# Euroopa Liidu L 65/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 65 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik2. märts 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 65

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik2. märts 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/444, 16. detsember 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 meetmetega, mille eesmärk on tagada toimiv juurdepääs hädaabiteenistustele kõnede kaudu, mis tehakse Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/445, 23. veebruar 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Colli Bolognesi Classico Pignoletto (KPN)) | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/446, 27. veebruar 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/2019 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liikidesse Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum kuuluvate istutamiseks ettenähtud taimedega ning rakendusmäärust (EL) 2020/1213 seoses kõnealuste istutamiseks ettenähtud taimede liidu territooriumile sissetoomisel kehtivate fütosanitaarmeetmetega | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/447, 1. märts 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses glükosüülitud stevioolglükosiidide kasutamisega magusainena (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/448, 1. märts 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/574 tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/444, 16. detsember 2022, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 meetmetega, mille eesmärk on tagada toimiv juurdepääs hädaabiteenistustele kõnede kaudu, mis tehakse Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112 (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/445, 23. veebruar 2023, millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine (Colli Bolognesi Classico Pignoletto (KPN))

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/446, 27. veebruar 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/2019 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liikidesse Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum kuuluvate istutamiseks ettenähtud taimedega ning rakendusmäärust (EL) 2020/1213 seoses kõnealuste istutamiseks ettenähtud taimede liidu territooriumile sissetoomisel kehtivate fütosanitaarmeetmetega

Ligustrum delavayanum

Ligustrum japonicum

11

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/447, 1. märts 2023, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses glükosüülitud stevioolglükosiidide kasutamisega magusainena (
  1
  )

1

16

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/448, 1. märts 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/574 tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 23. septembri 2022. aasta rakendusdirektiivi (EL) 2022/1647 (millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ seoses mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike taimesortide suhtes kohaldatava erandiga) parandus ( ELT L 248, 26.9.2022 ) | 58 |
| | * | Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/627 (milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks ja millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2074/2005 ametliku kontrolli osas) parandus ( ELT L 131, 17.5.2019 ) | 59 |

Parandused

*

Komisjoni 23. septembri 2022. aasta rakendusdirektiivi (EL) 2022/1647 (millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ seoses mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike taimesortide suhtes kohaldatava erandiga) parandus ( ELT L 248, 26.9.2022 )

( ELT L 248, 26.9.2022 )

58

*

Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/627 (milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks ja millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2074/2005 ametliku kontrolli osas) parandus ( ELT L 131, 17.5.2019 )

( ELT L 131, 17.5.2019 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/444,

16. detsember 2022,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/1972 meetmetega, mille eesmärk on tagada toimiv juurdepääs hädaabiteenistustele kõnede kaudu, mis tehakse Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik, (1) eriti selle artikli 109 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 8 kohaselt võtab komisjon selleks, et tagada liikmesriikides toimiv juurdepääs hädaabiteenistustele kõnede kaudu, mis tehakse Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112, vastu delegeeritud õigusaktid, kusjuures esimene selline õigusakt võetakse vastu 21. detsembriks 2022. Need delegeeritud õigusaktid täiendavad direktiivi artikli 109 lõikeid 2, 5 ja 6 meetmetega, mis on vajalikud hädaolukorra side ühilduvuse, koostalitlusvõime, kvaliteedi, usaldusväärsuse ja toimepidevuse tagamiseks liidus seoses helistaja asukohateabe lahenduste, puuetega lõppkasutajate juurdepääsu ja kõne suunamisega kõige sobivamasse häirekeskusesse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 8 kohaselt võtab komisjon selleks, et tagada liikmesriikides toimiv juurdepääs hädaabiteenistustele kõnede kaudu, mis tehakse Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112, vastu delegeeritud õigusaktid, kusjuures esimene selline õigusakt võetakse vastu 21. detsembriks 2022. Need delegeeritud õigusaktid täiendavad direktiivi artikli 109 lõikeid 2, 5 ja 6 meetmetega, mis on vajalikud hädaolukorra side ühilduvuse, koostalitlusvõime, kvaliteedi, usaldusväärsuse ja toimepidevuse tagamiseks liidus seoses helistaja asukohateabe lahenduste, puuetega lõppkasutajate juurdepääsu ja kõne suunamisega kõige sobivamasse häirekeskusesse.

| (2) | Hädaolukorra side on avaliku korra, turvalisuse ja tervishoiu oluline osa. Üle 30 aasta on liidu kodanikud juurdepääsuks hädaabiteenistustele kasutanud Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112. Seda peaks neil olema võimalik teha digimaailmas ka edaspidi. Kodanike huvides on, et sekkumist vajava sündmuse kohta esitataks põhjalik ja õigeaegne kontekstiteave. Euroopa digipöörde eesmärgiks olev ühenduvuse kõrge tase, mis kajastub otsuses, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030. aastaks, (2) toob kaasa kodanike, eriti puuetega inimeste poolt kasutatavate elektrooniliste sideteenuste tehnoloogilise ülemineku täielikult internetiprotokollil põhinevatele tehnoloogiatele. Üleminek elektroonilistes sidevõrkudes ahelkommutatsiooni tehnoloogiatelt pakettkommutatsiooni tehnoloogiatele käivitab kõneteenuste kasutuselevõtu IP multimeedia allsüsteemil põhinevate püsi- ja mobiilsidepõhiste VoIP-tehnoloogiate kaudu, nagu VoLTE, VoNR (5G-võrgud) ja VoWiFi. Pakettkommutatsiooni tehnoloogiad võimaldavad ka teksti- ja videopõhiseid teenuseid, nagu reaalajas tekstiedastus ja spetsiaalsed kõneteenused. Neid IP-põhiseid sideteenuseid ei saa toetada vanade ahelkommuteeritud võrkudega, nagu 2G- ja 3G-võrgud, mis on kasutusest kõrvaldamisel. Seetõttu on vaja viia ka hädaolukorra side üle pakettkommutatsiooni tehnoloogiatele. Määruse eesmärk on tagada, et selles üleminekuprotsessis on tagatud hädaolukorra side kvaliteet ja usaldusväärsus. |
| --- | --- |

(2)

Hädaolukorra side on avaliku korra, turvalisuse ja tervishoiu oluline osa. Üle 30 aasta on liidu kodanikud juurdepääsuks hädaabiteenistustele kasutanud Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112. Seda peaks neil olema võimalik teha digimaailmas ka edaspidi. Kodanike huvides on, et sekkumist vajava sündmuse kohta esitataks põhjalik ja õigeaegne kontekstiteave. Euroopa digipöörde eesmärgiks olev ühenduvuse kõrge tase, mis kajastub otsuses, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030. aastaks, (2) toob kaasa kodanike, eriti puuetega inimeste poolt kasutatavate elektrooniliste sideteenuste tehnoloogilise ülemineku täielikult internetiprotokollil põhinevatele tehnoloogiatele. Üleminek elektroonilistes sidevõrkudes ahelkommutatsiooni tehnoloogiatelt pakettkommutatsiooni tehnoloogiatele käivitab kõneteenuste kasutuselevõtu IP multimeedia allsüsteemil põhinevate püsi- ja mobiilsidepõhiste VoIP-tehnoloogiate kaudu, nagu VoLTE, VoNR (5G-võrgud) ja VoWiFi. Pakettkommutatsiooni tehnoloogiad võimaldavad ka teksti- ja videopõhiseid teenuseid, nagu reaalajas tekstiedastus ja spetsiaalsed kõneteenused. Neid IP-põhiseid sideteenuseid ei saa toetada vanade ahelkommuteeritud võrkudega, nagu 2G- ja 3G-võrgud, mis on kasutusest kõrvaldamisel. Seetõttu on vaja viia ka hädaolukorra side üle pakettkommutatsiooni tehnoloogiatele. Määruse eesmärk on tagada, et selles üleminekuprotsessis on tagatud hädaolukorra side kvaliteet ja usaldusväärsus.

| (3) | Hädaabiteenistuste eesmärk on sekkumise kaudu vältida, leevendada või ohjata sekkumist vajavate sündmuste mõju. Sekkumiseks kuluv aeg mõjutab oluliselt sekkumist vajavate sündmuste tagajärgi. Tulemuslikuks sekkumiseks on vaja kiiresti mobiliseerida sekkumisressursid, mis suudaksid sekkumist vajavale sündmusele tõhusalt reageerida, ja tagada kiire saabumine sekkumiskohta. |
| --- | --- |

(3)

Hädaabiteenistuste eesmärk on sekkumise kaudu vältida, leevendada või ohjata sekkumist vajavate sündmuste mõju. Sekkumiseks kuluv aeg mõjutab oluliselt sekkumist vajavate sündmuste tagajärgi. Tulemuslikuks sekkumiseks on vaja kiiresti mobiliseerida sekkumisressursid, mis suudaksid sekkumist vajavale sündmusele tõhusalt reageerida, ja tagada kiire saabumine sekkumiskohta.

| (4) | Hädaolukorra side eesmärk on võimaldada lõppkasutajatele juurdepääs hädaabiteenistustele, et paluda ja saada hädaabiteenistustelt hädaabi. Ehkki hädaolukorra side luuakse lõppkasutaja ja häirekeskuse vahel, peaks saadud teabe töötlemine ja taotluse edastamine hädaabiteenistustele olema kõige sobivama häirekeskuse ülesanne, millega tagatakse juurdepääs hädaabiteenustele. Sõltuvalt häirekeskuste süsteemide ja hädaabiteenistuste süsteemide riiklikust korraldusest võivad häirekeskused ja hädaabiteenistused olla nii kattuvad kui ka autonoomsed üksused. |
| --- | --- |

(4)

Hädaolukorra side eesmärk on võimaldada lõppkasutajatele juurdepääs hädaabiteenistustele, et paluda ja saada hädaabiteenistustelt hädaabi. Ehkki hädaolukorra side luuakse lõppkasutaja ja häirekeskuse vahel, peaks saadud teabe töötlemine ja taotluse edastamine hädaabiteenistustele olema kõige sobivama häirekeskuse ülesanne, millega tagatakse juurdepääs hädaabiteenustele. Sõltuvalt häirekeskuste süsteemide ja hädaabiteenistuste süsteemide riiklikust korraldusest võivad häirekeskused ja hädaabiteenistused olla nii kattuvad kui ka autonoomsed üksused.

| (5) | Hädaabiteenistustele juurdepääsu võimaldamiseks peaks toimiv hädaolukorra side niihästi tagama lõppkasutaja ja kõige sobivama häirekeskuse vahelise õigeaegse suhtluse kui ka tegema õigel ajal kättesaadavaks kontekstiteabe, sealhulgas helistaja asukohateabe. Kontekstiteave aitab kirjeldada sekkumist vajavat sündmust, näiteks füüsilist keskkonda, asjaomaste isikute seisundit ja võimeid, sündmuse toimumise kohta jne. Kontekstiteabe kättesaadavus ja täpsus võimaldab õigel ajal kindlaks teha asjakohased sekkumisressursid ja tagab kiire saabumise sekkumiskohta, nt kui on olemas täpne teave helistaja asukoha kohta. Lõppkasutaja võib selle teabe hädaabiteenistustele edastada hädaolukorra side kaudu või see teave võidakse saada automaatselt lõppkasutaja seadmest või võrgust. |
| --- | --- |

(5)

Hädaabiteenistustele juurdepääsu võimaldamiseks peaks toimiv hädaolukorra side niihästi tagama lõppkasutaja ja kõige sobivama häirekeskuse vahelise õigeaegse suhtluse kui ka tegema õigel ajal kättesaadavaks kontekstiteabe, sealhulgas helistaja asukohateabe. Kontekstiteave aitab kirjeldada sekkumist vajavat sündmust, näiteks füüsilist keskkonda, asjaomaste isikute seisundit ja võimeid, sündmuse toimumise kohta jne. Kontekstiteabe kättesaadavus ja täpsus võimaldab õigel ajal kindlaks teha asjakohased sekkumisressursid ja tagab kiire saabumise sekkumiskohta, nt kui on olemas täpne teave helistaja asukoha kohta. Lõppkasutaja võib selle teabe hädaabiteenistustele edastada hädaolukorra side kaudu või see teave võidakse saada automaatselt lõppkasutaja seadmest või võrgust.

| (6) | Helistaja asukohateave on üks olulisemaid hädaolukorra sidega seotud kontekstiteabe liike ja sellel on suur mõju hädaolukorra side tõhususele. Helistaja asukohateabe täpsus ja usaldusväärsus mõjutab aega, mis on vajalik sündmuse toimumiskoha kindlakstegemiseks ja hädaabiteenistuste kohalejõudmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Helistaja asukohateave on üks olulisemaid hädaolukorra sidega seotud kontekstiteabe liike ja sellel on suur mõju hädaolukorra side tõhususele. Helistaja asukohateabe täpsus ja usaldusväärsus mõjutab aega, mis on vajalik sündmuse toimumiskoha kindlakstegemiseks ja hädaabiteenistuste kohalejõudmiseks.

| (7) | Direktiivi (EL) 2018/1972 kohaselt peavad pädevad reguleerivad asutused kehtestama helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumid. Need kriteeriumid kujutavad endast helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse miinimumtasemeid, mida tuleb liikmesriigi territooriumil rakendada võrgupõhiste ja mobiiltelefonipõhiste tehnoloogiate abil. Euroopa Kohtu praktika kohaselt (3) peaksid kriteeriumid tehnilise teostatavuse piires tagama, et lõppkasutaja asukoht tehakse kindlaks nii usaldusväärselt ja täpselt, et see võimaldab hädaabiteenistustel lõppkasutajale appi tulla. Nende tehnoloogiate kombinatsioon tagab, et isegi juhul, kui helistaja asukoha määramise mobiiltelefonipõhine lahendus ei võimalda teha helistaja asukohateavet kättesaadavaks kõige sobivamale häirekeskusele, saavad hädaabiteenistused kooskõlas liikmesriikide kehtestatud helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumidega tugineda võrgupõhisele asukohale, et lõppkasutajale appi tulla. Helistaja asukohateabe kriteeriumid, mis ei võimalda kehtestada minimaalseid täpsuse ja usaldusväärsuse tasemeid, võivad viia rakendamiseni, millega ei tagata, et hädaabiteenistused saavad helistaja asukoha kohta teavet, mida nad saavad tulemuslikult kasutada. Liikmesriikide ülesanne peaks olema hinnata tehniliselt teostatavate helistaja asukoha määramise lahenduste koosmõju ning kehtestada helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kohta miinimumnõuded, mille rakendamine võimaldaks hädaabiteenistustel tõhusalt sekkuda. Helistaja asukohateabe täpsuse kasulikkus võib varieeruda sõltuvalt piirkonnast, kust hädaolukorra side algatatakse (nt linnas või maal), ning seda võidakse vastavalt kajastada kehtestatud kriteeriumides. Selleks et tagada liidus täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumide kehtestamisel ühtlustatud lähenemisviis, millega tagatakse kontekstiteabe miinimumtase, on vaja määratleda parameetrid, mida pädevad reguleerivad asutused peaksid selliste kriteeriumide kehtestamisel arvesse võtma. Lisaks on oluline meelde tuletada, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt teevad pädevad reguleerivad asutused helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumide kehtestamisel omavahel koostööd, konsulteerides elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametiga (BEREC) või muude asjaomaste foorumitega, kes on pädevad andma selles valdkonnas suuniseid, et tagada direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 6 täielik tõhusus. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi (EL) 2018/1972 kohaselt peavad pädevad reguleerivad asutused kehtestama helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumid. Need kriteeriumid kujutavad endast helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse miinimumtasemeid, mida tuleb liikmesriigi territooriumil rakendada võrgupõhiste ja mobiiltelefonipõhiste tehnoloogiate abil. Euroopa Kohtu praktika kohaselt (3) peaksid kriteeriumid tehnilise teostatavuse piires tagama, et lõppkasutaja asukoht tehakse kindlaks nii usaldusväärselt ja täpselt, et see võimaldab hädaabiteenistustel lõppkasutajale appi tulla. Nende tehnoloogiate kombinatsioon tagab, et isegi juhul, kui helistaja asukoha määramise mobiiltelefonipõhine lahendus ei võimalda teha helistaja asukohateavet kättesaadavaks kõige sobivamale häirekeskusele, saavad hädaabiteenistused kooskõlas liikmesriikide kehtestatud helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumidega tugineda võrgupõhisele asukohale, et lõppkasutajale appi tulla. Helistaja asukohateabe kriteeriumid, mis ei võimalda kehtestada minimaalseid täpsuse ja usaldusväärsuse tasemeid, võivad viia rakendamiseni, millega ei tagata, et hädaabiteenistused saavad helistaja asukoha kohta teavet, mida nad saavad tulemuslikult kasutada. Liikmesriikide ülesanne peaks olema hinnata tehniliselt teostatavate helistaja asukoha määramise lahenduste koosmõju ning kehtestada helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kohta miinimumnõuded, mille rakendamine võimaldaks hädaabiteenistustel tõhusalt sekkuda. Helistaja asukohateabe täpsuse kasulikkus võib varieeruda sõltuvalt piirkonnast, kust hädaolukorra side algatatakse (nt linnas või maal), ning seda võidakse vastavalt kajastada kehtestatud kriteeriumides. Selleks et tagada liidus täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumide kehtestamisel ühtlustatud lähenemisviis, millega tagatakse kontekstiteabe miinimumtase, on vaja määratleda parameetrid, mida pädevad reguleerivad asutused peaksid selliste kriteeriumide kehtestamisel arvesse võtma. Lisaks on oluline meelde tuletada, et Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt teevad pädevad reguleerivad asutused helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumide kehtestamisel omavahel koostööd, konsulteerides elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametiga (BEREC) või muude asjaomaste foorumitega, kes on pädevad andma selles valdkonnas suuniseid, et tagada direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 6 täielik tõhusus.

| (8) | Helistaja asukohateabe täpsust võib väljendada päästeteenistustele sekkumiseks esitatud otsingupiirkonna maksimumraadiusena. Sekkumise aega võib märkimisväärselt lühendada, kui kõige sobivamale häirekeskusele on kättesaadav täpne ja usaldusväärne võrgu- ja mobiiltelefonipõhine teave helistaja asukoha kohta, eriti kui abi paluvad lõppkasutajad ei ole suutelised oma asukohta täpsustama. Seepärast peaksid liikmesriigid väljendama püsivõrkude puhul oma territooriumil rakendatavaid minimaalseid täpsustasemeid helistaja asukohateabena, mis on seotud võrgu lõpp-punkti füüsilise aadressiga, näiteks viidates konkreetsele majanumbrile, korterile, korrusele või muule sarnasele teabele. Mobiilsidevõrkude puhul tuleks minimaalset täpsustaset näidata meetrites väljendatud horisontaalse otsingupiirkonna maksimumraadiusena, mis esitatakse hädaabiteenistustele sekkumiseks. Vajaduse korral ja kui see on tehniliselt teostatav, tuleks meetrites väljendada ka kõrgus merepinnast või vertikaalse täpsuse kriteerium. Liikmesriigid peaksid hindama, kas neid parameetreid on võimalik kohaldada võrgust sõltumatute numbripõhiste isikutevahelise side teenuste pakkujate suhtes, kui neid püsi- või mobiilsidevõrkudes kasutatakse. |
| --- | --- |

(8)

Helistaja asukohateabe täpsust võib väljendada päästeteenistustele sekkumiseks esitatud otsingupiirkonna maksimumraadiusena. Sekkumise aega võib märkimisväärselt lühendada, kui kõige sobivamale häirekeskusele on kättesaadav täpne ja usaldusväärne võrgu- ja mobiiltelefonipõhine teave helistaja asukoha kohta, eriti kui abi paluvad lõppkasutajad ei ole suutelised oma asukohta täpsustama. Seepärast peaksid liikmesriigid väljendama püsivõrkude puhul oma territooriumil rakendatavaid minimaalseid täpsustasemeid helistaja asukohateabena, mis on seotud võrgu lõpp-punkti füüsilise aadressiga, näiteks viidates konkreetsele majanumbrile, korterile, korrusele või muule sarnasele teabele. Mobiilsidevõrkude puhul tuleks minimaalset täpsustaset näidata meetrites väljendatud horisontaalse otsingupiirkonna maksimumraadiusena, mis esitatakse hädaabiteenistustele sekkumiseks. Vajaduse korral ja kui see on tehniliselt teostatav, tuleks meetrites väljendada ka kõrgus merepinnast või vertikaalse täpsuse kriteerium. Liikmesriigid peaksid hindama, kas neid parameetreid on võimalik kohaldada võrgust sõltumatute numbripõhiste isikutevahelise side teenuste pakkujate suhtes, kui neid püsi- või mobiilsidevõrkudes kasutatakse.

| (9) | Helistaja asukohateabe usaldusväärsus peaks olema seotud kahe aspektiga: kindlaksmääramine ja edastamine. Helistaja asukohateabe usaldusväärsus tuleks kindlaks määrata vastavalt statistilistele mõõtmistele, mis näitavad edukuse määra, mille ulatuses hädaolukorra side algatanud seadme tegelik asukoht vastab helistaja asukohateabe põhjal leitud füüsilisele piirkonnale. Hädaolukorra side peaks käivitama nii võrgupõhise kui ka mobiiltelefonipõhise asukohateabe, kui mobiiltelefonipõhine teave on kättesaadav. Hädaabiteenistustele suunatud helistaja asukohateabe usaldusväärsus tuleks kindlaks määrata nende kahe tehnoloogia koosmõjuna. Helistaja asukohateabe edastamise usaldusväärsust tuleks väljendada tehnilise lahenduse edukuse määrana helistaja asukohateabe edastamisel kõige sobivamale häirekeskusele. Edukuse määr sõltub võrgu suutlikkusest edastada teavet (võrgupõhise helistaja asukohateabe korral) või edastamist võimaldavast koostalitlusvõimest mobiiltelefoni ja võrguressursside vahel (mobiiltelefonipõhise asukohateabe korral) ning kõige sobivama häirekeskuse suutlikkusest teavet vastu võtta. |
| --- | --- |

(9)

Helistaja asukohateabe usaldusväärsus peaks olema seotud kahe aspektiga: kindlaksmääramine ja edastamine. Helistaja asukohateabe usaldusväärsus tuleks kindlaks määrata vastavalt statistilistele mõõtmistele, mis näitavad edukuse määra, mille ulatuses hädaolukorra side algatanud seadme tegelik asukoht vastab helistaja asukohateabe põhjal leitud füüsilisele piirkonnale. Hädaolukorra side peaks käivitama nii võrgupõhise kui ka mobiiltelefonipõhise asukohateabe, kui mobiiltelefonipõhine teave on kättesaadav. Hädaabiteenistustele suunatud helistaja asukohateabe usaldusväärsus tuleks kindlaks määrata nende kahe tehnoloogia koosmõjuna. Helistaja asukohateabe edastamise usaldusväärsust tuleks väljendada tehnilise lahenduse edukuse määrana helistaja asukohateabe edastamisel kõige sobivamale häirekeskusele. Edukuse määr sõltub võrgu suutlikkusest edastada teavet (võrgupõhise helistaja asukohateabe korral) või edastamist võimaldavast koostalitlusvõimest mobiiltelefoni ja võrguressursside vahel (mobiiltelefonipõhise asukohateabe korral) ning kõige sobivama häirekeskuse suutlikkusest teavet vastu võtta.

| (10) | Selleks et komisjon saaks jälgida käesoleva määruse kohaselt kehtestatud helistaja asukohateabe kriteeriume, peaksid liikmesriigid esitama aruande kriteeriumide vastuvõtmise kohta ja selgitama, kuidas nad on võtnud arvesse käesolevas määruses sätestatud parameetreid. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et komisjon saaks jälgida käesoleva määruse kohaselt kehtestatud helistaja asukohateabe kriteeriume, peaksid liikmesriigid esitama aruande kriteeriumide vastuvõtmise kohta ja selgitama, kuidas nad on võtnud arvesse käesolevas määruses sätestatud parameetreid.

| (11) | Direktiivi (EL) 2018/1972 kohaselt peab puuetega lõppkasutajate juurdepääs hädaabiteenistustele hädaolukorra side kaudu olema samaväärne teiste lõppkasutajate juurdepääsuga. Võrdväärsuse põhimõte tähendab, et puuetega lõppkasutajatel peaks olema hädaolukorra side kaudu juurdepääs hädaabiteenistustele funktsionaalselt samaväärsel viisil teiste lõppkasutajatega, eelkõige helistades numbrile 112 kõnepõhiste teenuste kaudu. Kuna funktsionaalse samaväärsuse nõuete osas puudub ühine arusaam, tuleks kehtestada nõuded, mis tagavad samaväärsuse hädaolukorra side funktsioonidega, mis on kättesaadavad teistele lõppkasutajatele, peamiselt kõnepõhiste teenuste kaudu. Kui liikmesriigid ei suuda tehnilistel põhjustel täita käesoleva määrusega kehtestatud funktsionaalse samaväärsuse nõudeid, peaksid nad teavitama komisjoni konkreetsetest põhjustest, miks see ei ole võimalik. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni, kui hädaabiteenistustele juurdepääsuks lubatud vahendite tehniline ülesehitus ei nõua või ei võimalda kasutada Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112, ning andma aru, kuidas on tagatud puuetega lõppkasutajate samaväärne või suurem teadlikkus sellest juurdepääsuvahendist. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi (EL) 2018/1972 kohaselt peab puuetega lõppkasutajate juurdepääs hädaabiteenistustele hädaolukorra side kaudu olema samaväärne teiste lõppkasutajate juurdepääsuga. Võrdväärsuse põhimõte tähendab, et puuetega lõppkasutajatel peaks olema hädaolukorra side kaudu juurdepääs hädaabiteenistustele funktsionaalselt samaväärsel viisil teiste lõppkasutajatega, eelkõige helistades numbrile 112 kõnepõhiste teenuste kaudu. Kuna funktsionaalse samaväärsuse nõuete osas puudub ühine arusaam, tuleks kehtestada nõuded, mis tagavad samaväärsuse hädaolukorra side funktsioonidega, mis on kättesaadavad teistele lõppkasutajatele, peamiselt kõnepõhiste teenuste kaudu. Kui liikmesriigid ei suuda tehnilistel põhjustel täita käesoleva määrusega kehtestatud funktsionaalse samaväärsuse nõudeid, peaksid nad teavitama komisjoni konkreetsetest põhjustest, miks see ei ole võimalik. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni, kui hädaabiteenistustele juurdepääsuks lubatud vahendite tehniline ülesehitus ei nõua või ei võimalda kasutada Euroopa ühtset hädaabinumbrit 112, ning andma aru, kuidas on tagatud puuetega lõppkasutajate samaväärne või suurem teadlikkus sellest juurdepääsuvahendist.

| (12) | Selleks et komisjon saaks jälgida puuetega lõppkasutajate hädaabiteenistustele juurdepääsu vahendite ühilduvust, kvaliteeti, usaldusväärsust, koostalitlusvõimet ja toimepidevust, peaksid liikmesriigid teatama, millised hädaabiteenistustele juurdepääsu vahendid on nende jurisdiktsioonis lubatud puuetega lõppkasutajate, sealhulgas rändlusteenuseid kasutavate lõppkasutajate jaoks. Aruanne peaks sisaldama esimest hinnangut selle kohta, kas teatatud juurdepääsuvahendid vastavad käesoleva määruse kohastele funktsionaalse samaväärsuse nõuetele. Üleminek täielikult internetiprotokollil põhinevatele võrkudele võimaldab rakendada uusi juurdepääsetavaid sideteenuseid, nagu reaalajas tekstiedastus ja spetsiaalsed kõneteenused. Seepärast peaksid liikmesriigid teatama koostalitlusvõime, ühilduvuse või toimepidevusega seotud probleemidest, mis on tekkinud selliste teenuste kasutuselevõtmisel, eelkõige rändluse lõppkasutajate puhul. Selleks et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/612 (4) artiklist 16 tulenevat kohustust teavitada BERECit hädaabiteenistustele juurdepääsu vahenditest, mis on nende liikmesriigis lubatud ja rändlusklientidele kasutamiseks tehniliselt teostatavad, peaksid riigi reguleerivad asutused või muud pädevad asutused vajaduse korral esitama tehnilised põhjused, miks ei ole hädaolukorra sideteenus rändluse lõppkasutajatele kättesaadav, kui kõnealused teenused on riigisisestele lõppkasutajatele kättesaadavad. Esimene aruanne ja järgmistel aastatel esitatud teave võimaldavad komisjonil hinnata vajadust võtta selliste probleemide lahendamiseks täiendavaid meetmeid, sealhulgas standardimismeetmeid. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et komisjon saaks jälgida puuetega lõppkasutajate hädaabiteenistustele juurdepääsu vahendite ühilduvust, kvaliteeti, usaldusväärsust, koostalitlusvõimet ja toimepidevust, peaksid liikmesriigid teatama, millised hädaabiteenistustele juurdepääsu vahendid on nende jurisdiktsioonis lubatud puuetega lõppkasutajate, sealhulgas rändlusteenuseid kasutavate lõppkasutajate jaoks. Aruanne peaks sisaldama esimest hinnangut selle kohta, kas teatatud juurdepääsuvahendid vastavad käesoleva määruse kohastele funktsionaalse samaväärsuse nõuetele. Üleminek täielikult internetiprotokollil põhinevatele võrkudele võimaldab rakendada uusi juurdepääsetavaid sideteenuseid, nagu reaalajas tekstiedastus ja spetsiaalsed kõneteenused. Seepärast peaksid liikmesriigid teatama koostalitlusvõime, ühilduvuse või toimepidevusega seotud probleemidest, mis on tekkinud selliste teenuste kasutuselevõtmisel, eelkõige rändluse lõppkasutajate puhul. Selleks et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/612 (4) artiklist 16 tulenevat kohustust teavitada BERECit hädaabiteenistustele juurdepääsu vahenditest, mis on nende liikmesriigis lubatud ja rändlusklientidele kasutamiseks tehniliselt teostatavad, peaksid riigi reguleerivad asutused või muud pädevad asutused vajaduse korral esitama tehnilised põhjused, miks ei ole hädaolukorra sideteenus rändluse lõppkasutajatele kättesaadav, kui kõnealused teenused on riigisisestele lõppkasutajatele kättesaadavad. Esimene aruanne ja järgmistel aastatel esitatud teave võimaldavad komisjonil hinnata vajadust võtta selliste probleemide lahendamiseks täiendavaid meetmeid, sealhulgas standardimismeetmeid.

