SC | Stöd rekommendationerna. Bör anpassas till ändringar som föreslås i dokument 32. | + |
| Reglering av handeln | | | |
| 40. | Vägledning för att fastställa lagligt förvärv

  CoP19 Doc. 40 | SC | Vissa inslag i Rapid Guide for making Legal Acquisition Findings (snabbhandledning för att fastställa lagligt förvärv) och i beslut 19.BB a behöver förtydligas. EU:s ståndpunkt kommer att vidareutvecklas när sekretariatets uppdaterade dokument som återspeglar resultaten av workshoppen om lagligt förvärv (augusti 2022) blir tillgängligt. | (+) |
| 41. | Elektroniska system och informationsteknik samt autentisering och kontroll av tillstånd

  CoP19 Doc. 41 | SC | Stöd slutsatsen av studien om autentisering och kontroll av tillstånd. Stöd de föreslagna ändringarna av resolution Conf. 12.3 (Rev. CoP18) om tillstånd och intyg i den av sekretariatet ändrade lydelsen, och föreslå att i högre grad beakta system som bygger på en centraliserad arkitektur. Stöd för de föreslagna ändringarna av resolution Conf.11.3 (Rev. COP18) om efterlevnad och tillsyn, särskilt för att göra det möjligt för tullen att få tillgång till information i förvaltningsmyndigheters tillståndsdatabaser. Stöd utkast till beslut om riskbedömning och riskanalys och utkasten till beslut om elektroniska system och informationsteknik. | + |
| 42. | Ändamålskoder på Cites-tillstånd och Cites-intyg
  CoP19 Doc. 42 | SC | Samtyck till de föreslagna ändringarna av de relevanta resolutionerna och stöd antagandet av de föreslagna utkasten till beslut om att återinrätta en gemensam arbetsgrupp för verksamhet mellan mötena för att ytterligare granska parternas användning av ändamålskoder för transaktioner och bland annat fortsätta diskussionerna om ändamålskoderna P och T. | + |
| 43. | Icke-skadlighetsrekvisit | | | |
| | 43.1 | Rapport från djur- och växtkommittéerna

  CoP19 Doc. 43.1 | AC, PC | Stöd de utkast till beslut som man enades om vid AC31 och PC25. | + |
| | 43.2 | Fastställande av icke-skadlighetsrekvisit för exemplar av arter i bilaga II som fångats i den marina miljön som inte omfattas av någon stats jurisdiktion

  CoP19 Doc. 43.2 | Förenade kungariket | Stöd utkasten till beslut, eftersom de ligger i linje med det pågående initiativet för att stärka synergierna mellan Cites och fiske i syfte att förbättra bevarandet av Cites-listade och hotade hajar och rockor. | + |
| 44. | Identifieringsmaterial | | | |
| | 44.1 | Översyn av resolution Conf. 11.19 (Rev. CoP16)

  CoP19 Doc. 44.1 | SC | Stöd rekommendationerna. | + |
| | 44.2 | Identifiering av timmer och andra träprodukter

  CoP19 Doc. 44.2 | PC | Stöd utkast till beslut eftersom mycket information har samlats in under årens lopp och det skulle vara värdefullt att sammanställa den. | + |
| 45. | Märkningssystem för handel med kaviar

  CoP19 Doc. 45 | SC | Stöd de föreslagna utkasten till beslut och strykningen av beslut 18.146.
  Föreslå inrättandet av en arbetsgrupp inom ständiga kommittén för verksamhet mellan mötena vilken kan inleda sitt arbete så snart sekretariatets analys och rekommendationer är tillgängliga. | + |
| 46. | Handel med stenkoraller

  CoP19 Doc. 46 | Europeiska unionen och dess medlemsstater | Dokument från EU och dess medlemsstater. | + |
| 47. | Exemplar som producerats med hjälp av bioteknik

  CoP19 Doc. 47 | SC, Sec. | Stöd rekommendationerna, expertmötet bör utgöra en grund för att skapa klarhet kring definitioner och bevarandefrågor som kan användas av arbetsgruppen i ett senare skede. Mötet bör ligga till grund för arbetsgruppen och måste därför äga rum i förväg. | + |
| 48. | Definition av termen ”lämpliga och godtagbara destinationer”
  CoP19 Doc. 48 | SC | Stöd godkännande av de båda icke-bindande vägledningsdokumenten.
  Stöd utkastet till beslut i bilaga 3, inklusive ändringar från Cites-sekretariatet. | + |
| 49. | Införande från havet

  CoP19 Doc. 49 | SC | Stöd de föreslagna besluten.
  Ge uttryck för EU + medlemsstaternas djupa oro över det bristande genomförandet av Cites-bestämmelserna om införande från havet (IFS) och annan handel från områden utanför nationell jurisdiktion vad avser Cites-listade arter.
  EU + medlemsstaterna betonar att ett effektivt samarbete mellan Cites och fiskerimyndigheterna är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av Cites-bestämmelserna för marina arter. | + |
| 50. | Bortskaffande av beslagtagna och förverkade exemplar

  CoP19 Doc. 50 | SC | Stöd de föreslagna utkasten till beslut vid CoP19 så som rekommenderades vid SC74 och strykningen av besluten 18.159–18.164. | + |
| 51. | Kvoter för jakttroféer av leopard (Panthera pardus)


  CoP19 Doc. 51 | SC | Stöd ändring av punkt 1 a i resolution Conf. 10.14 (Rev. CoP16) Föreslå ändringar av de beslut som föreslagits av sekretariatet för att säkerställa att exportkvoterna (inklusive jaktkvoterna) regelbundet ses över. | (+) |
| 52. | Transport av levande exemplar:
  förbättra genomförandet av transportbestämmelserna
  CoP19 Doc. 52 | Kanada, Elfenbenskusten, Kenya, Mexiko, Nigeria, Senegal och Förenta staterna | Stöd de föreslagna besluten och ändringarna i resolutionerna, särskilt när det gäller tillgången till Iatas föreskrifter. Förtydliga syftet med den första (mindre) ändringen i Res. Conf. 10.21 (införande av ”oavsett transportsätt”) och överväg möjliga konsekvenser för riktlinjerna för icke-lufttransport. Öppenhet att diskutera förslag från parter eller berörda parter för att förbättra de föreslagna ändringarnas genomförbarhet utan att minska förslagets ambitionsnivå. | + |
| Undantag och särskilda handelsbestämmelser | | | |
| 53. | Översyn av Cites bestämmelser om handel med exemplar av djur och växter som inte tagits från den naturliga miljön

  CoP19 Doc. 53 | SC | Stöd en fortsättning av arbetsgruppen för verksamhet mellan mötena eftersom de frågor som tas upp är komplexa och det inte fanns tillräckligt med tid för att diskutera alla punkter i uppdraget. Viktiga förbättringar av texten, särskilt av bilaga I, behövs för att göra texten tydligare och mer fokuserad, och även för att ta itu med de farhågor som Cites-sekretariatet tagit upp. Förespråka i linje med sekretariatets ståndpunkt att antagandet av ändringarna av resolution 10.16 till CoP20 skjuts upp, men var öppen för antagande vid CoP19 om man enas om betydande förbättringar. | (-) |
| 54. | Översyn av bestämmelserna i resolution Conf. 17.7 om översyn av handel med djurexemplar som rapporterats ha producerats i fångenskap


  CoP19 Doc. 54 | Sekretariatet, på ständiga kommitténs vägnar, och i samråd med djur-kommitténs ordförande. | Allmänt stöd, men vissa ändringar behövs i ordalydelsen i ändringarna av resolutionen i bilaga 1 och utkasten till beslut, särskilt för att återspegla resultatet av SC75 (13/11/2022) och den workshop som hölls i juni 2022. Stöd utkasten till beslut i bilaga 2. | (+) |
| 55. | Registrering av verksamheter som föder upp djurarter som förtecknas i bilaga I i fångenskap för kommersiella ändamål

  CoP19 Doc. 55 | Förenta staterna | Invänd mot vissa delar av motiveringen i dokumentet och invänd bestämt mot vissa av de föreslagna ändringarna. Stöd generellt tanken att varor som anges i registreringen offentliggörs på Cites-webbplatsen. Invänd mot förslaget att ytterligare varor kräver en ny registrering. Var öppen för en utestängande strategi, dvs. utvidgning av registreringsprocessen till att omfatta varor som uttryckligen uteslöts vid registreringen. Med dessa ändringsförslag kan förslaget godtas. | (-) |
| 56. | Vägledning om termen ”artificiellt förökade”
  CoP19 Doc. 56 | PC | Stöd antagandet av utkasten till beslut i bilaga 1. Eftersom frågor om agarträ, användningen av källkod Y och andra frågor förblev olösta under utarbetandet av den preliminära vägledningen, invänd mot alla eventuella ändringar av mandatet för översynen av vägledningen som så småningom skulle kunna leda till en försvagning av de nuvarande standarderna för källkoden ”A”, ”Y” och definitionen av planteringar. | + |
| 57. | Exemplar som odlats av frön eller sporer insamlade från den naturliga miljön och som anses vara artificiellt förökade

  CoP19 Doc. 57 | Växtkommittén i samråd med ständiga kommitténs ordförande | Stöd strykning av besluten 18.179–18.181 eftersom arbetet är avslutat. | + |
| Artspecifika ärenden |
| 58. | Västafrikanska gamar (Accipitridae spp.)
  CoP19 Doc. 58 | Ständiga kommittén i samråd med sekretariatet. | Samtyck till antagande av utkasten till beslut 19.AA–19.FF som ersätter besluten 18.186–18.192. | + |
| 59. | Olaglig handel med geparder (Acinonyx jubatus)
  CoP19 Doc. 59 | Etiopien | Stöd rekommendationerna eftersom olaglig handel är ett akut hot. Rekommendera att den nordvästafrikanska och iranska underarten inkluderas i alla överväganden om bekämpning av olaglig handel, i relevant utsträckning, och att det inrättas en mekanism för att informera och stärka arbetet i arbetsgruppen för stora kattdjur. Dessutom bör SC78 och inte SC77 ge rekommendationer till CoP20. | (+) |
| 60. | Bevarande av groddjur (Amphibia spp.)
  CoP19 Doc. 60 | AC | Stöd rekommendationerna eftersom tillräckliga uppgifter om groddjursarter i internationell handel inte har samlats in. | + |
| 61. | Ålar (Anguilla spp.)
  CoP19 Doc. 61 | Ständiga kommittén i samråd med djur-kommitténs ordförande | Stöd ständiga kommitténs rekommendationer att anta utkasten till beslut 19.AA–19.DD som presenteras i bilaga 1. | + |
| 62. | Taxa som producerar agarträ

  (Aquilaria spp. och Gyrinops spp.) | | | |
| | 62.1 | Rapport från växtkommittén
  CoP19 Doc. 62.1 | PC | Stöd utkastet till beslut endast i sekretariatets ändrade version. Betona behovet av att beakta ny information från dok. 62.2, den föreslagna forskningen i detta, och informationsdokument CoP19 Inf. 5 vid översynen av Res. 16.10 och andra relevanta resolutioner. Det bör dock klargöras att resolution 10.13 om genomförandet av konventionen för trädarter och andra potentiella resolutioner inte får försvagas när det gäller definitioner och specifikationer för artificiell förökning. | (+) |
| | 62.2 | Historia och utmaningar i fråga om agarträ och Cites
  CoP19 Doc. 62.2 | Förenade kungariket. | Stöd eller lovorda den sammanställda informationens användbarhet. Begära att eventuella resultat av den föreslagna forskningen beaktas vid eventuella revideringar av resolution 16.10 i enlighet med utkastet till beslut i dokument 62.1. | (+) |
| 63. | Rökelseträd (Boswellia spp.)
  CoP19 Doc. 63 | PC | Stöd. Utkasten till beslut utgör en rimlig väg framåt för att täppa till kunskapsluckor och för eventuella framtida listningsförslag från parterna. | + |
| 64. | Havssköldpaddor (Cheloniidae spp. och Dermochelyidae spp.) | | | |
| | 64.1 | Rapport från sekretariatet och ständiga kommittén

  CoP19 Doc. 64,1 | SC, Sec. | Stöd sekretariatets nya förslag om att inkludera vissa utkast till beslut i en ny resolution om havssköldpaddor enligt förslaget i dok. 64.2 och att förnya beslut 18.217 (Rev. CoP19). Två arter av havssköldpaddor är allvarligt hotade, en är hotad och alla bedömningar från IUCN förutspår en negativ populationstrend. Det krävs ökade insatser för att förhindra ytterligare tillbakagång och utrotning. Stöd sammanslagning med 64.2. | (+) |
| | 64.2 | Bevarande av havssköldpaddor

  CoP19 Doc. 64.2 | Brasilien, Colombia, Costa Rica, Peru och Förenta staterna | Stöd den nya resolutionen med ändringar som föreslagits av sekretariatet. Stöd sammanslagning med 64.1. | (+) |
| 65. | Hajar och rockor (Elasmobranchii spp.)
  CoP19 Doc. 65 | SC, AC, i samråd
  med Sec. och AC | Stöd rekommendationerna från ständiga kommittén och djurkommittén om att anta utkasten till beslut 19.AA–19.FF i bilaga 4 till dokumentet. Långsiktig finansiering är avgörande för att ge nödvändigt stöd till genomförandet av listningar av marina arter, och därför bör åtgärden i beslut 19.BB inte vara beroende av tillgång till extern finansiering. | + |
| 66. | Elefanter (Elephantidae spp.) | | | |
| | 66.1 | Genomförande av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefanter

  CoP19 Doc. 66.1 | Sekretariatet på begäran av ständiga kommittén | Stöd uppsättningen beslut i bilaga 1 om stängning av inhemska elfenbensmarknader. Stöd utkast till beslut i bilaga 2 om handel med elfenben från mammut, inbegripet den ändring som föreslagits av Cites-sekretariatet. Stöd utkast till beslut i bilaga 3 om handel med asiatisk elefant. Stöd utkast till beslut i bilaga 4 som rör den praktiska vägledningen om lager av elfenben. | + |
| | 66.2 | Lager av elfenben | | | |
| | | 66.2.1 | Lager av elfenben:
  genomförande av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefanter

