# Jurnalul Oficial C 71/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 71 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5225 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 71

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5225 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2009/C 071/01 | Rezoluție a Consiliului din 16 martie 2009 privind planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012 | 1 |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 071/02 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Portugaliei pentru perioada 2008-2011 | 8 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2009/C 071/01

Rezoluție a Consiliului din 16 martie 2009 privind planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012

1

AVIZE

Consiliu

2009/C 071/02

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Portugaliei pentru perioada 2008-2011

8

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 071/03 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 13 |
| 2009/C 071/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5470 — Gilde/Plukon) (
  1
  ) | 15 |
| 2009/C 071/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5468 — GDF Suez/GEK) (
  1
  ) | 15 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 071/03

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

13

2009/C 071/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5470 — Gilde/Plukon) (
  1
  )

1

15

2009/C 071/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5468 — GDF Suez/GEK) (
  1
  )

1

15

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 071/06 | Rata de schimb a monedei euro | 16 |
| 2009/C 071/07 | Retragerea propunerilor caduce ale Comisiei | 17 |
| | Curtea de Conturi Europeană |
| 2009/C 071/08 | Raportul special nr. 9/2008 Eficacitatea asistenței acordate de Uniunea Europeană pentru Belarus, Moldova și Ucraina în domeniul libertății, securității și justiției | 19 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 071/09 | Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate — Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  ) | 20 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 071/06

Rata de schimb a monedei euro

16

2009/C 071/07

Retragerea propunerilor caduce ale Comisiei

17

Curtea de Conturi Europeană

2009/C 071/08

Raportul special nr. 9/2008 Eficacitatea asistenței acordate de Uniunea Europeană pentru Belarus, Moldova și Ucraina în domeniul libertății, securității și justiției

19

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 071/09

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate — Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate (
  1
  )

1

20

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 071/10 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 21 |
| 2009/C 071/11 | Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 25 |
| 2009/C 071/12 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 28 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 071/10

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

21

2009/C 071/11

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

25

2009/C 071/12

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/1

---

REZOLUȚIE A CONSILIULUI

din 16 martie 2009

privind planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012

(2009/C 71/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

AVÂND ÎN VEDERE:

| 1. | raportul strategic al Comisiei (1) și noul ciclu al Strategiei reînnoite de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (2008-2010) inițiat de Consiliul European din 14 martie 2008; |
| --- | --- |

1.

raportul strategic al Comisiei (1) și noul ciclu al Strategiei reînnoite de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (2008-2010) inițiat de Consiliul European din 14 martie 2008;

| 2. | Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008: O strategie a drepturilor de proprietate industrială pentru Europa; |
| --- | --- |

2.

Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008: O strategie a drepturilor de proprietate industrială pentru Europa;

| 3. | Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului privind intervenția autorităților vamale împotriva mărfurilor suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum și măsurile care trebuie aplicate mărfurilor care aduc atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

3.

Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului privind intervenția autorităților vamale împotriva mărfurilor suspectate de a aduce atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală, precum și măsurile care trebuie aplicate mărfurilor care aduc atingere anumitor drepturi de proprietate intelectuală;

| 4. | Rezoluția Consiliului din 25 septembrie 2008 privind un plan european global de combatere a contrafacerii și a pirateriei; |
| --- | --- |

4.

Rezoluția Consiliului din 25 septembrie 2008 privind un plan european global de combatere a contrafacerii și a pirateriei;

LUÂND ACT DE:

| 5. | amenințarea sporită la adresa sănătății, siguranței și a mediului pe care o reprezintă bunurile contrafăcute; |
| --- | --- |

5.

amenințarea sporită la adresa sănătății, siguranței și a mediului pe care o reprezintă bunurile contrafăcute;

| 6. | cele mai recente tendințe în domeniul contrafacerii și al pirateriei, în special în ceea ce privește noile provocări ale globalizării comerțului mondial și a vânzărilor pe internet; |
| --- | --- |

6.

cele mai recente tendințe în domeniul contrafacerii și al pirateriei, în special în ceea ce privește noile provocări ale globalizării comerțului mondial și a vânzărilor pe internet;

| 7. | necesitatea ca autoritățile vamale să abordeze aceste aspecte mai eficient, ceea ce presupune o cooperare administrativă consolidată și o cooperare mai strânsă între autoritățile vamale și societățile comerciale; |
| --- | --- |

7.

necesitatea ca autoritățile vamale să abordeze aceste aspecte mai eficient, ceea ce presupune o cooperare administrativă consolidată și o cooperare mai strânsă între autoritățile vamale și societățile comerciale;

APROBĂ:

| 8. | Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012, prevăzut în anexă, elaborat de președinție în colaborare cu statele membre și Comisia, având la bază Rezoluția Consiliului menționată la punctul 4; |
| --- | --- |

8.

Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012, prevăzut în anexă, elaborat de președinție în colaborare cu statele membre și Comisia, având la bază Rezoluția Consiliului menționată la punctul 4;

INVITĂ:

| 9. | statele membre și Comisia să pună în aplicare acest plan de acțiune cu eficacitate; |
| --- | --- |

9.

statele membre și Comisia să pună în aplicare acest plan de acțiune cu eficacitate;

| 10. | Comisia, în colaborare cu Președinția, să realizeze o analiză anuală a punerii în aplicare a planului de acțiune; |
| --- | --- |

10.

Comisia, în colaborare cu Președinția, să realizeze o analiză anuală a punerii în aplicare a planului de acțiune;

| 11. | Comisia, în colaborare cu statele membre, să transmită Consiliului, în 2012, un raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune. |
| --- | --- |

11.

Comisia, în colaborare cu statele membre, să transmită Consiliului, în 2012, un raport final privind punerea în aplicare a planului de acțiune.

---

(1)  Comunicarea Comisiei către Consiliul European: „Raport strategic cu privire la Strategia de la Lisabona reînnoită pentru creștere și locuri de muncă: lansarea noului ciclu (2008-2010). În pas cu schimbarea”, COM(2007) 803 final.

---

ANEXĂ

Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012

Introducere

Comisia și statele membre au analizat activitățile din cadrul UE referitoare la aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) de către autoritățile vamale în perioada 2005-2008, aferente planului anterior de acțiune vamală de luptă împotriva contrafacerii (1). Se consideră că punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului și a activităților incluse în planul de acțiune a dus la rezultate bune împotriva comercializării bunurilor contrafăcute. Statisticile anuale publicate de Comisie arată o tendință de intensificare a activităților vamale, precum și a cooperării cu titularii de drepturi.

Cu toate acestea, s-a recunoscut că diversitatea crescândă a produselor confiscate și noile tendințe, cum ar fi importul de loturi mici de bunuri provenite din vânzările pe internet, indică necesitatea unor măsuri suplimentare și a evitării stării de automulțumire. S-a subliniat nevoia de a reacționa la această problemă din ce în ce mai serioasă, deoarece comerțul cu bunuri contrafăcute reprezintă o reală amenințare la adresa fiecărui cetățean în parte și a societății în întregime.

Comisia a considerat că eforturile autorităților vamale de a proteja interesele economice, sănătatea și siguranța cetățenilor trebuie să continue și s-a recomandat un plan de acțiune suplimentar. Acest plan ar trebui să acopere principalele domenii ale planului anterior, și anume legislația, funcționarea operațională, cooperarea cu societățile din domeniu, cooperarea internațională și comunicarea. Noul plan ar trebui să ia în considerare evoluțiile relevante din domeniul vamal, ca de exemplu Codul Vamal Comunitar modernizat, dar și factorii externi precum creșterea vânzărilor pe internet. Noul plan de acțiune al UE ar trebui, îndeosebi, să se concentreze pe:

| — | îmbunătățirea și, după caz, modificarea legislației DPI existente, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea și, după caz, modificarea legislației DPI existente,

| — | îmbunătățirea cooperării cu titularii de drepturi, |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea cooperării cu titularii de drepturi,

| — | consolidarea cooperării operaționale dintre autoritățile vamale ale UE, precum și cu țările terțe, |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării operaționale dintre autoritățile vamale ale UE, precum și cu țările terțe,

| — | continuarea extinderii cooperării internaționale privind aplicarea DPI, |
| --- | --- |

—

continuarea extinderii cooperării internaționale privind aplicarea DPI,

| — | îmbunătățirea măsurilor de informare și de sensibilizare, și |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea măsurilor de informare și de sensibilizare, și

| — | reacția la problema vânzărilor pe internet și asigurarea unei formări ad-hoc pentru funcționarii vamali. |
| --- | --- |

—

reacția la problema vânzărilor pe internet și asigurarea unei formări ad-hoc pentru funcționarii vamali.