| (13) | Hädaolukorra side ja helistaja asukohateave tuleb suunata kõige sobivamasse häirekeskusesse, et võimaldada nõuetekohast vastamist hädaolukorra sidele ja selle haldamist. Hädaolukorra side tulemusliku marsruutimise tagamine on oluline ka seoses tehnoloogilise üleminekuga ahelkommutatsioonil põhinevalt tehnoloogialt pakettkommutatsioonil põhinevale tehnoloogiale. Kõige sobivama häirekeskuse määrab tavaliselt kindlaks liikmesriik, lähtudes territoriaalsest pädevusest hädaolukorra side haldamisel või pädevusest hallata teatavat liiki sidet, näiteks häirekeskus, mis on varustatud reaalajas tekstiedastuse või viipekeeles suhtlemise haldamise võimalustega. Isikutevahelise side teenuseid, mida osutatakse pakettkommutatsiooni tehnoloogiate kaudu, mis pakuvad kõne-, teksti- (sealhulgas reaalajas tekstiedastuse) ja videoteenuseid, võib marsruutida üldkasutatava võrgu domeeni või häirekeskuse domeeni. Sõltuvalt häirekeskuste riiklikust korraldusest võib juhul, kui hädaolukorra side jõuab häirekeskuste süsteemi üldkasutatavate võrkude kaudu, kõige sobivama häirekeskuseni jõudmiseks osutuda vajalikuks täiendav marsruutimine häirekeskuse domeenis. Selleks et tagada kõigi lõppkasutajate huvides toimiva hädaolukorra side kättesaadavus, peaksid liikmesriigid tagama, et igat liiki hädaolukorra side ja nende territooriumil lubatud helistaja asukohateave suunatakse sobivaimasse häirekeskusesse. |
| --- | --- |

(13)

Hädaolukorra side ja helistaja asukohateave tuleb suunata kõige sobivamasse häirekeskusesse, et võimaldada nõuetekohast vastamist hädaolukorra sidele ja selle haldamist. Hädaolukorra side tulemusliku marsruutimise tagamine on oluline ka seoses tehnoloogilise üleminekuga ahelkommutatsioonil põhinevalt tehnoloogialt pakettkommutatsioonil põhinevale tehnoloogiale. Kõige sobivama häirekeskuse määrab tavaliselt kindlaks liikmesriik, lähtudes territoriaalsest pädevusest hädaolukorra side haldamisel või pädevusest hallata teatavat liiki sidet, näiteks häirekeskus, mis on varustatud reaalajas tekstiedastuse või viipekeeles suhtlemise haldamise võimalustega. Isikutevahelise side teenuseid, mida osutatakse pakettkommutatsiooni tehnoloogiate kaudu, mis pakuvad kõne-, teksti- (sealhulgas reaalajas tekstiedastuse) ja videoteenuseid, võib marsruutida üldkasutatava võrgu domeeni või häirekeskuse domeeni. Sõltuvalt häirekeskuste riiklikust korraldusest võib juhul, kui hädaolukorra side jõuab häirekeskuste süsteemi üldkasutatavate võrkude kaudu, kõige sobivama häirekeskuseni jõudmiseks osutuda vajalikuks täiendav marsruutimine häirekeskuse domeenis. Selleks et tagada kõigi lõppkasutajate huvides toimiva hädaolukorra side kättesaadavus, peaksid liikmesriigid tagama, et igat liiki hädaolukorra side ja nende territooriumil lubatud helistaja asukohateave suunatakse sobivaimasse häirekeskusesse.

| (14) | Hädaabiteenustele juurdepääsu tulemuslikkus sõltub hädaabiteenistustele kontekstiteabe edastamise õigeaegsusest. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõige sobivam häirekeskus, kuhu hädaolukorra side suunatakse, on tehniliselt suuteline edastama hädaabiteenistustele õigel ajal kontekstiteavet alates hetkest, mil häirekeskus neid teenistusi teavitab. Häirekeskuste riikliku korralduse kohaselt võib kõige sobivam häirekeskus hinnata kontekstiandmete kasulikkust ja filtreerida hädaabiteenistustele antavat teavet. |
| --- | --- |

(14)

Hädaabiteenustele juurdepääsu tulemuslikkus sõltub hädaabiteenistustele kontekstiteabe edastamise õigeaegsusest. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõige sobivam häirekeskus, kuhu hädaolukorra side suunatakse, on tehniliselt suuteline edastama hädaabiteenistustele õigel ajal kontekstiteavet alates hetkest, mil häirekeskus neid teenistusi teavitab. Häirekeskuste riikliku korralduse kohaselt võib kõige sobivam häirekeskus hinnata kontekstiandmete kasulikkust ja filtreerida hädaabiteenistustele antavat teavet.

| (15) | Selleks et komisjon saaks jälgida kõne kõige sobivamasse häirekeskusesse suunamise tulemuslikkust, peaksid liikmesriigid esitama aruandeid hädaolukorra side õigeaegse suunamise kohta kõige sobivamasse häirekeskusesse, sealhulgas nii kõne- ja teksti- kui ka videoteenuste kasutamisel. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et komisjon saaks jälgida kõne kõige sobivamasse häirekeskusesse suunamise tulemuslikkust, peaksid liikmesriigid esitama aruandeid hädaolukorra side õigeaegse suunamise kohta kõige sobivamasse häirekeskusesse, sealhulgas nii kõne- ja teksti- kui ka videoteenuste kasutamisel.

| (16) | Teises liikmesriigis reisivate lõppkasutajate, sealhulgas puuetega lõppkasutajate sujuva ja eelregistreerimiseta juurdepääsu tagamine hädaabiteenistustele ei pruugi olla liikmesriigi ainukontrolli all ja nõuaks vastavust ühiselt kokku lepitud koostalitlusvõime nõuetele. Ilma et see piiraks reaalajas tekstiedastuse ja spetsiaalsete kõneteenuste rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/882, (5) peaks olema võimalik anda juurdepääs hädaabiteenistustele kõne-, teksti- või videoteenuste kaudu, kasutades selleks hädaolukorra sidet mobiilirakenduste abil. Mobiilirakendused võivad võimaldada edastada mitmesuguseid kontekstiandmeid kõige sobivamale häirekeskusele. Kui mobiilirakendus on alla laaditud ja paigaldatud, võib lõppkasutaja suhelda kõige sobivama häirekeskusega kogu liidus, kui ühised koostalitlusvõime nõuded seda võimaldavad ning mobiilirakenduse pakkujad ja riiklikud häirekeskuste süsteemid vastavad nendele nõuetele. Liikmesriigid peaksid tegema komisjoniga heas usus koostööd, et teha kindlaks ühised koostalitlusvõime nõuded, mille rakendamine võimaldaks kasutada sellist hädaolukorra sidet kõige sobivama häirekeskusega mobiilirakenduste kaudu kogu liidus. |
| --- | --- |

(16)

Teises liikmesriigis reisivate lõppkasutajate, sealhulgas puuetega lõppkasutajate sujuva ja eelregistreerimiseta juurdepääsu tagamine hädaabiteenistustele ei pruugi olla liikmesriigi ainukontrolli all ja nõuaks vastavust ühiselt kokku lepitud koostalitlusvõime nõuetele. Ilma et see piiraks reaalajas tekstiedastuse ja spetsiaalsete kõneteenuste rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2019/882, (5) peaks olema võimalik anda juurdepääs hädaabiteenistustele kõne-, teksti- või videoteenuste kaudu, kasutades selleks hädaolukorra sidet mobiilirakenduste abil. Mobiilirakendused võivad võimaldada edastada mitmesuguseid kontekstiandmeid kõige sobivamale häirekeskusele. Kui mobiilirakendus on alla laaditud ja paigaldatud, võib lõppkasutaja suhelda kõige sobivama häirekeskusega kogu liidus, kui ühised koostalitlusvõime nõuded seda võimaldavad ning mobiilirakenduse pakkujad ja riiklikud häirekeskuste süsteemid vastavad nendele nõuetele. Liikmesriigid peaksid tegema komisjoniga heas usus koostööd, et teha kindlaks ühised koostalitlusvõime nõuded, mille rakendamine võimaldaks kasutada sellist hädaolukorra sidet kõige sobivama häirekeskusega mobiilirakenduste kaudu kogu liidus.

| (17) | Häirekeskuste süsteemid, mis on välja töötatud ahelkommuteeritud sidele vastamiseks ja selle haldamiseks, ei pruugi olla võimelised vastama kõigile pakettkommutatsiooni tehnoloogia abil algatatud hädaolukorra side funktsioonidele ning neid haldama ja töötlema. Selleks et tagada läbipaistvus asjaomaste sidusrühmade, eelkõige elektroonilise side teenuste ja võrgupakkujate jaoks ning häirekeskuste süsteemide sidus ja õigeaegne ajakohastamine oma territooriumil, peaksid liikmesriigid koostama tegevuskava oma häirekeskuste süsteemide suutlikkuse suurendamiseks, et need suudaksid vastata pakettkommutatsiooni tehnoloogiate kaudu pakutavale hädaolukorra sidele ning seda hallata ja töödelda. Tegevuskava peaks sisaldama eeldatavat ajakava ja kuupäeva, mil võetakse kasutusele uudsed vahendid juurdepääsuks hädaabiteenistustele pakettkommutatsiooni tehnoloogial põhineva hädaolukorra side kaudu, olenemata sellest, kas need vahendid on põhivõrgus aktiveeritud numbripõhiste isikutevahelise side teenustena või kasutusele võetud mobiilirakenduse kaudu. Tegevuskava peaks sisaldama teavet häirekeskuste süsteemide suutlikkuse ajakohastamise ajakava kohta, võttes arvesse direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud kohustusi ja ette nähtud õiguslikke tähtaegu. See puudutab eelkõige seda, et kõige sobivam häirekeskus vastab nõuetekohaselt Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 tehtud kõnele, kasutades sünkroniseeritud häält ja teksti (sealhulgas reaalajas tekstiedastust) või video edastamise korral häält, teksti (sealhulgas reaalajas tekstiedastust) ja videot, mis on sünkroniseeritud spetsiaalse kõneteenusena. Vajaduse korral tuleks märkida eeldatav õiguslik kohustus siseriiklike õigusaktide alusel hädaolukorra side kasutuselevõtuks pakettkommutatsiooni tehnoloogia abil. Tegevuskavas tuleks viidata vahe-eesmärkidele, näiteks avalikud konsultatsioonid ja sidusrühmadega konsulteerimine, seadusandlikud meetmed, koostalitlusvõime, toimepidevuse ja usaldusväärsuse testimine, riigihanked jne. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile tegevuskava ja ajakohastatud teavet selle rakendamise kohta. Samuti peaksid liikmesriigid teatama ka koostalitlusvõime ja toimepidevusega seotud probleemidest, mis on tekkinud seoses hädaabiteenustele juurdepääsuks kasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega, et komisjon saaks hinnata vajadust võtta vastu täiendavaid meetmeid, sealhulgas standardimismeetmeid, selliste kitsaskohtade kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Häirekeskuste süsteemid, mis on välja töötatud ahelkommuteeritud sidele vastamiseks ja selle haldamiseks, ei pruugi olla võimelised vastama kõigile pakettkommutatsiooni tehnoloogia abil algatatud hädaolukorra side funktsioonidele ning neid haldama ja töötlema. Selleks et tagada läbipaistvus asjaomaste sidusrühmade, eelkõige elektroonilise side teenuste ja võrgupakkujate jaoks ning häirekeskuste süsteemide sidus ja õigeaegne ajakohastamine oma territooriumil, peaksid liikmesriigid koostama tegevuskava oma häirekeskuste süsteemide suutlikkuse suurendamiseks, et need suudaksid vastata pakettkommutatsiooni tehnoloogiate kaudu pakutavale hädaolukorra sidele ning seda hallata ja töödelda. Tegevuskava peaks sisaldama eeldatavat ajakava ja kuupäeva, mil võetakse kasutusele uudsed vahendid juurdepääsuks hädaabiteenistustele pakettkommutatsiooni tehnoloogial põhineva hädaolukorra side kaudu, olenemata sellest, kas need vahendid on põhivõrgus aktiveeritud numbripõhiste isikutevahelise side teenustena või kasutusele võetud mobiilirakenduse kaudu. Tegevuskava peaks sisaldama teavet häirekeskuste süsteemide suutlikkuse ajakohastamise ajakava kohta, võttes arvesse direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud kohustusi ja ette nähtud õiguslikke tähtaegu. See puudutab eelkõige seda, et kõige sobivam häirekeskus vastab nõuetekohaselt Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 tehtud kõnele, kasutades sünkroniseeritud häält ja teksti (sealhulgas reaalajas tekstiedastust) või video edastamise korral häält, teksti (sealhulgas reaalajas tekstiedastust) ja videot, mis on sünkroniseeritud spetsiaalse kõneteenusena. Vajaduse korral tuleks märkida eeldatav õiguslik kohustus siseriiklike õigusaktide alusel hädaolukorra side kasutuselevõtuks pakettkommutatsiooni tehnoloogia abil. Tegevuskavas tuleks viidata vahe-eesmärkidele, näiteks avalikud konsultatsioonid ja sidusrühmadega konsulteerimine, seadusandlikud meetmed, koostalitlusvõime, toimepidevuse ja usaldusväärsuse testimine, riigihanked jne. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile tegevuskava ja ajakohastatud teavet selle rakendamise kohta. Samuti peaksid liikmesriigid teatama ka koostalitlusvõime ja toimepidevusega seotud probleemidest, mis on tekkinud seoses hädaabiteenustele juurdepääsuks kasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega, et komisjon saaks hinnata vajadust võtta vastu täiendavaid meetmeid, sealhulgas standardimismeetmeid, selliste kitsaskohtade kõrvaldamiseks.

| (18) | Selleks et komisjon saaks jälgida direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 109 sätestatud ja käesoleva määrusega täiendatud kohustuste rakendamist ja täitmist, on vaja koguda liikmesriikidelt korrapäraselt ja struktureeritult teavet mitme aspekti kohta, mis on seotud hädaolukorra side tulemuslikkusega liidus. Pärast käesoleva määrusega ette nähtud esimest aruannet peaksid liikmesriigid esitama komisjonile ajakohastatud teabe, mida nõutakse seoses iga andmekogumisega, mille komisjon algatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamise kohustuse täitmiseks direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 4 kohaselt. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et komisjon saaks jälgida direktiivi (EL) 2018/1972 artiklis 109 sätestatud ja käesoleva määrusega täiendatud kohustuste rakendamist ja täitmist, on vaja koguda liikmesriikidelt korrapäraselt ja struktureeritult teavet mitme aspekti kohta, mis on seotud hädaolukorra side tulemuslikkusega liidus. Pärast käesoleva määrusega ette nähtud esimest aruannet peaksid liikmesriigid esitama komisjonile ajakohastatud teabe, mida nõutakse seoses iga andmekogumisega, mille komisjon algatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamise kohustuse täitmiseks direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 4 kohaselt.

| (19) | Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõikele 8 konsulteeriti elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametiga, kes avaldas oma arvamuse 14. oktoobril 2022. |
| --- | --- |

(19)

Vastavalt direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõikele 8 konsulteeriti elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ametiga, kes avaldas oma arvamuse 14. oktoobril 2022.

| (20) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (6) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 15. novembril 2022, |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (6) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 15. novembril 2022,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1. PEATÜKK

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse meetmed, mis on vajalikud hädaolukorra side kaudu hädaabiteenistustele toimiva juurdepääsu tagamiseks seoses helistaja asukohateabe lahenduste, puuetega lõppkasutajate juurdepääsu ja kõne kõige sobivamasse häirekeskusesse suunamisega.

Artikkel 2

Määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „toimiv hädaolukorra side“ – direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 38 määratletud hädaolukorra side, mille puhul on tagatud






  a) | õigeaegne teabevahetus lõppkasutaja ja kõige sobivama häirekeskuse vahel ning |
| --- | --- | --- |

1)

„toimiv hädaolukorra side“ – direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 2 punktis 38 määratletud hädaolukorra side, mille puhul on tagatud

a)

õigeaegne teabevahetus lõppkasutaja ja kõige sobivama häirekeskuse vahel ning

| b) | kontekstiteabe, sealhulgas helistaja asukohateabe õigel ajal kättesaadavaks tegemine; |
| --- | --- |

b)

kontekstiteabe, sealhulgas helistaja asukohateabe õigel ajal kättesaadavaks tegemine;

| 2) | „kontekstiteave“ – teave, mida lõppkasutaja edastab hädaolukorra side kaudu või mis saadakse ja edastatakse automaatselt lõppkasutaja seadmest või asjaomasest võrgust, et oleks võimalik õigel ajal kindlaks teha hädaabiteenistuste sekkumisressursid ja tagada hädaabiteenistuste kiire saabumine sekkumiskohta. |
| --- | --- |

2)

„kontekstiteave“ – teave, mida lõppkasutaja edastab hädaolukorra side kaudu või mis saadakse ja edastatakse automaatselt lõppkasutaja seadmest või asjaomasest võrgust, et oleks võimalik õigel ajal kindlaks teha hädaabiteenistuste sekkumisressursid ja tagada hädaabiteenistuste kiire saabumine sekkumiskohta.

2. PEATÜKK

HELISTAJA ASUKOHATEAVE

Artikkel 3

1.   Pädevad reguleerivad asutused tagavad direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 6 kohaste helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumide kehtestamisel tehnilise teostatavuse piires, et lõppkasutaja asukoht tehakse kindlaks nii usaldusväärselt ja täpselt, et see võimaldab hädaabiteenistustel lõppkasutajale appi tulla. Pädevad reguleerivad asutused kehtestavad kriteeriumid, võttes arvesse käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud parameetreid.

2.   Püsivõrkude puhul:

| a) | helistaja asukohateabe täpsuse kriteeriumi väljendatakse teabena võrgu lõpp-punkti füüsilise aadressi kohta; |
| --- | --- |

a)

helistaja asukohateabe täpsuse kriteeriumi väljendatakse teabena võrgu lõpp-punkti füüsilise aadressi kohta;

| b) | helistaja asukohateabe usaldusväärsuse kriteeriumi väljendatakse protsentides tehnilise lahenduse või tehniliste lahenduste kombinatsiooni edukuse määrana täpsuskriteeriumile vastava asukohateabe kindlaksmääramisel ja edastamisel kõige sobivamale häirekeskusele. |
| --- | --- |

b)

helistaja asukohateabe usaldusväärsuse kriteeriumi väljendatakse protsentides tehnilise lahenduse või tehniliste lahenduste kombinatsiooni edukuse määrana täpsuskriteeriumile vastava asukohateabe kindlaksmääramisel ja edastamisel kõige sobivamale häirekeskusele.

3.   Mobiilsidevõrkude puhul:

| a) | helistaja asukohateabe täpsuse kriteeriumi väljendatakse meetrites. Vajaduse korral väljendatakse meetrites ka kõrgus merepinnast või vertikaalse täpsuse kriteerium; |
| --- | --- |

a)

helistaja asukohateabe täpsuse kriteeriumi väljendatakse meetrites. Vajaduse korral väljendatakse meetrites ka kõrgus merepinnast või vertikaalse täpsuse kriteerium;

| b) | helistaja asukohateabe usaldusväärsuse kriteeriumi väljendatakse protsentides tehnilise lahenduse või tehniliste lahenduste kombinatsiooni edukuse määrana täpsuskriteeriumile vastava otsingupiirkonna kindlaksmääramisel ja edastamisel kõige sobivamale häirekeskusele. |
| --- | --- |

b)

helistaja asukohateabe usaldusväärsuse kriteeriumi väljendatakse protsentides tehnilise lahenduse või tehniliste lahenduste kombinatsiooni edukuse määrana täpsuskriteeriumile vastava otsingupiirkonna kindlaksmääramisel ja edastamisel kõige sobivamale häirekeskusele.

3. PEATÜKK

PUUETEGA LÕPPKASUTAJATE JUURDEPÄÄS HÄDAABITEENISTUSTELE

Artikkel 4

Kui liikmesriigid rakendavad puuetega lõppkasutajate juurdepääs hädaabiteenistustele hädaolukorra side kaudu, tagavad nad, et tehnilise teostatavuse korral on täidetud järgmised funktsionaalse samaväärsuse nõuded:

| a) | hädaolukorra side võimaldab kahepoolset interaktiivset suhtlust puuetega lõppkasutaja ja häirekeskuse vahel; |
| --- | --- |

a)

hädaolukorra side võimaldab kahepoolset interaktiivset suhtlust puuetega lõppkasutaja ja häirekeskuse vahel;

| b) | hädaolukorra side on ilma eelregistreerimiseta sujuvalt kättesaadav teises liikmesriigis reisivatele puuetega lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

b)

hädaolukorra side on ilma eelregistreerimiseta sujuvalt kättesaadav teises liikmesriigis reisivatele puuetega lõppkasutajatele;

| c) | hädaolukorra side on puuetega lõppkasutajatele tasuta; |
| --- | --- |

c)

hädaolukorra side on puuetega lõppkasutajatele tasuta;

| d) | hädaolukorra side suunatakse viivitamata kõige sobivamasse häirekeskusesse, kus on oskusi ja vahendeid selleks, et nõuetekohaselt vastu võtta ja töödelda puuetega lõppkasutajate hädaolukorra sidet; |
| --- | --- |

d)

hädaolukorra side suunatakse viivitamata kõige sobivamasse häirekeskusesse, kus on oskusi ja vahendeid selleks, et nõuetekohaselt vastu võtta ja töödelda puuetega lõppkasutajate hädaolukorra sidet;

| e) | puuetega lõppkasutajatele tagatakse hädaabikõnede puhul samaväärne helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse tase kui teistele lõppkasutajatele; |
| --- | --- |

e)

puuetega lõppkasutajatele tagatakse hädaabikõnede puhul samaväärne helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse tase kui teistele lõppkasutajatele;

| f) | puuetega lõppkasutajatel on kas juurdepääsuvahendite ülesehituse või teadlikkuse suurendamise meetmete abil võimalik saavutada vähemalt samal tasemel teadlikkus hädaabiteenistustele juurdepääsu võimalustest numbrile 112 tehtud hädaabikõnede kaudu kui teistel lõppkasutajatel. |
| --- | --- |

f)

puuetega lõppkasutajatel on kas juurdepääsuvahendite ülesehituse või teadlikkuse suurendamise meetmete abil võimalik saavutada vähemalt samal tasemel teadlikkus hädaabiteenistustele juurdepääsu võimalustest numbrile 112 tehtud hädaabikõnede kaudu kui teistel lõppkasutajatel.

4. PEATÜKK

SUUNAMINE KÕIGE SOBIVAMASSE HÄIREKESKUSESSE

Artikkel 5

Liikmesriigid tagavad, et hädaolukorra side ja helistaja asukohateave suunatakse viivitamata kõige sobivamasse häirekeskusesse, mis on tehniliselt võimeline edastama kontekstiteavet hädaabiteenistustele, kui neid hädaolukorrast teavitatakse.

Artikkel 6

Selleks et tagada käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktiga b ette nähtud hädaabiteenistustele sujuva juurdepääsu tehniline teostatavus, teevad liikmesriigid, ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2019/882 rakendamist, komisjoniga koostööd, et määrata kindlaks ühised koostalitlusvõime nõuded, mis võimaldavad mobiilirakenduse kaudu edastada hädaolukorra side kõige sobivamale häirekeskusele kõikjal liidus.

5. PEATÜKK

ARUANDLUS

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile korrapäraselt aruandeid hädaolukorra side ja helistaja asukohateabe artikli 5 kohaselt kõige sobivamasse häirekeskusesse suunamise rakendamise tulemustest.

2.   Liikmesriigid koostavad ja esitavad komisjonile hiljemalt 5. novembriks 2023 tegevuskava riikliku häirekeskuste süsteemi ajakohastamiseks, et oleks võimalik hädaolukorra sidet pakettkommutatsiooni tehnoloogia abil vastu võtta, sellele reageerida ja seda töödelda. Tegevuskavas märgitakse kuupäev, mil eeldatavasti võetakse kasutusele pakettkommutatsiooni tehnoloogiale tuginev kõne-, teksti- või videopõhine hädaolukorra side. Tegevuskava sisaldab ka esialgset kuupäeva, mil häirekeskused on valmis sellist hädaolukorra sidet vastu võtma. Liikmesriigid esitavad ajakohastatud teabe tegevuskava vahe-eesmärkide rakendamise kohta kooskõlas artikliga 8.

Artikkel 8

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 5. märtsiks 2024 järgmise teabe:

| a) | helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumid, mis on väljendatud vastavalt artiklis 3 osutatud parameetritele; |
| --- | --- |

a)

helistaja asukohateabe täpsuse ja usaldusväärsuse kriteeriumid, mis on väljendatud vastavalt artiklis 3 osutatud parameetritele;

| b) | vahendid hädaabiteenistustele juurdepääsuks hädaolukorra side kaudu, mida kasutavad puuetega lõppkasutajad, sealhulgas need, kes kasutavad rändlusteenuseid, ning hinnang nende vastavuse kohta artiklis 5 sätestatud funktsionaalse samaväärsuse nõuetele. |
| --- | --- |

b)

vahendid hädaabiteenistustele juurdepääsuks hädaolukorra side kaudu, mida kasutavad puuetega lõppkasutajad, sealhulgas need, kes kasutavad rändlusteenuseid, ning hinnang nende vastavuse kohta artiklis 5 sätestatud funktsionaalse samaväärsuse nõuetele.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile käesolevas artiklis ja artiklis 7 osutatud teabe iga andmekogumise puhul, mille komisjon algatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamise kohustuse täitmiseks direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 109 lõike 4 kohaselt, ilma et see piiraks kõnealustes artiklites sätestatud esialgseid tähtaegu.

6. PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 9

Määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2481, millega luuakse digikümnendi poliitikaprogramm 2030 (ELT L 323, 19.12.2022, lk 4).

2

(3)  Euroopa Kohtu (neljas koda) 5. septembri 2019. aasta otsus kohtuasjas C 417/18: AW jt vs. Lietuvos valstybė.

3

vs.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta määrus (EL) 2022/612, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidus (uuesti sõnastatud ) (ELT L 115, 13.4.2022, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

6

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/445,

23. veebruar 2023,

millega kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega toote spetsifikaadi muutmine („Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatas läbi Itaalia esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ tootespetsifikaadi muutmisele. Muudatused hõlmavad ka nimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ muutmist nimetuseks „Colli Bolognesi Pignoletto“. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatas läbi Itaalia esitatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 105 kohase taotluse saada heakskiit kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ tootespetsifikaadi muutmisele. Muudatused hõlmavad ka nimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ muutmist nimetuseks „Colli Bolognesi Pignoletto“.

| (2) | Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikele 3 tootespetsifikaadi muutmise heakskiitmise taotluse Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (3) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (4) | Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks tootespetsifikaadi muutmine vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 heaks kiita.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ (KPN) spetsifikaadi muutmine kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 379, 3.10.2022, lk 41.