  CoP19 Doc. 66.2.1 | Benin, Burkina Faso, Ekvatorialguinea, Etiopien, Gabon, Kenya,
  Liberia, Niger, Senegal och Togo | Erkänn behovet av korrekt rapportering men dela sekretariatets åsikt att rapporteringen om lager av elfenben och tillhandahållandet av tekniskt stöd i samband med lagerhantering enligt punkt 7 e och punkt 11 i resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefanter är tillräckliga, om parterna genomför dem korrekt, och att de föreslagna nya utkasten till beslut i bilaga 4 till CoP19 Doc. 66.1 är tillräckliga.
  Invänd mot det nya utkastet till beslut 19AA och BB enligt förslaget, men stöd den ändrade uppsättning beslut som föreslagits av sekretariatet. | (-) |
| | | 66.2.2 | Inrättande av en fond som är tillgänglig för utbredningsstater vid icke-kommersiellt bortskaffande av elfenbenslager
  CoP19 Doc. 66.2.2 | Kenya | EU stöder generellt icke-kommersiellt bortskaffande av elfenben, men anser att det är varje parts suveräna rätt att besluta hur de hanterar sina lager, så länge dessa förvaltas på rätt sätt. Det är tveksamt om det är nödvändigt med en institutionaliserad finansieringsprocess som stöder en av metoderna för bortskaffande av endast en typ av beslagtagna exemplar. Invänd mot förslaget som det är, det skulle vara lämpligare med en gemensam strategi för alla stater inom området för afrikansk elefant. | (-) |
| | 66.3 | Aspekter av genomförandet av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om stängning av inhemska elfenbensmarknader

  CoP19 Doc. 66.3 | Benin, Burkina Faso, Ekvatorial-guinea, Etiopien, Gabon, Liberia,
  Niger, Senegal och Togo | EU stöder utkastet till beslut 19.AA, men ifrågasätter behovet av de ändringar som införs i utkastet till beslut 19.BB och 19.CC, eftersom det är oklart vilken annan typ av relevant tillgänglig information som det hänvisas till. Vi kan stödja beslut 19.DD som reviderats av sekretariatet. | (-) |
| | 66.4 | Handel med levande afrikanska elefanter | | | |
| | | 66.4.1 | Internationell handel med levande exemplar av afrikansk elefant: Föreslagen revidering av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefant

  CoP19 Doc. 66.4.1 | Benin, Burkina Faso, Ekvatorial-guinea, Etiopien, Gabon, Liberia, Niger,
  Senegal och Togo | Syftet med detta dokument överensstämmer med EU:s mål (se dok. 66.4.2), som är att begränsa handeln med levande elefanter till program för in situ-bevarande, med endast begränsade undanta. Var öppen för att diskutera med förslagsställarna om hur man ska gå vidare för att uppnå målet. Invänd dock mot flera delar av förslaget: en bredare lösning måste hittas för dessa olika delar (tolkning av not 2, särskilda regler för handel med levande afrikanska elefanter, vilken beaktar exceptionella ex situ-överföringar samt den icke-bindande vägledningen om ”inhysning och skötsel” samt ”fördelar med in situ-bevarande”). | (-) |
| | | 66.4.2 | Förtydligande av ramen: Förslag från Europeiska unionen.
  CoP19 Doc. 66.4.2 | Europeiska unionen och dess medlems-stater | Dokument från EU och dess medlemsstater. | + |
| | 66.5 | Rapport om övervakning av olagligt dödande av elefanter, Monitoring the Illegal Killing of Elephants (MIKE)
  CoP19 Doc. 66.5 | Sec. | Notera rapporten. | |
| | 66.6 | Rapport om informationssystemet för handel med elefanter, Elephant Trade Information System (ETIS)
  CoP19 Doc. 66.6 | Sec. | Notera rapporten. | |
| | 66.7 | Översyn av processen för den nationella handlingsplanen för elfenben

  CoP19 Doc. 66.7 | Malawi, Senegal och Förenta staterna | EU bör stödja översynsprocessen under förutsättning att den är inriktad på de specifika frågor som har identifierats i dokumentet, inte nödvändigtvis på hela processen, och utan att potentiellt försvaga processen. | (+) |
| 67. | Cites arbetsgrupp för stora kattdjur (Felidae spp.)
  CoP19 Doc. 67 | SC | Stöd de föreslagna utkasten till beslut om ändrad uppdragsbeskrivning och ändrat arbetssätt för Cites arbetsgrupp för stora kattdjur enligt överenskommelsen vid SC74, även om vissa ändringar kan behövas i linje med dok. 59 och 73.2, och strykningen av besluten 18.245 och 18.248. | + |
| 68. | Asiatiska stora kattdjur (Felidae spp.)
  CoP19 Doc. 68 | Sekretariatet i samråd med ständiga kommitténs ordförande | Allmänt stöd till dokumentet. Förbättringar av beslut 19.AA kommer att föreslås för att förbättra informationsutbytet om forensiska forskningsprojekt, inbegripet genetiska och andra metoder. | + |
| 69. | Sjöhästar (Hippocampus spp.) | | | |
| | 69.1 | Rapport från ständiga kommittén

  CoP19 Doc. 69.1 | SC | Stöd rekommendationerna från ständiga kommittén om att anta utkasten till beslut 19.AA–19.CC i bilaga 1 till dokumentet. Stöd i synnerhet till anordnandet av en expertworkshop för att diskutera genomförandet och efterlevnaden av Cites vid handel med Hippocampus spp. | + |
| | 69.2 | Nästa steg mot ett framgångsrikt genomförande av listningen i bilaga II för sjöhästar

  CoP19 Doc. 69.2 | Maldiverna, Monaco, Nigeria, Peru, Senegal, Sri Lanka, Togo, Förenade kungariket och Förenta staterna | Föreslå för förslagsställarna att man kan överväga att slå samman dokumentet med 69.1, eftersom båda dokumenten har liknande mål. Viktiga punkter som bör behållas är inkluderande av sjöhästar vid den föreslagna workshoppen om icke-skadlighetsrekvisit (69.2) och anordnande av en expertworkshop för att diskutera genomförandet och efterlevnaden av Cites vid handel med Hippocampus spp. (69.1). | (+) |
| 70. | Arter av palisander/rosenträ [Leguminosae (Fabaceae)]
  CoP19 Doc. 70 | PC | Stöd de utkast till beslut som godkänts av växtkommittén för arter av palisander/rosenträ. | + |
| 71. | Myrkottar (Manis spp.) | | | |
| | 71.1 | Rapport från ständiga kommittén och djurkommittén

  CoP19 Doc. 71.1 | Ständiga kommittén i samråd med djur-kommitténs ordförande | Stöd rekommendationerna, men ytterligare punkter som tas upp i doc. 71.2 kan komma att läggas till. | + |
| | 71.2 | Föreslagna ändringar av resolution Conf. 17.10
  CoP19 Doc. 71.2 | Förenade kungariket | Stöd de föreslagna ändringarna eftersom ytterligare åtgärder krävs för att förhindra olaglig handel med myrkottar. Stöd den konsoliderade texten från 71.1 och 71.2 enligt sekretariatets förslag. | + |
| 72. | Afrikanska lejon (Panthera leo)
  CoP19 Doc. 72 | Sekretariatet i samråd med ständiga kommitténs ordförande | Stöd djurkommitténs förslag om ytterligare arbete mellan mötena om afrikanska lejon (Panthera leo) och antagandet av ett nytt beslut. | + |
| 73. | Jaguarer (Panthera onca) | | | |
| | 73.1 | Rapport från ständiga kommittén

  CoP19 Doc. 73.1 | SC | Stöd strykningen av besluten 18.251 och 18.253 enligt sekretariatets rekommendation och antagandet av utkasten till beslut om jaguarer i bilaga 1 till detta dokument. | + |
| | 73.2 | Föreslagna ändringar av utkasten till beslut om jaguarer som man enades om vid SC74
  CoP19 Doc. 73.2 | Costa Rica, El Salvador, Mexiko och Peru | Stöd i princip utkasten till beslut, om 19.DD b) (begäran om en bedömning av behovet av en särskild resolution om jaguarer, som inte stöddes av EU vid CoP18) utgår. Inrätta en mekanism för att informera och stärka arbetet i arbetsgruppen för stora kattdjur. | (+) |
| 74. | Handel med och bevarandeförvaltning av tättingar (Passeriformes spp.)
  CoP19 Doc. 74 | AC | Stöd djurkommitténs rekommendationer om att förnya besluten 18.256–18.259 om handel med och bevarandeförvaltning av tättingar (Passeriformes spp.) i takt med att finansiering blir tillgänglig. | + |
| 75. | Noshörningar (Rhinocerotidae spp.)
  CoP19 Doc. 75 | SC, Sec. | Stöd det dokument som utarbetats av ständiga kommittén och sekretariatet och ändringarna av res. Conf. 9.14 (COP17) samt uppsättningen beslut i bilaga 3. Överväg om vissa delar av beslut nr 18.110 som riktar sig till parterna och som föreslås strykas bör behållas i resolution 9.14 (CoP17) eller i besluten. | + |
| 76. | Saigaantilop (Saiga spp.)
  CoP19 Doc. 76 | SC | Stöd beslut som föreslagits av djurkommittén, i dess ändrade lydelse av sekretariatet. | + |
| 77. | Jättevingsnäcka (Strombus gigas)
  CoP19 Doc. 77 | Sec. | Stöd utkasten till beslut 19.AA–19.DD i bilaga 1 till detta dokument och strykning av besluten 18.275–18.280, utom beslut 18.278b, som bör behållas. | (+) |
| 78. | Landsköldpaddor och sötvattensköldpaddor (Testudines spp.)
  CoP19 Doc. 78 | Sec. | Instäm i att besluten 18.286–18.291 har genomförts och kan utgå. Föreslå ett uppföljningsbeslut där Madagaskar uppmanas att lägga fram en övergripande bevarandestrategi för sina hotade sköldpaddsarter. | + |
| 79. | Afrikanska trädarter

  CoP19 Doc. 79 | PC | Stöd. En uppdatering av förteckningen över afrikanska trädarter och tillhörande Cites-processer i bilagan till dokument PC25 Doc. 28 är ett nödvändigt steg. | + |
| 80. | Marina akvariefiskar

  CoP19 Doc. 80 | AC | Stöd antagande av utkasten till beslut 19.AA–19.BB i bilaga 1 till detta dokument och strykning av besluten 18.263–18.265. | + |
| 81. | Neotropiska trädarter

  CoP19 Doc. 81 | PC | Stöd. En uppdatering av förteckningen över neotropiska trädarter och tillhörande Cites-processer i bilagan till dokument PC25 Doc. 29 är ett nödvändigt steg. | + |
| 82. | Handel med medicinalväxter och aromatiska växtarter

  CoP19 Doc. 82 | PC | Stöd, men begär att en eventuell ny resolution inte bör begränsas till läkemedel, utan bör omfatta alla typer av produkter som innehåller exemplar av medicinalväxter och aromatiska växtarter. | + |
| 83. | Identifiering av utrotningshotade arter för Cites-parterna
  CoP19 Doc. 83 | Gambia, Liberia, Niger, Nigeria och Senegal | Invänd mot utkastet till resolution om inrättande av en ny databas, eftersom IUCN:s befintliga rödlista är en tillräcklig grund för bedömning. Invänd även mot utkasten till beslut i bilaga 2 i nuvarande form. Erkänn dock att vissa utbredningsstater behöver tekniskt stöd vid utarbetandet av förslag till listningar av arter som hotas av internationell handel och som ännu inte finns upptagna i Cites-bilagorna. | – |
| Underhåll av bilagorna | | | |
| 84. | Standardnomenklatur | | | |
| | 84.1 | Rapport från djur- och växtkommittéerna

  CoP19 Doc. 84.1 | AC, PC, utarbetad av deras specialister på nomenklatur | Stöd antagandet av de föreslagna besluten och förnyandet av beslut från CoP18 så som beskrivs i Doc. 84.1 och stöd antagandet av den reviderade resolution Conf. 12.11 (Rev. CoP18) avseende både växter och djur. | + |
| | 84.2 | Standardnomenklatur för Dipteryx spp.
  CoP19 Doc. 84.2 | Europeiska unionen och dess medlemsstater | Dokument från EU och dess medlemsstater. | + |
| | 84.3 | Standardnomenklatur för Khaya spp.
  CoP19 Doc. 84.3 | Europeiska unionen och dess medlemsstater | Dokument från EU och dess medlemsstater. | + |
| | 84.4 | Standardnomenklatur för Rhodiola spp.
  CoP19 Doc. 84.4 | Europeiska unionen och dess medlems-stater | Dokument från EU och dess medlemsstater. | + |
| 85. | Noter | | | |
| | 85.1 | Rapport från ständiga kommittén

  CoP19 Doc. 85.1 | SC | Stöd till det dokument som ständiga kommittén lagt fram och stöd för återinrättandet av arbetsgruppen. | + |
| | 85.2 | Informationssystem för handel med exemplar av Cites-listade trädarter

  CoP19 Doc. 85.2 | SC, Sec. | Stöd, eftersom det är viktigt att identifiera och bygga vidare på befintligt arbete, samtidigt som dubbelarbete undviks för Internationella organisationen för tropiskt timmer. | + |
| | 85.3 | Informell översynsmekanism för befintliga och föreslagna noter
  CoP19 Doc. 85.3 | Ständiga kommitténs ordförande i samråd med sekretariatet. | Stöd det föreslagna beslutet om den informella översynsmekanismen för befintliga och föreslagna noter. | + |
| 86. | Produkter som innehåller exemplar av orkidéer som är upptagna i bilaga II
  CoP19 Doc. 86 | SC | Stöd utkasten till beslut och strykning av besluten 18.327–18.330. | + |
| 87. | Ändringar av resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP17). | | | |
| | 87.1 | Föreslagna ändringar av resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP17).
  CoP19 Doc. 87.1 | Botswana, Kambodja, Eswatini, Namibia, Zimbabwe | Invänd mot återupptagande av resolution 9.24. Var öppen för diskussion om vissa delar av förslaget som ligger utanför tillämpningsområdet för resolution 9.24. | – |
| | 87.2 | Vattenlevande arter som är upptagna i Cites-bilagorna:
  förslag till ett nytt tillvägagångssätt för listning av hajar och rockor
  CoP19 Doc. 87.2 | Senegal | Fotnoten om ”Tillämpning av minskning för kommersiellt utnyttjade vattenlevande arter” i bilaga 5 till Res Conf. 9.24 (REV CoP17) hänvisar till ”kommersiellt utnyttjade vattenlevande arter”, vilket är ett otydligt uttryck som leder till missförstånd. EU är enigt om att det finns ett behov av en översyn av fotnoten och kan stödja inrättandet av en arbetsgrupp under sessionerna eller en process mellan sessionerna för att diskutera den bästa vägen framåt för alla akvatiska taxa med långsam tillväxt och låg reproduktion (inte bara för hajar och rockor). | (+) |
| 88. | Reservationer som lämnats in efter det 18:e mötet i partskonferensen
  CoP19 Doc. 88 | Sec. | Stöd sekretariatets förslag om en ny punkt 1 h i resolution 11.21 (Rev. CoP18) samt en ny punkt 2f i resolution 4.6 (Rev. CoP18), som ett möjligt alternativ till EU:s textförslag i samma fråga i dok. 66.4, punkt 14, med tanke på att sekretariatets förslag har samma avsikt och syfte.
  Preliminärt stöd för antagandet av sekretariatets övriga föreslagna ändringar av Res. Conf. 11.21, Res Conf. 4.6 (Rev. CoP18) och Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP 18), men vissa ändringar av texten kan dock komma att föreslås för att förbättra texten, särskilt för att täcka fallet med delade listningar i Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18), för att tillämpa bestämmelserna i Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18) även för växter, och för att säkerställa att de föreslagna ändringarna av Res. Conf. 4.6 (Rev. CoP18) tar hänsyn till kopplingen mellan processerna för att ändra resolutioner och ändra de noter i vilka de hänvisas till. | (+) |
| Förslag till ändring av bilagorna |
| 89. | Förslag till ändringar av bilagorna I och II | | Listningsförslag behandlas i del 2 av detta dokument, se nedan. | |
| | 89.1 | Sekretariatets bedömning av förslagen till ändring av bilagorna I och II

  CoP19 Doc. 89.1 | | | |
| | 89.2 | Synpunkter från parterna

  CoP19 Doc. 89.2 | Sec. | | |
| | 89.3 | Kommentarer från obligatoriska rådgivare

  CoP19 Doc. 89.3 | | | |
| Avslutning av mötet |
| 90. | Fastställande av tid och plats för partskonferensens nästa ordinarie möte | | Inget dokument | |
| 91. | Avslutningsanföranden (observatörer, parter, Cites generalsekreterare, värdregering) | | Inget dokument | |

Nr

Punkt på dagordningen

Förslags-ställare
   (1)

Anmärkningar

Stånd-punkt

Öppningsceremoni

Inget dokument

Välkomsttal

Inget dokument

Administrativa och finansiella frågor

1.