Noul plan ar trebui să ia în considerare și alte noi tendințe și forme utilizate pentru distribuirea bunurilor contrafăcute care sunt periculoase pentru societate, ca urmare a globalizării comerțului mondial și a creșterii implicării criminalității organizate.

Statele membre și Comisia au colaborat îndeaproape într-o gamă largă de aspecte referitoare la analizarea cadrului actual pentru activitățile vamale referitoare la aplicarea DPI. Toate statele membre au arătat că, în ceea ce le privește, protejarea DPI este o prioritate clară, iar multe consideră că, pentru eficientizarea activităților vamale în domeniul DPI, ar fi oportună crearea și utilizarea unei baze de date comune care să cuprindă cererile de intervenție aprobate.

Prin Rezoluția sa din 25 septembrie 2008 privind un plan european global de combatere a contrafacerii și a pirateriei, Consiliul a invitat Comisia și statele membre să transmită un nou plan de acțiune vamală de combatere a contrafacerii pentru perioada 2009-2012.

Concluziile seminarului la nivel înalt privind combaterea contrafacerii

Analizarea activităților vamale din domeniul aplicării DPI a culminat cu un seminar la nivel înalt organizat la Paris în perioada 25-26 noiembrie 2008, aproape de sfârșitul președinției franceze.

Scopul acestui seminar a fost analizarea acțiunilor autorităților vamale la lupta împotriva contrafacerii. Directorii generali ai autorităților vamale din statele membre și Comisia au ajuns la concluzia că viitorul plan de acțiune vamală ar trebui să abordeze patru provocări principale ale contrafacerii:

1.   Bunurile contrafăcute periculoase

Consumatorii ar trebui informați cu privire la consecințele, uneori dramatice, asociate bunurilor contrafăcute, prin campanii de sensibilizare la nivel comunitar, la care autoritățile vamale ar putea fi asociate. Legislația și procedurile comunitare și naționale ar trebui modificate, după caz, pentru a consolida capacitatea autorităților vamale de a intercepta bunurile contrafăcute. O atenție deosebită ar trebui acordată armonizării măsurilor referitoare la procedurile simplificate și la cantitățile reduse de bunuri care încalcă DPI.

2.   Criminalitatea organizată

Un observator european, la care autoritățile vamale și-ar putea aduce o contribuție importantă și prin care s-ar putea face schimb de cele mai bune practici, ar îndeplini obiectivul realizării de evaluări și analize periodice cu privire la fenomenul din ce în ce mai important al criminalității organizate implicate în contrafacere. Cooperarea dintre părțile implicate ar trebui consolidată prin elaborarea de sisteme electronice de schimb de informații. Analizele de risc la nivel comunitar sunt necesare și ar trebui instituite, pe baza mecanismelor existente. Se vor organiza acțiuni comune ale autorităților vamale europene, pe teme sau sectoare specifice. Parteneriatul esențial dintre autoritățile vamale și societățile comerciale din domeniu va fi consolidat.

3.   Globalizarea contrafacerii

Planul de acțiune vamală cu China, finalizat de serviciile Comisiei, ar permite schimbul de informații și de funcționari cu această țară pentru combaterea contrafacerii. Statele membre și Comisia vor continua să depună eforturi pentru adoptarea de măsuri efective la frontieră în cadrul negocierilor actuale cu privire la ACTA, propunerea de acord comercial de combatere a contrafacerii. Se va consolida cooperarea internațională cu țări partenere cheie, sub forma unui schimb de informații și al operațiunilor comune.

4.   Vânzarea de bunuri contrafăcute pe internet

Toate statele membre ar trebui să analizeze cu atenție fenomenul vânzărilor pe internet și să împărtășească „cele mai bune practici”. Se vor organiza seminarii și grupuri de lucru în vederea încheierii de memorandumuri de înțelegere cu platformele de internet și instituțiile financiare implicate în plățile on-line, a schimbului de informații și de practici privind monitorizarea și identificarea vânzătorilor profesioniști de bunuri contrafăcute.

Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012

Se recunoaște că există aspecte care au un impact asupra activității și eficacității autorităților vamale, care determină administrațiile vamale, cel puțin într-o oarecare măsură, să depindă de evoluțiile din alte domenii de strategie, în special armonizarea legislației referitoare la drepturile de proprietate intelectuală, precum și sancțiunile aplicabile comerțului cu bunuri care încalcă DPI. De asemenea, se impune consolidarea cooperării cu alte autorități de aplicare a legii la nivel național. Aceste cerințe depind de recunoașterea de către statele membre a amenințărilor pe care le presupune contrafacerea și de împărtășirea interesului comun de a combate aceste amenințări într-un mod coordonat și armonizat. În plus, un nou plan de acțiune al UE ar putea fi utilizat cu ușurință ca bază pentru elaborarea, în fiecare stat membru, a unui plan național de acțiune pentru combaterea încălcării DPI.