2

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/446,

27. veebruar 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/2019 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liikidesse Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum kuuluvate istutamiseks ettenähtud taimedega ning rakendusmäärust (EL) 2020/1213 seoses kõnealuste istutamiseks ettenähtud taimede liidu territooriumile sissetoomisel kehtivate fütosanitaarmeetmetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 42 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Esialgse riskihindamise alusel on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2019 (2) kehtestatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Esialgse riskihindamise alusel on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2019 (2) kehtestatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2018 (3) on kehtestatud erieeskirjad korra kohta, mida tuleb järgida määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikes 4 osutatud riskihindamise tegemisel kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2018 (3) on kehtestatud erieeskirjad korra kohta, mida tuleb järgida määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõikes 4 osutatud riskihindamise tegemisel kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide kohta.

| (3) | Pärast esialgset hindamist lisati rakendusmäärusesse (EL) 2018/2019 ajutine loetelu kolmandatest riikidest pärit ja istutamiseks ettenähtud kõrge riskiga taimedest; loetelu sisaldas taimi 34 perekonnast ja ühest liigist. Kõnealune loetelu hõlmab perekonda Ligustrum L. |
| --- | --- |

(3)

Pärast esialgset hindamist lisati rakendusmäärusesse (EL) 2018/2019 ajutine loetelu kolmandatest riikidest pärit ja istutamiseks ettenähtud kõrge riskiga taimedest; loetelu sisaldas taimi 34 perekonnast ja ühest liigist. Kõnealune loetelu hõlmab perekonda Ligustrum L.

| (4) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 (4) on sätestatud fütosanitaarmeetmed teatavate komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, kuid nendega seonduvaid fütosanitaarseid riske ei ole veel põhjalikult hinnatud. Põhjus on selles, et neil taimedel leiduvatest taimekahjustajatest üks või mitu ei ole veel kantud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (5) esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, kuid pärast täielikku riskihindamist võivad nad vastata sinna kandmiseks ettenähtud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 (4) on sätestatud fütosanitaarmeetmed teatavate komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, kuid nendega seonduvaid fütosanitaarseid riske ei ole veel põhjalikult hinnatud. Põhjus on selles, et neil taimedel leiduvatest taimekahjustajatest üks või mitu ei ole veel kantud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (5) esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, kuid pärast täielikku riskihindamist võivad nad vastata sinna kandmiseks ettenähtud kriteeriumidele.

| (5) | 3. detsembril 2021 esitas Ühendkuningriik (6) komisjonile taotluse eksportida liitu suuri pottides kasvatatud pöetud kuni 20-aastaseid igihaljaid liigi Ligustrum delavayanum taimi, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm, ning mis on poogitud liiki Ligustrum japonicum kuuluvatele pookealustele. Taotlusele oli lisatud ka vastav tehniline toimik. |
| --- | --- |

(5)

3. detsembril 2021 esitas Ühendkuningriik (6) komisjonile taotluse eksportida liitu suuri pottides kasvatatud pöetud kuni 20-aastaseid igihaljaid liigi Ligustrum delavayanum taimi, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm, ning mis on poogitud liiki Ligustrum japonicum kuuluvatele pookealustele. Taotlusele oli lisatud ka vastav tehniline toimik.

| (6) | 28. septembril 2022 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) vastu teadusliku arvamuse, milles käsitletakse riskihindamist liikidesse Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum kuuluvate istutamiseks ettenähtud kuni 20-aastaste kasvusubstraadis taimede kohta, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm, olenemata sellest, kas need taimed on poogitud või mitte (edaspidi „asjaomased taimed“) (7). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et nende taimede puhul on asjakohased taimekahjustajad Bemisia tabaci, Diaprepes abbreviatus, Epiphyas postvittana ja Scirtothrips dorsalis ning hindas seda, kuivõrd tõenäoline on, et kaup on taimekahjustajatest vaba. |
| --- | --- |

(6)

28. septembril 2022 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) vastu teadusliku arvamuse, milles käsitletakse riskihindamist liikidesse Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum kuuluvate istutamiseks ettenähtud kuni 20-aastaste kasvusubstraadis taimede kohta, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm, olenemata sellest, kas need taimed on poogitud või mitte (edaspidi „asjaomased taimed“) (7). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et nende taimede puhul on asjakohased taimekahjustajad Bemisia tabaci, Diaprepes abbreviatus, Epiphyas postvittana ja Scirtothrips dorsalis ning hindas seda, kuivõrd tõenäoline on, et kaup on taimekahjustajatest vaba.

| (7) | Selle arvamuse põhjal leitakse, et asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat fütosanitaarset riski on vähendatud vastuvõetavale tasemele, kui kohaldatakse asjakohaseid meetmeid kõnealuste taimede puhul asjakohaste taimekahjustajatega seotud riski vähendamiseks, ja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud vastavad erinõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

Selle arvamuse põhjal leitakse, et asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat fütosanitaarset riski on vähendatud vastuvõetavale tasemele, kui kohaldatakse asjakohaseid meetmeid kõnealuste taimede puhul asjakohaste taimekahjustajatega seotud riski vähendamiseks, ja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud vastavad erinõuded on täidetud.

| (8) | Ühendkuningriigi tehnilises toimikus kirjeldatud meetmeid peetakse piisavaks, et vähendada asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat riski vastuvõetava tasemeni. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta impordi suhtes kohaldatavate fütosanitaarnõuetena, et tagada fütosanitaarkaitse liidu territooriumil asjaomaste taimede sissetoomisel liitu. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi tehnilises toimikus kirjeldatud meetmeid peetakse piisavaks, et vähendada asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat riski vastuvõetava tasemeni. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta impordi suhtes kohaldatavate fütosanitaarnõuetena, et tagada fütosanitaarkaitse liidu territooriumil asjaomaste taimede sissetoomisel liitu.

| (9) | Sellest tulenevalt ei tuleks asjaomaseid taimi enam pidada kõrge riskiga taimedeks. |
| --- | --- |

(9)

Sellest tulenevalt ei tuleks asjaomaseid taimi enam pidada kõrge riskiga taimedeks.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/2019 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/2019 vastavalt muuta.

| (11) | Bemisia tabaci on kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisasse kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana ja Scirtothrips dorsalis on loetletud kõnealuse rakendusmääruse II lisas liidu karantiinse taimekahjustajana |
| --- | --- |

(11)

Bemisia tabaci on kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisasse kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana ja Scirtothrips dorsalis on loetletud kõnealuse rakendusmääruse II lisas liidu karantiinse taimekahjustajana

| (12) | Diaprepes abbreviatus ei ole veel kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, seega põhinevad selle taimekahjustajaga seotud meetmed Ühendkuningriigi poolt toimikus kirjeldatud meetmetel. Kui seda taimekahjustajat käsitlev täielik riskihindamine tehakse kättesaadavaks, saab teha kindlaks, kas taimekahjustaja vastab rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas loetletud tingimustele ja asjaomased taimed kõnealuse määruse VII lisas loetletud tingimustele ning kavandada vastavad meetmed. |
| --- | --- |

(12)

Diaprepes abbreviatus ei ole veel kantud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, seega põhinevad selle taimekahjustajaga seotud meetmed Ühendkuningriigi poolt toimikus kirjeldatud meetmetel. Kui seda taimekahjustajat käsitlev täielik riskihindamine tehakse kättesaadavaks, saab teha kindlaks, kas taimekahjustaja vastab rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas loetletud tingimustele ja asjaomased taimed kõnealuse määruse VII lisas loetletud tingimustele ning kavandada vastavad meetmed.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1213 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1213 vastavalt muuta.

| (14) | Epiphyas postvittana ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Taimekahjustajat esineb mitmes liikmesriigis ja ametlikke kontrollimeetmeid ei kohaldata. Lisaks ei peeta taimekahjustaja mõju liidus märkimisväärseks. Seega ei ole kõnealuse taimekahjustajaga seotud impordinõuded vajalikud. |
| --- | --- |

(14)

Epiphyas postvittana ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Taimekahjustajat esineb mitmes liikmesriigis ja ametlikke kontrollimeetmeid ei kohaldata. Lisaks ei peeta taimekahjustaja mõju liidus märkimisväärseks. Seega ei ole kõnealuse taimekahjustajaga seotud impordinõuded vajalikud.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2020/1213 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2019, millega kehtestatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ajutine loetelu ning kõnealuse määruse artikli 73 tähenduses selliste taimede loetelu, mille sissetoomisel liitu ei nõuta fütosanitaarsertifikaati (ELT L 323, 19.12.2018, lk 10).

2

(3)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2018, millega kehtestatakse erieeskirjad korra kohta, mida tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 lõike 1 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektidega seotud riskihindamise tegemisel (ELT L 323, 19.12.2018, lk 7).

3

(4)  Komisjoni 21. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1213, milles käsitletakse fütosanitaarmeetmeid teatavate rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liitu (ELT L 275, 24.8.2020, lk 5).

4

(5)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

5

(6)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas õigusaktis olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.

6

(7)  EFSA PLH Panel (EFSA taimetervise komisjon), 2022. Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Ligustrum delavayanum topiary plants grafted on Ligustrum japonicum from the UK (Teaduslik arvamus kaubariski hindamise kohta, milles käsitletakse liiki Ligustrum delavayanum kuuluvaid Ühendkuningriigist pärit pöetud taimi, mis on poogitud liiki Ligustrum japonicum kuuluvatele pookealustele). EFSA Journal 2022; 20(11): 7593

7

Ligustrum delavayanum

Ligustrum japonicum

Ligustrum delavayanum

Ligustrum japonicum

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisa punkti 1 tabeli teises veerus „Kirjeldus“ asendatakse kanne „
  Ligustrum L.“ järgmisega:

„
  Ligustrum L., välja arvatud Ühendkuningriigist pärit liikide Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum istutamiseks ettenähtud sellised kuni 20-aastased taimed kasvusubstraadis, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm“.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/1213 lisa tabelisse lisatakse kande „
  Juglans regia L.“ järele järgmine tekst: „kuni kaheaastased istutamiseks ettenähtud taimed, mis on paljasjuursed ja lehtedeta ning mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 2 cm.“

| Taimed, taimsed saadused või muud objektid | CN-kood | Kolmandad päritoluriigid | Meetmed |
| --- | --- | --- | --- |
| „Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum istutamiseks ettenähtud sellised kuni 20-aastased taimed kasvusubstraadis, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm. | ex 0602 10 90 | Ühendkuningriik | a) | Ametlik kinnitus, et






  i) | taimed on vabad taimekahjustajast Diaprepes abbreviatus; |

Taimed, taimsed saadused või muud objektid

CN-kood

Kolmandad päritoluriigid

Meetmed

„Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum istutamiseks ettenähtud sellised kuni 20-aastased taimed kasvusubstraadis, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm.

ex 0602 10 90

Ühendkuningriik

a)

Ametlik kinnitus, et

i)

taimed on vabad taimekahjustajast Diaprepes abbreviatus;

| ii) | tootmiskoht on alates taime viimase kasvutsükli algusest ja selleks sobival ajal tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajast Diaprepes abbreviatus ning |
| --- | --- |

ii)

tootmiskoht on alates taime viimase kasvutsükli algusest ja selleks sobival ajal tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajast Diaprepes abbreviatus ning

| iii) | taimesaadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustaja Diaprepes abbreviatus esinemine, ning proovi suurus on selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik avastada vähemalt 1 % saastumist. |
| --- | --- |

iii)

taimesaadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustaja Diaprepes abbreviatus esinemine, ning proovi suurus on selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik avastada vähemalt 1 % saastumist.

| b) | Nende taimede fütosanitaarsertifikaadid sisaldavad pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmist:






  i) | märkus: „Saadetis vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 sätestatud nõuetele.“ ning |
| --- | --- | --- |

b)

Nende taimede fütosanitaarsertifikaadid sisaldavad pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmist:

i)

märkus: „Saadetis vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 sätestatud nõuetele.“ ning

| ii) | täpsustus: registreeritud tootmiskoht“ |
| --- | --- |

ii)

täpsustus: registreeritud tootmiskoht“

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/447,

1. märts 2023,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa ning komisjoni määruse (EL) nr 231/2012 lisa seoses glükosüülitud stevioolglükosiidide kasutamisega magusainena

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 14,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on esitatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on esitatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainetest ja kõnealuste lisaainete kasutustingimused.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 231/2012 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid.

| (3) | Kõnealuseid loetelusid võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuseid loetelusid võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (4) | 2019. aasta jaanuaris esitati taotlus, et saada luba kasutada glükosüülitud stevioolglükosiide kui magusainet uue toidu lisaainena. Taotlus tehti vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

2019. aasta jaanuaris esitati taotlus, et saada luba kasutada glükosüülitud stevioolglükosiide kui magusainet uue toidu lisaainena. Taotlus tehti vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (5) | Glükosüülitud stevioolglükosiide toodetakse ensümaatilisel biomuundamisel, kasutades tsüklomaltodekstriini glukanotransferaasi, mis katalüüsib glükoosi üleminekut tärklisest segudesse, mida on rikastatud ühe või mitme puhastatud Stevia Rebaudiana leheekstraktist saadud stevioolglükosiidiga. Need koosnevad niisuguste glükosüülitud stevioolglükosiidide segust, mis sisaldavad 1–20 täiendavat glükoosijääki, mis on seotud lähtestevioolglükosiididega. Võrreldes teiste heakskiidetud magusainetega, sealhulgas stevioolglükosiididega, mis on saadud Stevia’st (E 960a), on neil paremad magususomadused. |
| --- | --- |

(5)

Glükosüülitud stevioolglükosiide toodetakse ensümaatilisel biomuundamisel, kasutades tsüklomaltodekstriini glukanotransferaasi, mis katalüüsib glükoosi üleminekut tärklisest segudesse, mida on rikastatud ühe või mitme puhastatud Stevia Rebaudiana leheekstraktist saadud stevioolglükosiidiga. Need koosnevad niisuguste glükosüülitud stevioolglükosiidide segust, mis sisaldavad 1–20 täiendavat glükoosijääki, mis on seotud lähtestevioolglükosiididega. Võrreldes teiste heakskiidetud magusainetega, sealhulgas stevioolglükosiididega, mis on saadud Stevia’st (E 960a), on neil paremad magususomadused.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas glükosüülitud stevioolglükosiidide ohutust ja esitas oma arvamuse (4)15. detsembril 2021. Toiduohutusamet leidis, et glükosüülitud stevioolglükosiidide metabolism on piisavalt sarnane juba loa saanud stevioolglükosiidide omaga ning seega kinnitavad stevioolglükosiidide (E 960a) toksikoloogilised andmed, mida toiduohutusamet on varem hinnanud, nende ohutust toidu lisaainena. Ensüüm tsüklomaltodekstriini glükanotransferaas (EC 2.4.1.19), mis on saadud Anoxybacillus caldiproteolyticus’e geneetiliselt muundamata tüvest ja mis on ette nähtud kasutamiseks modifitseeritud stevioolglükosiidide tootmisel, ei ole toiduohutusametile esitatud andmete põhjal kavandatud kasutustingimustes ohtlik (5). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et glükosüülitud stevioolglükosiidide kasutamine toidu lisaainena samade kavandatud kasutusviiside ja koguste korral nagu magusainetena kasutatavate stevioolglükosiidide (E 960a-960c) puhul, ei ole ohtlik. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas glükosüülitud stevioolglükosiidide ohutust ja esitas oma arvamuse (4)15. detsembril 2021. Toiduohutusamet leidis, et glükosüülitud stevioolglükosiidide metabolism on piisavalt sarnane juba loa saanud stevioolglükosiidide omaga ning seega kinnitavad stevioolglükosiidide (E 960a) toksikoloogilised andmed, mida toiduohutusamet on varem hinnanud, nende ohutust toidu lisaainena. Ensüüm tsüklomaltodekstriini glükanotransferaas (EC 2.4.1.19), mis on saadud Anoxybacillus caldiproteolyticus’e geneetiliselt muundamata tüvest ja mis on ette nähtud kasutamiseks modifitseeritud stevioolglükosiidide tootmisel, ei ole toiduohutusametile esitatud andmete põhjal kavandatud kasutustingimustes ohtlik (5). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et glükosüülitud stevioolglükosiidide kasutamine toidu lisaainena samade kavandatud kasutusviiside ja koguste korral nagu magusainetena kasutatavate stevioolglükosiidide (E 960a-960c) puhul, ei ole ohtlik.

| (7) | Seepärast on asjakohane lubada kasutada toidu lisaainet glükosüülitud stevioolglükosiide (E 960d) magusainena toidugruppides, mille puhul praegu on lubatud kasutada stevioolglükosiide (E 960a-960c), kehtestades neile samasuguse piirnormi. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane lubada kasutada toidu lisaainet glükosüülitud stevioolglükosiide (E 960d) magusainena toidugruppides, mille puhul praegu on lubatud kasutada stevioolglükosiide (E 960a-960c), kehtestades neile samasuguse piirnormi.

| (8) | Toidu lisaaine glükosüülitud stevioolglükosiidide spetsifikatsioon tuleks lisada määrusesse (EL) nr 231/2012, kuna see aine lisatakse esimest korda määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetellu toidus kasutada lubatud lisaainetest. |
| --- | --- |

(8)

Toidu lisaaine glükosüülitud stevioolglükosiidide spetsifikatsioon tuleks lisada määrusesse (EL) nr 231/2012, kuna see aine lisatakse esimest korda määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud liidu loetellu toidus kasutada lubatud lisaainetest.

| (9) | Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Määrusi (EÜ) nr 1333/2008 ja (EL) nr 231/2012 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 231/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

3

(4)  
  EFSA Journal 2022; 20(2): 7066.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2022; 20(1): 7004.

5

EFSA Journal

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse järgmiselt.

| a) | B osa punktis 2. „Magusained“ lisatakse ainet E 960c käsitleva kande järele järgmine kanne:






  „E 960d | Glükosüülitud stevioolglükosiidid“ |
| --- | --- | --- |

a)

B osa punktis 2. „Magusained“ lisatakse ainet E 960c käsitleva kande järele järgmine kanne:

„E 960d

Glükosüülitud stevioolglükosiidid“

| b) | C osa punktis 5) „Muud lisaained, mille segu kohta võib kehtestada piirnormi“, asendatakse alapunkt v järgmisega:






  „v) | E 960a–960d: stevioolglükosiidid






  E-number | Nimetus |
| --- | --- | --- | --- |
| E 960a | Stevia’st saadud stevioolglükosiidid |
| E 960c | Ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid |
| E 960d | Glükosüülitud stevioolglükosiidid“ |

b)

C osa punktis 5) „Muud lisaained, mille segu kohta võib kehtestada piirnormi“, asendatakse alapunkt v järgmisega:

„v)

E 960a–960d: stevioolglükosiidid

E-number

Nimetus

E 960a

Stevia’st saadud stevioolglükosiidid

E 960c

Ensümaatiliselt toodetud stevioolglükosiidid

E 960d

Glükosüülitud stevioolglükosiidid“

| c) | E osa muudetakse järgmiselt:






  1) | Grupis 01.4 „Maitsestatud hapendatud piimatooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

E osa muudetakse järgmiselt:

1)

Grupis 01.4 „Maitsestatud hapendatud piimatooted, sealhulgas kuumtöödeldud tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“

| 2) | Grupis 03 „Toidujää“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Grupis 03 „Toidujää“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“

| 3) | Grupis 04.2.2 „Marjad, puuviljad ja köögiviljad äädikas, õlis või soolvees“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Grupis 04.2.2 „Marjad, puuviljad ja köögiviljad äädikas, õlis või soolvees“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid“

| 4) | Grupis 04.2.4.1 „Marja-, puu- ja köögiviljavalmistised, välja arvatud kompotid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Grupis 04.2.4.1 „Marja-, puu- ja köögiviljavalmistised, välja arvatud kompotid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega tooted“

| 5) | Grupis 04.2.5.1 „Kontsentreerimata viljalihast ekstra džemm ja ekstra želee, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Grupis 04.2.5.1 „Kontsentreerimata viljalihast ekstra džemm ja ekstra želee, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“

| 6) | Grupis 04.2.5.2 „Džemmid, želeed, tsitrusmarmelaadid ja magustatud kastanipüree, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Grupis 04.2.5.2 „Džemmid, želeed, tsitrusmarmelaadid ja magustatud kastanipüree, nagu määratletud direktiivis 2001/113/EÜ“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega keedised, tarretised ja tsitrusmarmelaadid“

| 7) | Grupis 04.2.5.3 „Muud sarnased puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided ja kuivatatud puuvilja põhised võileivavõided, vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Grupis 04.2.5.3 „Muud sarnased puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega puuvilja-, marja- ja köögiviljavõided ja kuivatatud puuvilja põhised võileivavõided, vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta“

| 8) | Grupis 05.1 „Kakao- ja šokolaaditooted direktiivi 2000/36/EÜ tähenduses“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

Grupis 05.1 „Kakao- ja šokolaaditooted direktiivi 2000/36/EÜ tähenduses“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“

| 9) | Grupis 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60) | Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult kakao-, piima-, kuivatatud puuviljade või rasvapõhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta võileivavõided |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 350 | (1), (60) | Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted
  Ainult vähendatud energiasisaldusega kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid)
  Ainult vähendatud energiasisaldusega pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted/vahukommid)
  Ainult vähendatud energiasisaldusega lagritsamaiustused
  Ainult vähendatud energiasisaldusega pähklimass
  Ainult vähendatud energiasisaldusega martsipan |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 2 000 | (1), (60) | Ainult hingeõhku värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta pisimaiustused |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 670 | (1), (60) | Ainult tugevamaitselised värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kurgupastillid“ |

9)

Grupis 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)

Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult kakao-, piima-, kuivatatud puuviljade või rasvapõhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta võileivavõided

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

350

(1), (60)

Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted

Ainult vähendatud energiasisaldusega kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid)

Ainult vähendatud energiasisaldusega pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted/vahukommid)

Ainult vähendatud energiasisaldusega lagritsamaiustused

Ainult vähendatud energiasisaldusega pähklimass

Ainult vähendatud energiasisaldusega martsipan

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

2 000

(1), (60)

Ainult hingeõhku värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta pisimaiustused

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

670

(1), (60)

Ainult tugevamaitselised värskendavad vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kurgupastillid“

| 10) | Grupis 05.3 „Närimiskumm“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 3300 | (1), (60) | Ainult ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

10)

Grupis 05.3 „Närimiskumm“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

3300

(1), (60)

Ainult ilma lisatud suhkruta tooted“

| 11) | Grupis 05.4 „Kaunistused, vaabad ja täidised, välja arvatud puuvilja- ja marjapõhised täidised, mis kuuluvad gruppi 4.2.4“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60) | Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted“ |

11)

Grupis 05.4 „Kaunistused, vaabad ja täidised, välja arvatud puuvilja- ja marjapõhised täidised, mis kuuluvad gruppi 4.2.4“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult ilma lisatud suhkruta kondiitritooted

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)

Ainult kakao- ja kuivatatud puuvilja põhised vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kondiitritooted“

| 12) | Grupis 06.3 „Hommikusöögihelbed“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta hommikusöögihelbed, mille kiudainesisaldus on üle 15 % ning mis sisaldavad vähemalt 20 % kliisid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12)

Grupis 06.3 „Hommikusöögihelbed“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta hommikusöögihelbed, mille kiudainesisaldus on üle 15 % ning mis sisaldavad vähemalt 20 % kliisid“

| 13) | Grupis 07.2 „Valikpagaritooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60) | Ainult lehtküpsis essoblaten“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

13)

Grupis 07.2 „Valikpagaritooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)

Ainult lehtküpsis essoblaten“

| 14) | Grupis 09.2 „Töödeldud kala ja kalatooted, sh molluskid ja vähilaadsed“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | Ainult magushapud kalakonservid ja -poolkonservid ning marineeritud kalad, vähilaadsed ja molluskid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

14)

Grupis 09.2 „Töödeldud kala ja kalatooted, sh molluskid ja vähilaadsed“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

Ainult magushapud kalakonservid ja -poolkonservid ning marineeritud kalad, vähilaadsed ja molluskid“

| 15) | Grupis 11.4.1 „Lauamagusained vedelal kujul“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | quantum satis | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

15)

Grupis 11.4.1 „Lauamagusained vedelal kujul“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

quantum satis

(1), (60)“

| 16) | Grupis 11.4.2 „Lauamagusained pulbrilisel kujul“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | quantum satis | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16)

Grupis 11.4.2 „Lauamagusained pulbrilisel kujul“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

quantum satis

(1), (60)“

| 17) | Grupis 11.4.3 „Lauamagusained tableti kujul“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | quantum satis | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

17)

Grupis 11.4.3 „Lauamagusained tableti kujul“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

quantum satis

(1), (60)“

| 18) | Grupis 12.4 „Sinep“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 120 | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

18)

Grupis 12.4 „Sinep“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

120

(1), (60)“

| 19) | Grupis 12.5 „Supid ja puljongid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 40 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega supid“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

19)

Grupis 12.5 „Supid ja puljongid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

40

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega supid“

| 20) | Grupis 12.6 „Kastmed“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 120 | (1), (60) | Välja arvatud sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 175 | (1), (60) | Ainult sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata)“ |

20)

Grupis 12.6 „Kastmed“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

120

(1), (60)

Välja arvatud sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata)

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

175

(1), (60)

Ainult sojakaste (fermenteeritud ja fermenteerimata)“

| 21) | Grupis 13.2 „Meditsiinilise eriotstarbega dieettoidud, nagu määratletud direktiivis 1999/21/EÜ, välja arvatud toidugrupi 13.1.5 tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 330 | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

21)

Grupis 13.2 „Meditsiinilise eriotstarbega dieettoidud, nagu määratletud direktiivis 1999/21/EÜ, välja arvatud toidugrupi 13.1.5 tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

330

(1), (60)“

| 22) | Grupis 13.3 „Kehakaalu jälgimiseks ettenähtud dieettoidud, mis asendavad kogu päevase toidukoguse või ühe toidukorra (asendavad täielikult või osaliselt päevase toidukoguse)“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 270 | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

22)

Grupis 13.3 „Kehakaalu jälgimiseks ettenähtud dieettoidud, mis asendavad kogu päevase toidukoguse või ühe toidukorra (asendavad täielikult või osaliselt päevase toidukoguse)“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

270

(1), (60)“

| 23) | Grupis 14.1.3 „Puuviljanektarid, nagu määratletud direktiivis 2001/112/EÜ, köögiviljanektarid ja sarnased tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

23)

Grupis 14.1.3 „Puuviljanektarid, nagu määratletud direktiivis 2001/112/EÜ, köögiviljanektarid ja sarnased tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“

| 24) | Grupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 80 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

24)

Grupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

80

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“

| 25) | Grupis 14.1.5.2 „Muud“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 30 | (1), (60), (93) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kohv, tee ning taimetõmmised |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 30 | (1), (60), (93) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud lahustuva kohvi ja lahustuva cappuccino tooted |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 20 | (1), (60), (93) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta linnasepõhised ja šokolaadi- või cappuccino-maitselised joogid“ |

25)

Grupis 14.1.5.2 „Muud“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

30

(1), (60), (93)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta kohv, tee ning taimetõmmised

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

30

(1), (60), (93)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud lahustuva kohvi ja lahustuva cappuccino tooted

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

20

(1), (60), (93)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta linnasepõhised ja šokolaadi- või cappuccino-maitselised joogid“

| 26) | Grupis 14.2.1 „Õlu ja linnasejoogid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 70 | (1), (60) | Ainult ilma alkoholita õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti; lauaõlu (algvirde tihedusega alla 6 %), v.a laagriõlu Obergäriges Einfachbier; õlu happesusega vähemalt 30 milliekvivalenti, väljendatud kui NaOH; oud bruin’i tüüpi tume õlu“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

26)

Grupis 14.2.1 „Õlu ja linnasejoogid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

70

(1), (60)

Ainult ilma alkoholita õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti; lauaõlu (algvirde tihedusega alla 6 %), v.a laagriõlu Obergäriges Einfachbier; õlu happesusega vähemalt 30 milliekvivalenti, väljendatud kui NaOH; oud bruin’i tüüpi tume õlu“

| 27) | Grupis 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alla 15 % alkoholisisaldusega joogid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 150 | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

27)

Grupis 14.2.8 „Muud alkohoolsed joogid, sealhulgas alkohoolsete ja mittealkohoolsete jookide segud ning alla 15 % alkoholisisaldusega joogid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

150

(1), (60)“

| 28) | Grupis 15.1 „Kartuli-, teravilja-, jahu- ja tärklisepõhised suupisted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 20 | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

28)

Grupis 15.1 „Kartuli-, teravilja-, jahu- ja tärklisepõhised suupisted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

20

(1), (60)“

| 29) | Grupis 15.2 „Töödeldud pähklid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 20 | (1), (60)“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29)

Grupis 15.2 „Töödeldud pähklid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

20

(1), (60)“

| 30) | Grupis 16 „Magustoidud, välja arvatud gruppide 1, 3 ja 4 tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 100 | (1), (60) | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

30)

Grupis 16 „Magustoidud, välja arvatud gruppide 1, 3 ja 4 tooted“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlev kanne järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

100

(1), (60)

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta tooted“

| 31) | Grupis 17.1 „Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 670 | (1), (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 1800 | (1), (60) | Ainult närimistablettide kujul toidulisandid“ |

31)

Grupis 17.1 „Tahked toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

670

(1), (60)

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

1800

(1), (60)

Ainult närimistablettide kujul toidulisandid“

| 32) | Grupis 17.2 „Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega: | „E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 200 | (1), (60) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 960a–960d | Stevioolglükosiidid | 1800 | (1), (60) | Ainult siirupi kujul toidulisandid“ |

32)

Grupis 17.2 „Vedelad toidulisandid, välja arvatud imikute ja väikelaste toidulisandid“ asendatakse aineid E 960a–960c (stevioolglükosiidid) käsitlevad kanded järgmisega:

„E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

200

(1), (60)

E 960a–960d

Stevioolglükosiidid

1800

(1), (60)

Ainult siirupi kujul toidulisandid“

---

II LISA

Määruse (EL) nr 231/2012 lisas lisatakse toidu lisaainet E 960c(iv) käsitleva kande järele järgmine kanne:

„E 960d   GLÜKOSÜÜLITUD STEVIOOLGLÜKOSIIDID

| Sünonüümid | |
| --- | --- |
| Määratlus | Taime Stevia rebaudiana Bertoni lehtedest ekstraheeritud stevioolglükosiidide glükosüülimise teel saadud suuremate stevioolglükosiidide segu. Segu koosneb glükosüülitud stevioolglükosiididest ja Stevia lehtedest saadud lähtestevioolglükosiidide jääkidest. Glükosüülitud stevioolglükosiidide tootmiseks töödeldakse Stevia lehtedest ekstraheeritud stevioolglükosiide ja inimtoiduks sobivat tärklist tsüklomaltodekstriini glükanotransferaasiga (EC 2.4.1.19), mis on saadud Anoxybacillus caldiproteolyticus St-88 geneetiliselt muundamata tüvest. Ensüüm eraldab tärklise glükoosijäägid ja ühendab need stevioolglükosiididega. Saadud materjali kuumutatakse ja töödeldakse ensüümi eemaldamiseks aktiivsöega, seejärel juhitakse see läbi adsorptsiooni-/desorptsioonivaigu, et eemaldada hüdrolüüsitud jääktärklis (dekstriin), puhastatakse ja valmistatakse lõpptoode, kasutades protsesse, mis võivad hõlmata värvitustamist, kontsentreerimist ja pihustuskuivatamist. |
| Keemiline nimetus | Stevioolbiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-hape
  Rubusosiid: 13-β-D-glükopüranosüüloksükaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester
  A-dulkosiid: 13-[(2-O-α-L-ramnopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester
  Steviosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester
  A-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester
  B-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-hape
  C-rebaudiosiid: 13-[(2-O-α-L-ramnopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester
  D-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester
  E-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester
  F-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-ksülofurananosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester
  M-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester
  ja nende glükosüülitud derivaadid (1–20 täiendavat glükoosijääki) |
| Molekulivalem | Triviaalnimetus | Valem | Teisendustegur |
| | n-glükosüülitud stevioolbiosiid | C(32+n*6)H(50+n*10)O(13+n*5) | |
| n-glükosüülitud rubusosiid | C(32+n*6)H(50+n*10)O(13+n*5) | |
| n-glükosüülitud A-dulkosiid | C(38+n*6)H(60+n*10)O(17+n*5) | |
| n-glükosüülitud steviosiid | C(38+n*6)H(60+n*10)O(18+n*5) | |
| n-glükosüülitud A-rebaudiosiid | C(44+n*6)H(70+n*10)O(23+n*5) | |
| n-glükosüülitud B-rebaudiosiid | C(38+n*6)H(60+n*10)O(18+n*5) | |
| n-glükosüülitud C-rebaudiosiid | C(44+n*6)H(70+n*10)O(22+n*5) | |
| n-glükosüülitud D-rebaudiosiid | C(50+n*6)H(80+n*10)O(28+n*5) | |
| n-glükosüülitud E-rebaudiosiid | C(44+n*6)H(70+n*10)O(23+n*5) | |
| n-glükosüülitud F-rebaudiosiid | C(43+n*6)H(68+n*10)O(22+n*5) | |
| n-glükosüülitud M-rebaudiosiid | C(56+n*6)H(90+n*10)O(33+n*5) | |
| n: lähtestevioolglükosiidile ensümaatiliselt lisatud glükoosijääkide arv (n = 1–20)
  Glükosüülitud stevioolglükosiidide segude tüüpiline teisendustegur = 0,20 (dekstriinivaba kuivaine järgi) |
| | Steviool | C20H30O3 | 1,00 |
| | Stevioolbiosiid | C32H50O13 | 0,50 |
| Rubusosiid | C32H50O13 | 0,50 |
| A-dulkosiid | C38H60O17 | 0,40 |
| Steviosiid | C38H60O18 | 0,40 |
| A-rebaudiosiid | C44 H70 O23 | 0,33 |
| B-rebaudiosiid | C38 H60 O18 | 0,40 |
| C-rebaudiosiid | C44H70O22 | 0,34 |
| D-rebaudiosiid | C50H80O28 | 0,29 |
| E-rebaudiosiid | C44H70O23 | 0,33 |
| F-rebaudiosiid | C43H68O22 | 0,34 |
| M-rebaudiosiid | C56H90O33 | 0,25 |
| Molekulmass ja CASi nr | Triviaalnimetus | CASi number | Molekulmass (g/mol) |
| n-glükosüülitud stevioolbiosiid | Puudub | 642,73+n*162,15 |
| n-glükosüülitud rubusosiid | Puudub | 642,73+n*162,15 |
| n-glükosüülitud A-dulkosiid | Puudub | 788,87+n*162,15 |
| n-glükosüülitud steviosiid | Puudub | 804,88+n*162,15 |
| n-glükosüülitud A-rebaudiosiid | Puudub | 967,01+n*162,15 |
| n-glükosüülitud B-rebaudiosiid | Puudub | 804,88+n*162,15 |
| n-glükosüülitud C-rebaudiosiid | Puudub | 951,02+n*162,15 |
| n-glükosüülitud D-rebaudiosiid | Puudub | 1129,15+n*162,15 |
| n-glükosüülitud E-rebaudiosiid | Puudub | 967,01+n*162,15 |
| n-glükosüülitud F-rebaudiosiid | Puudub | 936,99+n*162,15 |
| n-glükosüülitud M-rebaudiosiid | Puudub | 1291,30+n*162,15 |
| Steviool | | 318,46 |
| Stevioolbiosiid | 41093-60–1 | 642,73 |
| Rubusosiid | 64849-39–4 | 642,73 |
| A-dulkosiid | 64432-06–0 | 788,87 |
| Steviosiid | 57817-89–7 | 804,88 |
| A-rebaudiosiid | 58543-16–1 | 967,01 |
| B-rebaudiosiid | 58543-17–2 | 804,88 |
| C-rebaudiosiid | 63550-99–2 | 951,02 |
| D-rebaudiosiid | 63279-13–0 | 1 129,15 |
| E-rebaudiosiid | 63279-14–1 | 967,01 |
| F-rebaudiosiid | 438045-89–7 | 936,99 |
| M-rebaudiosiid | 1220616-44–3 | 1 291,30 |
| Analüütiline koostis | Dekstriinivabast kuivainest kokku vähemalt 95 % stevioolglükosiide, mille hulka kuuluvad eespool nimetatud stevioolglükosiidid koos nende glükosüülitud derivaatidega (1–20 täiendavat glükoosijääki) |
| Kirjeldus | Pulber, värvusega valgest helekollaseni, sahharoosist ligikaudu 100–200 korda magusam (5 % sahharoosi ekvivalendi korral) |
| Määramine |
| Lahustuvus | Vees lahustuv |
| pH | 4,5–7,0 (lahus 1: 100) |
| Puhtus |
| Tuhk | Kuni 1 % |
| Massikadu kuivatamisel | Kuni 6 % (105 °C, 2 tundi) |
| Lahusti jäägid | Kuni 200 mg/kg metanooli
  Kuni 3 000  mg/kg etanooli |
| Arseen | Kuni 0,015 mg/kg |
| Plii | Kuni 0,1 mg/kg |
| Kaadmium | Kuni 0,1 mg/kg |
| Elavhõbe | Kuni 0,1 mg/kg |
| Mikrobioloogilised kriteeriumid |
| Aeroobsete bakterite üldarv | Kuni 1 000 CFU/g |
| Pärm- ja hallitusseened | Kuni 200 CFU/g |
| Escherichia coli | 1 grammis ei leidu |
| Salmonella | 25 grammis ei leidu“ |

Sünonüümid

Määratlus

Taime Stevia rebaudiana Bertoni lehtedest ekstraheeritud stevioolglükosiidide glükosüülimise teel saadud suuremate stevioolglükosiidide segu. Segu koosneb glükosüülitud stevioolglükosiididest ja Stevia lehtedest saadud lähtestevioolglükosiidide jääkidest. Glükosüülitud stevioolglükosiidide tootmiseks töödeldakse Stevia lehtedest ekstraheeritud stevioolglükosiide ja inimtoiduks sobivat tärklist tsüklomaltodekstriini glükanotransferaasiga (EC 2.4.1.19), mis on saadud Anoxybacillus caldiproteolyticus St-88 geneetiliselt muundamata tüvest. Ensüüm eraldab tärklise glükoosijäägid ja ühendab need stevioolglükosiididega. Saadud materjali kuumutatakse ja töödeldakse ensüümi eemaldamiseks aktiivsöega, seejärel juhitakse see läbi adsorptsiooni-/desorptsioonivaigu, et eemaldada hüdrolüüsitud jääktärklis (dekstriin), puhastatakse ja valmistatakse lõpptoode, kasutades protsesse, mis võivad hõlmata värvitustamist, kontsentreerimist ja pihustuskuivatamist.

Keemiline nimetus

Stevioolbiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-hape

Rubusosiid: 13-β-D-glükopüranosüüloksükaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester

A-dulkosiid: 13-[(2-O-α-L-ramnopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester

Steviosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester

A-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester

B-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-hape

C-rebaudiosiid: 13-[(2-O-α-L-ramnopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester

D-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester

E-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester

F-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-ksülofurananosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe β-D-glükopüranosüülester

M-rebaudiosiid: 13-[(2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüül)oksü]kaur-16-een-18-happe 2-O-β-D-glükopüranosüül-3-O-β-D-glükopüranosüül-β-D-glükopüranosüülester

ja nende glükosüülitud derivaadid (1–20 täiendavat glükoosijääki)

Molekulivalem

Triviaalnimetus

Valem

Teisendustegur

n-glükosüülitud stevioolbiosiid

C(32+n*6)H(50+n*10)O(13+n*5)

n-glükosüülitud rubusosiid

C(32+n*6)H(50+n*10)O(13+n*5)

n-glükosüülitud A-dulkosiid

C(38+n*6)H(60+n*10)O(17+n*5)

n-glükosüülitud steviosiid

C(38+n*6)H(60+n*10)O(18+n*5)

n-glükosüülitud A-rebaudiosiid

C(44+n*6)H(70+n*10)O(23+n*5)

n-glükosüülitud B-rebaudiosiid

C(38+n*6)H(60+n*10)O(18+n*5)

n-glükosüülitud C-rebaudiosiid

C(44+n*6)H(70+n*10)O(22+n*5)

n-glükosüülitud D-rebaudiosiid

C(50+n*6)H(80+n*10)O(28+n*5)

n-glükosüülitud E-rebaudiosiid

C(44+n*6)H(70+n*10)O(23+n*5)

n-glükosüülitud F-rebaudiosiid

C(43+n*6)H(68+n*10)O(22+n*5)

n-glükosüülitud M-rebaudiosiid

C(56+n*6)H(90+n*10)O(33+n*5)

n: lähtestevioolglükosiidile ensümaatiliselt lisatud glükoosijääkide arv (n = 1–20)

Glükosüülitud stevioolglükosiidide segude tüüpiline teisendustegur = 0,20 (dekstriinivaba kuivaine järgi)

Steviool

C20H30O3

1,00

Stevioolbiosiid

C32H50O13

0,50

Rubusosiid

C32H50O13

0,50

A-dulkosiid

C38H60O17

0,40

Steviosiid

C38H60O18

0,40

A-rebaudiosiid

C44 H70 O23

0,33

B-rebaudiosiid

C38 H60 O18

0,40

C-rebaudiosiid

C44H70O22

0,34

D-rebaudiosiid

C50H80O28

0,29

E-rebaudiosiid

C44H70O23

0,33

F-rebaudiosiid

C43H68O22

0,34

M-rebaudiosiid

C56H90O33

0,25

Molekulmass ja CASi nr

Triviaalnimetus

CASi number

Molekulmass (g/mol)

n-glükosüülitud stevioolbiosiid

Puudub

642,73+n*162,15

n-glükosüülitud rubusosiid

Puudub

642,73+n*162,15

n-glükosüülitud A-dulkosiid

Puudub

788,87+n*162,15

n-glükosüülitud steviosiid

Puudub

804,88+n*162,15

n-glükosüülitud A-rebaudiosiid

Puudub

967,01+n*162,15

n-glükosüülitud B-rebaudiosiid

Puudub

804,88+n*162,15

n-glükosüülitud C-rebaudiosiid

Puudub

951,02+n*162,15

n-glükosüülitud D-rebaudiosiid

Puudub

1129,15+n*162,15

n-glükosüülitud E-rebaudiosiid

Puudub

967,01+n*162,15

n-glükosüülitud F-rebaudiosiid

Puudub

936,99+n*162,15

n-glükosüülitud M-rebaudiosiid

Puudub

1291,30+n*162,15

Steviool

318,46

Stevioolbiosiid

41093-60–1

642,73

Rubusosiid

64849-39–4

642,73

A-dulkosiid

64432-06–0

788,87

Steviosiid

57817-89–7

804,88

A-rebaudiosiid

58543-16–1

967,01

B-rebaudiosiid

58543-17–2

804,88

C-rebaudiosiid

63550-99–2

951,02

D-rebaudiosiid

63279-13–0

1 129,15

E-rebaudiosiid

63279-14–1

967,01

F-rebaudiosiid

438045-89–7

936,99

M-rebaudiosiid

1220616-44–3

1 291,30

Analüütiline koostis

Dekstriinivabast kuivainest kokku vähemalt 95 % stevioolglükosiide, mille hulka kuuluvad eespool nimetatud stevioolglükosiidid koos nende glükosüülitud derivaatidega (1–20 täiendavat glükoosijääki)

Kirjeldus

Pulber, värvusega valgest helekollaseni, sahharoosist ligikaudu 100–200 korda magusam (5 % sahharoosi ekvivalendi korral)

Määramine

Lahustuvus

Vees lahustuv

pH

4,5–7,0 (lahus 1: 100)

Puhtus

Tuhk

Kuni 1 %

Massikadu kuivatamisel

Kuni 6 % (105 °C, 2 tundi)

Lahusti jäägid

Kuni 200 mg/kg metanooli

Kuni 3 000  mg/kg etanooli

Arseen

Kuni 0,015 mg/kg

Plii

Kuni 0,1 mg/kg

Kaadmium

Kuni 0,1 mg/kg

Elavhõbe

Kuni 0,1 mg/kg

Mikrobioloogilised kriteeriumid

Aeroobsete bakterite üldarv

Kuni 1 000 CFU/g

Pärm- ja hallitusseened

Kuni 200 CFU/g

Escherichia coli

1 grammis ei leidu

Salmonella

25 grammis ei leidu“

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/448,

1. märts 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/574 tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/574 (2) on sätestatud tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomise ja käitamise eeskirjad. Jälgitavussüsteemi eesmärk on anda liikmesriikidele ja komisjonile tõhus vahend, mis võimaldab tubakatooteid kogu liidus jälgida ja tuvastada ning teha kindlaks pettusi, mille tulemusena tehakse tarbijatele kättesaadavaks ebaseaduslikud tooted. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/574 (2) on sätestatud tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomise ja käitamise eeskirjad. Jälgitavussüsteemi eesmärk on anda liikmesriikidele ja komisjonile tõhus vahend, mis võimaldab tubakatooteid kogu liidus jälgida ja tuvastada ning teha kindlaks pettusi, mille tulemusena tehakse tarbijatele kättesaadavaks ebaseaduslikud tooted.

| (2) | Sellega seoses on jälgitavussüsteemi käitamiseeskirjadel oluline roll selle tagamisel, et komisjon ja liikmesriigid saaksid vajalikud andmed, millega tagada tubakatoodete jälgitavussüsteemi nõuetekohane toimimine ja kontroll tubakatoodete jälgitavust käsitlevate õigusaktide kohaldamise üle ning vastavalt tagada nende õigusakte järgimine. |
| --- | --- |

(2)

Sellega seoses on jälgitavussüsteemi käitamiseeskirjadel oluline roll selle tagamisel, et komisjon ja liikmesriigid saaksid vajalikud andmed, millega tagada tubakatoodete jälgitavussüsteemi nõuetekohane toimimine ja kontroll tubakatoodete jälgitavust käsitlevate õigusaktide kohaldamise üle ning vastavalt tagada nende õigusakte järgimine.

| (3) | 20. mail 2019 hakati rakendusmääruse (EL) 2018/574 kohaselt loodud jälgitavussüsteemi kaudu koguma andmeid tubakatoodete liikumise ja tehingute kohta. Selle rakendamisel saadud kogemused on lisaks näidanud, kui oluline on õigel ajal registreeritud ja süsteemi edastatud andmete kõrge kvaliteet, täpsus, täielikkus ja võrreldavus. |
| --- | --- |

(3)

20. mail 2019 hakati rakendusmääruse (EL) 2018/574 kohaselt loodud jälgitavussüsteemi kaudu koguma andmeid tubakatoodete liikumise ja tehingute kohta. Selle rakendamisel saadud kogemused on lisaks näidanud, kui oluline on õigel ajal registreeritud ja süsteemi edastatud andmete kõrge kvaliteet, täpsus, täielikkus ja võrreldavus.

| (4) | Oma 20. mai 2021. aasta aruandes direktiivi 2014/40/EL kohaldamise kohta (3) rõhutas komisjon, et liikmesriikidel ja komisjonil on märkimisväärseid probleeme jälgitavusandmete kvaliteediga, näiteks seoses käibemaksu käsitlevate arvandmetega ning teabega tootmismasinate ja toodete viimaste liikumiste kohta jaemüügiettevõtetesse. Eelkõige tuleks muuta masinate praegust määratlust, et võtta arvesse sektoris kasutusele võetud erinevaid masinakonfiguratsioone ja parandada masinaid käsitleva teabe puhul täheldatud kehva kvaliteeti. Aruandes jõuti samuti järeldusele, et andmete kvaliteet on tubaka jälgitavust käsitlevate õigusaktide täitmise tagamiseks ja jälgitavussüsteemi eesmärkide täielikuks saavutamiseks endiselt kriitilise tähtsusega. |
| --- | --- |

(4)

Oma 20. mai 2021. aasta aruandes direktiivi 2014/40/EL kohaldamise kohta (3) rõhutas komisjon, et liikmesriikidel ja komisjonil on märkimisväärseid probleeme jälgitavusandmete kvaliteediga, näiteks seoses käibemaksu käsitlevate arvandmetega ning teabega tootmismasinate ja toodete viimaste liikumiste kohta jaemüügiettevõtetesse. Eelkõige tuleks muuta masinate praegust määratlust, et võtta arvesse sektoris kasutusele võetud erinevaid masinakonfiguratsioone ja parandada masinaid käsitleva teabe puhul täheldatud kehva kvaliteeti. Aruandes jõuti samuti järeldusele, et andmete kvaliteet on tubaka jälgitavust käsitlevate õigusaktide täitmise tagamiseks ja jälgitavussüsteemi eesmärkide täielikuks saavutamiseks endiselt kriitilise tähtsusega.

| (5) | Komisjoni ja liikmesriikide vahel toimuvad korrapäraselt arutelud jälgitavus- ja turvaelementide ekspertide allrühma raames, mis on veelgi kinnitanud, et üksnes usaldusväärsed, täielikud ja kvaliteetsed andmed võimaldavad tagada täielikult toimiva ja eduka jälgitavussüsteemi. Selliste andmete seireks ja kasutamiseks peavad liikmesriikidel ja komisjonil olema tõhusad analüüsivahendid ja tehnilised lahendused, eelkõige vajalikud liidesed, mis võimaldavad neil juurdepääsu hoidlate süsteemis talletatavatele andmetele ja teha selles andmepäringuid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni ja liikmesriikide vahel toimuvad korrapäraselt arutelud jälgitavus- ja turvaelementide ekspertide allrühma raames, mis on veelgi kinnitanud, et üksnes usaldusväärsed, täielikud ja kvaliteetsed andmed võimaldavad tagada täielikult toimiva ja eduka jälgitavussüsteemi. Selliste andmete seireks ja kasutamiseks peavad liikmesriikidel ja komisjonil olema tõhusad analüüsivahendid ja tehnilised lahendused, eelkõige vajalikud liidesed, mis võimaldavad neil juurdepääsu hoidlate süsteemis talletatavatele andmetele ja teha selles andmepäringuid.

| (6) | Arvestades saadud kogemusi ja teadmisi, on vaja muuta rakendusmäärusega (EL) 2018/574 kehtestatud teatavaid tehnilisi eeskirju, et hõlbustada kõikide tubakatoodetega kauplemises osalejate aruandlust, tugevdada andmehalduse ja -analüüsiga seotud häid tavasid ning parandada seeläbi tubakatoodete jälgitavussüsteemi toimimist. Need tehnilised eeskirjad käsitlevad hoidlate süsteemi eri komponentide toimimist, tunnuse väljaandjate ülesandeid ja järgitavaid menetlusi ning ettevõtjate aruandlustegevust ja tehnilisi vahendeid, mis liikmesriikidele seoses nende täitevkohustustega kättesaadavad on, eelkõige kõik juurdepääsuliidesed, sealhulgas liikuvate kontrollide jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades saadud kogemusi ja teadmisi, on vaja muuta rakendusmäärusega (EL) 2018/574 kehtestatud teatavaid tehnilisi eeskirju, et hõlbustada kõikide tubakatoodetega kauplemises osalejate aruandlust, tugevdada andmehalduse ja -analüüsiga seotud häid tavasid ning parandada seeläbi tubakatoodete jälgitavussüsteemi toimimist. Need tehnilised eeskirjad käsitlevad hoidlate süsteemi eri komponentide toimimist, tunnuse väljaandjate ülesandeid ja järgitavaid menetlusi ning ettevõtjate aruandlustegevust ja tehnilisi vahendeid, mis liikmesriikidele seoses nende täitevkohustustega kättesaadavad on, eelkõige kõik juurdepääsuliidesed, sealhulgas liikuvate kontrollide jaoks.

| (7) | Muudatused käsitlevad mitut erandit ja pärast jälgitavussüsteemi käivitamist kindlaks tehtud erijuhtumit, sealhulgas selliste ettevõtjate olemasolu, kes on seotud üksnes mittelogistiliste kauplemistoimingutega, ELi-väliste majandusüksuste osalemine ELi tarneahelas, selliste rajatiste olemasolu, milles on ühendatud mittejaemüügi ja jaemüügi funktsioonid, kaotsiläinud tunnusega seotud juhtumid, varastatud kaupade korduskasutamisega seotud juhtumid, IT-intsidendid, mille puhul on vajalik andmete taastöötlemine, ning ebatüüpiliste mittekaubanduslike sihtkohtade, näiteks laborite või jäätmekäitluskeskuste olemasolu. Jälgitavussüsteemi reaalne toimimine aitas saada ka parema ülevaate hoidlate süsteemis talletatavate ja töödeldavate andmekogumite suuruse kohta, mis omakorda nõuab teatavaid muudatusi eeskirjades, mis käsitlevad hoidlate süsteemi võimalusi ja omadusi ning varuhoidla haldaja ülesandeid. |
| --- | --- |

(7)

Muudatused käsitlevad mitut erandit ja pärast jälgitavussüsteemi käivitamist kindlaks tehtud erijuhtumit, sealhulgas selliste ettevõtjate olemasolu, kes on seotud üksnes mittelogistiliste kauplemistoimingutega, ELi-väliste majandusüksuste osalemine ELi tarneahelas, selliste rajatiste olemasolu, milles on ühendatud mittejaemüügi ja jaemüügi funktsioonid, kaotsiläinud tunnusega seotud juhtumid, varastatud kaupade korduskasutamisega seotud juhtumid, IT-intsidendid, mille puhul on vajalik andmete taastöötlemine, ning ebatüüpiliste mittekaubanduslike sihtkohtade, näiteks laborite või jäätmekäitluskeskuste olemasolu. Jälgitavussüsteemi reaalne toimimine aitas saada ka parema ülevaate hoidlate süsteemis talletatavate ja töödeldavate andmekogumite suuruse kohta, mis omakorda nõuab teatavaid muudatusi eeskirjades, mis käsitlevad hoidlate süsteemi võimalusi ja omadusi ning varuhoidla haldaja ülesandeid.

| (8) | Rakendusmääruse (EL) 2018/574 I lisas on sätestatud põhi- ja varuhoidlate haldajate valimise kord. Selleks et tagada järjepidevus viisis, kuidas ettevõtjate grupid ning importijad ja liiduvälised tootjad esitavad komisjonile teated kavandatava teenuseosutaja identiteedi kohta ning allkirjastavad asjakohased andmetalletuslepingud, on asjakohane täpsustada veelgi teatavaid eeskirju teadete esitamise ja andmetalletuslepingute allkirjastamise kohta. Võttes lisaks arvesse asjaolu, et direktiivi 2014/40/EL artikli 15 lõikega 13 ette nähtud tubaka jälgitavussüsteemi laiendamine kõigile tubakatoodetele võib suurendada selliste teadete ja andmetalletuslepingute arvu, on samuti vaja täpsemalt kehtestada andmetalletuslepingute põhielementide muudatuste heakskiitmismenetlusega seotud üksikasjad, sealhulgas komisjoni sõnaselge võimalus sellised muudatused vaikimisi heaks kiita. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmääruse (EL) 2018/574 I lisas on sätestatud põhi- ja varuhoidlate haldajate valimise kord. Selleks et tagada järjepidevus viisis, kuidas ettevõtjate grupid ning importijad ja liiduvälised tootjad esitavad komisjonile teated kavandatava teenuseosutaja identiteedi kohta ning allkirjastavad asjakohased andmetalletuslepingud, on asjakohane täpsustada veelgi teatavaid eeskirju teadete esitamise ja andmetalletuslepingute allkirjastamise kohta. Võttes lisaks arvesse asjaolu, et direktiivi 2014/40/EL artikli 15 lõikega 13 ette nähtud tubaka jälgitavussüsteemi laiendamine kõigile tubakatoodetele võib suurendada selliste teadete ja andmetalletuslepingute arvu, on samuti vaja täpsemalt kehtestada andmetalletuslepingute põhielementide muudatuste heakskiitmismenetlusega seotud üksikasjad, sealhulgas komisjoni sõnaselge võimalus sellised muudatused vaikimisi heaks kiita.

| (9) | Samuti on asjakohane muuta ajavahemikku, mille jooksul iga põhihoidla haldaja ja varuhoidla haldaja vahelised lepingud allkirjastatakse ja komisjonile esitatakse, tagamaks, et asjakohastel üksustel on piisavalt aega oma kohustuste täitmiseks. Seoses nõuetega, mida rakendatakse komisjoni ja varuhoidla haldaja vahelise lepingulise suhte lõpetamise menetluse suhtes, on vaja sätestada täpsemad üksikasjad etteteatamistähtaja kohta, millest varuhoidla haldaja peab kinni pidama, et tagada süsteemi täielik talitluspidevus ja katkematu andmevoog. |
| --- | --- |

(9)

Samuti on asjakohane muuta ajavahemikku, mille jooksul iga põhihoidla haldaja ja varuhoidla haldaja vahelised lepingud allkirjastatakse ja komisjonile esitatakse, tagamaks, et asjakohastel üksustel on piisavalt aega oma kohustuste täitmiseks. Seoses nõuetega, mida rakendatakse komisjoni ja varuhoidla haldaja vahelise lepingulise suhte lõpetamise menetluse suhtes, on vaja sätestada täpsemad üksikasjad etteteatamistähtaja kohta, millest varuhoidla haldaja peab kinni pidama, et tagada süsteemi täielik talitluspidevus ja katkematu andmevoog.

| (10) | 25. septembril 2018 jõustus Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluv tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokoll, (4) millega on ette nähtud meetmepakett, mida konventsiooniosalised peavad rakendama tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise lõpetamiseks. On asjakohane, et ELis loodud jälgitavussüsteem oleks kooskõlas ülemaailmse tubakatoodete jälgimise ja tuvastamise korra kehtestamisega seotud tehniliste suundumustega. |
| --- | --- |

(10)

25. septembril 2018 jõustus Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluv tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokoll, (4) millega on ette nähtud meetmepakett, mida konventsiooniosalised peavad rakendama tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise lõpetamiseks. On asjakohane, et ELis loodud jälgitavussüsteem oleks kooskõlas ülemaailmse tubakatoodete jälgimise ja tuvastamise korra kehtestamisega seotud tehniliste suundumustega.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/574 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/574 vastavalt muuta.

| (12) | Mõningaid käesoleva määruse sätteid tuleks hakata kohaldama pärast selle jõustumise kuupäeva, et tunnuse väljaandjad, andmehoidla teenuste osutajad ja rikkumisvastaste seadmete tarnijad ning muud ettevõtjad saaksid teha ettevalmistusi asjakohaste sätetega kehtestatud nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Mõningaid käesoleva määruse sätteid tuleks hakata kohaldama pärast selle jõustumise kuupäeva, et tunnuse väljaandjad, andmehoidla teenuste osutajad ja rikkumisvastaste seadmete tarnijad ning muud ettevõtjad saaksid teha ettevalmistusi asjakohaste sätetega kehtestatud nõuete täitmiseks.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2014/40/EL artiklis 25 nimetatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2014/40/EL artiklis 25 nimetatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2018/574 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Mõisted
  Lisaks direktiivi 2014/40/EL artiklis 2 määratletud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:






  1) | „kordumatu tunnus“ – tähtnumbriline kood, mis võimaldab kindlaks teha tubakatoodete tarbijapakendi või koondpakendi; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Mõisted

Lisaks direktiivi 2014/40/EL artiklis 2 määratletud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

1)

„kordumatu tunnus“ – tähtnumbriline kood, mis võimaldab kindlaks teha tubakatoodete tarbijapakendi või koondpakendi;

| 2) | „ettevõtja“ – tubakatoodetega kauplemises, sh eksport, osalev mis tahes füüsiline või juriidiline isik alates tootjast kuni viimase ettevõtjani enne esimest jaemüügiettevõtet; |
| --- | --- |

2)

„ettevõtja“ – tubakatoodetega kauplemises, sh eksport, osalev mis tahes füüsiline või juriidiline isik alates tootjast kuni viimase ettevõtjani enne esimest jaemüügiettevõtet;

| 3) | „esimene jaemüügiettevõte“ – rajatis, kus tubakatooted esimest korda turule lastakse, sh tubakatoodete müügiks kasutatavad müügiautomaadid; |
| --- | --- |

3)

„esimene jaemüügiettevõte“ – rajatis, kus tubakatooted esimest korda turule lastakse, sh tubakatoodete müügiks kasutatavad müügiautomaadid;

| 4) | „eksport“ – vedu liidust kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

4)

„eksport“ – vedu liidust kolmandasse riiki;

| 5) | „koondpakend“ – mis tahes pakend, mis sisaldab rohkem kui üht tubakatoodete tarbijapakendit; |
| --- | --- |

5)

„koondpakend“ – mis tahes pakend, mis sisaldab rohkem kui üht tubakatoodete tarbijapakendit;

| 5a) | „koondpakendi lahtivõtmine“ – tubakatoodete koondpakendi mis tahes lahtivõtmine; |
| --- | --- |

5a)

„koondpakendi lahtivõtmine“ – tubakatoodete koondpakendi mis tahes lahtivõtmine;

| 6) | „rajatis“ – mis tahes koht, hoone, büroo või müügiautomaat, kus tubakatooteid valmistatakse, ladustatakse, logistiliselt või rahaliselt käideldakse või turule lastakse; |
| --- | --- |

6)

„rajatis“ – mis tahes koht, hoone, büroo või müügiautomaat, kus tubakatooteid valmistatakse, ladustatakse, logistiliselt või rahaliselt käideldakse või turule lastakse;

| 7) | „rikkumisvastane seade“ – seade, mis võimaldab pärast iga tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse paigaldamist tehtavat kontrolli jäädvustada video või logifaili abil, mida ettevõtja ei saa pärast salvestamist enam muuta; |
| --- | --- |

7)

„rikkumisvastane seade“ – seade, mis võimaldab pärast iga tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse paigaldamist tehtavat kontrolli jäädvustada video või logifaili abil, mida ettevõtja ei saa pärast salvestamist enam muuta;

| 8) | „offline-lamefailid“ – iga tunnuse väljaandja poolt loodavad ja hallatavad elektroonilised failid, mis sisaldavad lihtteksti vormingus andmeid, mis võimaldavad ekstraktida tarbijapakendi või koondpakendi tasandil kasutatud kordumatutesse tunnustesse kodeeritud teavet (v.a ajatempel) ilma hoidlate süsteemi sisenemata; |
| --- | --- |

8)

„offline-lamefailid“ – iga tunnuse väljaandja poolt loodavad ja hallatavad elektroonilised failid, mis sisaldavad lihtteksti vormingus andmeid, mis võimaldavad ekstraktida tarbijapakendi või koondpakendi tasandil kasutatud kordumatutesse tunnustesse kodeeritud teavet (v.a ajatempel) ilma hoidlate süsteemi sisenemata;

| 9) | „register“ – iga tunnuse väljaandja poolt loodud ja hallatav andmik ettevõtjate, esimese jaemüügiettevõtete käitajate, rajatiste ja masinate jaoks loodud kõigi tunnuskoodide kohta koos vastava teabega; |
| --- | --- |

9)

„register“ – iga tunnuse väljaandja poolt loodud ja hallatav andmik ettevõtjate, esimese jaemüügiettevõtete käitajate, rajatiste ja masinate jaoks loodud kõigi tunnuskoodide kohta koos vastava teabega;

| 10) | „andmekandja“ – seadme abil loetavas vormis andmeid esitav kandja; |
| --- | --- |

10)

„andmekandja“ – seadme abil loetavas vormis andmeid esitav kandja;

| 11) | „masin“ – tubakatoodete tootmiseks kasutatavad masinakogumid, mis moodustavad tootmisprotsessi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

11)

„masin“ – tubakatoodete tootmiseks kasutatavad masinakogumid, mis moodustavad tootmisprotsessi lahutamatu osa;

| 11a) | „masinaosa“ – masina mis tahes tuvastatav statsionaarne või teisaldatav osa, tingimusel et selline masinaosa moodustab tervikliku mooduli. Teisaldatavat masinaosa saab kasutada ühe või mitme masina jaoks samal ajal või vaheldumisi; |
| --- | --- |