Val av ordförande och vice ordförande till mötet och av ordförande för kommittéerna I och II

Inget dokument

Enighet råder redan om kandidaterna.

2.

Godkännande av dagordningen

CoP19 Doc. 2

Sec.

Överenskommet

+

3.

Antagande av arbetsprogrammet

CoP19 Doc. 3

Sec.

Överenskommet

+

4.

Arbetsordning för partskonferensen

4.1

Rapport från ständiga kommittén CoP19 Doc. 4.1

SC

Stöd rekommenderade ändringar av regel 7. Stöd rekommenderade ändringar av reglerna 25.5 och 25.6. Betona vikten av att eventuella ändringar av omröstningsordningen måste vara exceptionella och vederbörligen motiverade av ordföranden vid sammanträdet.

+

4.2

Föreslagen ändring av regel 26

CoP19 Doc. 4.2

Botswana och Zimbabwe

Förkasta förslaget eftersom det strider mot artikel XV i konventionen. Principen att varje part ska ha en röst är grundläggande och inte förhandlingsbar. Denna ändring skulle leda till mycket komplicerade förhandlingar före varje omröstning och till praktiska problem när det gäller att bedöma befolkningsstorleken så nära CoP-sessionerna som möjligt för att återspegla situationen.

–

5.

Fullmaktskommittén

5.1

Upprättande av fullmaktskommittén

Inget dokument

5.2

Fullmaktskommitténs rapport

Inget dokument

6.

Tillträde för observatörer

CoP19 Doc. 6

7.

Administration, ekonomi och budget för sekretariatet och partskonferensens möten

7.1

Sekretariatets administration

CoP19 Doc. 7.1

Sec.

7.2

Rapport från den verkställande direktören för FN:s miljöprogram (Unep) om administrativa och andra frågor

CoP19 Doc. 7.2

Unep

7.3

Ekonomiska rapporter för 2020–2022

CoP19 Doc. 7.3

Sec.

7.4

Budget och arbetsprogram för 2023–2025

CoP19 Doc. 7.4

Sec.

7.5

Tillgång till finansiering

CoP19 Doc. 7.5

SC

Ingen ståndpunkt

7.6

Projektet för sponsrade delegater

CoP19 Doc. 7.6

Sec.

Samtyck till sekretariatets förslag att inte utvidga programmet till att generellt omfatta möten i ständiga kommittén och djur- och växtkommittéerna, eftersom det administrativa arbetet i samband med ett sådant utvidgat program skulle innebära en oproportionerlig börda för sekretariatet. Samtyck dock till den föreslagna begränsade utvidgningen av programmet till stödberättigade parter som omfattas av förfarandena i artikel XIII. Stöd de föreslagna ändringarna av resolution Conf. 17.3 och utkastet till beslut.

+

8.

Språkstrategi för konventionen

CoP19 Doc. 8

Sec.

EU kan stödja alternativ 2 och är öppet för att diskutera vissa delar av alternativ 3, om det finansieras genom frivilliga bidrag. Det finns betydande budget- och förseningsfrågor som måste beaktas, liksom eventuella konsekvenser för Cites genomförande och tillsyn enligt beskrivningen i punkt 12.a i doc. 8. Alla arbetsgrupper under CoP måste bestå av företrädare för alla regioner, och inte bara för parter med arabiska, kinesiska och ryska som officiella språk, eftersom alla beslut kommer att få budgetkonsekvenser för alla parter.

(-)

Strategiska frågor

9.

Kommittéernas rapporter och rekommendationer

9.1

Ständiga kommittén

9.1.1

Rapport från ordföranden

CoP19 Doc. 9.1.1

SC

Notera dokumentet och stöd till utkast till beslut, inklusive förslag från sekretariatet.

+

9.1.2

Val av nya regionala ledamöter och suppleanter

Inga dokument

9.2

Djurkommittén

9.2.1

Rapport från ordföranden

CoP19 Doc. 9.2.1

AC

Notera dokumentet och stöd till utkast till beslut.

+

9.2.2

Val av nya regionala ledamöter och suppleanter

Inga dokument

9.3

Växtkommittén

9.3.1

Rapport från ordföranden

CoP19 Doc. 9.3.1

PC

Notera dokumentet.

9.3.2

Val av nya regionala ledamöter och suppleanter

Inga dokument

10.

Strategisk vision för Cites

CoP19 Doc. 10

SC

Stöd uppsättningen av beslut. Indikatorerna kan komma att ändras ytterligare beroende på utvecklingen i den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020.

(+)

11.

Arter listade i bilaga I

CoP19 Doc. 11

AC, PC

Stöd förslaget med vissa ändringar av utkast till beslut som ska läggas fram av EU, och var samtidigt öppen för att diskutera de justeringar som sekretariatet föreslår av den föreslagna processen och andra ändringar, om andra parter föreslår det.

+

12.

World Wildlife Trade Report

CoP19 Doc. 12

Sydafrika

Generellt stöd till idén med rapporten och arbetsgruppen för verksamhet mellan mötena. Det finns dock fortfarande oklarheter i förslaget. Det kan därför endast stödjas, förutsatt att det finns externa resurser, om en process inleds, genom en uppsättning beslut, för att bättre definiera rapporten i syfte att fatta beslut vid CoP20, eller om förslaget förbättras avsevärt under CoP19 för att förtydliga innehållet i rapporten.

(+)

13.

Ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens engagemang

CoP19 Doc. 13

SC

Stöd rekommendationen att anta de reviderade besluten i bilaga 1 till dokumentet och att uppmuntra särskilda förslag om ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens deltagande i Cites.

+

14.

Försörjning

CoP19 Doc. 14

SC

Stöd antagande av de reviderade besluten och strykning av besluten 18.37 och 18.36.

+

15.

Deltagandemekanismer för landsbygdssamhällen i Cites

CoP19 Doc. 15

Eswatini, Namibia och Zimbabwe

Invänd mot förslagen som ett fristående dokument. Även om ämnet är viktigt finns det redan två separata processer inom ramen för Cites som fokuserar på ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen (se punkterna 13 och 14 på dagordningen).

För att vara mer effektiv och konsekvent när det gäller ursprungsbefolkningars, lokalsamhällens och landsbygdssamhällens engagemang bör förslagsställarna anpassa sitt förslag till processerna i punkterna 13 och 14 på dagordningen och lägga fram det för övervägande i respektive arbetsgrupp eller båda arbetsgrupperna, beroende på vad som är lämpligt.

(-)

16.

Kapacitetsuppbyggnad

CoP19 Doc. 16

SC

Stöd utkastet till resolution och uppsättningen förslag om att fortsätta arbetet med en integrerad ram för kapacitetsuppbyggnad. Vissa smärre förtydliganden kan vara nödvändiga, särskilt för att klargöra tillämpningsområdet för punkt 2 b i utkastet till resolution. Stöd till ändringar föreslagna av sekretariatet.

+

17.

Samarbete med organisationer och multilaterala miljöavtal

17.1

Samarbete med andra konventioner som rör biologisk mångfald

CoP19 Doc. 17.1

SC

Stöd, eftersom synergierna mellan de multilaterala miljöavtalen om biologisk mångfald bör fortsätta att stärkas och det är lämpligt att ständiga kommittén håller dessa frågor under uppsikt. Samtyck till de reviderade och nya utkast till beslut som anges i bilagorna till dokumentet och stöd arbetet med en partnerskapsstrategi.

+

17.2

Samarbete med global strategi för bevarande av växter

CoP19 Doc. 17.2

PC

Stöd nya utkast till beslut, inbegripet sekretariatets förslag om att inkludera ständiga kommittén i processen.

+

17.3

Samarbete med den mellanstatliga vetenskapspolitiken

Plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster

CoP19 Doc. 17.3

SC

Stöd utkasten till beslut i bilaga I till dokumentet.

+

17.4

Gemensamt initiativ för afrikanska rovdjur, Cites-CMS African Carnivores Initiative

CoP19 Doc. 17.4

Sec.

Stöd detta utkast till beslut om att förmedla relevant information till djurkommittén och att ge sekretariatet råd i enlighet med detta om African Carnivores Initiative, såsom föreslagits av djurkommittén och flera observatörs-organisationer.

+

17.5

Internationella konsortiet för att
  bekämpa artskyddsbrott
  (International Consortium on Combating Wildlife Crime, ICCWC)

CoP19 Doc. 17.5

Sec.

Stöd antagande av utkasten till beslut och strykning av beslut 18.3.

+

18.

Förenta nationernas World Wildlife Day

CoP19 Doc. 18

Sec.

Stöd strykningen av beslut 18.38 om World Wildlife Day eftersom det har genomförts.

+

19.

Cites och skog

CoP19 Doc. 19

Sec.

Stöd förslaget. Föreslå ändringar för att förbättra synergieffekterna och undvika överlappning med andra internationella skogsrelaterade processer och instrument. Föreslå att växtkommittén rådfrågas om uppdragsbeskrivningen för studien (eventuellt via ordföranden för att förenkla processen).

(+)

20.

Program för trädarter

CoP19 Doc. 20

Sec.

Stöd utkasten till beslut. EU anser att programmet ger de förväntade resultaten och uppmanar alla parter att bygga vidare på programmets resultat och att ytterligare bidra till genomförandet av Cites när det gäller listade trädarter.

+

21.

Översyn av ETIS-programmet

CoP19 Doc. 21

SC

De flesta rekommendationerna kan stödjas, inbegripet de redaktionella ändringar som föreslagits av sekretariatet, utom ändringen av inlämningsdatumet för ETIS-data, som skulle kunna försvaga processen på grund av tidsfördröjningen mellan de data som används i analysen och rapporteringen till CoP. Invänd därför mot tillägget i bilaga 1, avsnitt 4, punkt 2, men stöd en förstärkning av samarbetet mellan ICCWC och ETIS och utbytet av data från de årliga rapporterna om olaglig handel med ETIS.

Stöd till sekretariatets förslag om att anta ett utkast till beslut riktat till sekretariatet och ständiga kommittén om att utarbeta tydliga kriterier för kategorisering av parterna.

(+)

22.

MIKE- och ETIS-programmen

CoP19 Doc. 22

SC

Stöd förslaget, inklusive den föreslagna nya texten från sekretariatet för beslut 19.BB a, men det bör betonas att större fokus bör läggas på den långsiktiga ekonomiska bärkraften för MIKE och ETIS. EU är öppet för sekretariatets förslag att införliva beslut 19.AA i beslutet om finansiering och budgeterat arbetsprogram.

+

23.

Cites roll när det gäller att minska risken för framtida uppkomst av zoonotiska sjukdomar i samband med internationell handel med vilda djur och växter

CoP19 Doc. 23

23.1

Rapport från ständiga kommittén

CoP19 Doc. 23.1

SC

Välkomna det arbete som utförts av arbetsgruppen för verksamhet mellan mötena. Stöd de föreslagna besluten och ändringarna av resolution Conf. 10.21 (Rev. CoP16) om transport av levande exemplar.

+

23.2

One Health och CITES:

Risker för människors och djurs hälsa vid handel med vilda djur och växter

CoP19 Doc. 23.2

Elfenbenskusten, Gabon, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria och Senegal

Invänd mot de delar som går utöver Cites. Stöd några av delarna som ingår i utkastet till resolution, t.ex. användningen av internationella definitioner och samarbete med djur- och folkhälsomyndigheter, och föreslå att de integreras i de utkast till beslut som föreslås i dokument 23.1, inte som en del av processen i riktning mot resolutionen, utan som beslut som antas vid CoP19.

(-)

24.

Covid19-pandemins konsekvenser för genomförandet av konventionen

CoP19 Doc. 24

Sec.

Stöd de rekommendationer som föreslagits av sekretariatet för att säkerställa att Cites-möten och arbete mellan mötena kan äga rum även vid exceptionella operativa problem.

+

25.

Handlingsplan för jämställdhetsfrågor

CoP19 Doc. 25

Panama

Stöd undersökning och hantering av jämställdhetsrelaterade frågor på ett effektivt sätt. Stöd till den föreslagna resolutionen, som dock kräver ytterligare ändringar. Föreslå att CoP inleder en process mellan sessionerna för att överväga behovet av och innehållet i riktlinjer för att genomföra resolutionen, och lämna rekommendationer till SC/CoP20.

(+)

Frågor som rör tolkning och genomförande

Befintliga resolutioner och beslut

26.

Översyn av resolutioner

CoP19 Doc. 26

Sec.

Stöd ändringar av resolutionerna och strykning av beslut 14.81 om den relevanta ändringen av resolution Conf. 14.8 (Rev. CoP17) antas. Bör anpassas till ändringar som föreslås i dokument 32.

+

27.

Översyn av beslut

CoP19 Doc. 27

Stöd sekretariatets förslag. Ge företräde åt att 18.55 inte stryks eftersom genomförandet ännu inte har avslutats. Ta under övervägande om 18.193 har genomförts vid tidpunkten för partskonferensen.

+

Allmän efterlevnad och tillsyn

28.

Nationella lagar för konventionens genomförande

CoP19 Doc. 28

Sec.