Se ia, de asemenea, act de faptul că administrațiile vamale ale statelor membre și Comisia pot avea o contribuție deosebită la activitatea Observatorului European de Combatere a Contrafacerii în vederea combaterii comerțului cu bunuri contrafăcute. După înființare, observatorul ar trebui să primească informații pertinente privind activitățile vamale referitoare la aplicarea transfrontalieră a DPI.

Mecanismul de revizuire

Comisia a considerat, de asemenea, că ar trebui instituit un mecanism de revizuire, care să monitorizeze punerea în aplicare a activităților prevăzute în plan. În acest sens, Comisia va prezenta o analiză, în colaborare cu președinția Consiliului, la fiecare sfârșit de an al planului de acțiune. În ultimul an al planului de acțiune, Comisia va elabora un raport detaliat împreună cu statele membre.

Concluzie

Planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012, cuprins în anexă, reprezintă reacția la invitația Consiliului și prevede activități de amploare pentru autoritățile vamale de combatere a comercializării bunurilor care încalcă DPI.

---

(1)  Acest document utilizează termenul de „contrafacere” cu sens general, pentru a acoperi încălcările drepturilor de proprietate intelectuală care fac obiectul dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului.

Apendice

| | Eveniment | Responsabilitatea principală | Progres |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Instrumente legislative și de colectare a datelor | | |
| 1.1. | Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului și a dispozițiilor de punere în aplicare aferente, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 al Comisiei, în vederea clarificării și armonizării interpretării, în special în ceea ce privește: | Comisia Europeană | |
| — | tranzitul extern, transbordarea — acest punct ar trebui examinat împreună cu alte legi, în vederea stabilirii unei încălcări în cazurile în care bunurile falsificate sunt descoperite în tranzit, |

Eveniment

Responsabilitatea principală

Progres

1.

Instrumente legislative și de colectare a datelor

1.1.

Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului și a dispozițiilor de punere în aplicare aferente, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1891/2004 al Comisiei, în vederea clarificării și armonizării interpretării, în special în ceea ce privește:

Comisia Europeană

—

tranzitul extern, transbordarea — acest punct ar trebui examinat împreună cu alte legi, în vederea stabilirii unei încălcări în cazurile în care bunurile falsificate sunt descoperite în tranzit,

| — | dispozițiile privind loturile mici de bunuri importate de călători și prin intermediul poștei rapide — acest punct ar trebui examinat împreună cu alte legi, |
| --- | --- |

—

dispozițiile privind loturile mici de bunuri importate de călători și prin intermediul poștei rapide — acest punct ar trebui examinat împreună cu alte legi,

| — | dispozițiile privind aplicarea procedurii simplificate [articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului], |
| --- | --- |

—

dispozițiile privind aplicarea procedurii simplificate [articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului],

| — | costul depozitării și al distrugerii și preocupările titularilor de drepturi în ceea ce privește responsabilitățile lor financiare în conformitate cu legislația actuală, |
| --- | --- |

—

costul depozitării și al distrugerii și preocupările titularilor de drepturi în ceea ce privește responsabilitățile lor financiare în conformitate cu legislația actuală,

| — | donațiile pentru organizațiile caritabile și reciclarea ca alternative la distrugerea bunurilor contrafăcute, |
| --- | --- |

—

donațiile pentru organizațiile caritabile și reciclarea ca alternative la distrugerea bunurilor contrafăcute,

| — | definirea bunurilor contrafăcute, în vederea unei lărgiri potențiale a domeniului de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului, |
| --- | --- |

—

definirea bunurilor contrafăcute, în vederea unei lărgiri potențiale a domeniului de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului,

| — | întocmirea de statistici suplimentare referitoare la valoarea bunurilor confiscate pentru a asigura o colectare de înaltă calitate a datelor cu privire la bunurile confiscate și aplicarea acestei proceduri în schițarea profilurilor de risc, |
| --- | --- |

—

întocmirea de statistici suplimentare referitoare la valoarea bunurilor confiscate pentru a asigura o colectare de înaltă calitate a datelor cu privire la bunurile confiscate și aplicarea acestei proceduri în schițarea profilurilor de risc,

| — | introducerea posibilității suspendării cererii de intervenție și a altor măsuri împotriva inactivității sau a abuzului de informații de către titularii de drepturi, |
| --- | --- |

—

introducerea posibilității suspendării cererii de intervenție și a altor măsuri împotriva inactivității sau a abuzului de informații de către titularii de drepturi,

| — | introducerea oricăror dispoziții suplimentare necesare în vederea elaborării unui sistem electronic pentru cererile de intervenție. |
| --- | --- |

—

introducerea oricăror dispoziții suplimentare necesare în vederea elaborării unui sistem electronic pentru cererile de intervenție.