11a)

„masinaosa“ – masina mis tahes tuvastatav statsionaarne või teisaldatav osa, tingimusel et selline masinaosa moodustab tervikliku mooduli. Teisaldatavat masinaosa saab kasutada ühe või mitme masina jaoks samal ajal või vaheldumisi;

| 12) | „ajatempel“ – konkreetse sündmuse toimumise kuupäev ja kellaaeg, mis on registreeritud koordineeritud maailmaajana (UTC) ettenähtud vormingus; |
| --- | --- |

12)

„ajatempel“ – konkreetse sündmuse toimumise kuupäev ja kellaaeg, mis on registreeritud koordineeritud maailmaajana (UTC) ettenähtud vormingus;

| 13) | „põhihoidla“ – hoidla, kus talletatakse üksnes asjaomase toote tootja või importija toodetega seotud jälgitavusandmeid; |
| --- | --- |

13)

„põhihoidla“ – hoidla, kus talletatakse üksnes asjaomase toote tootja või importija toodetega seotud jälgitavusandmeid;

| 14) | „varuhoidla“ – hoidla, milles on kõigi põhihoidlates talletatud jälgitavusandmete koopia; |
| --- | --- |

14)

„varuhoidla“ – hoidla, milles on kõigi põhihoidlates talletatud jälgitavusandmete koopia;

| 15) | „ruuter“ – varuhoidlasse sisseseatud seade, mis edastab andmeid hoidlate süsteemi eri osade vahel; |
| --- | --- |

15)

„ruuter“ – varuhoidlasse sisseseatud seade, mis edastab andmeid hoidlate süsteemi eri osade vahel;

| 16) | „hoidlate süsteem“ – põhihoidlatest, varuhoidlast ja ruuterist koosnev süsteem; |
| --- | --- |

16)

„hoidlate süsteem“ – põhihoidlatest, varuhoidlast ja ruuterist koosnev süsteem;

| 17) | „ühine andmesõnastik“ – andmebaasi sisu, vormingut ja struktuuri ning selle elementide vahelisi seoseid kirjeldav teabekogum, mida kasutatakse kõigile põhi- ja varuhoidlate jaoks ühistele andmebaasidele juurdepääsu ja nende käitlemise korraldamiseks; |
| --- | --- |

17)

„ühine andmesõnastik“ – andmebaasi sisu, vormingut ja struktuuri ning selle elementide vahelisi seoseid kirjeldav teabekogum, mida kasutatakse kõigile põhi- ja varuhoidlate jaoks ühistele andmebaasidele juurdepääsu ja nende käitlemise korraldamiseks;

| 18) | „tööpäev“ – iga tööpäev selles liikmesriigis, kus tunnuse väljaandja on pädev; |
| --- | --- |

18)

„tööpäev“ – iga tööpäev selles liikmesriigis, kus tunnuse väljaandja on pädev;

| 19) | „vahelaadimine“ – tubakatoodete ühelt sõidukilt teisele ümberlaadimine, mille käigus tubakatooteid ei viida rajatisse ega sealt välja; |
| --- | --- |

19)

„vahelaadimine“ – tubakatoodete ühelt sõidukilt teisele ümberlaadimine, mille käigus tubakatooteid ei viida rajatisse ega sealt välja;

| 20) | „müügiauto“ – sõiduk, mida kasutatakse enne tarnimist kindlaksmääramata kogustes tubakatoodete tarnimiseks mitmesse jaemüügiettevõttesse; |
| --- | --- |

20)

„müügiauto“ – sõiduk, mida kasutatakse enne tarnimist kindlaksmääramata kogustes tubakatoodete tarnimiseks mitmesse jaemüügiettevõttesse;

| 21) | „IT-teenuste osutaja“ – teenuseosutaja, kellele ettevõtja on teinud ülesandeks edastada hoidlate süsteemile toodete liikumist ja tehinguid käsitlevat teavet.“ |
| --- | --- |

21)

„IT-teenuste osutaja“ – teenuseosutaja, kellele ettevõtja on teinud ülesandeks edastada hoidlate süsteemile toodete liikumist ja tehinguid käsitlevat teavet.“

| 2) | Artikli 3 lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Tunnuse väljaandja võib kehtestada ja ettevõtjatelt sisse nõuda kordumatu tunnuse loomise ja väljaandmise tasusid. Tasud ei tohi olla diskrimineerivad, need peavad olema kulupõhised ning proportsionaalsed loodud ja ettevõtjatele välja antud kordumatute tunnuste arvuga, võttes arvesse tarneviisi. Tasud võivad kajastada kõiki püsi- ja muutuvkulusid, mida tunnuse väljaandjal tuleb käesoleva määruse nõuete täitmisel kanda.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Tunnuse väljaandja võib kehtestada ja ettevõtjatelt sisse nõuda kordumatu tunnuse loomise ja väljaandmise tasusid. Tasud ei tohi olla diskrimineerivad, need peavad olema kulupõhised ning proportsionaalsed loodud ja ettevõtjatele välja antud kordumatute tunnuste arvuga, võttes arvesse tarneviisi. Tasud võivad kajastada kõiki püsi- ja muutuvkulusid, mida tunnuse väljaandjal tuleb käesoleva määruse nõuete täitmisel kanda.“

| 3) | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud protsessi kaitstakse rikkumisvastase seadmega, mille on tarninud ja paigaldanud sõltumatu kolmas isik, kes esitab asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile kinnituse selle kohta, et paigaldatud seade vastab käesoleva määruse nõuetele. Seadme loodud salvestis peab iga tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse puhul võimaldama tõendada selle nõuetekohast paigaldamist ja loetavust. Seade peab tagama, et artiklis 6 osutatud märgistamisprotsessiga seotud mis tahes väljajäte salvestatakse.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud protsessi kaitstakse rikkumisvastase seadmega, mille on tarninud ja paigaldanud sõltumatu kolmas isik, kes esitab asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile kinnituse selle kohta, et paigaldatud seade vastab käesoleva määruse nõuetele. Seadme loodud salvestis peab iga tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse puhul võimaldama tõendada selle nõuetekohast paigaldamist ja loetavust. Seade peab tagama, et artiklis 6 osutatud märgistamisprotsessiga seotud mis tahes väljajäte salvestatakse.“

| 4) | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Tunnuse väljaandjad vastutavad lõike 1 punktides a, b ja c loetletud elemente sisaldava koodi loomise eest.
  Tunnuse väljaandjad koostavad ja teevad üldsusele kättesaadavaks juhised tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste kodeerimiseks ja dekodeerimiseks vastavalt III lisale.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tunnuse väljaandjad vastutavad lõike 1 punktides a, b ja c loetletud elemente sisaldava koodi loomise eest.

Tunnuse väljaandjad koostavad ja teevad üldsusele kättesaadavaks juhised tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste kodeerimiseks ja dekodeerimiseks vastavalt III lisale.“

| 5) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Tootjad ja importijad saadavad taotluse artiklis 8 osutatud tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse ja artiklis 23 osutatud vastavate inimloetavate koodide saamiseks pädevale tunnuse väljaandjale. Taotlused esitatakse elektrooniliselt kooskõlas artikliga 36.“
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Tootjad ja importijad saadavad taotluse artiklis 8 osutatud tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse ja artiklis 23 osutatud vastavate inimloetavate koodide saamiseks pädevale tunnuse väljaandjale. Taotlused esitatakse elektrooniliselt kooskõlas artikliga 36.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Tunnuse väljaandja teeb kahe päeva jooksul alates taotluse saamisest ja allpool esitatud järjestuses järgmist:






  a) | loob artikli 8 lõikes 2 osutatud koodid ja artiklis 23 osutatud vastavad inimloetavad koodid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Tunnuse väljaandja teeb kahe päeva jooksul alates taotluse saamisest ja allpool esitatud järjestuses järgmist:

a)

loob artikli 8 lõikes 2 osutatud koodid ja artiklis 23 osutatud vastavad inimloetavad koodid;

| b) | edastab ruuteri kaudu mõlemad koodide kogumid koos lõikes 2 osutatud teabega taotluse esitanud tootja või importija põhihoidlasse, nagu on ette nähtud artiklis 26, ning |
| --- | --- |

b)

edastab ruuteri kaudu mõlemad koodide kogumid koos lõikes 2 osutatud teabega taotluse esitanud tootja või importija põhihoidlasse, nagu on ette nähtud artiklis 26, ning

| c) | edastab mõlemad koodide kogumid elektrooniliselt taotluse esitanud tootjale või importijale.“ |
| --- | --- |

c)

edastab mõlemad koodide kogumid elektrooniliselt taotluse esitanud tootjale või importijale.“

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Liikmesriik võib tunnuse väljaandjalt siiski nõuda elektroonilise edastamise alternatiivina tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste saatmist füüsilisel kujul. Kui tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste saatmist füüsilisel kujul pakutakse, peavad tootjad ja importijad täpsustama, kas nad seda soovivad. Sel juhul teeb tunnuse väljaandja kümne päeva jooksul alates taotluse saamisest ja allpool esitatud järjestuses järgmist:






  a) | loob artikli 8 lõikes 2 osutatud koodid ja artiklis 23 osutatud vastavad inimloetavad koodid; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriik võib tunnuse väljaandjalt siiski nõuda elektroonilise edastamise alternatiivina tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste saatmist füüsilisel kujul. Kui tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste saatmist füüsilisel kujul pakutakse, peavad tootjad ja importijad täpsustama, kas nad seda soovivad. Sel juhul teeb tunnuse väljaandja kümne päeva jooksul alates taotluse saamisest ja allpool esitatud järjestuses järgmist:

a)

loob artikli 8 lõikes 2 osutatud koodid ja artiklis 23 osutatud vastavad inimloetavad koodid;

| b) | edastab ruuteri kaudu mõlemad koodide kogumid koos lõikes 2 osutatud teabega taotluse esitanud tootja või importija põhihoidlasse, nagu on ette nähtud artiklis 26; |
| --- | --- |

b)

edastab ruuteri kaudu mõlemad koodide kogumid koos lõikes 2 osutatud teabega taotluse esitanud tootja või importija põhihoidlasse, nagu on ette nähtud artiklis 26;

| c) | edastab mõlemad koodide kogumid elektrooniliselt taotluse esitanud tootjale või importijale; |
| --- | --- |

c)

edastab mõlemad koodide kogumid elektrooniliselt taotluse esitanud tootjale või importijale;

| d) | saadab taotluse esitanud tootjale või importijale artikli 21 kohased mõlemad koodide kogumid optiliste vöötkoodide kujul, mis on paigutatud füüsilistele kandjatele, nt kleebistele.“ |
| --- | --- |

d)

saadab taotluse esitanud tootjale või importijale artikli 21 kohased mõlemad koodide kogumid optiliste vöötkoodide kujul, mis on paigutatud füüsilistele kandjatele, nt kleebistele.“

| 6) | Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Tunnuse väljaandjad vastutavad lõike 1 punktides a, b ja c loetletud elemente sisaldava koodi loomise eest.
  Tunnuse väljaandjad koostavad ja teevad üldsusele kättesaadavaks juhised koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste kodeerimiseks ja dekodeerimiseks.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tunnuse väljaandjad vastutavad lõike 1 punktides a, b ja c loetletud elemente sisaldava koodi loomise eest.

Tunnuse väljaandjad koostavad ja teevad üldsusele kättesaadavaks juhised koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste kodeerimiseks ja dekodeerimiseks.“

| 7) | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad taotlevad ühtset koodi („ettevõtja tunnuskood“) selliselt tunnuse väljaandjalt, kes on pädev igas liikmesriigis, kus neil on vähemalt üks rajatis. Importijad taotlevad samuti ettevõtja tunnuskoodi selliselt tunnuse väljaandjalt, kes on pädev igas liikmesriigis, kelle turule nad oma tooteid lasevad.
  Ettevõtjad, kes haldavad eraldiseisvaid ladusid, mis ei asu liidus, ja käitlevad liidus toodetud tooteid, mis on ette nähtud transiidiks läbi kolmandate riikide liidu turgudele, võivad taotleda ettevõtja tunnuskoodi selle liikmesriigi pädevalt tunnuse väljaandjalt, kelle turule lastakse enamik kõnealuste ettevõtjate käideldavatest toodetest.“
  ; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad taotlevad ühtset koodi („ettevõtja tunnuskood“) selliselt tunnuse väljaandjalt, kes on pädev igas liikmesriigis, kus neil on vähemalt üks rajatis. Importijad taotlevad samuti ettevõtja tunnuskoodi selliselt tunnuse väljaandjalt, kes on pädev igas liikmesriigis, kelle turule nad oma tooteid lasevad.

Ettevõtjad, kes haldavad eraldiseisvaid ladusid, mis ei asu liidus, ja käitlevad liidus toodetud tooteid, mis on ette nähtud transiidiks läbi kolmandate riikide liidu turgudele, võivad taotleda ettevõtja tunnuskoodi selle liikmesriigi pädevalt tunnuse väljaandjalt, kelle turule lastakse enamik kõnealuste ettevõtjate käideldavatest toodetest.“

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Asjaomane ettevõtja teavitab tunnuse väljaandjat asjakohaselt II lisa II peatüki 1. jao punktides 1.2 ja 1.3 osutatud vormingus viivitamata mis tahes muudatustest algses taotluses esitatud teabes ning tegevuse lõpetamisest. Kui ettevõtja on tegevuse lõpetanud, kustutab tunnuse väljaandja ettevõtja tunnuskoodi registrist.
  Ettevõtja tunnuskoodi registrist kustutamisega kaasneb asjakohaste rajatise tunnuskoodide ja masina tunnuskoodide automaatne registrist kustutamine tunnuse väljaandja poolt.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Asjaomane ettevõtja teavitab tunnuse väljaandjat asjakohaselt II lisa II peatüki 1. jao punktides 1.2 ja 1.3 osutatud vormingus viivitamata mis tahes muudatustest algses taotluses esitatud teabes ning tegevuse lõpetamisest. Kui ettevõtja on tegevuse lõpetanud, kustutab tunnuse väljaandja ettevõtja tunnuskoodi registrist.

Ettevõtja tunnuskoodi registrist kustutamisega kaasneb asjakohaste rajatise tunnuskoodide ja masina tunnuskoodide automaatne registrist kustutamine tunnuse väljaandja poolt.“

| 8) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Tunnuse väljaandja edastab koodi taotluse esitanud ettevõtjale kahe tööpäeva jooksul.
  Kui taotluse esitanud ettevõtja on tootja või importija, edastab ta kahe tööpäeva jooksul alates koodi saamisest varuhoidla käitajale selle koodi koos teabega oma põhihoidla kohta, mis on loodud kooskõlas artikliga 26.“
  ; |
| --- | --- | --- |

8)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tunnuse väljaandja edastab koodi taotluse esitanud ettevõtjale kahe tööpäeva jooksul.

Kui taotluse esitanud ettevõtja on tootja või importija, edastab ta kahe tööpäeva jooksul alates koodi saamisest varuhoidla käitajale selle koodi koos teabega oma põhihoidla kohta, mis on loodud kooskõlas artikliga 26.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kogu artikli 14 lõike 2 kohaselt tunnuse väljaandjale esitatud teave ja vastavad tunnuskoodid moodustavad osa loodavast registrist, mida haldab ja ajakohastab pädev tunnuse väljaandja. Pädev tunnuse väljaandja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem töötab.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kogu artikli 14 lõike 2 kohaselt tunnuse väljaandjale esitatud teave ja vastavad tunnuskoodid moodustavad osa loodavast registrist, mida haldab ja ajakohastab pädev tunnuse väljaandja. Pädev tunnuse väljaandja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem töötab.“

| 9) | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Kõik rajatised alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni identifitseeritakse sellise tunnuse väljaandja loodud ühtse koodi („rajatise tunnuskood“) abil, kes on pädev rajatise asukoha territooriumil.
  Erandina esimesest lõigust identifitseeritakse esimene jaemüügiettevõte, mis on ühendatud mittejaekaubandusliku rajatisega, eraldi rajatise tunnuskoodi abil, mis vastab selle funktsioonile.“
  ; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kõik rajatised alates tootmisest kuni esimese jaemüügiettevõtteni identifitseeritakse sellise tunnuse väljaandja loodud ühtse koodi („rajatise tunnuskood“) abil, kes on pädev rajatise asukoha territooriumil.

Erandina esimesest lõigust identifitseeritakse esimene jaemüügiettevõte, mis on ühendatud mittejaekaubandusliku rajatisega, eraldi rajatise tunnuskoodi abil, mis vastab selle funktsioonile.“

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad esitavad rajatise tunnuskoodi taotluse, edastades tunnuse väljaandjale II lisa II peatüki 1. jao punktis 1.4 loetletud teabe seal osutatud vormingus.
  Ettevõtjad, kes haldavad eraldiseisvaid ladusid, mis ei asu liidus, ja käitlevad liidus toodetud tooteid, mis on ette nähtud transiidiks läbi kolmandate riikide liidu turgudele, võivad taotleda rajatise tunnuskoodi eraldiseisvale laole, mis asub kolmandas riigis, selle liikmesriigi pädevalt tunnuse väljaandjalt, kelle turule lastakse enamik kõnealuste ettevõtjate käideldavatest toodetest. Selleks esitavad nad tunnuse väljaandjale II lisa II peatüki 1. jao punktis 1.4 loetletud teabe seal osutatud vormingus.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad esitavad rajatise tunnuskoodi taotluse, edastades tunnuse väljaandjale II lisa II peatüki 1. jao punktis 1.4 loetletud teabe seal osutatud vormingus.

Ettevõtjad, kes haldavad eraldiseisvaid ladusid, mis ei asu liidus, ja käitlevad liidus toodetud tooteid, mis on ette nähtud transiidiks läbi kolmandate riikide liidu turgudele, võivad taotleda rajatise tunnuskoodi eraldiseisvale laole, mis asub kolmandas riigis, selle liikmesriigi pädevalt tunnuse väljaandjalt, kelle turule lastakse enamik kõnealuste ettevõtjate käideldavatest toodetest. Selleks esitavad nad tunnuse väljaandjale II lisa II peatüki 1. jao punktis 1.4 loetletud teabe seal osutatud vormingus.“

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Ettevõtja teavitab tunnuse väljaandjat II lisa II peatüki 1. jao punktides 1.5 ja 1.6 osutatud vormingus viivitamata mis tahes muudatustest algses taotluses esitatud teabes ning rajatise sulgemisest.
  Rajatise tunnuskoodi registrist kustutamisega kaasneb asjakohaste masina tunnuskoodide automaatne registrist kustutamine tunnuse väljaandja poolt.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Ettevõtja teavitab tunnuse väljaandjat II lisa II peatüki 1. jao punktides 1.5 ja 1.6 osutatud vormingus viivitamata mis tahes muudatustest algses taotluses esitatud teabes ning rajatise sulgemisest.

Rajatise tunnuskoodi registrist kustutamisega kaasneb asjakohaste masina tunnuskoodide automaatne registrist kustutamine tunnuse väljaandja poolt.“

| 10) | Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kogu artikli 16 lõike 2 kohaselt tunnuse väljaandjale esitatud teave ja vastavad tunnuskoodid moodustavad osa loodavast registrist, mida haldab ja ajakohastab pädev tunnuse väljaandja. Pädev tunnuse väljaandja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem töötab.“ |
| --- | --- |

10)

Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kogu artikli 16 lõike 2 kohaselt tunnuse väljaandjale esitatud teave ja vastavad tunnuskoodid moodustavad osa loodavast registrist, mida haldab ja ajakohastab pädev tunnuse väljaandja. Pädev tunnuse väljaandja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem töötab.“

| 11) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Iga masin ja masinaosa identifitseeritakse sellise tunnuse väljaandja loodud ühtse koodi („masina tunnuskood“) abil, kes on pädev masina asukoha territooriumil.“
  ; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga masin ja masinaosa identifitseeritakse sellise tunnuse väljaandja loodud ühtse koodi („masina tunnuskood“) abil, kes on pädev masina asukoha territooriumil.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Masina tunnuskoodi taotlemise kohustus väljaspool liitu asuvates tootmisrajatistes asuvate masinate ja masinaosade jaoks lasub liidus registreeritud importijal. Importija esitab taotluse selle liikmesriigi määratud tunnuse väljaandjale, kelle turule ta oma tooteid laseb. Importijapoolseks registreerimiseks on vaja kolmandas riigis asuva tootmisrajatise käitaja nõusolekut. Importija teavitab kolmandas riigis asuva tootmisrajatise käitajat registreerimise kõigist üksikasjadest, sh talle antud masina tunnuskoodist.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Masina tunnuskoodi taotlemise kohustus väljaspool liitu asuvates tootmisrajatistes asuvate masinate ja masinaosade jaoks lasub liidus registreeritud importijal. Importija esitab taotluse selle liikmesriigi määratud tunnuse väljaandjale, kelle turule ta oma tooteid laseb. Importijapoolseks registreerimiseks on vaja kolmandas riigis asuva tootmisrajatise käitaja nõusolekut. Importija teavitab kolmandas riigis asuva tootmisrajatise käitajat registreerimise kõigist üksikasjadest, sh talle antud masina tunnuskoodist.“

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Tootja või importija teavitab tunnuse väljaandjat II lisa II peatüki 1. jao punktides 1.8 ja 1.9 osutatud vormingus viivitamata mis tahes muudatustest algses taotluses esitatud teabes ning registreeritud masina ja masinaosade kasutusest kõrvaldamisest.
  Tootjad ja importijad teevad kõik vajalikud muudatused algses taotluses esitatud teabes, et esitada hiljemalt 20. maiks 2024 vajalik teave masinaosade kohta, mille puhul on nõutav masina tunnuskood. Muudatused tehakse II lisa II peatüki 1. jao punktis 1.8 osutatud vormingus. See nõue kehtib ka selliseid masinaid käsitleva teabe suhtes, mis ei sisalda eraldi tuvastatavaid masinaosi.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Tootja või importija teavitab tunnuse väljaandjat II lisa II peatüki 1. jao punktides 1.8 ja 1.9 osutatud vormingus viivitamata mis tahes muudatustest algses taotluses esitatud teabes ning registreeritud masina ja masinaosade kasutusest kõrvaldamisest.

Tootjad ja importijad teevad kõik vajalikud muudatused algses taotluses esitatud teabes, et esitada hiljemalt 20. maiks 2024 vajalik teave masinaosade kohta, mille puhul on nõutav masina tunnuskood. Muudatused tehakse II lisa II peatüki 1. jao punktis 1.8 osutatud vormingus. See nõue kehtib ka selliseid masinaid käsitleva teabe suhtes, mis ei sisalda eraldi tuvastatavaid masinaosi.“

| 12) | Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kogu artikli 18 lõike 2 kohaselt tunnuse väljaandjale esitatud teave ja vastavad tunnuskoodid moodustavad osa loodavast registrist, mida haldab ja ajakohastab pädev tunnuse väljaandja. Pädev tunnuse väljaandja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem töötab.“ |
| --- | --- |

12)

Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kogu artikli 18 lõike 2 kohaselt tunnuse väljaandjale esitatud teave ja vastavad tunnuskoodid moodustavad osa loodavast registrist, mida haldab ja ajakohastab pädev tunnuse väljaandja. Pädev tunnuse väljaandja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem töötab.“

| 13) | Artiklile 20 lisatakse lõige 5:

  „5.   Tunnuse väljaandjad osutavad ettevõtjatele ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajatele turvalist internetipõhist teenust, mis võimaldab neil tutvuda lõikes 1 osutatud registritega seoses oma ettevõtja, rajatise ja masina tunnuskoodidega. See teenus hõlmab turvalist menetlust, mille abil ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad saavad oma ettevõtja tunnuskoodi taastada.“ |
| --- | --- |

13)

Artiklile 20 lisatakse lõige 5:

„5.   Tunnuse väljaandjad osutavad ettevõtjatele ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajatele turvalist internetipõhist teenust, mis võimaldab neil tutvuda lõikes 1 osutatud registritega seoses oma ettevõtja, rajatise ja masina tunnuskoodidega. See teenus hõlmab turvalist menetlust, mille abil ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad saavad oma ettevõtja tunnuskoodi taastada.“

| 14) | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused saadetakse elektrooniliselt, vastutavad nende kodeerimise eest tootjad ja importijad kooskõlas lõikega 1 ja III lisaga.“
  ; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused saadetakse elektrooniliselt, vastutavad nende kodeerimise eest tootjad ja importijad kooskõlas lõikega 1 ja III lisaga.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kui tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused saadetakse füüsilisel kujul, vastutavad artikli 8 lõike 2 kohaselt loodud koodide šifreerimise eest tunnuse väljaandjad kooskõlas lõikega 1 ja III lisaga.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused saadetakse füüsilisel kujul, vastutavad artikli 8 lõike 2 kohaselt loodud koodide šifreerimise eest tunnuse väljaandjad kooskõlas lõikega 1 ja III lisaga.“

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Selleks et eristada lõikes 1 osutatud andmekandjaid kõigist muudest tarbijapakendile paigutatud andmekandjatest, võivad ettevõtjad selliste andmekandjate kõrvale lisada märke „TTT“ või „EU TTT“.
  Selleks et eristada lõikes 5 osutatud andmekandjaid kõigist muudest koondpakendile paigutatud andmekandjatest, lisavad ettevõtjad selliste andmekandjate kõrvale märke „EU TTT“.“ |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Selleks et eristada lõikes 1 osutatud andmekandjaid kõigist muudest tarbijapakendile paigutatud andmekandjatest, võivad ettevõtjad selliste andmekandjate kõrvale lisada märke „TTT“ või „EU TTT“.

Selleks et eristada lõikes 5 osutatud andmekandjaid kõigist muudest koondpakendile paigutatud andmekandjatest, lisavad ettevõtjad selliste andmekandjate kõrvale märke „EU TTT“.“

| 15) | Artikli 25 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | see võimaldab süsteemi igas kontaktpunktis ettevõtjatelt saadud teadete automaatset kinnitamist, sh ebatäpsete või mittetäielike teadete tagasilükkamist, eelkõige aruandluse puhul, mis on seotud registreerimata või dubleeritud kordumatute tunnustega, kusjuures hoidlate süsteem talletab teabe kõigi tagasilükatud teadete kohta. Teate saaja kinnitab uuesti tunnuse väljaandjate ja põhihoidlate poolt ruuterile ja varuhoidlale edastatud teated;“. |
| --- | --- | --- |

15)

Artikli 25 lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

see võimaldab süsteemi igas kontaktpunktis ettevõtjatelt saadud teadete automaatset kinnitamist, sh ebatäpsete või mittetäielike teadete tagasilükkamist, eelkõige aruandluse puhul, mis on seotud registreerimata või dubleeritud kordumatute tunnustega, kusjuures hoidlate süsteem talletab teabe kõigi tagasilükatud teadete kohta. Teate saaja kinnitab uuesti tunnuse väljaandjate ja põhihoidlate poolt ruuterile ja varuhoidlale edastatud teated;“.

| 16) | Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Varuhoidla pakub nii graafilist kui ka mittegraafilist kasutajaliidest, sealhulgas rakenduste programmeerimisliides, statsionaarsed ja mobiilsed kasutajaliidesed, mis sisaldavad üldlevinud mobiilseadmete operatsioonisüsteemide kontrollirakendust, mis võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil pääseda juurde hoidlate süsteemis talletatud andmetele ja nende kohta päringuid esitada, kasutades kõiki üldkasutatavate andmebaaside otsingufunktsioone, sealhulgas struktuurpäringukeelt (SQL) või samaväärset süntaksit kohandatud päringute koostamiseks, eelkõige järgmiste kaugtoimingute abil:






  a) | kõikvõimaliku üht või mitut kordumatut tunnust käsitleva teabe otsimine, sh mitme kordumatu tunnuse ja nendega seotud teabe, eriti nende asukohta tarneahelas käsitlevate andmete võrdlemine ja ristkontroll; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Varuhoidla pakub nii graafilist kui ka mittegraafilist kasutajaliidest, sealhulgas rakenduste programmeerimisliides, statsionaarsed ja mobiilsed kasutajaliidesed, mis sisaldavad üldlevinud mobiilseadmete operatsioonisüsteemide kontrollirakendust, mis võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil pääseda juurde hoidlate süsteemis talletatud andmetele ja nende kohta päringuid esitada, kasutades kõiki üldkasutatavate andmebaaside otsingufunktsioone, sealhulgas struktuurpäringukeelt (SQL) või samaväärset süntaksit kohandatud päringute koostamiseks, eelkõige järgmiste kaugtoimingute abil:

a)

kõikvõimaliku üht või mitut kordumatut tunnust käsitleva teabe otsimine, sh mitme kordumatu tunnuse ja nendega seotud teabe, eriti nende asukohta tarneahelas käsitlevate andmete võrdlemine ja ristkontroll;

| b) | loetelude ja statistika koostamine (nt tootevarude ja laekumiste/väljamaksete kohta) seoses ühe või mitme II lisas andmeväljadena loetletud aruandlusandmete elemendiga; |
| --- | --- |

b)

loetelude ja statistika koostamine (nt tootevarude ja laekumiste/väljamaksete kohta) seoses ühe või mitme II lisas andmeväljadena loetletud aruandlusandmete elemendiga;

| c) | kõigi ettevõtja poolt süsteemile teatatud tubakatoodete, sh tagasikutsutuna, turult kõrvaldatuna, varastatuna, kadununa või hävitamisele kuuluvana teatatud toodete kindlakstegemine.“ |
| --- | --- |

c)

kõigi ettevõtja poolt süsteemile teatatud tubakatoodete, sh tagasikutsutuna, turult kõrvaldatuna, varastatuna, kadununa või hävitamisele kuuluvana teatatud toodete kindlakstegemine.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõikes 2 osutatud kasutajaliidesed võimaldavad igal liikmesriigil ja komisjonil konfigureerida oma eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:






  a) | automaatne hoiatamine, mis põhineb eranditel ja konkreetsetel teatatud sündmustel, nt kaubanduses ilmnevatel äkilistel kõikumistel ja korrapäratustel, katsetel sisestada süsteemi kaks korda üht kordumatut tunnust või deaktiveerida artikli 15 lõikes 4, artikli 17 lõikes 4 ja artikli 19 lõikes 4 osutatud tunnuskoode või siis, kui ettevõtja teatab, et toode on varastatud või kadunud; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 2 osutatud kasutajaliidesed võimaldavad igal liikmesriigil ja komisjonil konfigureerida oma eeskirjad, mis käsitlevad järgmist:

a)

automaatne hoiatamine, mis põhineb eranditel ja konkreetsetel teatatud sündmustel, nt kaubanduses ilmnevatel äkilistel kõikumistel ja korrapäratustel, katsetel sisestada süsteemi kaks korda üht kordumatut tunnust või deaktiveerida artikli 15 lõikes 4, artikli 17 lõikes 4 ja artikli 19 lõikes 4 osutatud tunnuskoode või siis, kui ettevõtja teatab, et toode on varastatud või kadunud;

| b) | selliste perioodiliste aruannete vastuvõtt, mis põhinevad II lisas andmeväljadena loetletud aruandlusandmete elementide mis tahes kombinatsioonil; |
| --- | --- |

b)

selliste perioodiliste aruannete vastuvõtt, mis põhinevad II lisas andmeväljadena loetletud aruandlusandmete elementide mis tahes kombinatsioonil;

| c) | spetsiaalsed veebivaatmikud statsionaarsete kasutajaliideste jaoks.“ |
| --- | --- |

c)

spetsiaalsed veebivaatmikud statsionaarsete kasutajaliideste jaoks.“

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Lõikes 2 osutatud kasutajaliidesed võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil:






  a) | nende enda valitud analüüsitarkvara kasutades kaugseadmete abil juurde pääseda hoidlate süsteemis talletatud andmetele; |
| --- | --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõikes 2 osutatud kasutajaliidesed võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil:

a)

nende enda valitud analüüsitarkvara kasutades kaugseadmete abil juurde pääseda hoidlate süsteemis talletatud andmetele;

| b) | märgistada analüüsi tegemise eesmärgil lipukestega konkreetsed andmepunktid ja nende varuhoidlas talletatud väärtused, mis on nähtavad kõigile või üksnes valitud kasutajatele; |
| --- | --- |

b)

märgistada analüüsi tegemise eesmärgil lipukestega konkreetsed andmepunktid ja nende varuhoidlas talletatud väärtused, mis on nähtavad kõigile või üksnes valitud kasutajatele;

| c) | laadida üles väliseid andmeelemente, näiteks kaubamärgiandmete normaliseerimismudeleid, mis võivad olla vajalikud andmeanalüüsi funktsioonide parandamiseks.“ |
| --- | --- |

c)

laadida üles väliseid andmeelemente, näiteks kaubamärgiandmete normaliseerimismudeleid, mis võivad olla vajalikud andmeanalüüsi funktsioonide parandamiseks.“