Stöd antagandet av utkasten till beslut i bilaga 1 till dokument CoP19 Doc. 28 och föreslå att eventuell rapportering till ständiga kommitténs ordinarie möten ska ingå i beslut 19.EEh. Stöd strykningen av besluten 18.62–18.67 och samtyck till den preliminära budget som anges i bilaga 2.

+

29.

Frågor som rör efterlevnaden av Cites

29.1

Genomförande av artikel XIII och resolution Conf. 14.3 (Rev. CoP18)

om förfaranden för efterlevnad av Cites

CoP19 Doc. 29.1

Sec.

Notera informationen i dokumentet om genomförandet av artikel XIII och Resolution Conf. 14.3. (Rev. CoP18). Delta i diskussionen om rekommendationen enligt punkt 42b i syfte att vid behov stödja ett påskyndat förfarande och enligt punkt 42 c i syfte att eventuellt förbättra ständiga kommitténs hantering av efterlevnadsfrågor, med beaktande av andra möjliga sätt att begränsa ständiga kommitténs dagordning.

0

29.2

Kalifornisk vekfisk (Totoaba macdonaldi)

CoP19 Doc. 29.2

29.2.1

Rapport från sekretariatet

CoP19 Doc. 29.2.1

Sec.

Stöd antagandet av reviderade och nya utkast till beslut (18.292–18.295 och 19.CC och 19.dd) i bilaga 3 till dokument CoP19 Doc. 29.2.1. Uppmana Mexiko att vidta effektiva åtgärder för att skydda kalifornisk tumlare. Dokumenten 29.2.1 och 29.2.2 är mycket likartade och bör slås samman till ett dokument, eventuellt med sekretariatets rapport som utgångspunkt.

+

29.2.2

Förnyade och uppdaterade beslut för CoP19

CoP19 Doc. 29.2.2

Förenta staterna

Stöd innehållet i dokumentet, som dock överlappar dokument 29.2.1 från sekretariatet. De två dokumenten bör slås samman.

(+)

29.3

Ebenholts (Diospyros spp.) och palisander/rosenträ (Dalbergia spp.)

CoP19 Doc. 29.3

Sekretariatet i samråd med ständiga kommitténs ordförande

Stöd utkasten till beslut; i synnerhet i fråga om att Madagaskar ska säkra alla lager och att parterna inte ska godta (åter)export för kommersiella ändamål från Madagaskar av exemplar av Diospyros spp. (# 5) eller Dalbergia spp. (#15) förrän Madagaskar på ett för sekretariatet tillfredsställande sätt har fastställt lagligt förvärv och icke-skadlighetsrekvisit för dessa arter på nationell nivå.

+

30.

Biståndsprogram för efterlevnad.

CoP19 Doc. 30

SC

Stöd besluten om genomförandet av biståndsprogrammet för efterlevnad.

+

31.

Landsomfattande granskningar av betydande handel CoP19 Doc. 31

SC, införlivar utkast till beslut föreslagna av ordförandena

för djur/kommittén och växt/kommittén

Stöd, eftersom det behövs en utvärdering av om de frågor som identifierats i den landsomfattande granskningen av betydande handel för Madagaskar har åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

+

32.

Översyn av resolution Conf. 11.3 (Rev. CoP18) om efterlevnad och tillsyn

CoP19 Doc. 32

SC

Stöd antagandet av de föreslagna ändringarna av resolution Conf. 11.3 (Rev. CoP18), med förbehåll för mindre redaktionella ändringar.

+

33.

Frågor som rör tillsyn

CoP19 Doc. 33

Sec.

Stöd rekommendationerna, och betona vikten av att fortsätta att främja ett aktivt genomförande av konventionen på nationell och internationell nivå, vilket framför allt är beroende av tillräcklig kapacitet hos tillsynsorganen och deras enheters specialisering. Betona också vikten av att ta itu med de finansiella flöden som härrör från olaglig handel med vilda djur och växter.

+

34.

Årliga rapporter om olaglig handel

CoP19 Doc. 34

Sec.

Stöd ändringarna av resolution Conf. 11.17 (Rev. CoP18) strykning av besluten 18.75 och 18.76 om årliga rapporter om olaglig handel.

Stöd generellt de föreslagna utkasten till beslut 19.AA och 19.BB med vissa förtydliganden och ändringar.

+

35.

Arbetsgruppen för olaglig handel med exemplar av Cites-listade trädarter

CoP19 Doc. 35

SC

Stöd rekommendationerna: a) Notera dokumentet, inbegripet den föreslagna ändringen av utkastet till beslut 19.CC om identifiering av timmer och andra träprodukter, så som det lagts fram av växtkommittén i dokument CoP19 Doc. 44.2. b) Strykningen av besluten 18.79 och 18.80 om tillsyn.

+

36.

Stöd för bekämpning av artskyddsbrott i Väst- och Centralafrika

36.1

Rapport från ständiga kommittén

CoP19 Doc. 36.1

SC

Dokumenten 36.1 och 36.2 bör slås samman. Generell enighet om att det behövs stöd för bekämpning av artskyddsbrott. För att undvika överlappning med befintlig verksamhet och eftersom inrättandet av en fond förefaller vara en utdragen process som skulle kräva betydande ekonomiska och mänskliga resurser, stöd emellertid sekretariatets rekommendationer i dokument 36.1. Uppmuntra andra parter, statliga, mellanstatliga och icke-statliga organisationer samt berörda parter att ge stöd till dessa regioner.

(+)

36.2

Stöd för bekämpning av artskyddsbrott och för Cites tillsyn

i Väst- och Centralafrika

CoP19 Doc. 36.2

Elfenbenskusten, Gambia, Liberia, Niger, Nigeria och Senegal

Förslag till sammanslagning av dokumenten 36.1 och 36.2, kommentarer ges i 36.1.

(-)

37.

Artskyddsbrott med koppling till internet

CoP19 Doc. 37

Sec.

Stöd ändringarna av resolution Conf. 11.3 (Rev. CoP18) och utkasten till beslut. Föreslå att, vid sidan av bästa praxis, även parternas ”nationella lagstiftning” ska identifieras (tillägg till förslaget till beslut 19.AA). Bör anpassas till ändringar som föreslås i dokument 32.

+

38.

Minskning av efterfrågan för att bekämpa olaglig handel

CoP19 Doc. 38

SC

Stöd antagandet av vägledningen vid CoP19. Stöd även antagandet av utkasten till beslut och ändringarna av resolution Conf. 17.4 för att förbättra vägledningens tillgänglighet för parterna på alla Cites-språk och uppmuntra parterna att använda den.

+

39.

Inhemska marknader för exemplar som ofta är föremål för olaglig handel

CoP19 Doc. 39

SC

Stöd rekommendationerna. Bör anpassas till ändringar som föreslås i dokument 32.

+

Reglering av handeln

40.

Vägledning för att fastställa lagligt förvärv

CoP19 Doc. 40

SC

Vissa inslag i Rapid Guide for making Legal Acquisition Findings (snabbhandledning för att fastställa lagligt förvärv) och i beslut 19.BB a behöver förtydligas. EU:s ståndpunkt kommer att vidareutvecklas när sekretariatets uppdaterade dokument som återspeglar resultaten av workshoppen om lagligt förvärv (augusti 2022) blir tillgängligt.

(+)

41.

Elektroniska system och informationsteknik samt autentisering och kontroll av tillstånd

CoP19 Doc. 41

SC

Stöd slutsatsen av studien om autentisering och kontroll av tillstånd. Stöd de föreslagna ändringarna av resolution Conf. 12.3 (Rev. CoP18) om tillstånd och intyg i den av sekretariatet ändrade lydelsen, och föreslå att i högre grad beakta system som bygger på en centraliserad arkitektur. Stöd för de föreslagna ändringarna av resolution Conf.11.3 (Rev. COP18) om efterlevnad och tillsyn, särskilt för att göra det möjligt för tullen att få tillgång till information i förvaltningsmyndigheters tillståndsdatabaser. Stöd utkast till beslut om riskbedömning och riskanalys och utkasten till beslut om elektroniska system och informationsteknik.

+

42.

Ändamålskoder på Cites-tillstånd och Cites-intyg

CoP19 Doc. 42

SC

Samtyck till de föreslagna ändringarna av de relevanta resolutionerna och stöd antagandet av de föreslagna utkasten till beslut om att återinrätta en gemensam arbetsgrupp för verksamhet mellan mötena för att ytterligare granska parternas användning av ändamålskoder för transaktioner och bland annat fortsätta diskussionerna om ändamålskoderna P och T.

+

43.

Icke-skadlighetsrekvisit

43.1

Rapport från djur- och växtkommittéerna

CoP19 Doc. 43.1

AC, PC

Stöd de utkast till beslut som man enades om vid AC31 och PC25.

+

43.2

Fastställande av icke-skadlighetsrekvisit för exemplar av arter i bilaga II som fångats i den marina miljön som inte omfattas av någon stats jurisdiktion

CoP19 Doc. 43.2

Förenade kungariket

Stöd utkasten till beslut, eftersom de ligger i linje med det pågående initiativet för att stärka synergierna mellan Cites och fiske i syfte att förbättra bevarandet av Cites-listade och hotade hajar och rockor.

+

44.

Identifieringsmaterial

44.1

Översyn av resolution Conf. 11.19 (Rev. CoP16)

CoP19 Doc. 44.1

SC

Stöd rekommendationerna.

+

44.2

Identifiering av timmer och andra träprodukter

CoP19 Doc. 44.2

PC

Stöd utkast till beslut eftersom mycket information har samlats in under årens lopp och det skulle vara värdefullt att sammanställa den.

+

45.

Märkningssystem för handel med kaviar

CoP19 Doc. 45

SC

Stöd de föreslagna utkasten till beslut och strykningen av beslut 18.146.

Föreslå inrättandet av en arbetsgrupp inom ständiga kommittén för verksamhet mellan mötena vilken kan inleda sitt arbete så snart sekretariatets analys och rekommendationer är tillgängliga.

+

46.

Handel med stenkoraller

CoP19 Doc. 46

Europeiska unionen och dess medlemsstater

Dokument från EU och dess medlemsstater.

+

47.

Exemplar som producerats med hjälp av bioteknik

CoP19 Doc. 47

SC, Sec.

Stöd rekommendationerna, expertmötet bör utgöra en grund för att skapa klarhet kring definitioner och bevarandefrågor som kan användas av arbetsgruppen i ett senare skede. Mötet bör ligga till grund för arbetsgruppen och måste därför äga rum i förväg.

+

48.

Definition av termen ”lämpliga och godtagbara destinationer”

CoP19 Doc. 48

SC

Stöd godkännande av de båda icke-bindande vägledningsdokumenten.

Stöd utkastet till beslut i bilaga 3, inklusive ändringar från Cites-sekretariatet.

+

49.

Införande från havet

CoP19 Doc. 49

SC

Stöd de föreslagna besluten.

Ge uttryck för EU + medlemsstaternas djupa oro över det bristande genomförandet av Cites-bestämmelserna om införande från havet (IFS) och annan handel från områden utanför nationell jurisdiktion vad avser Cites-listade arter.

EU + medlemsstaterna betonar att ett effektivt samarbete mellan Cites och fiskerimyndigheterna är avgörande för ett framgångsrikt genomförande av Cites-bestämmelserna för marina arter.

+

50.

Bortskaffande av beslagtagna och förverkade exemplar

CoP19 Doc. 50

SC

Stöd de föreslagna utkasten till beslut vid CoP19 så som rekommenderades vid SC74 och strykningen av besluten 18.159–18.164.

+

51.

Kvoter för jakttroféer av leopard (Panthera pardus)

CoP19 Doc. 51

SC

Stöd ändring av punkt 1 a i resolution Conf. 10.14 (Rev. CoP16) Föreslå ändringar av de beslut som föreslagits av sekretariatet för att säkerställa att exportkvoterna (inklusive jaktkvoterna) regelbundet ses över.

(+)

52.

Transport av levande exemplar:

förbättra genomförandet av transportbestämmelserna

CoP19 Doc. 52

Kanada, Elfenbenskusten, Kenya, Mexiko, Nigeria, Senegal och Förenta staterna

Stöd de föreslagna besluten och ändringarna i resolutionerna, särskilt när det gäller tillgången till Iatas föreskrifter. Förtydliga syftet med den första (mindre) ändringen i Res. Conf. 10.21 (införande av ”oavsett transportsätt”) och överväg möjliga konsekvenser för riktlinjerna för icke-lufttransport. Öppenhet att diskutera förslag från parter eller berörda parter för att förbättra de föreslagna ändringarnas genomförbarhet utan att minska förslagets ambitionsnivå.

+

Undantag och särskilda handelsbestämmelser

53.

Översyn av Cites bestämmelser om handel med exemplar av djur och växter som inte tagits från den naturliga miljön

CoP19 Doc. 53

SC

Stöd en fortsättning av arbetsgruppen för verksamhet mellan mötena eftersom de frågor som tas upp är komplexa och det inte fanns tillräckligt med tid för att diskutera alla punkter i uppdraget. Viktiga förbättringar av texten, särskilt av bilaga I, behövs för att göra texten tydligare och mer fokuserad, och även för att ta itu med de farhågor som Cites-sekretariatet tagit upp. Förespråka i linje med sekretariatets ståndpunkt att antagandet av ändringarna av resolution 10.16 till CoP20 skjuts upp, men var öppen för antagande vid CoP19 om man enas om betydande förbättringar.

(-)

54.

Översyn av bestämmelserna i resolution Conf. 17.7 om översyn av handel med djurexemplar som rapporterats ha producerats i fångenskap

CoP19 Doc. 54

Sekretariatet, på ständiga kommitténs vägnar, och i samråd med djur-kommitténs ordförande.

Allmänt stöd, men vissa ändringar behövs i ordalydelsen i ändringarna av resolutionen i bilaga 1 och utkasten till beslut, särskilt för att återspegla resultatet av SC75 (13/11/2022) och den workshop som hölls i juni 2022. Stöd utkasten till beslut i bilaga 2.

(+)

55.

Registrering av verksamheter som föder upp djurarter som förtecknas i bilaga I i fångenskap för kommersiella ändamål

CoP19 Doc. 55

Förenta staterna

Invänd mot vissa delar av motiveringen i dokumentet och invänd bestämt mot vissa av de föreslagna ändringarna. Stöd generellt tanken att varor som anges i registreringen offentliggörs på Cites-webbplatsen. Invänd mot förslaget att ytterligare varor kräver en ny registrering. Var öppen för en utestängande strategi, dvs. utvidgning av registreringsprocessen till att omfatta varor som uttryckligen uteslöts vid registreringen. Med dessa ändringsförslag kan förslaget godtas.

(-)

56.

Vägledning om termen ”artificiellt förökade”

CoP19 Doc. 56

PC

Stöd antagandet av utkasten till beslut i bilaga 1. Eftersom frågor om agarträ, användningen av källkod Y och andra frågor förblev olösta under utarbetandet av den preliminära vägledningen, invänd mot alla eventuella ändringar av mandatet för översynen av vägledningen som så småningom skulle kunna leda till en försvagning av de nuvarande standarderna för källkoden ”A”, ”Y” och definitionen av planteringar.