1.2.

Pregătirea unei propuneri de modificare a legislației vamale comunitare, în conformitate cu concluziile procesului de revizuire a legislației.

Comisia Europeană

1.3.

Elaborarea și introducerea unui sistem electronic la nivel comunitar pentru cererile de intervenție, care să înlocuiască sistemul actual de distribuție pe suport de hârtie.

Comisia Europeană

1.4.

Elaborarea și introducerea unei baze de date pentru înregistrarea confiscărilor de către autoritățile vamale și statisticile aferente.

Comisia Europeană

2.

Funcționarea operațională

2.1.

Dezvoltarea de activități pentru schimbul celor mai bune practici, de exemplu prin exerciții de standardizare, formare și schimb de experți în vederea îmbunătățirii schimbului de informații pertinente de către experții din fiecare stat membru.

Comisia Europeană și/sau statele membre

2.2.

Acțiuni la nivelul UE, în baza Sistemului comunitar de management al riscurilor, în vederea îmbunătățirii eficacității controalelor în vederea combaterii contrafacerii, în special la frontiera externă a UE.

Comisia Europeană

2.3.

Activități coordonate la nivelul UE pentru:

Comisia Europeană

| — | produse periculoase, cum ar fi produsele farmaceutice, care prezintă cel mai ridicat risc la adresa sănătății și a siguranței consumatorilor și a mediului, |
| --- | --- |

—

produse periculoase, cum ar fi produsele farmaceutice, care prezintă cel mai ridicat risc la adresa sănătății și a siguranței consumatorilor și a mediului,

| — | operațiuni comune selective punctuale în domeniul DPI care se vor concentra pe contrafacere în legătură cu evenimente culturale, sociale și sportive importante (Jocurile Olimpice etc.). |
| --- | --- |

—

operațiuni comune selective punctuale în domeniul DPI care se vor concentra pe contrafacere în legătură cu evenimente culturale, sociale și sportive importante (Jocurile Olimpice etc.).

2.4.

Promovarea utilizării formularului RIF (Formularul de informare privind riscurile) pentru o utilizare mai vastă și mai eficientă în domeniul aplicării DPI.

Comisia Europeană

| — | stabilirea unui grup specific de utilizatori RIF, |
| --- | --- |

—

stabilirea unui grup specific de utilizatori RIF,

| — | promovarea și stabilirea unei rețele naționale de experți la nivel operațional. |
| --- | --- |

—

promovarea și stabilirea unei rețele naționale de experți la nivel operațional.

2.5.

Examinarea implicațiilor problemei crescânde a comerțului cu bunuri contrafăcute pe internet:

Comisia Europeană și statele membre

| — | crearea unui grup de lucru format din experți, care să examineze distribuirea bunurilor contrafăcute prin internet și să promoveze cooperarea dintre statele membre în acest domeniu, |
| --- | --- |

—

crearea unui grup de lucru format din experți, care să examineze distribuirea bunurilor contrafăcute prin internet și să promoveze cooperarea dintre statele membre în acest domeniu,

| — | organizarea de seminarii pentru autoritățile vamale și părțile implicate, cu accent pe analiza detaliată a fenomenului internetului și pe identificarea celor mai bune practici în acest domeniu. |
| --- | --- |

—

organizarea de seminarii pentru autoritățile vamale și părțile implicate, cu accent pe analiza detaliată a fenomenului internetului și pe identificarea celor mai bune practici în acest domeniu.

2.6.

Elaborarea de materiale de formare privind aplicarea DPI, inclusiv instituirea de cursuri privind DPI și organizarea de cursuri de formare, după caz.

Comisia Europeană și statele membre

2.7.

Compilarea și păstrarea unei liste actualizate a experților vamali din statele membre în domeniul DPI.

Comisia Europeană

3.

Cooperarea comercială

3.1.