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Lõikes 2 osutatud kasutajaliidesed on kättesaadavad kõigis liidu ametlikes keeltes.“
  ; |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Lõikes 2 osutatud kasutajaliidesed on kättesaadavad kõigis liidu ametlikes keeltes.“

| e) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Andmehoidla üldine reageerimisaeg mis tahes juba kindlaks tehtud liiki päringule ja hoiatusele ei tohi vähemalt 99 % puhul kõigist lõigetega 2 ja 3 ette nähtud juba tehtud liiki mis tahes päringutest ja automaatsetest hoiatustest ületada 10 sekundit vähem kui kaks aastat talletatud andmete korral ja 15 sekundit kaks või enam aastat talletatud andmete korral, olenemata lõppkasutaja internetiühenduse kiirusest. Varuhoidla haldaja koostab andmekogumid, mis on vajalikud selleks, et vastata ettenähtud tähtaegade kohaselt igale uuele päringule ja hoiatusele 4 nädala jooksul alates liikmesriikidelt või komisjonilt taotluse saamisest. Pärast seda ajavahemikku loetakse uued päringud ja hoiatused käesolevas lõikes sätestatud reageerimisaja tähenduses juba kindlaks tehtuks.“
  ; |
| --- | --- |

e)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Andmehoidla üldine reageerimisaeg mis tahes juba kindlaks tehtud liiki päringule ja hoiatusele ei tohi vähemalt 99 % puhul kõigist lõigetega 2 ja 3 ette nähtud juba tehtud liiki mis tahes päringutest ja automaatsetest hoiatustest ületada 10 sekundit vähem kui kaks aastat talletatud andmete korral ja 15 sekundit kaks või enam aastat talletatud andmete korral, olenemata lõppkasutaja internetiühenduse kiirusest. Varuhoidla haldaja koostab andmekogumid, mis on vajalikud selleks, et vastata ettenähtud tähtaegade kohaselt igale uuele päringule ja hoiatusele 4 nädala jooksul alates liikmesriikidelt või komisjonilt taotluse saamisest. Pärast seda ajavahemikku loetakse uued päringud ja hoiatused käesolevas lõikes sätestatud reageerimisaja tähenduses juba kindlaks tehtuks.“

| f) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Konkreetsete andmepunktide ja teadete puhul ei tohi aruandlustegevuse andmete saabumise ning neile graafilise ja mittegraafilise kasutajaliidese kaudu juurdepääsetavuse vahele jääv aeg põhi- ja varuhoidlates vähemalt 99 % puhul kõigist andmeedastustest ületada 60 sekundit. Analüüsiks kasutatavate eelstruktureeritud andmekogumite puhul ei tohi aruandlustegevuse andmete saabumise ja neile graafilise kasutajaliidese kaudu juurdepääsetavuse vahele jääv aeg varuhoidlates vähemalt 99 % puhul kõigist andmeedastustest ületada 24 tundi.“
  ; |
| --- | --- |

f)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Konkreetsete andmepunktide ja teadete puhul ei tohi aruandlustegevuse andmete saabumise ning neile graafilise ja mittegraafilise kasutajaliidese kaudu juurdepääsetavuse vahele jääv aeg põhi- ja varuhoidlates vähemalt 99 % puhul kõigist andmeedastustest ületada 60 sekundit. Analüüsiks kasutatavate eelstruktureeritud andmekogumite puhul ei tohi aruandlustegevuse andmete saabumise ja neile graafilise kasutajaliidese kaudu juurdepääsetavuse vahele jääv aeg varuhoidlates vähemalt 99 % puhul kõigist andmeedastustest ületada 24 tundi.“

| g) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Varuhoidla haldaja loob artikli 20 lõike 3 kohaselt talle edastatud teabe registri ja haldab seda. Varuhoidla haldaja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem on kasutusel.
  Tunnuse väljaandjad ja põhihoidlate haldajad võivad omada juurdepääsu esimeses lõigus osutatud registrile, et valideerida teateid, mida tootjad ja importijad neile saatnud on.“
  ; |
| --- | --- |

g)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Varuhoidla haldaja loob artikli 20 lõike 3 kohaselt talle edastatud teabe registri ja haldab seda. Varuhoidla haldaja säilitab registris talletatud teavet seni, kuni jälgitavussüsteem on kasutusel.

Tunnuse väljaandjad ja põhihoidlate haldajad võivad omada juurdepääsu esimeses lõigus osutatud registrile, et valideerida teateid, mida tootjad ja importijad neile saatnud on.“

| h) | lisatakse lõige 13:

  „13.   Varuhoidla haldaja korraldab igast liikmesriigist ja komisjonist pärit kasutajatele vähemalt ühe terve päeva kestva tehnilise koolituse lõikes 2 osutatud kasutajaliideste kasutamise kohta. Varuhoidla haldaja töötab pädevate asutuste jaoks samuti välja terviklikud tehnilised juhendid ja kasutusjuhendid, mis on kättesaadavad kõigis liidu ametlikes keeltes, ning ajakohastab neid.“
  ; |
| --- | --- |

h)

lisatakse lõige 13:

„13.   Varuhoidla haldaja korraldab igast liikmesriigist ja komisjonist pärit kasutajatele vähemalt ühe terve päeva kestva tehnilise koolituse lõikes 2 osutatud kasutajaliideste kasutamise kohta. Varuhoidla haldaja töötab pädevate asutuste jaoks samuti välja terviklikud tehnilised juhendid ja kasutusjuhendid, mis on kättesaadavad kõigis liidu ametlikes keeltes, ning ajakohastab neid.“

| i) | lisatakse lõige 14:

  „14.   Varuhoidla haldaja tagab üldlevinud mobiiliseadme operatsioonisüsteemide jaoks kontrollirakenduse, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil ühenduda varuhoidlaga lõikes 2 osutatud mobiilsete kasutajaliideste kaudu.“ |
| --- | --- |

i)

lisatakse lõige 14:

„14.   Varuhoidla haldaja tagab üldlevinud mobiiliseadme operatsioonisüsteemide jaoks kontrollirakenduse, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil ühenduda varuhoidlaga lõikes 2 osutatud mobiilsete kasutajaliideste kaudu.“

| 17) | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Varuhoidla haldaja edastab põhihoidla haldajatele, tunnuse väljaandjatele ja ettevõtjatele varuhoidla ja ruuteriga andmete vahetamiseks nõutava tehniliste kirjelduste loetelu, sealhulgas ühised valideerimiseeskirjad. Kõik tehnilised kirjeldused põhinevad omandiõigusega hõlmamata avatud standarditel.
  Iga vastvalitud varuhoidla haldaja asendaja tugineb oma eelkäija edastatud tehniliste kirjelduste loetelu uusimale versioonile. Kõik tehniliste kirjelduste loetelu ajakohastamised, millega on hõlmatud rohkem kui teenuseosutaja isikuga seotud muudatused, tehakse lõikes 3 sätestatud korras.
  Esimeses lõigus osutatud loetelu edastatakse hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil varuhoidla haldaja välja valiti.“
  ; |
| --- | --- | --- |

17)

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Varuhoidla haldaja edastab põhihoidla haldajatele, tunnuse väljaandjatele ja ettevõtjatele varuhoidla ja ruuteriga andmete vahetamiseks nõutava tehniliste kirjelduste loetelu, sealhulgas ühised valideerimiseeskirjad. Kõik tehnilised kirjeldused põhinevad omandiõigusega hõlmamata avatud standarditel.

Iga vastvalitud varuhoidla haldaja asendaja tugineb oma eelkäija edastatud tehniliste kirjelduste loetelu uusimale versioonile. Kõik tehniliste kirjelduste loetelu ajakohastamised, millega on hõlmatud rohkem kui teenuseosutaja isikuga seotud muudatused, tehakse lõikes 3 sätestatud korras.

Esimeses lõigus osutatud loetelu edastatakse hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil varuhoidla haldaja välja valiti.“

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Varuhoidla haldaja koostab II lisas esitatud teabe põhjal ühtse andmesõnastiku. Ühtne andmesõnastik viitab inimloetavas vormingus andmeväljade märgenditele.
  Iga vastvalitud varuhoidla haldaja asendaja tugineb oma eelkäija edastatud andmesõnastiku uusimale versioonile. Kõik andmesõnastiku ajakohastamised, millega on hõlmatud rohkem kui teenuseosutaja isikuga seotud muudatused, tehakse lõikes 3 sätestatud korras.
  Ühtne andmesõnastik edastatakse põhihoidla haldajatele hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil varuhoidla haldaja välja valiti.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Varuhoidla haldaja koostab II lisas esitatud teabe põhjal ühtse andmesõnastiku. Ühtne andmesõnastik viitab inimloetavas vormingus andmeväljade märgenditele.

Iga vastvalitud varuhoidla haldaja asendaja tugineb oma eelkäija edastatud andmesõnastiku uusimale versioonile. Kõik andmesõnastiku ajakohastamised, millega on hõlmatud rohkem kui teenuseosutaja isikuga seotud muudatused, tehakse lõikes 3 sätestatud korras.

Ühtne andmesõnastik edastatakse põhihoidla haldajatele hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil varuhoidla haldaja välja valiti.“

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Alati, kui on vaja tagada hoidlate süsteemi tõhus toimimine kooskõlas käesoleva määruse nõuetega, ajakohastab varuhoidla haldaja lõikes 1 osutatud loetelu ja lõikes 2 osutatud loetelu ja ühtse andmesõnastiku. Iga sellise ajakohastamise korral konsulteeritakse põhihoidlaid haldavate teenuseosutajate ja tunnuse väljaandjatega ning seejärel edastatakse see põhihoidlaid haldavatele teenuseosutajatele, tunnuse väljaandjatele ja ettevõtjatele vähemalt kaks kuud enne süsteemi ajakohastamist.“
  ; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Alati, kui on vaja tagada hoidlate süsteemi tõhus toimimine kooskõlas käesoleva määruse nõuetega, ajakohastab varuhoidla haldaja lõikes 1 osutatud loetelu ja lõikes 2 osutatud loetelu ja ühtse andmesõnastiku. Iga sellise ajakohastamise korral konsulteeritakse põhihoidlaid haldavate teenuseosutajate ja tunnuse väljaandjatega ning seejärel edastatakse see põhihoidlaid haldavatele teenuseosutajatele, tunnuse väljaandjatele ja ettevõtjatele vähemalt kaks kuud enne süsteemi ajakohastamist.“

| d) | lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

  „4.   Põhihoidla haldaja taotluse korral võib varuhoidla haldaja teha andmete taastöötlustoiminguid, kui see on vajalik varasemate IT-intsidentide ja rikete tagajärgede kõrvaldamiseks. Sellised toimingud on võimalikud üksnes varuhoidlas talletatud teabe täiendamise või parandamise eesmärgil ning neid tehakse korrapäraselt üksnes varuhoidla korraliste toimingute raames. Nende abil välistatakse võimalikult suures ulatuses negatiivsed tagajärjed kõigile ettevõtjatele, kes ei ole seotud taotluse esitanud põhihoidlaga.


  5.   Varuhoidla haldaja loob kasutajatoe teenuse liikmesriikide pädevate asutuste, komisjoni, tunnuse väljaandjate, andmehoidla teenuste osutajate, ettevõtjate ja IT-teenuste osutajate tarbeks. Kasutajatoe teenus hõlmab üksnes ruuteri ja varuhoidla tegevust ja funktsioone ning see on kättesaadav kõigis liikmesriikides tööpäeviti vähemalt 8 tundi, välja arvatud 1. jaanuaril ning 25. ja 26. detsembril, ning vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles. Reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 2 tööpäeva kõigist päringutest vähemalt 75 % puhul. Keskmine igakuine reageerimisaeg taotluse kohta ei tohi olla pikem kui 4 tööpäeva. Varuhoidla haldaja võib reguleerida ettevõtjate juurdepääsu kasutajatoe teenusele osana oma mõistliku kasutamise põhimõtetest, mis on sätestatud artikli 29 lõikes 6 osutatud tingimustel ja I lisa B osa punktis 4 osutatud lepingutes.


  6.   Varuhoidla haldaja loob katsekeskkonna, mis võimaldab tunnuse väljaandjatel, põhihoidlat haldavatel teenuseosutajatel ja ettevõtjatel tagada nende tehniliste lahenduste ja toimingute kvaliteet enne hoidlate süsteemiga ühendamist. Katsekeskkond peab täpselt matkima hoidlate süsteemi.
  Varuhoidla haldaja loob kasutajapoolse vastuvõtu tarbeks katsekeskkonna, mis võimaldab tunnuse väljaandjatel, põhihoidlaid haldavatel teenuseosutajatel ja ettevõtjatel tagada nende tehniliste lahenduste ja toimingute kvaliteet enne hoidlate süsteemi järgmist versiooni. Kasutajapoolse vastuvõtu katsekeskkond peab kajastama kõiki hoidlate süsteemi kavandatavaid muudatusi pärast nende edastamist vastavalt lõikele 3.“ |
| --- | --- |

d)

lisatakse lõiked 4, 5 ja 6:

„4.   Põhihoidla haldaja taotluse korral võib varuhoidla haldaja teha andmete taastöötlustoiminguid, kui see on vajalik varasemate IT-intsidentide ja rikete tagajärgede kõrvaldamiseks. Sellised toimingud on võimalikud üksnes varuhoidlas talletatud teabe täiendamise või parandamise eesmärgil ning neid tehakse korrapäraselt üksnes varuhoidla korraliste toimingute raames. Nende abil välistatakse võimalikult suures ulatuses negatiivsed tagajärjed kõigile ettevõtjatele, kes ei ole seotud taotluse esitanud põhihoidlaga.

5.   Varuhoidla haldaja loob kasutajatoe teenuse liikmesriikide pädevate asutuste, komisjoni, tunnuse väljaandjate, andmehoidla teenuste osutajate, ettevõtjate ja IT-teenuste osutajate tarbeks. Kasutajatoe teenus hõlmab üksnes ruuteri ja varuhoidla tegevust ja funktsioone ning see on kättesaadav kõigis liikmesriikides tööpäeviti vähemalt 8 tundi, välja arvatud 1. jaanuaril ning 25. ja 26. detsembril, ning vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles. Reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 2 tööpäeva kõigist päringutest vähemalt 75 % puhul. Keskmine igakuine reageerimisaeg taotluse kohta ei tohi olla pikem kui 4 tööpäeva. Varuhoidla haldaja võib reguleerida ettevõtjate juurdepääsu kasutajatoe teenusele osana oma mõistliku kasutamise põhimõtetest, mis on sätestatud artikli 29 lõikes 6 osutatud tingimustel ja I lisa B osa punktis 4 osutatud lepingutes.

6.   Varuhoidla haldaja loob katsekeskkonna, mis võimaldab tunnuse väljaandjatel, põhihoidlat haldavatel teenuseosutajatel ja ettevõtjatel tagada nende tehniliste lahenduste ja toimingute kvaliteet enne hoidlate süsteemiga ühendamist. Katsekeskkond peab täpselt matkima hoidlate süsteemi.

Varuhoidla haldaja loob kasutajapoolse vastuvõtu tarbeks katsekeskkonna, mis võimaldab tunnuse väljaandjatel, põhihoidlaid haldavatel teenuseosutajatel ja ettevõtjatel tagada nende tehniliste lahenduste ja toimingute kvaliteet enne hoidlate süsteemi järgmist versiooni. Kasutajapoolse vastuvõtu katsekeskkond peab kajastama kõiki hoidlate süsteemi kavandatavaid muudatusi pärast nende edastamist vastavalt lõikele 3.“

| 18) | Artiklile 29 lisatakse lõiked 5 ja 6:

  „5.   Tootjatel ja importijatel, kes kahtlevad oma põhihoidlate nõuetekohases toimimises, on võimalus ruuteri käitajaga konsulteerides ruuterist kontrollida, kas põhihoidlatesse saadetud teated toodete lõpliku lähetamise kohta nende valdusest on nõuetekohaselt edastatud. Ruuteri käitaja võib kehtestada selle funktsiooni kasutamisele päevase piirangu.


  6.   Varuhoidla haldaja kehtestab varuhoidla ja ruuteri kasutamistingimused, sealhulgas mõistliku kasutamise põhimõtted, ning edastab need ettevõtjatele ja IT-teenuste osutajatele. Nende tingimustega tagatakse ettevõtjatele õigus kasutada varuhoidlat ja ruuterit vastavalt nende ärivajadustele ning välditakse korduvat hooletut kasutamist.“ |
| --- | --- |

18)

Artiklile 29 lisatakse lõiked 5 ja 6:

„5.   Tootjatel ja importijatel, kes kahtlevad oma põhihoidlate nõuetekohases toimimises, on võimalus ruuteri käitajaga konsulteerides ruuterist kontrollida, kas põhihoidlatesse saadetud teated toodete lõpliku lähetamise kohta nende valdusest on nõuetekohaselt edastatud. Ruuteri käitaja võib kehtestada selle funktsiooni kasutamisele päevase piirangu.

6.   Varuhoidla haldaja kehtestab varuhoidla ja ruuteri kasutamistingimused, sealhulgas mõistliku kasutamise põhimõtted, ning edastab need ettevõtjatele ja IT-teenuste osutajatele. Nende tingimustega tagatakse ettevõtjatele õigus kasutada varuhoidlat ja ruuterit vastavalt nende ärivajadustele ning välditakse korduvat hooletut kasutamist.“

| 19) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30
  Hoidlate süsteemi kulud

  1.   Kõik artikli 24 lõikes 1 osutatud hoidlate süsteemiga seotud tavapärased kulud, sh need kulud, mis tekkivad seoses selle loomise, käitamise ja hooldusega, kannavad tubakatoodete tootjad ja importijad. Need kulud peavad olema õiglased, mõistlikud ja proportsionaalsed






  a) | osutatud teenustega ning |
| --- | --- | --- |

19)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

Hoidlate süsteemi kulud

1.   Kõik artikli 24 lõikes 1 osutatud hoidlate süsteemiga seotud tavapärased kulud, sh need kulud, mis tekkivad seoses selle loomise, käitamise ja hooldusega, kannavad tubakatoodete tootjad ja importijad. Need kulud peavad olema õiglased, mõistlikud ja proportsionaalsed

a)

osutatud teenustega ning

| b) | taotletud tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste arvuga kindla perioodi jooksul. |
| --- | --- |

b)

taotletud tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste arvuga kindla perioodi jooksul.

2.   Kohaldatavad varuhoidla loomise ja ruuteri sisseseadmise ning nende käitamise ja hooldamise tavapärased kulud jäetakse tubakatoodete tootjate ja importijate kanda kulude kaudu, mille tasumist nõuavad neilt põhihoidlate haldajad.

3.   Kõik artikli 28 lõikes 4 osutatud taastöötlustoimingutega seotud erakorralised kulud, mida varuhoidla haldaja nõuab põhihoidla haldajalt, kes taotluse esitas, peavad olema õiglased, mõistlikud ja osutatud teenustega proportsionaalsed. Varuhoidla haldaja kannab ise siiski kõik artikli 28 lõikes 4 osutatud taastöötlustoimingutega seotud erakorralised kulud ulatuses, mille puhul ta on vastutav asjaolude eest, mis taastöötlustoimingud kaasa tõid.“

| 20) | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Tootjad ja importijad edastavad II lisa II peatüki 3. jao punktides 3.1–3.5 loetletud teabe seal osutatud vormingus põhihoidlale, kellega neil on sõlmitud leping. Kõik ülejäänud ettevõtjad edastavad II lisa II peatüki 3. jao punktides 3.1–3.5 loetletud teabe seal osutatud vormingus ruuteri kaudu.
  Tubakatoodete lähetamiseks laboritesse, jäätmekäitluskeskustesse, riiklikesse ametiasutustesse, rahvusvahelistesse valitsusorganisatsioonidesse, saatkondadesse ja sõjaväebaasidesse edastavad tootjad ja importijad II lisa II peatüki 3. jao punktis 3.8 loetletud teabe seal osutatud vormingus põhihoidlale, kellega neil on sõlmitud leping. Kõik ülejäänud ettevõtjad edastavad ruuteri kaudu II lisa II peatüki 3. jao punktis 3.8 loetletud teabe seal osutatud vormingus.“
  ; |
| --- | --- | --- |

20)

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tootjad ja importijad edastavad II lisa II peatüki 3. jao punktides 3.1–3.5 loetletud teabe seal osutatud vormingus põhihoidlale, kellega neil on sõlmitud leping. Kõik ülejäänud ettevõtjad edastavad II lisa II peatüki 3. jao punktides 3.1–3.5 loetletud teabe seal osutatud vormingus ruuteri kaudu.

Tubakatoodete lähetamiseks laboritesse, jäätmekäitluskeskustesse, riiklikesse ametiasutustesse, rahvusvahelistesse valitsusorganisatsioonidesse, saatkondadesse ja sõjaväebaasidesse edastavad tootjad ja importijad II lisa II peatüki 3. jao punktis 3.8 loetletud teabe seal osutatud vormingus põhihoidlale, kellega neil on sõlmitud leping. Kõik ülejäänud ettevõtjad edastavad ruuteri kaudu II lisa II peatüki 3. jao punktis 3.8 loetletud teabe seal osutatud vormingus.“

| b) | lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui tubakatooted on pärast kordumatu tunnuse paigaldamist hävitatud või varastatud, edastavad ettevõtjad viivitamata deaktiveerimistaotluse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.3 osutatud ulatuses ja vormingus.
  Kui varastatud tubakatooted saadakse tagasi, võivad ettevõtjad esitada aktiveerimistaotluse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.4 osutatud ulatuses ja vormingus.


  7.   Sündmust käsitlev teave loetakse nõuetekohaselt edastatuks, kui põhihoidlalt või ruuterilt on saadud positiivne kinnitus. Positiivne kinnitus sisaldab tagasisidet käsitlevat teavet, mis võimaldab kinnituse saajal teha kindlaks oma aruandlustegevuse õigsuse, eelkõige sündmusega seotud tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste arvu ja lõikes 3 osutatud lahtivõtmise korral kordumatute alltunnuste arvu puhul. Kinnitus sisaldab teate tagasikutsumiskoodi, mida ettevõtja peab kasutama juhul, kui algne teade tuleb tühistada.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lõiked 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui tubakatooted on pärast kordumatu tunnuse paigaldamist hävitatud või varastatud, edastavad ettevõtjad viivitamata deaktiveerimistaotluse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.3 osutatud ulatuses ja vormingus.

Kui varastatud tubakatooted saadakse tagasi, võivad ettevõtjad esitada aktiveerimistaotluse II lisa II peatüki 2. jao punktis 2.4 osutatud ulatuses ja vormingus.

7.   Sündmust käsitlev teave loetakse nõuetekohaselt edastatuks, kui põhihoidlalt või ruuterilt on saadud positiivne kinnitus. Positiivne kinnitus sisaldab tagasisidet käsitlevat teavet, mis võimaldab kinnituse saajal teha kindlaks oma aruandlustegevuse õigsuse, eelkõige sündmusega seotud tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste arvu ja lõikes 3 osutatud lahtivõtmise korral kordumatute alltunnuste arvu puhul. Kinnitus sisaldab teate tagasikutsumiskoodi, mida ettevõtja peab kasutama juhul, kui algne teade tuleb tühistada.“

| c) | lisatakse lõige 8:

  „8.   Lõikes 1 osutatud sündmusi käsitleva teabe talletamise ja edastamise eest vastutab ettevõtja, kelle valduses on tubakatooted. Selleks kasutatakse kogu aruandlustegevuses selle ettevõtja tunnuskoodi. IT-teenuste osutajad võivad seda teavet edastada ka ettevõtja nimel, kelle valduses on tubakatooted.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 8:

„8.   Lõikes 1 osutatud sündmusi käsitleva teabe talletamise ja edastamise eest vastutab ettevõtja, kelle valduses on tubakatooted. Selleks kasutatakse kogu aruandlustegevuses selle ettevõtja tunnuskoodi. IT-teenuste osutajad võivad seda teavet edastada ka ettevõtja nimel, kelle valduses on tubakatooted.“

| 21) | Artikli 33 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõikes 2 osutatud teabe salvestamise ja edastamise kohustus lasub müüjana tegutseval ettevõtjal. Selleks kasutatakse kogu aruandlustegevuses selle ettevõtja tunnuskoodi. IT-teenuste osutajad võivad seda teavet edastada ka ettevõtja nimel, kes on tubakatoodete müüja.“ |
| --- | --- |

21)

Artikli 33 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 2 osutatud teabe salvestamise ja edastamise kohustus lasub müüjana tegutseval ettevõtjal. Selleks kasutatakse kogu aruandlustegevuses selle ettevõtja tunnuskoodi. IT-teenuste osutajad võivad seda teavet edastada ka ettevõtja nimel, kes on tubakatoodete müüja.“

| 22) | Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ettevõtjad peavad edastama artikli 32 lõike 1 punktides a, b ja d, artikli 32 lõigetes 3 ja 4 ning artikli 33 lõikes 1 osutatud andmed kolme tunni jooksul pärast sündmuse toimumist.
  Artiklis 32 osutatud teave tuleb edastada sündmuste toimumise järjekorras.“
  ; |
| --- | --- | --- |

22)

Artiklit 34 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ettevõtjad peavad edastama artikli 32 lõike 1 punktides a, b ja d, artikli 32 lõigetes 3 ja 4 ning artikli 33 lõikes 1 osutatud andmed kolme tunni jooksul pärast sündmuse toimumist.

Artiklis 32 osutatud teave tuleb edastada sündmuste toimumise järjekorras.“

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Lõike 1 esimest lõiku kohaldatakse alates 20. maist 2028. Kuni selle kuupäevani võivad kõik ettevõtjad edastada lõikes 1 osutatud teavet 24 tunni jooksul pärast sündmuse toimumist.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõike 1 esimest lõiku kohaldatakse alates 20. maist 2028. Kuni selle kuupäevani võivad kõik ettevõtjad edastada lõikes 1 osutatud teavet 24 tunni jooksul pärast sündmuse toimumist.“

| 23) | Artikli 36 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | tunnuse väljaandja poolt tema enda, esimeste jaemüügiettevõtete käitajate ja tema juures registreeritud või temalt kordumatuid tunnuseid taotlevate ettevõtjate vahelise suhtluse jaoks;“. |
| --- | --- | --- |

23)

Artikli 36 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

tunnuse väljaandja poolt tema enda, esimeste jaemüügiettevõtete käitajate ja tema juures registreeritud või temalt kordumatuid tunnuseid taotlevate ettevõtjate vahelise suhtluse jaoks;“.

| 24) | Lisatakse artikkel 36a:

  „Artikkel 36a
  Andmete kvaliteet

  1.   Liikmesriigid võivad koostada aruandeid ettevõtjate poolt hoidlate süsteemi edastatud andmete ebapiisava kvaliteedi kohta. Need aruanded adresseeritakse asjaomastele ettevõtjatele ja sisaldavad näiteid andmete mittenõuetekohase esitamise kohta.


  2.   Liikmesriigid peavad nõudma, et tunnuse väljaandjad kontrolliksid aadresse ja muid elektrooniliselt kontrollitavaid andmeid, mille ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad esitavad süsteemile tunnuse väljaandjate kaudu.“ |
| --- | --- |

24)

Lisatakse artikkel 36a:

„Artikkel 36a

Andmete kvaliteet

1.   Liikmesriigid võivad koostada aruandeid ettevõtjate poolt hoidlate süsteemi edastatud andmete ebapiisava kvaliteedi kohta. Need aruanded adresseeritakse asjaomastele ettevõtjatele ja sisaldavad näiteid andmete mittenõuetekohase esitamise kohta.

2.   Liikmesriigid peavad nõudma, et tunnuse väljaandjad kontrolliksid aadresse ja muid elektrooniliselt kontrollitavaid andmeid, mille ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad esitavad süsteemile tunnuse väljaandjate kaudu.“

| 25) | I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

25)

I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

| 26) | Lisatakse III lisa vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

26)

Lisatakse III lisa vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse alates 21. detsembrist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 127, 29.4.2014, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 15. detsembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/574 tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta (ELT L 96, 16.4.2018, lk 7).