+

57.

Exemplar som odlats av frön eller sporer insamlade från den naturliga miljön och som anses vara artificiellt förökade

CoP19 Doc. 57

Växtkommittén i samråd med ständiga kommitténs ordförande

Stöd strykning av besluten 18.179–18.181 eftersom arbetet är avslutat.

+

Artspecifika ärenden

58.

Västafrikanska gamar (Accipitridae spp.)

CoP19 Doc. 58

Ständiga kommittén i samråd med sekretariatet.

Samtyck till antagande av utkasten till beslut 19.AA–19.FF som ersätter besluten 18.186–18.192.

+

59.

Olaglig handel med geparder (Acinonyx jubatus)

CoP19 Doc. 59

Etiopien

Stöd rekommendationerna eftersom olaglig handel är ett akut hot. Rekommendera att den nordvästafrikanska och iranska underarten inkluderas i alla överväganden om bekämpning av olaglig handel, i relevant utsträckning, och att det inrättas en mekanism för att informera och stärka arbetet i arbetsgruppen för stora kattdjur. Dessutom bör SC78 och inte SC77 ge rekommendationer till CoP20.

(+)

60.

Bevarande av groddjur (Amphibia spp.)

CoP19 Doc. 60

AC

Stöd rekommendationerna eftersom tillräckliga uppgifter om groddjursarter i internationell handel inte har samlats in.

+

61.

Ålar (Anguilla spp.)

CoP19 Doc. 61

Ständiga kommittén i samråd med djur-kommitténs ordförande

Stöd ständiga kommitténs rekommendationer att anta utkasten till beslut 19.AA–19.DD som presenteras i bilaga 1.

+

62.

Taxa som producerar agarträ

(Aquilaria spp. och Gyrinops spp.)

62.1

Rapport från växtkommittén

CoP19 Doc. 62.1

PC

Stöd utkastet till beslut endast i sekretariatets ändrade version. Betona behovet av att beakta ny information från dok. 62.2, den föreslagna forskningen i detta, och informationsdokument CoP19 Inf. 5 vid översynen av Res. 16.10 och andra relevanta resolutioner. Det bör dock klargöras att resolution 10.13 om genomförandet av konventionen för trädarter och andra potentiella resolutioner inte får försvagas när det gäller definitioner och specifikationer för artificiell förökning.

(+)

62.2

Historia och utmaningar i fråga om agarträ och Cites

CoP19 Doc. 62.2

Förenade kungariket.

Stöd eller lovorda den sammanställda informationens användbarhet. Begära att eventuella resultat av den föreslagna forskningen beaktas vid eventuella revideringar av resolution 16.10 i enlighet med utkastet till beslut i dokument 62.1.

(+)

63.

Rökelseträd (Boswellia spp.)

CoP19 Doc. 63

PC

Stöd. Utkasten till beslut utgör en rimlig väg framåt för att täppa till kunskapsluckor och för eventuella framtida listningsförslag från parterna.

+

64.

Havssköldpaddor (Cheloniidae spp. och Dermochelyidae spp.)

64.1

Rapport från sekretariatet och ständiga kommittén

CoP19 Doc. 64,1

SC, Sec.

Stöd sekretariatets nya förslag om att inkludera vissa utkast till beslut i en ny resolution om havssköldpaddor enligt förslaget i dok. 64.2 och att förnya beslut 18.217 (Rev. CoP19). Två arter av havssköldpaddor är allvarligt hotade, en är hotad och alla bedömningar från IUCN förutspår en negativ populationstrend. Det krävs ökade insatser för att förhindra ytterligare tillbakagång och utrotning. Stöd sammanslagning med 64.2.

(+)

64.2

Bevarande av havssköldpaddor

CoP19 Doc. 64.2

Brasilien, Colombia, Costa Rica, Peru och Förenta staterna

Stöd den nya resolutionen med ändringar som föreslagits av sekretariatet. Stöd sammanslagning med 64.1.

(+)

65.

Hajar och rockor (Elasmobranchii spp.)

CoP19 Doc. 65

SC, AC, i samråd

med Sec. och AC

Stöd rekommendationerna från ständiga kommittén och djurkommittén om att anta utkasten till beslut 19.AA–19.FF i bilaga 4 till dokumentet. Långsiktig finansiering är avgörande för att ge nödvändigt stöd till genomförandet av listningar av marina arter, och därför bör åtgärden i beslut 19.BB inte vara beroende av tillgång till extern finansiering.

+

66.

Elefanter (Elephantidae spp.)

66.1

Genomförande av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefanter

CoP19 Doc. 66.1

Sekretariatet på begäran av ständiga kommittén

Stöd uppsättningen beslut i bilaga 1 om stängning av inhemska elfenbensmarknader. Stöd utkast till beslut i bilaga 2 om handel med elfenben från mammut, inbegripet den ändring som föreslagits av Cites-sekretariatet. Stöd utkast till beslut i bilaga 3 om handel med asiatisk elefant. Stöd utkast till beslut i bilaga 4 som rör den praktiska vägledningen om lager av elfenben.

+

66.2

Lager av elfenben

66.2.1

Lager av elfenben:

genomförande av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefanter

CoP19 Doc. 66.2.1

Benin, Burkina Faso, Ekvatorialguinea, Etiopien, Gabon, Kenya,

Liberia, Niger, Senegal och Togo

Erkänn behovet av korrekt rapportering men dela sekretariatets åsikt att rapporteringen om lager av elfenben och tillhandahållandet av tekniskt stöd i samband med lagerhantering enligt punkt 7 e och punkt 11 i resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefanter är tillräckliga, om parterna genomför dem korrekt, och att de föreslagna nya utkasten till beslut i bilaga 4 till CoP19 Doc. 66.1 är tillräckliga.

Invänd mot det nya utkastet till beslut 19AA och BB enligt förslaget, men stöd den ändrade uppsättning beslut som föreslagits av sekretariatet.

(-)

66.2.2

Inrättande av en fond som är tillgänglig för utbredningsstater vid icke-kommersiellt bortskaffande av elfenbenslager

CoP19 Doc. 66.2.2

Kenya

EU stöder generellt icke-kommersiellt bortskaffande av elfenben, men anser att det är varje parts suveräna rätt att besluta hur de hanterar sina lager, så länge dessa förvaltas på rätt sätt. Det är tveksamt om det är nödvändigt med en institutionaliserad finansieringsprocess som stöder en av metoderna för bortskaffande av endast en typ av beslagtagna exemplar. Invänd mot förslaget som det är, det skulle vara lämpligare med en gemensam strategi för alla stater inom området för afrikansk elefant.

(-)

66.3

Aspekter av genomförandet av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om stängning av inhemska elfenbensmarknader

CoP19 Doc. 66.3

Benin, Burkina Faso, Ekvatorial-guinea, Etiopien, Gabon, Liberia,

Niger, Senegal och Togo

EU stöder utkastet till beslut 19.AA, men ifrågasätter behovet av de ändringar som införs i utkastet till beslut 19.BB och 19.CC, eftersom det är oklart vilken annan typ av relevant tillgänglig information som det hänvisas till. Vi kan stödja beslut 19.DD som reviderats av sekretariatet.

(-)

66.4

Handel med levande afrikanska elefanter

66.4.1

Internationell handel med levande exemplar av afrikansk elefant: Föreslagen revidering av resolution Conf. 10.10 (Rev. CoP18) om handel med exemplar av elefant

CoP19 Doc. 66.4.1

Benin, Burkina Faso, Ekvatorial-guinea, Etiopien, Gabon, Liberia, Niger,

Senegal och Togo

Syftet med detta dokument överensstämmer med EU:s mål (se dok. 66.4.2), som är att begränsa handeln med levande elefanter till program för in situ-bevarande, med endast begränsade undanta. Var öppen för att diskutera med förslagsställarna om hur man ska gå vidare för att uppnå målet. Invänd dock mot flera delar av förslaget: en bredare lösning måste hittas för dessa olika delar (tolkning av not 2, särskilda regler för handel med levande afrikanska elefanter, vilken beaktar exceptionella ex situ-överföringar samt den icke-bindande vägledningen om ”inhysning och skötsel” samt ”fördelar med in situ-bevarande”).

(-)

66.4.2

Förtydligande av ramen: Förslag från Europeiska unionen.

CoP19 Doc. 66.4.2

Europeiska unionen och dess medlems-stater

Dokument från EU och dess medlemsstater.

+

66.5

Rapport om övervakning av olagligt dödande av elefanter, Monitoring the Illegal Killing of Elephants (MIKE)

CoP19 Doc. 66.5

Sec.

Notera rapporten.

66.6

Rapport om informationssystemet för handel med elefanter, Elephant Trade Information System (ETIS)

CoP19 Doc. 66.6

Sec.

Notera rapporten.

66.7

Översyn av processen för den nationella handlingsplanen för elfenben

CoP19 Doc. 66.7

Malawi, Senegal och Förenta staterna

EU bör stödja översynsprocessen under förutsättning att den är inriktad på de specifika frågor som har identifierats i dokumentet, inte nödvändigtvis på hela processen, och utan att potentiellt försvaga processen.

(+)

67.

Cites arbetsgrupp för stora kattdjur (Felidae spp.)

CoP19 Doc. 67

SC

Stöd de föreslagna utkasten till beslut om ändrad uppdragsbeskrivning och ändrat arbetssätt för Cites arbetsgrupp för stora kattdjur enligt överenskommelsen vid SC74, även om vissa ändringar kan behövas i linje med dok. 59 och 73.2, och strykningen av besluten 18.245 och 18.248.

+

68.

Asiatiska stora kattdjur (Felidae spp.)

CoP19 Doc. 68

Sekretariatet i samråd med ständiga kommitténs ordförande

Allmänt stöd till dokumentet. Förbättringar av beslut 19.AA kommer att föreslås för att förbättra informationsutbytet om forensiska forskningsprojekt, inbegripet genetiska och andra metoder.

+

69.

Sjöhästar (Hippocampus spp.)

69.1

Rapport från ständiga kommittén

CoP19 Doc. 69.1

SC

Stöd rekommendationerna från ständiga kommittén om att anta utkasten till beslut 19.AA–19.CC i bilaga 1 till dokumentet. Stöd i synnerhet till anordnandet av en expertworkshop för att diskutera genomförandet och efterlevnaden av Cites vid handel med Hippocampus spp.

+

69.2

Nästa steg mot ett framgångsrikt genomförande av listningen i bilaga II för sjöhästar

CoP19 Doc. 69.2

Maldiverna, Monaco, Nigeria, Peru, Senegal, Sri Lanka, Togo, Förenade kungariket och Förenta staterna

Föreslå för förslagsställarna att man kan överväga att slå samman dokumentet med 69.1, eftersom båda dokumenten har liknande mål. Viktiga punkter som bör behållas är inkluderande av sjöhästar vid den föreslagna workshoppen om icke-skadlighetsrekvisit (69.2) och anordnande av en expertworkshop för att diskutera genomförandet och efterlevnaden av Cites vid handel med Hippocampus spp. (69.1).

(+)

70.

Arter av palisander/rosenträ [Leguminosae (Fabaceae)]

CoP19 Doc. 70

PC

Stöd de utkast till beslut som godkänts av växtkommittén för arter av palisander/rosenträ.

+

71.

Myrkottar (Manis spp.)

71.1

Rapport från ständiga kommittén och djurkommittén

CoP19 Doc. 71.1

Ständiga kommittén i samråd med djur-kommitténs ordförande

Stöd rekommendationerna, men ytterligare punkter som tas upp i doc. 71.2 kan komma att läggas till.

+

71.2

Föreslagna ändringar av resolution Conf. 17.10

CoP19 Doc. 71.2

Förenade kungariket

Stöd de föreslagna ändringarna eftersom ytterligare åtgärder krävs för att förhindra olaglig handel med myrkottar. Stöd den konsoliderade texten från 71.1 och 71.2 enligt sekretariatets förslag.

+

72.

Afrikanska lejon (Panthera leo)

CoP19 Doc. 72

Sekretariatet i samråd med ständiga kommitténs ordförande

Stöd djurkommitténs förslag om ytterligare arbete mellan mötena om afrikanska lejon (Panthera leo) och antagandet av ett nytt beslut.

+

73.

Jaguarer (Panthera onca)

73.1

Rapport från ständiga kommittén

CoP19 Doc. 73.1

SC

Stöd strykningen av besluten 18.251 och 18.253 enligt sekretariatets rekommendation och antagandet av utkasten till beslut om jaguarer i bilaga 1 till detta dokument.

+

73.2

Föreslagna ändringar av utkasten till beslut om jaguarer som man enades om vid SC74

CoP19 Doc. 73.2

Costa Rica, El Salvador, Mexiko och Peru

Stöd i princip utkasten till beslut, om 19.DD b) (begäran om en bedömning av behovet av en särskild resolution om jaguarer, som inte stöddes av EU vid CoP18) utgår. Inrätta en mekanism för att informera och stärka arbetet i arbetsgruppen för stora kattdjur.

(+)

74.

Handel med och bevarandeförvaltning av tättingar (Passeriformes spp.)

CoP19 Doc. 74

AC

Stöd djurkommitténs rekommendationer om att förnya besluten 18.256–18.259 om handel med och bevarandeförvaltning av tättingar (Passeriformes spp.) i takt med att finansiering blir tillgänglig.

+

75.

Noshörningar (Rhinocerotidae spp.)

CoP19 Doc. 75

SC, Sec.

Stöd det dokument som utarbetats av ständiga kommittén och sekretariatet och ändringarna av res. Conf. 9.14 (COP17) samt uppsättningen beslut i bilaga 3. Överväg om vissa delar av beslut nr 18.110 som riktar sig till parterna och som föreslås strykas bör behållas i resolution 9.14 (CoP17) eller i besluten.

+

76.

Saigaantilop (Saiga spp.)

CoP19 Doc. 76

SC

Stöd beslut som föreslagits av djurkommittén, i dess ändrade lydelse av sekretariatet.

+

77.

Jättevingsnäcka (Strombus gigas)

CoP19 Doc. 77

Sec.

Stöd utkasten till beslut 19.AA–19.DD i bilaga 1 till detta dokument och strykning av besluten 18.275–18.280, utom beslut 18.278b, som bör behållas.

(+)

78.

Landsköldpaddor och sötvattensköldpaddor (Testudines spp.)

CoP19 Doc. 78

Sec.

Instäm i att besluten 18.286–18.291 har genomförts och kan utgå. Föreslå ett uppföljningsbeslut där Madagaskar uppmanas att lägga fram en övergripande bevarandestrategi för sina hotade sköldpaddsarter.

+

79.