Promovarea depunerii de cereri de intervenție de către titularii de drepturi, pentru a-i sensibiliza pe aceștia cu privire la această opțiune de care dispun.

Comisia Europeană și statele membre

3.2.

Promovarea încheierii de acorduri speciale cu titularii de drepturi și cu alte părți implicate, în ceea ce privește cooperarea și schimbul de informații:

Comisia Europeană, statele membre și titularii de drepturi

| — | încheierea de memorandumuri de înțelegere cu părțile implicate, cum ar fi furnizorii de servicii de internet, |
| --- | --- |

—

încheierea de memorandumuri de înțelegere cu părțile implicate, cum ar fi furnizorii de servicii de internet,

| — | colaborarea cu Comisia, pentru îmbunătățirea schimbului de informații și de experiență. |
| --- | --- |

—

colaborarea cu Comisia, pentru îmbunătățirea schimbului de informații și de experiență.

3.3.

Organizarea, pentru societățile din domeniu /titularii de drepturi:

Comisia Europeană și statele membre

| — | de seminarii punctuale (de exemplu, de formare, regionale și operaționale), cu accent pe noile tendințe și forme de distribuire a bunurilor contrafăcute, în special a mărfurilor periculoase, precum și pe vânzările pe internet, |
| --- | --- |

—

de seminarii punctuale (de exemplu, de formare, regionale și operaționale), cu accent pe noile tendințe și forme de distribuire a bunurilor contrafăcute, în special a mărfurilor periculoase, precum și pe vânzările pe internet,

| — | de întâlniri periodice la nivel comunitar și național organizate în conformitate cu cerințele și nevoile specifice. |
| --- | --- |

—

de întâlniri periodice la nivel comunitar și național organizate în conformitate cu cerințele și nevoile specifice.

3.4.

Promovarea introducerii schimburilor electronice de informații cu sectorul privat, în cea mai mare măsură posibilă.

Comisia Europeană și statele membre

3.5.

Promovarea utilizării formularelor de alertă roșie/tendințe pentru a informa autoritățile vamale cu privire la cele mai recente tendințe și amenințări în ceea ce privește contrafacerea.

Comisia Europeană și statele membre

3.6.

Furnizarea de informații titularilor de drepturi în ceea ce privește procedurile vamale referitoare la aplicarea DPI.

Comisia Europeană și statele membre

4.

Cooperarea internațională

4.1.

Sprijinirea negocierilor privind ACTA (Acordul comercial privind combaterea contrafacerii):

Comisia Europeană și statele membre

| — | asigurarea de dispoziții ambițioase în ceea ce privește aplicarea la frontieră, |
| --- | --- |

—

asigurarea de dispoziții ambițioase în ceea ce privește aplicarea la frontieră,

| — | crearea unui grup de experți vamali care să gestioneze punerea în aplicare a măsurilor frontaliere. |
| --- | --- |

—

crearea unui grup de experți vamali care să gestioneze punerea în aplicare a măsurilor frontaliere.

4.2.

Sprijinirea planului de acțiune cu China:

Comisia Europeană și statele membre

| — | încheierea unui plan de acțiune concret, |
| --- | --- |

—

încheierea unui plan de acțiune concret,

| — | punerea în aplicare a activităților-cheie ale planului de acțiune, |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a activităților-cheie ale planului de acțiune,

| — | revizuirea (anuală) a nivelului de aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

—

revizuirea (anuală) a nivelului de aplicare a acestuia.

4.3.

Îmbunătățirea cooperării cu parteneri-cheie (de ex. SUA, Japonia și alte state):

Comisia Europeană și statele membre

| — | îmbunătățirea schimbului de informații (date statistice, cele mai bune practici etc.), |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea schimbului de informații (date statistice, cele mai bune practici etc.),

| — | organizarea de acțiuni comune, cum ar fi operațiuni vamale comune, |
| --- | --- |

—

organizarea de acțiuni comune, cum ar fi operațiuni vamale comune,

| — | coordonarea CE în cadrul forurilor internaționale, inclusiv OMC și OMV, |
| --- | --- |

—

coordonarea CE în cadrul forurilor internaționale, inclusiv OMC și OMV,

| — | coordonarea CE în ceea ce privește activitățile de consolidare a capacităților. |
| --- | --- |

—

coordonarea CE în ceea ce privește activitățile de consolidare a capacităților.

5.

Sensibilizarea și comunicarea

5.1.