2

(3)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele direktiivi 2014/40/EL kohaldamise kohta seoses tubaka- ja seonduvate toodete tootmise, esitlemise ja müügiga, COM(2021) 249 final.

3

(4)  Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluv tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokoll (ELT L 268, 1.10.2016, lk 1).

4

---

LISA

Rakendusmäärust (EL) 2018/574 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt.






  1.1. | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse punkt 1a:






  „1a. | Kui mitu juriidilist isikut moodustavad ühe ja sama tootja või importija, esitavad teate kõik juriidilised isikud ühiselt.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt.

1.1.

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse punkt 1a:

„1a.

| b) | lisatakse punkt 1b:






  „1b. | Kui asjaomane importija teeb koostööd ainult ühe ELi-välise tootjaga või kuulub viimasega samasse kontserni, võib andmetalletuslepingu allkirjastada nii importija kui ka ELi-väline tootja. Kui asjaomane importija teeb koostööd mitme ELi-välise tootjaga või on samuti liidu tootja, allkirjastab andmetalletuslepingu üksnes importija.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 1b:

„1b.

| c) | punkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Kõik delegeeritud määruses (EL) 2018/573 määratletud lepingu põhielementide muudatused vajavad komisjoni heakskiitu. Kui komisjon ei ole kolme kuu jooksul alates muudatusest teatamise kuupäevast vastust saatnud, loetakse muudatus heakskiidetuks. Komisjon võib seda tähtaega ühe korra kuni kolme kuu võrra pikendada, saates teavitavale ettevõtjale selle kohta kirja. Mis tahes muudest lepingu muudatustest, välja arvatud selle põhielementidest, tuleb komisjoni üksnes eelnevalt teavitada.“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

| 1.2. | B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktist 1 jäetakse välja sõnad „kuue kuu jooksul pärast delegeeritud määruse (EL) 2018/573 jõustumist“; |
| --- | --- | --- |

1.2.

B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punktist 1 jäetakse välja sõnad „kuue kuu jooksul pärast delegeeritud määruse (EL) 2018/573 jõustumist“;

| b) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Varuhoidla käitaja määramisel lähtutakse objektiivsete kriteeriumide hindamisest ning see peab toimuma komisjoni ja varuhoidla iga järgmise käitaja vahel kirjalikult sõlmitud kontsessioonilepingu alusel.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

| c) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Iga põhihoidla haldaja ja varuhoidla käitaja vahelised lepingud allkirjastatakse ja esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul alates varuhoidla iga järgmise käitaja määramise kuupäevast.“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

| 1.3. | C osa asendatakse järgmisega:

  „C OSA
  Lisaks A ja B osas kirjeldatud valikumenetlustele kohaldatakse järgmisi nõudeid.






  1. | Kui tootja või importija ning põhihoidla haldaja vaheline lepinguline suhe on ühe lepinguosalise poolt mis tahes põhjusel, k.a mittevastavus artiklis 35 sätestatud sõltumatuse kriteeriumidele, lõpetatud või eeldatavasti lõpetatakse, teavitab tootja või importija komisjoni viivitamata sellisest lõpetamisest või eeldatavast lõpetamisest ja haldajat sellise lepingu lõpetamise teatavakstegemise kuupäevast ning lepingu lõpetamise jõustumise või selle eeldatava lõpetamise jõustumise kuupäevast. Tootja või importija leiab teenuseosutajale asendaja ning teatab temast komisjonile hiljemalt kolm kuud enne kehtiva lepingu lõpetamist. Teenuseosutaja asendaja määramine toimub vastavalt A osale. |
| --- | --- | --- |

1.3.

C osa asendatakse järgmisega:

„C OSA

Lisaks A ja B osas kirjeldatud valikumenetlustele kohaldatakse järgmisi nõudeid.

1.

Kui tootja või importija ning põhihoidla haldaja vaheline lepinguline suhe on ühe lepinguosalise poolt mis tahes põhjusel, k.a mittevastavus artiklis 35 sätestatud sõltumatuse kriteeriumidele, lõpetatud või eeldatavasti lõpetatakse, teavitab tootja või importija komisjoni viivitamata sellisest lõpetamisest või eeldatavast lõpetamisest ja haldajat sellise lepingu lõpetamise teatavakstegemise kuupäevast ning lepingu lõpetamise jõustumise või selle eeldatava lõpetamise jõustumise kuupäevast. Tootja või importija leiab teenuseosutajale asendaja ning teatab temast komisjonile hiljemalt kolm kuud enne kehtiva lepingu lõpetamist. Teenuseosutaja asendaja määramine toimub vastavalt A osale.

| 2. | Kui varuhoidla käitaja teatab oma kavatsusest lõpetada kõnealuse hoidla käitamine kooskõlas B osa punktis 2 osutatud kontsessioonilepinguga, teavitab ta komisjoni sellest ja lepingu lõpetamise jõustumise kuupäevast viivitamata. Etteteatamistähtaeg ei tohi olla lühem kui üheksa kuud. Lepinguga nähakse ette, et komisjon võib seda ühepoolselt pikendada kuni kuue kuu võrra, kui see on vajalik varuhoidla teenuseosutaja asendaja määramiseks ja tegevuse alustamiseks. Komisjon teavitab liikmesriikide pädevaid asutusi etteteatamistähtajast ja selle võimalikust pikendamisest. |
| --- | --- |

2.

Kui varuhoidla käitaja teatab oma kavatsusest lõpetada kõnealuse hoidla käitamine kooskõlas B osa punktis 2 osutatud kontsessioonilepinguga, teavitab ta komisjoni sellest ja lepingu lõpetamise jõustumise kuupäevast viivitamata. Etteteatamistähtaeg ei tohi olla lühem kui üheksa kuud. Lepinguga nähakse ette, et komisjon võib seda ühepoolselt pikendada kuni kuue kuu võrra, kui see on vajalik varuhoidla teenuseosutaja asendaja määramiseks ja tegevuse alustamiseks. Komisjon teavitab liikmesriikide pädevaid asutusi etteteatamistähtajast ja selle võimalikust pikendamisest.

| 3. | Punkti 1 kohaldamise korral lõpetavad pooled omakorda B osa punktis 4 osutatud lepingu viivitamata pärast mõjutatud põhihoidla sulgemist.“ |
| --- | --- |

3.

Punkti 1 kohaldamise korral lõpetavad pooled omakorda B osa punktis 4 osutatud lepingu viivitamata pärast mõjutatud põhihoidla sulgemist.“

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt.






  2.1. | Sissejuhatav osa „Ettevõtjatele saadetav peamine teave“ asendatakse järgmisega:

  „
  Ettevõtjate saadetavad peamised teated

  Regulatiivsel eesmärgil nõutav teave sisaldab vähemalt käesolevas lisas loetletud andmeväljasid.
  Liikmesriigid ja komisjon võivad nõuda aadressiandmete laiendamist, et oleks hõlmatud täpsed geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraad). Nii tunnuse väljaandjad kui ka andmehoidlate (sh ruuter) teenuse osutajad võivad puhttehnilistel põhjustel otsustada jälgitavussüsteemi tõhusa toimimise tagamiseks teate sisu laiendada. Tunnuse väljaandjad võivad otsustada laiendada teate sisu ka muudel kui tehnilistel põhjustel, et tagada tubakatoodete jälgitavussüsteemi tõhus toimimine regulatiivsel eesmärgil kasutatavate muude süsteemidega. Enne jõustumist peavad sellised laiendused kajastuma tehnilistes kirjeldustes, mida ajakohastatakse vastavalt artiklile 28.
  Lisas loetletud teated ei sisalda tunnuse väljaandjate ja andmehoidlate (sh ruuter) teenuse osutajate poolt ettevõtjatele tagasi saadetavaid teateid (nt teade teabe kättesaamise kohta).
  Kõik jälgitavussüsteemis loodavad teated peavad sisaldama teate algataja identifitseerimistunnust ja millisekundilise täpsusega ajatemplit (vt andmete liiki „Time(L)“). See ajatempel ei asenda teatatud sündmuse toimumise aega, millest teatatakse eraldi vastavalt käesolevas lisas ettenähtud andmeväljadele. Teate algataja identifitseerimine, mis võib hõlmata kolmandast isikust IT-teenuste osutajat, ei asenda aruandlustegevuse eest vastutava ettevõtja identifitseerimist (ettevõtja tunnuskoodi abil, mis märgitakse EO_ID väljale). Teate algataja identifitseerimisvahendid määratakse kindlaks artikli 28 kohaselt koostatud ja ajakohastatud tehnilistes kirjeldustes.
  Tunnuse väljaandjad ja andmehoidlate (sh ruuter) teenuse osutajad peavad varustama iga saadud teabeühiku millisekundilise täpsusega ajatempliga.
  Kui käesolevat lisa muudetakse, muutuvad selles loetletud peamiste teadetega seotud muudatused ettevõtjate suhtes kohaldatavaks alates hetkest, mil need muudatused on nõuetekohaselt kajastatud tehnilistes kirjeldustes ja ühises andmesõnastikus, mis on koostatud ja mida ajakohastatakse vastavalt artiklile 28.“ |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt.

2.1.

Sissejuhatav osa „Ettevõtjatele saadetav peamine teave“ asendatakse järgmisega:

„
  Ettevõtjate saadetavad peamised teated

Regulatiivsel eesmärgil nõutav teave sisaldab vähemalt käesolevas lisas loetletud andmeväljasid.

Liikmesriigid ja komisjon võivad nõuda aadressiandmete laiendamist, et oleks hõlmatud täpsed geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraad). Nii tunnuse väljaandjad kui ka andmehoidlate (sh ruuter) teenuse osutajad võivad puhttehnilistel põhjustel otsustada jälgitavussüsteemi tõhusa toimimise tagamiseks teate sisu laiendada. Tunnuse väljaandjad võivad otsustada laiendada teate sisu ka muudel kui tehnilistel põhjustel, et tagada tubakatoodete jälgitavussüsteemi tõhus toimimine regulatiivsel eesmärgil kasutatavate muude süsteemidega. Enne jõustumist peavad sellised laiendused kajastuma tehnilistes kirjeldustes, mida ajakohastatakse vastavalt artiklile 28.

Lisas loetletud teated ei sisalda tunnuse väljaandjate ja andmehoidlate (sh ruuter) teenuse osutajate poolt ettevõtjatele tagasi saadetavaid teateid (nt teade teabe kättesaamise kohta).

Kõik jälgitavussüsteemis loodavad teated peavad sisaldama teate algataja identifitseerimistunnust ja millisekundilise täpsusega ajatemplit (vt andmete liiki „Time(L)“). See ajatempel ei asenda teatatud sündmuse toimumise aega, millest teatatakse eraldi vastavalt käesolevas lisas ettenähtud andmeväljadele. Teate algataja identifitseerimine, mis võib hõlmata kolmandast isikust IT-teenuste osutajat, ei asenda aruandlustegevuse eest vastutava ettevõtja identifitseerimist (ettevõtja tunnuskoodi abil, mis märgitakse EO_ID väljale). Teate algataja identifitseerimisvahendid määratakse kindlaks artikli 28 kohaselt koostatud ja ajakohastatud tehnilistes kirjeldustes.

Tunnuse väljaandjad ja andmehoidlate (sh ruuter) teenuse osutajad peavad varustama iga saadud teabeühiku millisekundilise täpsusega ajatempliga.

Kui käesolevat lisa muudetakse, muutuvad selles loetletud peamiste teadetega seotud muudatused ettevõtjate suhtes kohaldatavaks alates hetkest, mil need muudatused on nõuetekohaselt kajastatud tehnilistes kirjeldustes ja ühises andmesõnastikus, mis on koostatud ja mida ajakohastatakse vastavalt artiklile 28.“

| 2.2. | I peatüki 1. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | andmete liiki „Country“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:







  „Country | ISO 3166-1:2013 kahetähelise tähise (või uusima võrdväärse standardi) kohaselt kodeeritud riigi nimi. Ülemere- ja autonoomsete piirkondade puhul kasutatakse asjakohase liikmesriigi riigikoodi.
  Põhja-Iirimaa puhul kasutatakse koodi „XI“.
  Rahvusvaheliste vete puhul kasutatakse koodi „XZ“. | DE“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.2.

I peatüki 1. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

andmete liiki „Country“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Country

ISO 3166-1:2013 kahetähelise tähise (või uusima võrdväärse standardi) kohaselt kodeeritud riigi nimi. Ülemere- ja autonoomsete piirkondade puhul kasutatakse asjakohase liikmesriigi riigikoodi.

Põhja-Iirimaa puhul kasutatakse koodi „XI“.

Rahvusvaheliste vete puhul kasutatakse koodi „XZ“.

DE“

| b) | andmete liiki „Text“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:







  „Text | ISO 8859-15:1999 kohaselt kodeeritud tähemärkide kogum | Abcde:12345“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

andmete liiki „Text“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Text

ISO 8859-15:1999 kohaselt kodeeritud tähemärkide kogum

Abcde:12345“

| c) | andmete liiki „Time(L)“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:







  „Time(L) | Järgmisele vormingule vastav koordineeritud maailmaaeg (UTC):
  AAAA-KK-PPTHH:mm:ss.SSSZ | 2019-07-16T19:20:30.205Z“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

andmete liiki „Time(L)“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Time(L)

Järgmisele vormingule vastav koordineeritud maailmaaeg (UTC):

AAAA-KK-PPTHH:mm:ss.SSSZ

2019-07-16T19:20:30.205Z“

| d) | andmete liiki „upUI(L)“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:







  „upUI(L) | ISO 646:1991 muutumatu koguga kodeeritud tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnus, mis koosneb kolmest plokist: i) ISO 15459-2:2015 kohane tunnuse väljaandja prefiks, ii) keskplokk tunnuse väljaandja kehtestatud vormingus, iii) andmete liiki „Time(s)“ järgiv ajatempel“ | |
| --- | --- | --- | --- |

d)

andmete liiki „upUI(L)“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„upUI(L)

ISO 646:1991 muutumatu koguga kodeeritud tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnus, mis koosneb kolmest plokist: i) ISO 15459-2:2015 kohane tunnuse väljaandja prefiks, ii) keskplokk tunnuse väljaandja kehtestatud vormingus, iii) andmete liiki „Time(s)“ järgiv ajatempel“

| e) | andmete liiki „upUI(L)“ käsitleva tabelirea järele lisatakse järgmine tabelirida:







  „upUI(i) | ISO 646:1991 muutumatu koguga kodeeritud kordumatu tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnus, mis koosneb kahest plokist: i) ISO 15459-2:2015 kohane tunnuse väljaandja prefiks ning ii) keskplokk tunnuse väljaandja kehtestatud vormingus (st upUI(i) on ilma ajatemplita upUI(L), kood, mille tunnuse väljaandjad loovad kooskõlas käesoleva määruse artikli 8 lõikega 2)“ | |
| --- | --- | --- | --- |

e)

andmete liiki „upUI(L)“ käsitleva tabelirea järele lisatakse järgmine tabelirida:

„upUI(i)

ISO 646:1991 muutumatu koguga kodeeritud kordumatu tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnus, mis koosneb kahest plokist: i) ISO 15459-2:2015 kohane tunnuse väljaandja prefiks ning ii) keskplokk tunnuse väljaandja kehtestatud vormingus (st upUI(i) on ilma ajatemplita upUI(L), kood, mille tunnuse väljaandjad loovad kooskõlas käesoleva määruse artikli 8 lõikega 2)“

| f) | andmete liiki „upUI(s)“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:







  „upUI(s) | ISO 646:1991 muutumatu koguga kodeeritud kordumatu tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnus, mis koosneb kahest plokist: i) ISO 15459-2:2015 kohane tunnuse väljaandja prefiks ning ii) seeriaelement tunnuse väljaandja kehtestatud vormingus (nt tarbijapakenditel inimesele loetaval kujul nähtavaks tehtud kordumatu tunnus vastavalt käesoleva määruse artiklile 23).
  Võimaluse korral palutakse tunnuse väljaandjatel mitte kasutada suurtähti „O“ (nagu Oscar) ja väiketähti „l“ (nagu lima) ning suurtähti „I“ (nagu India), et vältida segiajamist selliste numbritega nagu „0“ (null) ja „1“ (üks).“ | |
| --- | --- | --- | --- |

f)

andmete liiki „upUI(s)“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„upUI(s)

ISO 646:1991 muutumatu koguga kodeeritud kordumatu tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnus, mis koosneb kahest plokist: i) ISO 15459-2:2015 kohane tunnuse väljaandja prefiks ning ii) seeriaelement tunnuse väljaandja kehtestatud vormingus (nt tarbijapakenditel inimesele loetaval kujul nähtavaks tehtud kordumatu tunnus vastavalt käesoleva määruse artiklile 23).

Võimaluse korral palutakse tunnuse väljaandjatel mitte kasutada suurtähti „O“ (nagu Oscar) ja väiketähti „l“ (nagu lima) ning suurtähti „I“ (nagu India), et vältida segiajamist selliste numbritega nagu „0“ (null) ja „1“ (üks).“

| 2.3. | II peatüki 1. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1.1 välja „EO_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „EO_street | Ettevõtja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EO_municipality | Ettevõtja omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M | |
| | EO_postcode | Ettevõtja sihtnumber | Text | S | M | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |
| | EO_A_info | Lisateave ettevõtja aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas) | Text | S | O | |

2.3.

II peatüki 1. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1.1 välja „EO_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„EO_street

Ettevõtja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M

EO_municipality

Ettevõtja omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M

EO_postcode

Ettevõtja sihtnumber

Text

S

M

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

EO_A_info

Lisateave ettevõtja aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas)

Text

S

O

| b) | punkti 1.2 välja „EO_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „EO_street | Ettevõtja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EO_municipality | Ettevõtja omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M | |
| | EO_postcode | Ettevõtja sihtnumber | Text | S | M | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |
| | EO_A_info | Lisateave ettevõtja aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas) | Text | S | O | |

b)

punkti 1.2 välja „EO_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„EO_street

Ettevõtja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M

EO_municipality

Ettevõtja omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M

EO_postcode

Ettevõtja sihtnumber

Text

S

M

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

EO_A_info

Lisateave ettevõtja aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas)

Text

S

O

| c) | punkti 1.4 välja „F_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „F_street | Rajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | F_municipality | Rajatise omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M | |
| | F_postcode | Rajatise sihtnumber | Text | S | M | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |
| | F_A_info | Lisateave rajatise aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas) | Text | S | O | |

c)

punkti 1.4 välja „F_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„F_street

Rajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M

F_municipality

Rajatise omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M

F_postcode

Rajatise sihtnumber

Text

S

M

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

F_A_info

Lisateave rajatise aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas)

Text

S

O

| d) | punkti 1.4 välja „OtherFID_N“ käsitleva tabelirea järele lisatakse järgmised tabeliread: | „PrevFID_B | Märge selle kohta, kas rajatis omandati teiselt käitajalt ja sellel oli juba rajatise tunnuskood | Boolean | S | M | 0 – ei (esmakordne registreerimine)
  1 – jah“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | PrevFID_ID | Rajatise varasem tunnuskood, mida kasutas rajatise endine käitaja | FID | S | M, kui PrevFID_B = 1 | |

d)

punkti 1.4 välja „OtherFID_N“ käsitleva tabelirea järele lisatakse järgmised tabeliread:

„PrevFID_B

Märge selle kohta, kas rajatis omandati teiselt käitajalt ja sellel oli juba rajatise tunnuskood

Boolean

S

M

0 – ei (esmakordne registreerimine)

1 – jah“

PrevFID_ID

Rajatise varasem tunnuskood, mida kasutas rajatise endine käitaja

FID

S

M, kui PrevFID_B = 1

| e) | punkti 1.5 välja „F_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „F_street | Rajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | F_municipality | Rajatise omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M | |
| | F_postcode | Rajatise sihtnumber | Text | S | M | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |
| | F_A_info | Lisateave rajatise aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas) | Text | S | O | |

e)

punkti 1.5 välja „F_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„F_street

Rajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M

F_municipality

Rajatise omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M

F_postcode

Rajatise sihtnumber

Text

S

M

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

F_A_info

Lisateave rajatise aadressi kohta (nt asukoht kaubanduskeskuses või tööstuspiirkonnas)

Text

S

O

| f) | punkti 1.5 välja „OtherFID_N“ käsitleva tabelirea järele lisatakse järgmised tabeliread: | „PrevFID_B | Märge selle kohta, kas rajatis omandati teiselt käitajalt ja sellel oli juba rajatise tunnuskood | Boolean | S | M | 0 – ei (esmakordne registreerimine)
  1 – jah“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | PrevFID_ID | Rajatise varasem tunnuskood, mida kasutas rajatise endine käitaja | FID | S | M, kui PrevFID_B = 1 | |

f)

punkti 1.5 välja „OtherFID_N“ käsitleva tabelirea järele lisatakse järgmised tabeliread:

„PrevFID_B

Märge selle kohta, kas rajatis omandati teiselt käitajalt ja sellel oli juba rajatise tunnuskood

Boolean

S

M

0 – ei (esmakordne registreerimine)

1 – jah“

PrevFID_ID

Rajatise varasem tunnuskood, mida kasutas rajatise endine käitaja

FID

S

M, kui PrevFID_B = 1

| g) | punkt 1.7 asendatakse järgmisega:
  „1.7.   Masina tunnuskoodi taotlus












  Punkt
  # | Väli | Märkused | Andmete liik | Kardinaalsus | Prioriteet | Väärtused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Message_Type | Teate liigi määramine | Text | S | M | 1–7 |
| | EO_ID | Ettevõtja tunnuskood | EOID | S | M | |
| | EO_CODE | Ettevõtja registreerimise tulemusena määratud ettevõtja kinnituskood | Text | S | M | |
| | F_ID | Rajatise tunnuskood | FID | S | M | |
| | PrevMID_B | Märge selle kohta, kas käesoleva taotluse objekt on juba registreeritud, nt seoses muu rajatise tunnuskoodiga | Boolean | S | M | 0 – ei (esmakordne registreerimine)
  1 – jah |
| | PrevMID_ID | Käesoleva taotluse objekti puhul kasutatud varasem masina tunnuskood | MID | S | M, kui PrevMID_B = 1 | |
| | M_entirety | Märge selle kohta, kas käesolev taotlus puudutab masinat (või selle osa) | Boolean | S | M | 0 – ei (masinaosa)
  1 – jah (masin) |
| | P_Producer | Masinaosa tootja | Text | S | M, kui M_entirety = 0 | |
| | P_Model | Masinaosa mudel | Text | S | M, kui M_entirety = 0 | |
| | P_Number | Masinaosa seerianumber | Text | S | M, kui M_entirety = 0 | |
| | P_Mobile | Märge selle kohta, kas asjakohane masinaosa on ette nähtud kasutamiseks mitme masinaga (statsionaarne või teisaldatav masinaosa) | Boolean | S | M, kui M_entirety = 0 | 0 – ei (statsionaarne masinaosa)
  1 – jah (teisaldatav masinaosa) |
| | P_ATD1 | Märge selle kohta, kas rikkumisvastane seade artikli 2 lõike 7 tähenduses jäädvustab selle masinaosa toimimise | Boolean | S | M, kui M_entirety = 0 | 0 – ei
  1 – jah |
| | P_ATD2 | Rikkumisvastase seadme seerianumber | Text | S | M, kui M_entirety = 0 ja P_ATD1 = 1 | |
| | P_Description | Masinaosa kirjeldus, milles selgitatakse selle tehnilist funktsiooni | Text | S | O | |
| | M_Producer | Masina tootja | Text | S | M, kui M_entirety = 1 | |
| | M_Model | Masina mudel | Text | S | M, kui M_entirety = 1 | |
| | M_Number | Masina seerianumber | Text | S | M, kui M_entirety = 1 | |
| | M_parts | Märge selle kohta, kas masin koosneb mitmest eraldiseisvast masinaosast | Boolean | S | M, kui M_entirety = 1 | 0 – ei
  1 – jah“ |
| | M_plist | Eraldiseisvate masinaosade loetelu | MID | M | M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 1 | |
| | M_ATD | Rikkumisvastase seadme seerianumber artikli 2 lõike 7 tähenduses | Text | S | M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 0 | |
| | M_Capacity | Tarbijapakendites väljendatud maksimaalne võimsus 24-tunnise tootmistsükli jooksul | Integer | S | M, kui M_entirety = 1 | |

g)

punkt 1.7 asendatakse järgmisega:

„1.7.   Masina tunnuskoodi taotlus

Punkt

#

Väli

Märkused

Andmete liik

Kardinaalsus

Prioriteet

Väärtused

Message_Type

Teate liigi määramine

Text

S

M

1–7

EO_ID

Ettevõtja tunnuskood

EOID

S

M

EO_CODE

Ettevõtja registreerimise tulemusena määratud ettevõtja kinnituskood

Text

S

M

F_ID

Rajatise tunnuskood

FID

S

M

PrevMID_B

Märge selle kohta, kas käesoleva taotluse objekt on juba registreeritud, nt seoses muu rajatise tunnuskoodiga

Boolean

S

M

0 – ei (esmakordne registreerimine)

1 – jah

PrevMID_ID

Käesoleva taotluse objekti puhul kasutatud varasem masina tunnuskood

MID

S

M, kui PrevMID_B = 1

M_entirety

Märge selle kohta, kas käesolev taotlus puudutab masinat (või selle osa)

Boolean

S

M

0 – ei (masinaosa)

1 – jah (masin)

P_Producer

Masinaosa tootja

Text

S

M, kui M_entirety = 0

P_Model

Masinaosa mudel

Text

S

M, kui M_entirety = 0

P_Number

Masinaosa seerianumber

Text

S

M, kui M_entirety = 0

P_Mobile

Märge selle kohta, kas asjakohane masinaosa on ette nähtud kasutamiseks mitme masinaga (statsionaarne või teisaldatav masinaosa)

Boolean

S

M, kui M_entirety = 0

0 – ei (statsionaarne masinaosa)

1 – jah (teisaldatav masinaosa)

P_ATD1

Märge selle kohta, kas rikkumisvastane seade artikli 2 lõike 7 tähenduses jäädvustab selle masinaosa toimimise

Boolean

S

M, kui M_entirety = 0

0 – ei

1 – jah

P_ATD2

Rikkumisvastase seadme seerianumber

Text

S

M, kui M_entirety = 0 ja P_ATD1 = 1

P_Description

Masinaosa kirjeldus, milles selgitatakse selle tehnilist funktsiooni

Text

S

O

M_Producer

Masina tootja

Text

S

M, kui M_entirety = 1

M_Model

Masina mudel

Text

S

M, kui M_entirety = 1

M_Number

Masina seerianumber

Text

S

M, kui M_entirety = 1

M_parts

Märge selle kohta, kas masin koosneb mitmest eraldiseisvast masinaosast

Boolean

S

M, kui M_entirety = 1

0 – ei

1 – jah“

M_plist

Eraldiseisvate masinaosade loetelu

MID

M

M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 1

M_ATD

Rikkumisvastase seadme seerianumber artikli 2 lõike 7 tähenduses

Text

S

M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 0

M_Capacity

Tarbijapakendites väljendatud maksimaalne võimsus 24-tunnise tootmistsükli jooksul

Integer

S

M, kui M_entirety = 1

| h) | punkt 1.8 asendatakse järgmisega:
  „1.8.   Masina tunnuskoodi käsitleva teabe parandamine












  Punkt
  # | Väli | Märkused | Andmete liik | Kardinaalsus | Prioriteet | Väärtused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Message_Type | Teate liigi määramine | Text | S | M | 1–8 |
| | EO_ID | Ettevõtja tunnuskood | EOID | S | M | |
| | EO_CODE | Ettevõtja registreerimise tulemusena määratud ettevõtja kinnituskood | Text | S | M | |
| | F_ID | Rajatise tunnuskood | FID | S | M | |
| | M_ID | Masina tunnuskood (oleneb teabe parandamisest) | MID | S | M | |
| | PrevMID_B | Märge selle kohta, kas käesoleva taotluse objekt on juba registreeritud, nt seoses muu rajatise tunnuskoodiga | Boolean | S | M | 0 – ei (esmakordne registreerimine)
  1 – jah |
| | PrevMID_ID | Käesoleva taotluse objekti puhul kasutatud varasem masina tunnuskood | MID | S | M, kui PrevMID_B = 1 | |
| | M_entirety | Märge selle kohta, kas käesolev taotlus puudutab masinat (või selle osa) | Boolean | S | M | 0 – ei (masinaosa)
  1 – jah (masin) |
| | P_Producer | Masinaosa tootja | Text | S | M, kui M_entirety = 0 | |
| | P_Model | Masinaosa mudel | Text | S | M, kui M_entirety = 0 | |
| | P_Number | Masinaosa seerianumber | Text | S | M, kui M_entirety = 0 | |
| | P_Mobile | Märge selle kohta, kas asjakohane masinaosa on ette nähtud kasutamiseks mitme masinaga (statsionaarne või teisaldatav masinaosa) | Boolean | S | M, kui M_entirety = 0 | 0 – ei (statsionaarne masinaosa)
  1 – jah (teisaldatav masinaosa) |
| | P_ATD1 | Märge selle kohta, kas rikkumisvastane seade artikli 2 lõike 7 tähenduses jäädvustab selle masinaosa toimimise | Boolean | S | M, kui M_entirety = 0 | 0 – ei
  1 – jah |
| | P_ATD2 | Rikkumisvastase seadme seerianumber | Text | S | M, kui M_entirety = 0 ja P_ATD1 = 1 | |
| | P_Description | Masinaosa kirjeldus, milles selgitatakse selle tehnilist funktsiooni | Text | S | O | |
| | M_Producer | Masina tootja | Text | S | M, kui M_entirety = 1 | |
| | M_Model | Masina mudel | Text | S | M, kui M_entirety = 1 | |
| | M_Number | Masina seerianumber | Text | S | M, kui M_entirety = 1 | |
| | M_parts | Märge selle kohta, kas masin koosneb mitmest eraldiseisvast masinaosast | Boolean | S | M, kui M_entirety = 1 | 0 – ei
  1 – jah“ |
| | M_plist | Eraldiseisvate masinaosade loetelu | MID | M | M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 1 | |
| | M_ATD | Rikkumisvastase seadme seerianumber artikli 2 lõike 7 tähenduses | Text | S | M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 0 | |
| | M_Capacity | Tarbijapakendites väljendatud maksimaalne võimsus 24-tunnise tootmistsükli jooksul | Integer | S | M, kui M_entirety = 1 | |

h)

punkt 1.8 asendatakse järgmisega:

„1.8.   Masina tunnuskoodi käsitleva teabe parandamine

Punkt

#

Väli

Märkused

Andmete liik

Kardinaalsus

Prioriteet

Väärtused

Message_Type

Teate liigi määramine

Text

S

M

1–8

EO_ID

Ettevõtja tunnuskood

EOID

S

M

EO_CODE

Ettevõtja registreerimise tulemusena määratud ettevõtja kinnituskood

Text

S

M

F_ID

Rajatise tunnuskood

FID

S

M

M_ID

Masina tunnuskood (oleneb teabe parandamisest)

MID

S

M

PrevMID_B

Märge selle kohta, kas käesoleva taotluse objekt on juba registreeritud, nt seoses muu rajatise tunnuskoodiga

Boolean

S

M

0 – ei (esmakordne registreerimine)

1 – jah

PrevMID_ID

Käesoleva taotluse objekti puhul kasutatud varasem masina tunnuskood

MID

S

M, kui PrevMID_B = 1

M_entirety

Märge selle kohta, kas käesolev taotlus puudutab masinat (või selle osa)

Boolean

S

M

0 – ei (masinaosa)

1 – jah (masin)

P_Producer

Masinaosa tootja

Text

S

M, kui M_entirety = 0

P_Model

Masinaosa mudel

Text

S

M, kui M_entirety = 0

P_Number

Masinaosa seerianumber

Text

S

M, kui M_entirety = 0

P_Mobile

Märge selle kohta, kas asjakohane masinaosa on ette nähtud kasutamiseks mitme masinaga (statsionaarne või teisaldatav masinaosa)

Boolean

S

M, kui M_entirety = 0

0 – ei (statsionaarne masinaosa)

1 – jah (teisaldatav masinaosa)

P_ATD1

Märge selle kohta, kas rikkumisvastane seade artikli 2 lõike 7 tähenduses jäädvustab selle masinaosa toimimise

Boolean

S

M, kui M_entirety = 0

0 – ei

1 – jah

P_ATD2

Rikkumisvastase seadme seerianumber

Text

S

M, kui M_entirety = 0 ja P_ATD1 = 1

P_Description

Masinaosa kirjeldus, milles selgitatakse selle tehnilist funktsiooni

Text

S

O

M_Producer

Masina tootja

Text

S

M, kui M_entirety = 1

M_Model

Masina mudel

Text

S

M, kui M_entirety = 1

M_Number

Masina seerianumber

Text

S

M, kui M_entirety = 1

M_parts

Märge selle kohta, kas masin koosneb mitmest eraldiseisvast masinaosast

Boolean

S

M, kui M_entirety = 1

0 – ei

1 – jah“

M_plist

Eraldiseisvate masinaosade loetelu

MID

M

M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 1

M_ATD

Rikkumisvastase seadme seerianumber artikli 2 lõike 7 tähenduses

Text

S

M, kui M_entirety = 1 ja M_parts = 0

M_Capacity

Tarbijapakendites väljendatud maksimaalne võimsus 24-tunnise tootmistsükli jooksul

Integer

S

M, kui M_entirety = 1

| 2.4. | II peatüki 2. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2.1 välja „P_Type“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „P_Type | Tubakatoote liik | Integer | S | M | 1 – sigaret
  2 – sigar
  3 – sigarillo
  4 – isevalmistatavate sigarettide tubakas
  5 – piibutubakas
  6 – vesipiibutubakas
  7 – suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas
  8 – nuusktubakas
  9 – närimistubakas
  11 – uudne tubakatoode
  12 – muu (enne 19. maid 2014 turule lastud toode, mida kategooriad 1–9 ei hõlma)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.4.