Afrikanska trädarter

CoP19 Doc. 79

PC

Stöd. En uppdatering av förteckningen över afrikanska trädarter och tillhörande Cites-processer i bilagan till dokument PC25 Doc. 28 är ett nödvändigt steg.

+

80.

Marina akvariefiskar

CoP19 Doc. 80

AC

Stöd antagande av utkasten till beslut 19.AA–19.BB i bilaga 1 till detta dokument och strykning av besluten 18.263–18.265.

+

81.

Neotropiska trädarter

CoP19 Doc. 81

PC

Stöd. En uppdatering av förteckningen över neotropiska trädarter och tillhörande Cites-processer i bilagan till dokument PC25 Doc. 29 är ett nödvändigt steg.

+

82.

Handel med medicinalväxter och aromatiska växtarter

CoP19 Doc. 82

PC

Stöd, men begär att en eventuell ny resolution inte bör begränsas till läkemedel, utan bör omfatta alla typer av produkter som innehåller exemplar av medicinalväxter och aromatiska växtarter.

+

83.

Identifiering av utrotningshotade arter för Cites-parterna

CoP19 Doc. 83

Gambia, Liberia, Niger, Nigeria och Senegal

Invänd mot utkastet till resolution om inrättande av en ny databas, eftersom IUCN:s befintliga rödlista är en tillräcklig grund för bedömning. Invänd även mot utkasten till beslut i bilaga 2 i nuvarande form. Erkänn dock att vissa utbredningsstater behöver tekniskt stöd vid utarbetandet av förslag till listningar av arter som hotas av internationell handel och som ännu inte finns upptagna i Cites-bilagorna.

–

Underhåll av bilagorna

84.

Standardnomenklatur

84.1

Rapport från djur- och växtkommittéerna

CoP19 Doc. 84.1

AC, PC, utarbetad av deras specialister på nomenklatur

Stöd antagandet av de föreslagna besluten och förnyandet av beslut från CoP18 så som beskrivs i Doc. 84.1 och stöd antagandet av den reviderade resolution Conf. 12.11 (Rev. CoP18) avseende både växter och djur.

+

84.2

Standardnomenklatur för Dipteryx spp.

CoP19 Doc. 84.2

Europeiska unionen och dess medlemsstater

Dokument från EU och dess medlemsstater.

+

84.3

Standardnomenklatur för Khaya spp.

CoP19 Doc. 84.3

Europeiska unionen och dess medlemsstater

Dokument från EU och dess medlemsstater.

+

84.4

Standardnomenklatur för Rhodiola spp.

CoP19 Doc. 84.4

Europeiska unionen och dess medlems-stater

Dokument från EU och dess medlemsstater.

+

85.

Noter

85.1

Rapport från ständiga kommittén

CoP19 Doc. 85.1

SC

Stöd till det dokument som ständiga kommittén lagt fram och stöd för återinrättandet av arbetsgruppen.

+

85.2

Informationssystem för handel med exemplar av Cites-listade trädarter

CoP19 Doc. 85.2

SC, Sec.

Stöd, eftersom det är viktigt att identifiera och bygga vidare på befintligt arbete, samtidigt som dubbelarbete undviks för Internationella organisationen för tropiskt timmer.

+

85.3

Informell översynsmekanism för befintliga och föreslagna noter

CoP19 Doc. 85.3

Ständiga kommitténs ordförande i samråd med sekretariatet.

Stöd det föreslagna beslutet om den informella översynsmekanismen för befintliga och föreslagna noter.

+

86.

Produkter som innehåller exemplar av orkidéer som är upptagna i bilaga II

CoP19 Doc. 86

SC

Stöd utkasten till beslut och strykning av besluten 18.327–18.330.

+

87.

Ändringar av resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP17).

87.1

Föreslagna ändringar av resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP17).

CoP19 Doc. 87.1

Botswana, Kambodja, Eswatini, Namibia, Zimbabwe

Invänd mot återupptagande av resolution 9.24. Var öppen för diskussion om vissa delar av förslaget som ligger utanför tillämpningsområdet för resolution 9.24.

–

87.2

Vattenlevande arter som är upptagna i Cites-bilagorna:

förslag till ett nytt tillvägagångssätt för listning av hajar och rockor

CoP19 Doc. 87.2

Senegal

Fotnoten om ”Tillämpning av minskning för kommersiellt utnyttjade vattenlevande arter” i bilaga 5 till Res Conf. 9.24 (REV CoP17) hänvisar till ”kommersiellt utnyttjade vattenlevande arter”, vilket är ett otydligt uttryck som leder till missförstånd. EU är enigt om att det finns ett behov av en översyn av fotnoten och kan stödja inrättandet av en arbetsgrupp under sessionerna eller en process mellan sessionerna för att diskutera den bästa vägen framåt för alla akvatiska taxa med långsam tillväxt och låg reproduktion (inte bara för hajar och rockor).

(+)

88.

Reservationer som lämnats in efter det 18:e mötet i partskonferensen

CoP19 Doc. 88

Sec.

Stöd sekretariatets förslag om en ny punkt 1 h i resolution 11.21 (Rev. CoP18) samt en ny punkt 2f i resolution 4.6 (Rev. CoP18), som ett möjligt alternativ till EU:s textförslag i samma fråga i dok. 66.4, punkt 14, med tanke på att sekretariatets förslag har samma avsikt och syfte.

Preliminärt stöd för antagandet av sekretariatets övriga föreslagna ändringar av Res. Conf. 11.21, Res Conf. 4.6 (Rev. CoP18) och Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP 18), men vissa ändringar av texten kan dock komma att föreslås för att förbättra texten, särskilt för att täcka fallet med delade listningar i Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18), för att tillämpa bestämmelserna i Res. Conf. 4.25 (Rev. CoP18) även för växter, och för att säkerställa att de föreslagna ändringarna av Res. Conf. 4.6 (Rev. CoP18) tar hänsyn till kopplingen mellan processerna för att ändra resolutioner och ändra de noter i vilka de hänvisas till.

(+)

Förslag till ändring av bilagorna

89.

Förslag till ändringar av bilagorna I och II

Listningsförslag behandlas i del 2 av detta dokument, se nedan.

89.1

Sekretariatets bedömning av förslagen till ändring av bilagorna I och II

CoP19 Doc. 89.1

89.2

Synpunkter från parterna

CoP19 Doc. 89.2

Sec.

89.3

Kommentarer från obligatoriska rådgivare

CoP19 Doc. 89.3

Avslutning av mötet

90.

Fastställande av tid och plats för partskonferensens nästa ordinarie möte

Inget dokument

91.

Avslutningsanföranden (observatörer, parter, Cites generalsekreterare, värdregering)

Inget dokument

2.   
  LISTNINGSFÖRSLAG

| Nr | Taxon/Precisering | Förslag | Förslagsställare | Anmärkningar | Stånd-punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FAUNA – MAMMALIA |
| 1. | Hippopotamus amphibious (flodhäst) | II – I
  Överför från bilaga II till bilaga I | Benin, Burkina Faso, Centralafrikanska republiken, Gabon, Guinea, Liberia, Mali, Niger, Senegal, Togo | Invänd. Populationen uppfyller inte kriterierna för listning i bilaga I.
  Erkänn behovet av ökade insatser för bevarande av arterna i vissa regioner och var öppen för diskussioner om hur man ska gå vidare med listningen i bilaga II. | – |
| 2. | Ceratotherium simum simum (sydlig trubbnoshörning) (populationen i Namibia) | I – II
  Överför populationen i Namibia från bilaga I till bilaga II med följande not:
  Uteslutande för att möjliggöra internationell handel med






  a) | levande djur endast för in situ-bevarande, och |

Nr

Taxon/Precisering

Förslag

Förslagsställare

Anmärkningar

Stånd-punkt

FAUNA – MAMMALIA

1.

Hippopotamus amphibious (flodhäst)

II – I

Överför från bilaga II till bilaga I

Benin, Burkina Faso, Centralafrikanska republiken, Gabon, Guinea, Liberia, Mali, Niger, Senegal, Togo

Invänd. Populationen uppfyller inte kriterierna för listning i bilaga I.

Erkänn behovet av ökade insatser för bevarande av arterna i vissa regioner och var öppen för diskussioner om hur man ska gå vidare med listningen i bilaga II.

–

2.

Ceratotherium simum simum (sydlig trubbnoshörning) (populationen i Namibia)

I – II

Överför populationen i Namibia från bilaga I till bilaga II med följande not:

Uteslutande för att möjliggöra internationell handel med

a)

levande djur endast för in situ-bevarande, och

| b) | jakttroféer. |
| --- | --- |

b)

jakttroféer.

Alla andra exemplar ska betraktas som exemplar av arter som är upptagna i bilaga I, och handeln med dessa ska regleras i enlighet därmed.

Botswana, Namibia

Biologiska kriterier för nedlistning förefaller vara uppfyllda. Uppgifter om reproduktion och populationsstruktur samt den faktiska populationsstorleken och fragmenteringen av populationen är dock oroväckande. Därför kan endast överföring till bilaga II av levande djur för in situ-bevarandeändamål och till platser inom artens naturliga och historiska utbredningsområde i Afrika stödjas. Överföring till bilaga II för att möjliggöra handel med jakttroféer kan inte stödjas av försiktighetsskäl, eftersom noshörningshorn från jakttroféer har bevisats komma in i olaglig handel, och listning i bilaga II skulle leda till mindre omfattande granskning av jakttroféer av importerande parter.

(-)

3.

Ceratotherium simum simum (sydlig trubbnoshörning) (populationen i Eswatini)

Ta bort den befintliga noten om listningen av populationen i Eswatini i bilaga II.

Eswatini

Invänd. Populationen uppfyller fortfarande kriterierna för listning i bilaga II, men ett borttagande av noten enligt förslaget skulle inte vara förenligt med de försiktighetsåtgärder som anges i punkt A.2 a i bilaga 4 till resolution Conf. 9.24. Ett återupptagande av handeln med noshörningshorn skulle i nuläget sända fel signal, mot bakgrund av tjuvjaktens och den olagliga handelns stora omfattning. Det skulle också undergräva många parters åtgärder för att minska efterfrågan på denna art.

–

4.

Loxodonta africana (afrikansk elefant) (populationerna i Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe)

Ändring av not 2 avseende populationerna i Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe

De föreslagna ändringarna visas genom överstrykning:

Uteslutande för att möjliggöra

| a) | handel med jakttroféer för icke-kommersiella ändamål, |
| --- | --- |

a)

handel med jakttroféer för icke-kommersiella ändamål,

| b) | handel med levande djur till lämpliga och godtagbara destinationer som definieras i Res. Conf. 11.20 (Rev. CoP17) för Botswana och Zimbabwe och för in situ-bevarandeprogram för Namibia och Sydafrika, |
| --- | --- |

b)

handel med levande djur till lämpliga och godtagbara destinationer som definieras i Res. Conf. 11.20 (Rev. CoP17) för Botswana och Zimbabwe och för in situ-bevarandeprogram för Namibia och Sydafrika,

| c) | handel med hudar, |
| --- | --- |

c)

handel med hudar,

| d) | handel med hår, |
| --- | --- |

d)

handel med hår,

| e) | handel med lädervaror för kommersiella eller icke-kommersiella ändamål för Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe |
| --- | --- |

e)

handel med lädervaror för kommersiella eller icke-kommersiella ändamål för Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe

| f) | handel med individuellt märkta och certifierade ”ekipa” insatta i färdiga smycken för icke-kommersiella ändamål för Namibia och snidat elfenben för icke-kommersiella ändamål för Zimbabwe, |
| --- | --- |

f)

handel med individuellt märkta och certifierade ”ekipa” insatta i färdiga smycken för icke-kommersiella ändamål för Namibia och snidat elfenben för icke-kommersiella ändamål för Zimbabwe,

| g) | handel med registrerat obearbetat elfenben (för Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe hela betar och delar av betar) på följande villkor:






  i) | Det får endast komma från registrerade statligt ägda lager, med ursprung i staten (exklusive beslagtaget elfenben och elfenben av okänt ursprung). |
| --- | --- | --- |

g)

handel med registrerat obearbetat elfenben (för Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe hela betar och delar av betar) på följande villkor:

i)

Det får endast komma från registrerade statligt ägda lager, med ursprung i staten (exklusive beslagtaget elfenben och elfenben av okänt ursprung).

| ii) | Handeln är begränsad till handelspartner som av sekretariatet, i samråd med ständiga kommittén, har bekräftats ha en adekvat nationell lagstiftning och inhemsk handelskontroll för att säkerställa att det importerade elfenbenet inte kommer att återexporteras och kommer att förvaltas enligt samtliga krav i konferensresolution 10.10 (Rev. CoP17) om inhemsk tillverkning och handel. |
| --- | --- |

ii)

Handeln är begränsad till handelspartner som av sekretariatet, i samråd med ständiga kommittén, har bekräftats ha en adekvat nationell lagstiftning och inhemsk handelskontroll för att säkerställa att det importerade elfenbenet inte kommer att återexporteras och kommer att förvaltas enligt samtliga krav i konferensresolution 10.10 (Rev. CoP17) om inhemsk tillverkning och handel.

| iii) | Ingen internationell handel ska tillåtas innan sekretariatet har kontrollerat de tilltänkta importländerna och de registrerade statligt ägda lagren. |
| --- | --- |

iii)

Ingen internationell handel ska tillåtas innan sekretariatet har kontrollerat de tilltänkta importländerna och de registrerade statligt ägda lagren.

| iv) | Intäkterna från handeln får användas endast för bevarande av elefanter och program för bevarande och utveckling av samhällen i eller i anslutning till elefanternas utbredningsområde. |
| --- | --- |

iv)

Intäkterna från handeln får användas endast för bevarande av elefanter och program för bevarande och utveckling av samhällen i eller i anslutning till elefanternas utbredningsområde.

Ständiga kommittén kan på förslag från Cites-sekretariatet besluta att denna handel ska upphöra delvis eller helt och hållet om de exporterande eller de importerande länderna inte uppfyller bestämmelserna, eller om det finns bevis för att handeln har skadlig inverkan på andra elefantpopulationer.

Alla andra exemplar ska betraktas som exemplar av arter som är upptagna i bilaga I, och handeln med dessa ska regleras i enlighet därmed.

Zimbabwe

Invänd i nuvarande läge eftersom den begärda ändringen skulle leda till en öppning av internationell handel med elfenben, och därmed inte uppfyller försiktighetsåtgärderna i bilaga 4 till resolution Conf. 9.24. Om man vid CoP19 kommer överens om effekterna av en reservation mot ändringar av en not (tidigare not skulle finnas kvar) och ändringar av noten skulle begränsas till strykning av överflödiga delar om den tidigare engångsförsäljningen och/eller strykning av hänvisningen till resolutionen på ett sätt som är i linje med EU:s föreslagna dokument 66.4.2, skulle EU kunna rösta för en ändring.