Dezvoltarea de activități de sensibilizare:

Comisia Europeană și statele membre

| — | campanii privind rezultatele obținute de autoritățile vamale în domeniul DPI la nivel european și național în ceea ce privește sănătatea și siguranța, cum ar fi sectorul farmaceutic. Consumatorii trebuie să fie informați cu privire la riscurile asociate cumpărării de bunuri contrafăcute, |
| --- | --- |

—

campanii privind rezultatele obținute de autoritățile vamale în domeniul DPI la nivel european și național în ceea ce privește sănătatea și siguranța, cum ar fi sectorul farmaceutic. Consumatorii trebuie să fie informați cu privire la riscurile asociate cumpărării de bunuri contrafăcute,

| — | pliante și afișe în aeroporturi, porturi, gări și la punctele de trecere a frontierei. Spoturi televizate; anunțuri de informare; pagini pop-up pe internet; presă și expoziții, |
| --- | --- |

—

pliante și afișe în aeroporturi, porturi, gări și la punctele de trecere a frontierei. Spoturi televizate; anunțuri de informare; pagini pop-up pe internet; presă și expoziții,

| — | combaterea vânzărilor pe internet prin sublinierea riscurilor pe care le presupun astfel de vânzări. |
| --- | --- |

—

combaterea vânzărilor pe internet prin sublinierea riscurilor pe care le presupun astfel de vânzări.

5.2.

Promovarea cooperării în domeniul comunicării cu alte agenții de punere în aplicare.

Statele membre

5.3.

Coordinarea acțiunilor de comunicare la nivel european, inclusiv:

Comisia Europeană

| — | publicarea anuală de statistici, |
| --- | --- |

—

publicarea anuală de statistici,

| — | zile de sensibilizare (zile deschise, zile de luptă împotriva contrafacerii etc.), |
| --- | --- |

—

zile de sensibilizare (zile deschise, zile de luptă împotriva contrafacerii etc.),

| — | comunicate de presă, |
| --- | --- |

—

comunicate de presă,

| — | publicarea de cazuri specifice (confiscări, noi tendințe etc.). |
| --- | --- |

—

publicarea de cazuri specifice (confiscări, noi tendințe etc.).

5.4.

Consolidarea conținutului site-urilor Comisiei și al celor naționale referitor la punerea în aplicare a DPI.

Comisia Europeană și statele membre

---

AVIZE

Consiliu

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/8

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Portugaliei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 71/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Portugaliei pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul actualizat de stabilitate al Portugaliei pentru perioada 2008-2011.

| (2) | Economia portugheză a înregistrat o rată de creștere sub nivelul mediei din zona euro și sub potențialul său în cursul acestui deceniu. PIB-ul a stagnat în 2008, în principal sub influența unei cereri externe diminuate, reflectând criza financiară și situația economică defavorabilă a principalilor săi parteneri comerciali. Dezechilibrele externe s-au accentuat, ceea ce a dus la o creștere a nivelului îndatorării și, concomitent, la creșterea plăților reprezentând dobânzi externe. În plus, diferențele de competitivitate nu au fost diminuate, fapt care reflectă în principal o creștere foarte slabă a productivității, problemă care rămâne una dintre slăbiciunile majore ale economiei portugheze. Creșterea cererii interne s-a diminuat, de asemenea, determinată de performanțele reduse ale consumului privat și, mai ales, ale formării de capital fix brut. Totuși, creșterea economică lentă nu a împiedicat reducerea deficitului bugetar în ultimii ani, care s-a situat la 2,2 % din PIB în 2008. Autoritățile portugheze au adoptat diverse măsuri de stimulare a activității economice în 2009, în concordanță cu Planul european de redresare economică (PERE), care se ridică la 1,3 % din PIB, din care 0,8 % din PIB cu impact bugetar. Măsurile discreționare privind finanțele publice limitează posibilitățile de stimulare fiscală suplimentară fără a risca sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(2)