II peatüki 2. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2.1 välja „P_Type“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„P_Type

Tubakatoote liik

Integer

S

M

1 – sigaret

2 – sigar

3 – sigarillo

4 – isevalmistatavate sigarettide tubakas

5 – piibutubakas

6 – vesipiibutubakas

7 – suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakas

8 – nuusktubakas

9 – närimistubakas

11 – uudne tubakatoode

12 – muu (enne 19. maid 2014 turule lastud toode, mida kategooriad 1–9 ei hõlma)“

| b) | punkti 2.1 välja „P_Brand“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „P_Brand | Tubakatoote tootemark, mille all toodet ettenähtud turul turustatakse | Text | S | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | P_SubType_Exist | Näitab, kas toote alaliigi nimetus on olemas.
  Alaliigi nimetus võimaldab lisaks tootemargi nimetusele täpsemat toote identifitseerimist. | Boolean | S | M | 0 – ei
  1 – jah“ |
| | P_SubType_Name | Toote alaliigi nimetus (kui see on olemas), millega seda turustatakse ettenähtud turul | Text | S | M, kui P_SubType_Exist = 1 | |
| | P_units | Tooteühikute arv tarbijapakendi kohta (sigarettide arv pakendis) | Integer | S | M, kui P_Type = 1 või 2 või 3 | |

b)

punkti 2.1 välja „P_Brand“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„P_Brand

Tubakatoote tootemark, mille all toodet ettenähtud turul turustatakse

Text

S

M

P_SubType_Exist

Näitab, kas toote alaliigi nimetus on olemas.

Alaliigi nimetus võimaldab lisaks tootemargi nimetusele täpsemat toote identifitseerimist.

Boolean

S

M

0 – ei

1 – jah“

P_SubType_Name

Toote alaliigi nimetus (kui see on olemas), millega seda turustatakse ettenähtud turul

Text

S

M, kui P_SubType_Exist = 1

P_units

Tooteühikute arv tarbijapakendi kohta (sigarettide arv pakendis)

Integer

S

M, kui P_Type = 1 või 2 või 3

| c) | punkti 2.1 välja „TP_PN“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „TP_PN | ELi ühisportaali süsteemis kasutatav tubakatoote number (EAN või GTIN või SKU või UPC) | PN | S | M, kui Intended_Market on liikmesriik
  O, kui Intended_Market on kolmas riik“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

punkti 2.1 välja „TP_PN“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„TP_PN

ELi ühisportaali süsteemis kasutatav tubakatoote number (EAN või GTIN või SKU või UPC)

PN

S

M, kui Intended_Market on liikmesriik

O, kui Intended_Market on kolmas riik“

| d) | punkti 2.3 välja „Deact_upUI“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „Deact_upUI | Deaktiveeritavate tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri | upUI(L)
  või
  upUI(i)
  või
  upUI(s) | M | M, kui Deact_Type = 1“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

punkti 2.3 välja „Deact_upUI“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Deact_upUI

Deaktiveeritavate tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri

upUI(L)

või

upUI(i)

või

upUI(s)

M

M, kui Deact_Type = 1“

| e) | lisatakse punkt 2.4:
  „2.4.   Kordumatute tunnuste reaktiveerimise taotlus tagasisaadud varastatud toodete puhul (lubatud üksnes juhul, kui eelneva teate liigi 2–3 puhul on väli „Deact_Reason1 = 2“)












  Punkt
  # | Väli | Märkused | Andmete liik | Kardinaalsus | Prioriteet | Väärtused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Message_Type | Teate liigi määramine | Text | S | M | 2–4 |
| | EO_ID | Taotlust esitava üksuse ettevõtja tunnuskood | EOID | S | M | |
| | F_ID | Rajatise tunnuskood (tagasisaadud toote hoiustamise rajatis) | FID | S | M | |
| | React_Type | Tarbijapakendi või koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste reaktiveerimine | Integer | S | M | 1 – tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused
  2 – koondpakendi tasandil kordumatud tunnused“ |
| | React_Reason | Reaktiveerimise konteksti kirjeldus | Text | S | O | |
| | React_upUI | Reaktiveeritavate tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri | upUI(L)
  või
  upUI(i)
  või
  upUI(s) | M | M, kui React_Type = 1 | |
| | React_aUI | Reaktiveeritavate koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri | aUI | M | M, kui React_Type = 2 | |

e)

lisatakse punkt 2.4:

„2.4.   Kordumatute tunnuste reaktiveerimise taotlus tagasisaadud varastatud toodete puhul (lubatud üksnes juhul, kui eelneva teate liigi 2–3 puhul on väli „Deact_Reason1 = 2“)

Punkt

#

Väli

Märkused

Andmete liik

Kardinaalsus

Prioriteet

Väärtused

Message_Type

Teate liigi määramine

Text

S

M

2–4

EO_ID

Taotlust esitava üksuse ettevõtja tunnuskood

EOID

S

M

F_ID

Rajatise tunnuskood (tagasisaadud toote hoiustamise rajatis)

FID

S

M

React_Type

Tarbijapakendi või koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste reaktiveerimine

Integer

S

M

1 – tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused

2 – koondpakendi tasandil kordumatud tunnused“

React_Reason

Reaktiveerimise konteksti kirjeldus

Text

S

O

React_upUI

Reaktiveeritavate tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri

upUI(L)

või

upUI(i)

või

upUI(s)

M

M, kui React_Type = 1

React_aUI

Reaktiveeritavate koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri

aUI

M

M, kui React_Type = 2

| 2.5. | II peatüki 3. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 3.3 välja „Destination_ID5“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „Destination_ID5 | Sihtrajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M, kui Destination_ID1 = 1 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Destination_ID6 | Sihtrajatise omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M, kui Destination_ID1 = 1 | |
| | Destination_ID7 | Sihtrajatise sihtnumber | Text | S | M, kui Destination_ID1 = 1 | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |
| | Destination_ID8 | Sihtrajatise riik | Country | S | M, kui Destination_ID1 = 1 | |

2.5.

II peatüki 3. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 3.3 välja „Destination_ID5“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Destination_ID5

Sihtrajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M, kui Destination_ID1 = 1

Destination_ID6

Sihtrajatise omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M, kui Destination_ID1 = 1

Destination_ID7

Sihtrajatise sihtnumber

Text

S

M, kui Destination_ID1 = 1

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

Destination_ID8

Sihtrajatise riik

Country

S

M, kui Destination_ID1 = 1

| b) | punkti 3.5 välja „Destination_ID3“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „Destination_ID3 | Sihtrajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M, kui Destination_ID1 = 0 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Destination_ID4 | Sihtrajatise omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M, kui Destination_ID1 = 0 | |
| | Destination_ID5 | Sihtrajatise sihtnumber | Text | S | M, kui Destination_ID1 = 0 | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |
| | Destination_ID6 | Sihtrajatise riik | Country | S | M, kui Destination_ID1 = 0 | |

b)

punkti 3.5 välja „Destination_ID3“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Destination_ID3

Sihtrajatise tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M, kui Destination_ID1 = 0

Destination_ID4

Sihtrajatise omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M, kui Destination_ID1 = 0

Destination_ID5

Sihtrajatise sihtnumber

Text

S

M, kui Destination_ID1 = 0

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

Destination_ID6

Sihtrajatise riik

Country

S

M, kui Destination_ID1 = 0

| c) | lisatakse punkt 3.8:
  „3.8.   Tubakatoodete lähetamine rajatisest laboritesse, jäätmekäitluskeskustesse, riiklikesse ametiasutustesse, rahvusvahelistesse valitsusorganisatsioonidesse, saatkondadesse ja sõjaväebaasidesse












  Punkt
  # | Väli | Märkused | Andmete liik | Kardinaalsus | Prioriteet | Väärtused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Message_Type | Teate liigi määramine | Text | S | M | 3–8 |
| | EO_ID | Taotlust esitava üksuse ettevõtja tunnuskood | EOID | S | M | |
| | Event_Time | Sündmuse toimumise kavandatav aeg | „Time(s)“ järgiv ajatempel | S | M | |
| | F_ID | Saatva rajatise tunnuskood | FID | S | M | |
| | Destination_1 | Märge sihtkoha liigi kohta | Integer | S | M | 1 – labor
  2 – jäätmekäitluskeskus
  3 – riiklik ametiasutus
  4 – rahvusvaheline valitsusorganisatsioon
  5 – saatkond
  6 – sõjaväebaas |
| | Destination_2 | Sihtkoha tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M | |
| | Destination_3 | Sihtkoha omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M | |
| | Destination_4 | Sihtkoha sihtnumber | Text | S | M | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud |
| | Destination_5 | Sihtkoha riik | Country | S | M | |
| | Transport_mode | Transpordiliik, mille abil toode rajatisest välja viiakse, vt määrus (EÜ) nr 684/2009, II lisa, koodide loetelu nr 7 | Integer | S | M | 0 – muu
  1 – meretransport
  2 – raudteetransport
  3 – maanteetransport
  4 – õhutransport
  5 – postisaadetis
  6 – kinnistranspordiseadmed
  7 – siseveetransport |
| | Transport_vehicle | Transpordivahendi identifitseerimine (s.o numbrimärk, rongi number, lennuki/lennu number, laeva nimi või muu identifitseerimistunnus) | Text | S | M | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui Transport_mode = 0 ja kui toodete liikumine toimub lähedalasuvate rajatiste vahel ja need toimetatakse kohale käsitsi |
| | Transport_cont1 | Märge selle kohta, kas transport toimub konteinereid kasutades ja kas kohaldatakse individuaalset transpordiühiku koodi (nt SSCC) | Boolean | S | M | 0 – ei
  1 – jah |
| | Transport_cont2 | Konteineri individuaalne transpordiühiku kood | ITU | S | M, kui Transport_cont1 = 1 | |
| | UI_Type | Saadetud kordumatu tunnuse liikide identifitseerimine (registreeritakse võimalikult kõrgel koondpakendi tasandil) | Integer | S | M | 1 – ainult tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused
  2 – ainult koondpakendi tasandil kordumatud tunnused
  3 – nii tarbijapakendi kui ka koondpakendi tasandil kordumatud tunnused“ |
| | upUIs | Saadetavate tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri | upUI(L) | M | M, kui UI_Type = 1 või 3 | |
| | aUIs | Saadetavate koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri | aUI | M | M, kui UI_Type = 2 või 3 | |
| | S_Dispatch_comment | Aruandva üksuse märkused | Text | S | O | |

c)

lisatakse punkt 3.8:

„3.8.   Tubakatoodete lähetamine rajatisest laboritesse, jäätmekäitluskeskustesse, riiklikesse ametiasutustesse, rahvusvahelistesse valitsusorganisatsioonidesse, saatkondadesse ja sõjaväebaasidesse

Punkt

#

Väli

Märkused

Andmete liik

Kardinaalsus

Prioriteet

Väärtused

Message_Type

Teate liigi määramine

Text

S

M

3–8

EO_ID

Taotlust esitava üksuse ettevõtja tunnuskood

EOID

S

M

Event_Time

Sündmuse toimumise kavandatav aeg

„Time(s)“ järgiv ajatempel

S

M

F_ID

Saatva rajatise tunnuskood

FID

S

M

Destination_1

Märge sihtkoha liigi kohta

Integer

S

M

1 – labor

2 – jäätmekäitluskeskus

3 – riiklik ametiasutus

4 – rahvusvaheline valitsusorganisatsioon

5 – saatkond

6 – sõjaväebaas

Destination_2

Sihtkoha tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M

Destination_3

Sihtkoha omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M

Destination_4

Sihtkoha sihtnumber

Text

S

M

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud

Destination_5

Sihtkoha riik

Country

S

M

Transport_mode

Transpordiliik, mille abil toode rajatisest välja viiakse, vt määrus (EÜ) nr 684/2009, II lisa, koodide loetelu nr 7

Integer

S

M

0 – muu

1 – meretransport

2 – raudteetransport

3 – maanteetransport

4 – õhutransport

5 – postisaadetis

6 – kinnistranspordiseadmed

7 – siseveetransport

Transport_vehicle

Transpordivahendi identifitseerimine (s.o numbrimärk, rongi number, lennuki/lennu number, laeva nimi või muu identifitseerimistunnus)

Text

S

M

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui Transport_mode = 0 ja kui toodete liikumine toimub lähedalasuvate rajatiste vahel ja need toimetatakse kohale käsitsi

Transport_cont1

Märge selle kohta, kas transport toimub konteinereid kasutades ja kas kohaldatakse individuaalset transpordiühiku koodi (nt SSCC)

Boolean

S

M

0 – ei

1 – jah

Transport_cont2

Konteineri individuaalne transpordiühiku kood

ITU

S

M, kui Transport_cont1 = 1

UI_Type

Saadetud kordumatu tunnuse liikide identifitseerimine (registreeritakse võimalikult kõrgel koondpakendi tasandil)

Integer

S

M

1 – ainult tarbijapakendi tasandil kordumatud tunnused

2 – ainult koondpakendi tasandil kordumatud tunnused

3 – nii tarbijapakendi kui ka koondpakendi tasandil kordumatud tunnused“

upUIs

Saadetavate tarbijapakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri

upUI(L)

M

M, kui UI_Type = 1 või 3

aUIs

Saadetavate koondpakendi tasandil kordumatute tunnuste nimekiri

aUI

M

M, kui UI_Type = 2 või 3

S_Dispatch_comment

Aruandva üksuse märkused

Text

S

O

| 2.6. | II peatüki 4. jagu muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 4.1 välja „Buyer_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „Buyer_Address_1 | Ostja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M, kui Invoice_Buyer1 = 0 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Buyer_Address_2 | Ostja omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M, kui Invoice_Buyer1 = 0 | |
| | Buyer_Address_3 | Ostja sihtnumber | Text | S | M, kui Invoice_Buyer1 = 0 | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |

2.6.

II peatüki 4. jagu muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 4.1 välja „Buyer_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Buyer_Address_1

Ostja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M, kui Invoice_Buyer1 = 0

Buyer_Address_2

Ostja omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M, kui Invoice_Buyer1 = 0

Buyer_Address_3

Ostja sihtnumber

Text

S

M, kui Invoice_Buyer1 = 0

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

| b) | punkti 4.3 välja „Payer_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega: | „Payer_Address_1 | Maksja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid) | Text | S | M, kui Payment_Payer1 = 0 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Payer_Address_2 | Maksja omavalitsusüksus (linn või küla) | Text | S | M, kui Payment_Payer1 = 0 | |
| | Payer_Address_3 | Maksja sihtnumber | Text | S | M, kui Payment_Payer1 = 0 | „Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“ |

b)

punkti 4.3 välja „Payer_Address“ käsitlev tabelirida asendatakse järgmisega:

„Payer_Address_1

Maksja tänav ja majanumber (või teenumber ja kilomeetrid)

Text

S

M, kui Payment_Payer1 = 0

Payer_Address_2

Maksja omavalitsusüksus (linn või küla)

Text

S

M, kui Payment_Payer1 = 0

Payer_Address_3

Maksja sihtnumber

Text

S

M, kui Payment_Payer1 = 0

„Puudub“ on lubatud väärtus siis, kui sihtnumbrit ei ole määratud“

| 2.7. | II peatüki 5. jagu ahendatakse järgmisega:

  „
  Tagasivõtmine

  5.   Taotluste ning tegevuslike ja äriliste teadete tagasivõtmine (võimalik teate liikide 2-1, 2-2, 2-3 (üksnes 24 tunni jooksul alates teate 2-3 algsest esitamisest väljal „Deact_Reason1“, mis on muu kui „2 – toode on varastatud“), 3-1 kuni 3-8 ning 4-1, 4-2 ja 4-3 puhul)












  Punkt # | Väli | Märkused | Andmete liik | Kardinaalsus | Prioriteetsus | Väärtused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Message_Type | Teate liigi määramine | Text | S | M | 5 |
| | EO_ID | Taotlust esitava üksuse ettevõtja tunnuskood | EOID | S | M | |
| | Recall_CODE | Teate tagasivõtmise kood, mis esitatakse teate saatjale algse tagasivõetava teate kättesaamise kinnitusena | Text | S | M | Recall_CODE |
| | Recall_
  Reason1 | Algse teate tagasivõtmise põhjus | Integer | S | M | 1 – teatatud sündmus ei toimunud (ainult teate liikide 3-3, 3-5 ja 3-8 puhul)
  2 – teade sisaldas valeteavet
  3– muu |
| | Recall_
  Reason2 | Algse teate tagasivõtmise põhjuse kirjeldus | Text | S | M, kui Recall_
  Reason1 = 3 | |
| | Recall_
  Reason3 | Algse teate tagasivõtmise põhjuse mis tahes täiendavad selgitused | Text | S | O | |
| Märkus: | tegevuslike ja logistiliste sündmuste puhul tagasivõtmise korral märgistatakse vastav teade tühistatuks, kuid see ei põhjusta andmebaasis olemasoleva kirje kustutamist.“ |

2.7.

II peatüki 5. jagu ahendatakse järgmisega:

„
  Tagasivõtmine

5.   Taotluste ning tegevuslike ja äriliste teadete tagasivõtmine (võimalik teate liikide 2-1, 2-2, 2-3 (üksnes 24 tunni jooksul alates teate 2-3 algsest esitamisest väljal „Deact_Reason1“, mis on muu kui „2 – toode on varastatud“), 3-1 kuni 3-8 ning 4-1, 4-2 ja 4-3 puhul)

Punkt #

Väli

Märkused

Andmete liik

Kardinaalsus

Prioriteetsus

Väärtused

Message_Type

Teate liigi määramine

Text

S

M

5

EO_ID

Taotlust esitava üksuse ettevõtja tunnuskood

EOID

S

M

Recall_CODE

Teate tagasivõtmise kood, mis esitatakse teate saatjale algse tagasivõetava teate kättesaamise kinnitusena

Text

S

M

Recall_CODE

Recall_

Reason1

Algse teate tagasivõtmise põhjus

Integer

S

M

1 – teatatud sündmus ei toimunud (ainult teate liikide 3-3, 3-5 ja 3-8 puhul)

2 – teade sisaldas valeteavet

3– muu

Recall_

Reason2

Algse teate tagasivõtmise põhjuse kirjeldus

Text

S

M, kui Recall_

Reason1 = 3

Recall_

Reason3

Algse teate tagasivõtmise põhjuse mis tahes täiendavad selgitused

Text

S

O

Märkus:

tegevuslike ja logistiliste sündmuste puhul tagasivõtmise korral märgistatakse vastav teade tühistatuks, kuid see ei põhjusta andmebaasis olemasoleva kirje kustutamist.“

| 3) | Lisatakse III lisa:


  „III LISA
  Tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse struktuur | 1) | 2) | 3) | 4) | 5) | 6) | 7) | 8) | 9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Element | Sümboliline tunnus | Kohustuslik andmetähis | Tunnuse väljaandja tunnuskood | Vabatahtlik andmetähis | Seerianumber | Vabatahtlik andmetähis | Tootekood | Vabatahtlik andmetähis | Ajatempel |
| Liik | Tähis | Tähis | Jada (andmeelement) | Tähis | Jada (andmeelement) | Tähis | Jada (andmeelement) | Tähis | Jada (andmeelement) |
| Asukoht kordumatus tunnuses: | Kindlaksmääratud | Kindlaksmääratud | Kindlaksmääratud | Kindlaksmääramata | Kindlaksmääramata | Kindlaksmääramata | Kindlaksmääramata | Kindlaksmääratud | Kindlaksmääratud |
| Mida reguleerivad | Artikli 21 lõige 1 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur | Artikli 3 lõige 4, artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 21 lõige 1 ning tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur | Artikli 3 lõige 4 ja artikli 8 lõike 1 punkt a | Artikli 21 lõige 1 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur | Artikli 8 lõike 1 punkt b | Artikli 21 lõige 1 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur | Artikli 8 lõike 1 punkt c | Artikli 21 lõige 1, artikli 21 lõige 4 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur | Artikli 8 lõike 1 punkt d ja artikli 21 lõige 4 |
| Kohaldatavad rahvusvahelised standardid | ISO/IEC 16022:2006 või ISO/IEC 18004:2015 või tehniline kirjeldus „ISS DotCode Symbology Specification“ | ISO 15459-2:2015 ja ISO 15459-3:2014 | ISO 15459-2:2015 ja ISO 15459-3:2014 | | | | | | |
| Protsess | Rakendavad ettevõtjad | Rakendavad ettevõtjad | Loovad tunnuse väljaandjad | Rakendavad ettevõtjad | Loovad tunnuse väljaandjad | Rakendavad ettevõtjad | Loovad tunnuse väljaandjad | Rakendavad ettevõtjad | Rakendavad ettevõtjad |
| Andmete edastamine hoidlate süsteemile | Ei | Ei | Jah | Ei | Jah | Ei | Jah | Ei | Jah |
| Märkus: | eespool nimetatud raamistiku kohaldamisel käsitatakse rühmaeraldajaid (/FNC1) samal viisil kui vabatahtlikke andmetähiseid, st nende kasutamine sõltub tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuurist. |

3)

Lisatakse III lisa:

„III LISA

Tarbijapakendi tasandil kordumatu tunnuse struktuur

1)

2)

3)

4)

5)

6)

7)

8)

9)

Element

Sümboliline tunnus

Kohustuslik andmetähis

Tunnuse väljaandja tunnuskood

Vabatahtlik andmetähis

Seerianumber

Vabatahtlik andmetähis

Tootekood

Vabatahtlik andmetähis

Ajatempel

Liik

Tähis

Tähis

Jada (andmeelement)

Tähis

Jada (andmeelement)

Tähis

Jada (andmeelement)

Tähis

Jada (andmeelement)

Asukoht kordumatus tunnuses:

Kindlaksmääratud

Kindlaksmääratud

Kindlaksmääratud

Kindlaksmääramata

Kindlaksmääramata

Kindlaksmääramata

Kindlaksmääramata

Kindlaksmääratud

Kindlaksmääratud

Mida reguleerivad

Artikli 21 lõige 1 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur

Artikli 3 lõige 4, artikli 8 lõike 1 punkt a ja artikli 21 lõige 1 ning tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur

Artikli 3 lõige 4 ja artikli 8 lõike 1 punkt a

Artikli 21 lõige 1 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur

Artikli 8 lõike 1 punkt b

Artikli 21 lõige 1 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur

Artikli 8 lõike 1 punkt c

Artikli 21 lõige 1, artikli 21 lõige 4 ja tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuur

Artikli 8 lõike 1 punkt d ja artikli 21 lõige 4

Kohaldatavad rahvusvahelised standardid

ISO/IEC 16022:2006 või ISO/IEC 18004:2015 või tehniline kirjeldus „ISS DotCode Symbology Specification“

ISO 15459-2:2015 ja ISO 15459-3:2014

ISO 15459-2:2015 ja ISO 15459-3:2014

Protsess

Rakendavad ettevõtjad

Rakendavad ettevõtjad

Loovad tunnuse väljaandjad

Rakendavad ettevõtjad

Loovad tunnuse väljaandjad

Rakendavad ettevõtjad

Loovad tunnuse väljaandjad

Rakendavad ettevõtjad

Rakendavad ettevõtjad

Andmete edastamine hoidlate süsteemile

Ei

Ei

Jah

Ei

Jah

Ei

Jah

Ei

Jah

Märkus:

eespool nimetatud raamistiku kohaldamisel käsitatakse rühmaeraldajaid (/FNC1) samal viisil kui vabatahtlikke andmetähiseid, st nende kasutamine sõltub tunnuse väljaandja kodeerimisstruktuurist.

---

Parandused

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/58

---

Komisjoni 23. septembri 2022. aasta rakendusdirektiivi (EL) 2022/1647 (millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ seoses mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike taimesortide suhtes kohaldatava erandiga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 248, 26. september 2022
  )

Leheküljel 47 artikli 1 punkti 1 alapunkti b (millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ artikli 1 lõiget 3) esimeses lõigus

asendatakse

„Erandina esimesest lõigust võivad mahetootmiseks sobivad mahepõllumajanduslikud taimesordid, mis kuuluvad IV lisa A osas loetletud liikidesse, vastata viljelus- või kasutusväärtuse osas selle asemel kõnealuse lisa B osas loetletud tingimustele.“

järgmisega:

„Erandina esimesest lõigust võivad mahetootmiseks sobivad mahepõllumajanduslikud taimesordid, mis kuuluvad V lisa A osas loetletud liikidesse, vastata viljelus- või kasutusväärtuse osas selle asemel kõnealuse lisa B osas loetletud tingimustele.“

---

| 2.3.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/59

---

Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/627 (milles sätestatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/625 ühtne praktiline kord inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli tegemiseks ja millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 2074/2005 ametliku kontrolli osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 131, 17. mai 2019
  )

Leheküljel 64 artikli 18 lõike 2 punktis b

Asendatakse

| „b) | kopsud, hingetoru ja söögitoru; kopsude palpeerimine; mao- ja soolekeskme lümfisõlmede (Lnn. bitucationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine ja uurimine;“ |
| --- | --- |

„b)

kopsud, hingetoru ja söögitoru; kopsude palpeerimine; mao- ja soolekeskme lümfisõlmede (Lnn. bitucationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine ja uurimine;“

Lnn. bitucationes, eparteriales ja mediastinales

järgmisega:

| „b) | kopsud, hingetoru ja söögitoru; kopsude palpeerimine; bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifurcationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine ja uurimine;“. |
| --- | --- |

„b)

kopsud, hingetoru ja söögitoru; kopsude palpeerimine; bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede (Lnn. bifurcationes, eparteriales ja mediastinales) palpeerimine ja uurimine;“.

Lnn. bifurcationes, eparteriales ja mediastinales

Leheküljel 68 artikli 22 lõike 2 punktis b

Asendatakse

| „b) | kopsude palpeerimine; mao- ja soolekeskme lümfisõlmede palpeerimine ja sisselõige; Hingetoru ja bronhide peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning sisselõiked peavad olema kopsude tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;“ |
| --- | --- |

„b)

kopsude palpeerimine; mao- ja soolekeskme lümfisõlmede palpeerimine ja sisselõige; Hingetoru ja bronhide peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning sisselõiked peavad olema kopsude tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;“

järgmisega:

| „b) | kopsude palpeerimine; bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede palpeerimine ja sisselõige; hingetoru ja bronhide peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning sisselõiked peavad olema kopsude tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;“. |
| --- | --- |

„b)

kopsude palpeerimine; bronhiaal- ja keskseinandi lümfisõlmede palpeerimine ja sisselõige; hingetoru ja bronhide peaharud peavad olema avatud pikisuunas ning sisselõiked peavad olema kopsude tagumises kolmandikus risti nende põhitelgedega; need sisselõiked ei ole vajalikud, kui kopse ei kasutata inimtoiduks;“.

---