(-)

5.

Loxodonta africana (afrikansk elefant) (populationerna i Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe)

II – I

Överför populationerna i Botswana, Namibia, Sydafrika och Zimbabwe från bilaga II till bilaga I.

Burkina Faso, Ekvatorialguinea, Mali, Senegal

Dessa fyra populationer uppfyller inte kriterierna för listning i bilaga I.

–

6.

Cynomys mexicanus (mexikansk präriehund)

I – II

Överför från bilaga I till bilaga II

Mexiko

Kriterierna för listning i bilaga I är inte längre uppfyllda. Sedan arten upptogs i bilaga I till Cites 1975 har endast två internationella handelstransaktioner registrerats (båda omfattar prover för vetenskapliga ändamål). Mexikos brottsbekämpande myndighet (PROFEPA) rapporterade att nio exemplar beslagtogs mellan 2013 och 2019 på nationell nivå. Det finns inget officiellt register över försäljningen av exemplar av denna art och det finns inte heller någon nationell eller internationell marknad som hotar dess vilda populationer.

+

FAUNA – AVES

7.

Branta canadensis leucopareia (dvärgkanadagås, underarten på Aleuterna)

I – II

Överför från bilaga I till bilaga II

Förenta staterna

Stöd förslaget. Populationen av denna underart har återhämtat sig väl från att ha varit utrotningshotad på 1960-talet till en population på 162 000 i dag som förvaltas väl genom reglerad jakt. Ingen olaglig handel har rapporterats.

+

8.

Kittacincla malabarica (vitgumpad shama)

Ta upp i bilaga II

Malaysia, Singapore

Stöd förslaget, eftersom arten uppfyller kriterierna för listning i bilaga II. På grund av sin sångförmåga är denna art en av de mest värdefulla arterna i handeln med burfåglar i Sydostasien och en de viktigaste arterna som används vid sångtävlingar.

+

9.

Pycnonotus zeylanicus (orangehuvad bulbyl)

II – I

Överför från bilaga II till bilaga I

Malaysia, Singapore, Förenta staterna

Stöd förslaget. Denna art uppfyller de biologiska kriterierna i bilaga 1 till resolution Conf. 9.24 (Rev. CoP17).

+

10.

Phoebastria albatrus (gulnackad albatross)

I – II

Överför från bilaga I till bilaga II

Förenta staterna

Stöd förslaget eftersom den internationella handeln inte längre är ett hot och det inte längre finns någon betydande efterfrågan på arten. Eftersom populationen fortfarande är mycket liten och sårbar bör dock Förenta staterna och andra utbredningsstater uppmuntras att se till att lämpliga bevarandeåtgärder vidtas för att säkerställa en stabil och växande population.

+

FAUNA – REPTILIA

11.

Caiman latirostris (brednoskajman) (populationen i Brasilien)

I – II

Överför populationen i Brasilien från bilaga I till bilaga II

Brasilien

Stöd, eftersom arten är utbredd och riklig på många platser sedan 1990-talet och inte riskerar att utrotas inom överskådlig framtid. Försiktighetsåtgärderna enligt punkt A 2 a ii i bilaga 4 till resolution 9.24 (rev.) är uppfyllda och det skulle inte vara motiverat att behålla dem i bilaga I i enlighet med artikel II.1 i konventionen.

+

12.

Crocodylus porosus (deltakrokodil) (populationen på Palawan-öarna (Filippinerna)

I – II

Överför populationen på Palawan-öarna (Filippinerna) från bilaga I till bilaga II med en nollexportkvot för vilda exemplar Filippinerna

Filippinerna

Stöd, eftersom arten inte är hotad globalt sett och nollexportkvoten för vilda exemplar utgör en försiktighetsåtgärd i enlighet med punkt A 2 a iii i bilaga 4 till resolution 9.24 (rev.).

+

13.

Crocodylus siamensis (siamesisk krokodil) (population i Thailand)

I – II

Överför populationen i Thailand från bilaga I till bilaga II med en nollexportkvot för vilda exemplar

Thailand

Invänd mot detta, eftersom den vilda populationen fortfarande är mycket liten och hotas av utrotning. De biologiska kriterierna för upptagande i bilaga I är fortfarande uppfyllda.

–

14.

Physignathus cocincinus (asiatisk vattenagam)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Europeiska unionen, Vietnam

EU-förslag

+

15.

Cyrtodactylus jeyporensis (Jeypore hill gecko)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Indien

Stöd, eftersom bilaga II-kriterierna förefaller vara uppfyllda. Arten är begränsad till ett fåtal platser och har förmodligen en liten populationsstorlek. Arten hotas för närvarande inte av utrotning, men i förhållande till populationens storlek är efterfrågan inom handeln tillräckligt stor för att utgöra ett hot mot artens överlevnad.

+

16.

Tarentola chazaliae (hjälmgecko)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Mauretanien, Senegal

Handeln med arten är åtminstone ibland stor, vilket kan hota lokalpopulationerna och kontinuiteten i utbredningen. Det är nödvändigt att reglera handeln enligt bilaga II för att förhindra skadlig handel som kan hota arten.

+

17.

Phrynosoma platyrhinos (Desert horned lizard)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Förenta staterna

Invänd mot detta, eftersom kriterierna inte är uppfyllda. Handelsnivåerna har minskat under de senaste åren och det finns inga tecken på minskad population som skulle kunna hota arten inom överskådlig framtid.

–

18.

Phrynosoma spp. (paddleguaner)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Mexiko

Förslaget kan inte stödjas i sin nuvarande form, men en listning av vissa arter som uppfyller kriterierna kan övervägas.

(-)

19.

Tiliqua adelaidensis (Pygmy Bluetongue Lizard)

0 – I

Ta upp i bilaga I

Australien

Stöd. Arten uppfyller flera av de listningskriterier som anges i punkterna B och C i bilaga 1.

+

20.

Epicrates inornatus (puertoricosmalboa)

I – II

Överför från bilaga I till bilaga II

Förenta staterna

Stöd förslaget. Denna art är inte längre hotad och efterfrågan är låg. Därför uppfyller arten inte längre bilaga I-kriterierna.

+

21.

Crotalus horridus (skogsskallerorm)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Förenta staterna

Invänd mot detta, eftersom den internationella handeln är så låg att den inte kan hota denna allmänna och utbredda art och kriterierna för uppförande på förteckningen inte uppfylls.

–

22.

Chelus fimbriata och C. Orinocensis (Amazon matamata och Orinoco matamata)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Brasilien, Colombia, Costa Rica, Peru

Förslaget innehåller inkonsekventa uppgifter om ursprunget för exemplar i laglig och olaglig handel och saknar aktuella populationsdata. I sin nuvarande form visar förslaget varken att arten är hotad eller att handeln har en negativ inverkan på dess överlevnad. Förslaget skulle kunna stödjas om förslagsställarna lägger fram bevis för att de exemplar som är föremål för olaglig handel har sitt ursprung i naturen och/eller att olagligt uppfödda exemplar ”tvättas” vid uppfödningsanläggningarna, och detta inte kan förhindras utan att arten tas upp i bilaga II. EU:s slutliga ståndpunkt kommer att intas när ytterligare information har mottagits från Peru.

(+)

23.

Macrochelys temminckii och Chelydra serpentine (alligatorsköldpadda och snappsköldpadda)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Förenta staterna

Invänd mot det framlagda förslaget, men stöd införandet av endast Macrochelys temminckii i bilaga II. Att lista Chelydra serpentina i enlighet med artikel II.2 b skulle inte underlätta en effektiv kontroll av handeln med Macrochelys temminckii, skulle leda till ännu större problem när det gäller Chelydra rossingnonii och C. acutirostris och öka handelstrycket på dessa sårbara arter.

(-)

24.

Graptemys barbouri, G. ernsti, G. gibbonsi, G. pearlensis och G. Pulchra (sågryggar)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Förenta staterna

Den internationella handeln med alla de fem arterna är så låg och (nästan) uteslutande med ursprungskod C att den inte förväntas påverka dem negativt. Kriterierna för bilaga II uppfylls inte. Det visas att alla arterna påverkas av flera olika hot, men det finns inget som visar på handel med dem.

(-)

25.

Batagur kachuga (Red-crowned Roofed Turtle)

II – I

Överför från bilaga II till bilaga I

Indien

Stöd förslaget. Denna art uppfyller tydligt kriterierna för listning i bilaga I Arten är hotad och den naturliga livsmiljön är svår att skydda.

+

26.

Cuora galbinifrons (Indochinese Box Turtle)

I – II

Överför från bilaga II till bilaga I

Europeiska unionen, Vietnam

EU-förslag

+

27.

Rhinoclemmys spp. (neotropiska skogssköld-paddor)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Brasilien, Colombia, Costa Rica, Panama

Endast Rhinoclemmys pulcherrima och R. punctularia verkar vara föremål för handel i bevaranderelevanta antal, men den största exportören Nicaragua tillåter endast handel med exemplar som fötts upp i fångenskap, och det finns inga belägg för bristande efterlevnad som är relevant för bevarande. Alla arter kan identifieras efter huvud-, hals- och skalfärg. Följaktligen förefaller artikel II.2 a eller b inte vara uppfylld för alla arter och det förslag som lades fram ska inte stödjas, men stöd för ett reducerat förslag skulle kunna övervägas.

(-)

28.

Claudius angustatus (Narrow-bridged Musk Turtle)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Mexiko

Stöd förslaget. Kriterium B i bilaga 2 a är uppfyllt eftersom laglig och olaglig fångst från naturen sannolikt har en bevaranderelevant omfattning.

+

29.

Kinosternon spp. (Mud turtles)

0 – I

0 – II

Inkludera Kinosternon cora och K. vogti i bilaga I och alla andra arter av Kinosternon spp. i bilaga II

Brasilien, Colombia, Costa Rica, El Salvador, Mexiko, Panama, Förenta staterna

EU skulle kunna stödja ett snävare förslag om förslagsställarna beslutar att begränsa det till de arter för vilka det kan visas att de uppfyller kriterierna för listning, särskilt att handeln med dessa arter har en betydande omfattning. K. cora och K. vogti förefaller uppfylla kraven för listning i bilaga I. Andra arter av släktet verkar uppfylla kraven för listning i bilaga II, men många arter är inte hotade och ingen handel har rapporterats.

(-)

30.

Staurotypus salvinii och S. Triporcatus (jättemysksköldpaddor)

0 – II

Ta upp i bilaga II

El Salvador; Mexiko

Stöd. Listning av Staurotypus triporcatus är motiverat, eftersom efterfrågan är stor inom handeln. Det är oklart om Staurotypus salvinii uppfyller de biologiska kriterierna i bilaga II, men det är svårt att skilja den från Staurotypus triporcatus, och det är sannolikt att det i handeln inte görs åtskillnad mellan de båda arterna, vilket innebär att den med största sannolikhet fortfarande uppfyller förväxlingskriteriet i resolution 9.24 (kriterium A i bilaga 2 b).

+

31.

Sternotherus spp. (amerikanska mysksköld-paddor)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Förenta staterna

Sternotherus depressus skulle uppfylla kriterierna för upptagande i bilaga I bättre än för bilaga II. Den enda kongen som liknar S. depressus är S. intermedius, men denna art är sällsynt i handeln och kan inte underlätta relevant ”tvättning” av vilda djur och växter. Andra arter fångas och handlas i stort antal, men utan bevis för att detta orsakar ett hot. Även om förslaget inte helt uppfyller kriterierna för upptagande i listningen kan stöd för ett reducerat förslag, särskilt införandet av S. depressus i bilaga II, övervägas.

(+)

32.

Apalone spp. (lädersköldpaddorna Apalone ferox, A. mutica, A. spinifera)

0 – II

Ta upp i bilaga II (utom den underart som är upptagen i bilaga I).

Förenta staterna

Kriterium B i bilaga 2 a skulle kunna vara uppfyllt, men relevanta populationsdata saknas, vilket gör det svårt att bedöma handelns inverkan på vilda populationer. Det finns endast få belägg för tjuvjakt på vilda Apalone spp. Mot bakgrund av en mycket hög efterfrågan bör försiktighetsåtgärder vidtas och förslaget stödjas.

+

33.

Nilssonia leithii (Leith's Softshell Turtle)

II – I

Överför från bilaga II till bilaga I

Indien

Stöd förslaget eftersom kriterierna för listning i bilaga I är uppfyllda. En kraftig populationsminskning (över 90 % under de senaste 30 åren) som verkar fortsätta. Ett av de största hoten är efterfrågan som livsmedel och som traditionell asiatisk medicin.

+

FAUNA – AMPHIBIA

34.

Centrolenidae spp. (glasgrodor)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Argentina, Brasilien, Costa Rica, Elfenbenskusten, Dominikanska republiken, Ecuador, El Salvador, Gabon, Guinea, Niger, Panama, Peru, Togo, Förenta staterna

Det är uppenbart att kriteriet för listning i bilaga II inte är uppfyllt av hela familjen med sina 158 arter. Eftersom kriterierna för listning inte är uppfyllda bör förslaget inte stödjas.

(-)

35.

Agalychnis lemur (lemurlövgroda)

0 – II

Ta upp i bilaga II med en årlig nollexportkvot för vildfångade exemplar som handlas i kommersiellt syfte

Colombia, Costa Rica, Europeiska unionen, Panama

EU-förslag

+

36.

Laotriton laoensis (paddelsvanssalamander)

0 – II

Ta upp i bilaga II med en nollexportkvot för vildfångade exemplar som handlas i kommersiellt syfte

Europeiska unionen

EU-förslag

+

FAUNA – ELASMOBRANCHII (hajar och rockor)

37.

Carcharhinidae spp (Carcharhinus amblyrhynchos, C. obscurus, C. porosus, Glyphis gangeticus, C. plumbeus, C. borneensis, C. hemiodon, C. leiodon, Negaprion acutidens, C. perezi, Isogomphodon oxyrhynchus, C. signatus, Nasolamia velox, C. acronotus, C. dussumieri, C. obsoletus, C. cerdale, Lamiopsis tephrodes, L. temminckii och övriga arter i familjen revhajar)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Bangladesh, Colombia, Dominikanska republiken, Ecuador, El Salvador, Europeiska unionen, Gabon, Israel, Maldiverna, Panama, Senegal, Seychellerna, Sri Lanka, Syrien, Förenade kungariket

EU är medförslagsställare.

+

38.

Sphyrnidae spp. (hammarhajar)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Brasilien, Colombia, Ecuador, Europeiska unionen, Panama

EU-förslag

+

39.

Potamotrygon albimaculata, P. henlei, P. jabuti, P. leopoldi, P. marquesi, P. signata och P. wallacei (Tapajós freshwater stingray, bigtooth river stingray, pearl freshwater stingray, white-blotched river stingray, Marques's freshwater stingray, Parnaiba river stingray, cururu stingray)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Brasilien

Det är oklart om alla arter uppfyller kriterierna för listning och om listningen skulle bidra till att bekämpa olaglig handel. Tillämpningen av förväxlingskriterierna är inkonsekvent.

(-)

40.

Rhinobatidae spp.(familjen hajrockor)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Israel, Kenya, Panama, Senegal

Stöd, eftersom de flesta arter är hotade och utsätts för ett starkt fisketryck. Listning i bilaga II kommer inte bara att säkerställa att den internationella handeln inte skadar dessa arters överlevnad, utan också göra det möjligt att samla in bättre handelsdata. Flera arter kan komma i fråga för upptagande i bilaga I i framtiden om handeln inte regleras.

+

41.

Hypancistrus zebra (Zebra pleco)

0 – I

Ta upp i bilaga I

Brasilien

Förslaget i dess nuvarande form bör inte stödjas. EU skulle dock kunna stödja ett förslag om listning i bilaga II. Arten kan dock uppfylla de biologiska kriterierna för bilaga I, men även om viss olaglig handel från Brasilien uppenbarligen förekommer, är det oklart hur denna handel påverkar vilda populationer.

(-)

FAUNA – HOLOTHUROIDEA

42.

Thelenota spp.(Thelenota ananas, Th. anax, Th. rubralineata)

0 – II

Ta upp i bilaga II

Europeiska unionen, Seychellerna, Förenta staterna

EU-förslag

+

FLORA (VÄXTER)

43.

Apocynaceae, Cactaceae, Cycadaceae, Dicksoniaceae, Euphorbiaceae, Gnetaceae, Liliaceae, Magnoliaceae, Nepenthaceae, Orchidaceae, Papaveraceae, Podocarpaceae, Sarraceniaceae, Trochodendraceae, Zamiaceae, Zingiberaceae

Växtarter med not #1, #4, #14 och bilaga I-listade arter av Orchidaceae spp. (orkidéer)

Ändra not #1 till följande lydelse: Alla delar och produkter, utom [...] b) plantor eller vävnadskulturer erhållna in vitro, transporterade i sterila behållare,

Ändra not #4 till följande lydelse: Alla delar och produkter, utom [...] b) plantor eller vävnadskulturer erhållna in vitro, transporterade i sterila behållare,

Ändra not #14 till följande lydelse: Alla delar och produkter, utom [...] [...] b) plantor eller vävnadskulturer erhållna in vitro, transporterade i sterila behållare, [...] f) färdiga produkter som är paketerade och klara för detaljhandel[...]; detta undantag gäller inte för träflis, pärlor, radband och sniderier.

Ändra punkt f i texten på franska i not #14 till följande lydelse: f) les produits finis conditionnés et prêts pour la vente au détail; cette dérogation ne s’applique pas aux copeaux en de bois, aux perles, aux grains de chapelets et aux gravures.

Ändra den parentetiska noten till bilaga I Orchidaceae i bilagorna till följande lydelse: ORCHIDACEAE Orkidéer (För följande arter i bilaga A gäller att groddplantor och vävnadskulturer erhållna in vitro och transporterade i sterila behållare inte omfattas av bestämmelserna i konventionen förutsatt att exemplaren uppfyller den definition av ”artificiellt förökade” som överenskommits av partskonferensen.

Kanada

Stöd, eftersom det är en nödvändig ändring för att harmonisera alla förekomster av frasen ”i fast eller flytande (odlings)medium” i Cites-bilagorna och i #-noterna.

+

FLORA – BIGNONIACEAE

44.

Handroanthus spp., Roseodendron spp. och Tabebuia spp. (Trumpet trees)

0 – II

Ta upp i bilaga II med not #17 (Timmer, sågade trävaror, fanér, plywood och bearbetat virke).

Colombia, Europiska unionen, Panama

EU-förslag

+

FLORA – CRASSULACEAE

45.

Rhodiola spp. (Big flower rhodiola Rhodiola crenulata, rosenrot Rhodiola rosea)

0 – II

Ta upp i bilaga II med not #2 (Alla delar och produkter utom a) frön och pollen, och b) färdiga produkter som är paketerade och klara för detaljhandel.

Kina, Europeiska unionen, Ukraina, Förenade kungariket, Förenta staterna

EU-förslag

+

FLORA – LEGUMINOSAE

46.

Afzelia spp.

(afrikanska populationer) (African mahogany)

0 – II

Ta upp i bilaga II med not #17 (Timmer, sågade trävaror, fanér, plywood och bearbetat virke).

Benin, Elfenbenskusten, Europeiska unionen, Liberia, Senegal

EU-förslag

+

47.

Dalbergia sissoo (sissoopalisander)

II – 0

Stryk från bilaga II

Indien, Nepal

Invänd i princip mot förslaget eftersom det krävs expertkunskap för att särskilja denna art från andra arter. Om förslagsställarna kan lägga fram ytterligare bevis, som är lättillgängliga för Cites-myndigheterna, på identifieringstekniker kan ståndpunkten omprövas.

–

48.

Dipteryx spp. (tonkabönssläktet)

0 – II

Ta upp i bilaga II med not ”Timmer, sågade trävaror, fanér, plywood och bearbetat virke och frön”

Colombia, Europiska unionen, Panama

EU-förslag

+

49.

Paubrasilia echinata (bresilja)

II – I

Överför från bilaga II till bilaga I med noten ”Alla delar, derivat och färdiga produkter, inbegripet stråkar till musikinstrument, utom musikinstrument och delar till dessa, som utgör resande orkestrar, och enskilda musiker med musikpass i enlighet med resolution 16.8”.

Brasilien

Notens text är oklar och EU kan endast stödja förslaget om förslaget ändras.

Även om det råder enighet om att det behövs en ökad kontroll av handeln med arten och att all export från Brasilien, inklusive råämnen och färdiga stråkar, bör omfattas, måste man undvika en alltför stor administrativ börda som inte är nödvändig för bevarandet av arten och vederbörligen beakta stråktillverkarnas behov. EU kan inte samtycka till en hänvisning till en resolution i en not.

(+)

50.

Pterocarpus spp.

(afrikanska populationer) (Pterocarpus angolensis, P. brenanii, P. erinaceus, P. lucens, P. mildbraedii, P. officinalis, P. osun, P. rotundifolius, P. santalinoides, P. soyauxii, P. tessmannii, P. tinctorius)

0 – II

Ta med alla afrikanska populationer i bilaga II med not #17 (Timmer, sågade trävaror, fanér, plywood och bearbetat trä) och ändra noterna för Pterocarpus erinaceus och P. tinctorius, som redan är listade i bilaga II, till not #17

Elfenbenskusten, Europeiska unionen, Liberia, Senegal, Togo

EU-förslag

+

FLORA – MELIACEAE

51.

Khaya spp. (khaya-mahognysläktet)

Ta upp i bilaga II med not #17 (Timmer, sågade trävaror, fanér, plywood och bearbetat virke).

Benin, Elfenbenskusten, Europeiska unionen, Liberia, Senegal

EU-förslag

+

FLORA – ORCHIDACEAE

52.

Orchidaceae spp. (orkidéer)

Ändra not #4, med tillägg av en ny punkt g, till följande lydelse: ”g) färdiga produkter som är paketerade och klara för detaljhandel med kosmetiska produkter som innehåller delar och produkter av Bletilla striata, Cycnoches cooperi, Gastrodia elata, Phalaenopsis amabilis eller P. lobbii”

Schweiz

Invänd. Det kan inte uteslutas att material med ursprungskod W eller Y kommer att användas i kosmetika i framtiden. På grundval av detta föreslås en försiktighetsansats, såvida inte noten ändras för att utesluta ursprungskoderna ”W” och ”Y”. Det aktuella förslaget är problematiskt när det gäller att undvika risken för ”tvättning” av vilda djur och växter.

–

---

(1)  Sec. = Cites-sekretariatet

SC = ständiga kommittén

AC = djurkommittén

PC = växtkommittén

---

BILAGA IIa

Ändring av bilaga III till Cites

Papilio phorbanta Bilaga III

---

| 23.12.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 330/233 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 330/233

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2022/2570

av den 24 november 2022

om att inte godkänna silvernitrat som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 9.1 b, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) mottog Sveriges behöriga myndighet den 23 december 2010 en ansökan om godkännande av silvernitrat för användning i biocidprodukter i produkttyp 7, konserveringsmedel för ytbeläggningar, som beskrivs i bilaga V till det direktivet och som motsvarar produkttyp 7, konserveringsmedel för ytbeläggningar, som beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 11.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (2) mottog Sveriges behöriga myndighet den 23 december 2010 en ansökan om godkännande av silvernitrat för användning i biocidprodukter i produkttyp 7, konserveringsmedel för ytbeläggningar, som beskrivs i bilaga V till det direktivet och som motsvarar produkttyp 7, konserveringsmedel för ytbeläggningar, som beskrivs i bilaga V till förordning (EU) nr 528/2012.

| (2) | Enligt artikel 90.2 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 ska ansökningar som insänts enligt direktiv 98/8/EG och för vilka medlemsstaternas utvärdering i enlighet med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG inte har avslutats senast den 1 september 2013, utvärderas av de behöriga myndigheterna i enlighet med bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 90.2 första stycket i förordning (EU) nr 528/2012 ska ansökningar som insänts enligt direktiv 98/8/EG och för vilka medlemsstaternas utvärdering i enlighet med artikel 11.2 i direktiv 98/8/EG inte har avslutats senast den 1 september 2013, utvärderas av de behöriga myndigheterna i enlighet med bestämmelserna i den förordningen.

| (3) | Den 10 februari 2022, under den utvärderande behöriga myndighetens utvärdering av det verksamma ämnet, drog sökanden tillbaka sin ansökan och begärde inte längre att silvernitrat skulle godkännas som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 februari 2022, under den utvärderande behöriga myndighetens utvärdering av det verksamma ämnet, drog sökanden tillbaka sin ansökan och begärde inte längre att silvernitrat skulle godkännas som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7.

| (4) | Silvernitrat förtecknas inte för produkttyp 7 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (3), som innehåller en förteckning över de kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ingår i arbetsprogrammet för granskning av existerande verksamma ämnen i biocidprodukter. Biocidprodukter i produkttyp 7 som innehåller silvernitrat omfattas därför inte av övergångsbestämmelserna i artikel 89.2 i förordning (EU) nr 528/2012 och det är därför inte tillåtet att tillhandahålla eller använda dem på marknaden i unionen. |
| --- | --- |

(4)

Silvernitrat förtecknas inte för produkttyp 7 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 (3), som innehåller en förteckning över de kombinationer av verksamma ämnen och produkttyper som ingår i arbetsprogrammet för granskning av existerande verksamma ämnen i biocidprodukter. Biocidprodukter i produkttyp 7 som innehåller silvernitrat omfattas därför inte av övergångsbestämmelserna i artikel 89.2 i förordning (EU) nr 528/2012 och det är därför inte tillåtet att tillhandahålla eller använda dem på marknaden i unionen.

| (5) | Enligt övergångsbestämmelsen i artikel 94.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 får dock en behandlad vara som behandlats med eller som avsiktligen innehåller en eller flera biocidprodukter som innehåller enbart verksamma ämnen som är under granskning för den relevanta produkttypen enligt det arbetsprogram som avses i artikel 89.1 i den förordningen den 1 september 2016, eller för vilka en ansökan om godkännande för den relevanta produkttypen lämnas in senast den dagen, eller som innehåller enbart en kombination av sådana ämnen och verksamma ämnen som är upptagna i den förteckning som ska upprättas i enlighet med artikel 9.2 i den förordningen för den relevanta produkttypen och användningen, eller upptagna i bilaga I, släppas ut på marknaden till och med den dag som infaller 180 dagar efter ett beslut om att inte godkänna ett av de verksamma ämnena för den relevanta användningen, om detta beslut fattas efter den 1 september 2016. |
| --- | --- |

(5)

Enligt övergångsbestämmelsen i artikel 94.1 a i förordning (EU) nr 528/2012 får dock en behandlad vara som behandlats med eller som avsiktligen innehåller en eller flera biocidprodukter som innehåller enbart verksamma ämnen som är under granskning för den relevanta produkttypen enligt det arbetsprogram som avses i artikel 89.1 i den förordningen den 1 september 2016, eller för vilka en ansökan om godkännande för den relevanta produkttypen lämnas in senast den dagen, eller som innehåller enbart en kombination av sådana ämnen och verksamma ämnen som är upptagna i den förteckning som ska upprättas i enlighet med artikel 9.2 i den förordningen för den relevanta produkttypen och användningen, eller upptagna i bilaga I, släppas ut på marknaden till och med den dag som infaller 180 dagar efter ett beslut om att inte godkänna ett av de verksamma ämnena för den relevanta användningen, om detta beslut fattas efter den 1 september 2016.

| (6) | Eftersom sökanden har dragit tillbaka ansökan om godkännande av silvernitrat för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 finns det ingen biocidprodukt att utvärdera. Den behöriga myndigheten färdigställde därför inte bedömningsrapporten och Europeiska kemikaliemyndigheten utarbetade inget yttrande. Eftersom det inte finns någon biocidprodukt i produkttyp 7 som innehåller silvernitrat som kan förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012 är villkoren i artikel 4.1 i den förordningen inte uppfyllda. Med hänsyn även till behovet att säkerställa att behandlade varor som behandlats med eller som avsiktligen innehåller silvernitrat för produkttyp 7 inte längre släpps ut på marknaden i unionen, bör silvernitrat inte godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 7. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom sökanden har dragit tillbaka ansökan om godkännande av silvernitrat för användning i biocidprodukter i produkttyp 7 finns det ingen biocidprodukt att utvärdera. Den behöriga myndigheten färdigställde därför inte bedömningsrapporten och Europeiska kemikaliemyndigheten utarbetade inget yttrande. Eftersom det inte finns någon biocidprodukt i produkttyp 7 som innehåller silvernitrat som kan förväntas uppfylla kriterierna i artikel 19.1 b i förordning (EU) nr 528/2012 är villkoren i artikel 4.1 i den förordningen inte uppfyllda. Med hänsyn även till behovet att säkerställa att behandlade varor som behandlats med eller som avsiktligen innehåller silvernitrat för produkttyp 7 inte längre släpps ut på marknaden i unionen, bör silvernitrat inte godkännas för användning i biocidprodukter i produkttyp 7.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Silvernitrat (EG-nr: 231-853-9, CAS-nr: 7761-88-8) godkänns inte som verksamt ämne för användning i biocidprodukter i produkttyp 7.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 november 2022.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsläppande av biocidprodukter på marknaden (EGT L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1062/2014 av den 4 augusti 2014 om arbetsprogrammet för en systematisk granskning av alla existerande verksamma ämnen som används i biocidprodukter som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 294, 10.10.2014, s. 1).

3

---