Economia portugheză a înregistrat o rată de creștere sub nivelul mediei din zona euro și sub potențialul său în cursul acestui deceniu. PIB-ul a stagnat în 2008, în principal sub influența unei cereri externe diminuate, reflectând criza financiară și situația economică defavorabilă a principalilor săi parteneri comerciali. Dezechilibrele externe s-au accentuat, ceea ce a dus la o creștere a nivelului îndatorării și, concomitent, la creșterea plăților reprezentând dobânzi externe. În plus, diferențele de competitivitate nu au fost diminuate, fapt care reflectă în principal o creștere foarte slabă a productivității, problemă care rămâne una dintre slăbiciunile majore ale economiei portugheze. Creșterea cererii interne s-a diminuat, de asemenea, determinată de performanțele reduse ale consumului privat și, mai ales, ale formării de capital fix brut. Totuși, creșterea economică lentă nu a împiedicat reducerea deficitului bugetar în ultimii ani, care s-a situat la 2,2 % din PIB în 2008. Autoritățile portugheze au adoptat diverse măsuri de stimulare a activității economice în 2009, în concordanță cu Planul european de redresare economică (PERE), care se ridică la 1,3 % din PIB, din care 0,8 % din PIB cu impact bugetar. Măsurile discreționare privind finanțele publice limitează posibilitățile de stimulare fiscală suplimentară fără a risca sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o scădere în termeni reali a PIB-ului cu 0,8 % în 2009 și o redresare în 2010 și 2011, cu o creștere a PIB-ului real la 0,5 % și respectiv 1,3 %. Aceste previziuni iau în calcul măsurile de stimulare adoptate ca răspuns la scăderea economică. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere favorabile pe parcursul perioadei de programare, ceea ce reflectă în principal previziunile relativ optimiste privind cererea internă, mai ales scăderea modestă a formării de capital fix brut din scenariul programului pentru 2009 și 2010. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. Se preconizează că pachetul de măsuri de stimulare fiscală pentru 2009 va impulsiona PIB-ul, în special prin măsuri destinate stimulării investițiilor. Ca urmare a reducerii deficitului balanței de bunuri și servicii, programul prevede o scădere a împrumuturilor externe nete de la 10,5 % din PIB în 2008 la 7,5 % din PIB în 2011. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o scădere în termeni reali a PIB-ului cu 0,8 % în 2009 și o redresare în 2010 și 2011, cu o creștere a PIB-ului real la 0,5 % și respectiv 1,3 %. Aceste previziuni iau în calcul măsurile de stimulare adoptate ca răspuns la scăderea economică. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere favorabile pe parcursul perioadei de programare, ceea ce reflectă în principal previziunile relativ optimiste privind cererea internă, mai ales scăderea modestă a formării de capital fix brut din scenariul programului pentru 2009 și 2010. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. Se preconizează că pachetul de măsuri de stimulare fiscală pentru 2009 va impulsiona PIB-ul, în special prin măsuri destinate stimulării investițiilor. Ca urmare a reducerii deficitului balanței de bunuri și servicii, programul prevede o scădere a împrumuturilor externe nete de la 10,5 % din PIB în 2008 la 7,5 % din PIB în 2011.

| (4) | În 2008, deficitul bugetar este estimat la 2,2 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 și în versiunea actualizată a programului de stabilitate, valoare care se situează puțin sub 2,4 % din PIB, valoarea-țintă inclusă în versiunea actualizată anterioară. Execuția bugetară în 2008 a beneficiat de rezultatul superior așteptărilor din 2007, deoarece deficitul pentru acest an a fost cu aproximativ 0,5 % din PIB mai redus decât se preconiza. În plus, rezultatul din 2008 a fost afectat de scăderea activității și de reducerea cotei standard de TVA cu un punct procentul în iulie 2008, ceea ce a dus la o diminuare a creșterii veniturilor din taxe în ultima parte a anului 2008. Acest lucru a fost parțial contracarat de vânzarea excepțională neprevăzută de către guvern a unor concesiuni, în principal pentru construcția și exploatarea unor baraje și autostrăzi, în valoare de aproximativ 0,75 % din PIB. |
| --- | --- |

(4)

În 2008, deficitul bugetar este estimat la 2,2 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 și în versiunea actualizată a programului de stabilitate, valoare care se situează puțin sub 2,4 % din PIB, valoarea-țintă inclusă în versiunea actualizată anterioară. Execuția bugetară în 2008 a beneficiat de rezultatul superior așteptărilor din 2007, deoarece deficitul pentru acest an a fost cu aproximativ 0,5 % din PIB mai redus decât se preconiza. În plus, rezultatul din 2008 a fost afectat de scăderea activității și de reducerea cotei standard de TVA cu un punct procentul în iulie 2008, ceea ce a dus la o diminuare a creșterii veniturilor din taxe în ultima parte a anului 2008. Acest lucru a fost parțial contracarat de vânzarea excepțională neprevăzută de către guvern a unor concesiuni, în principal pentru construcția și exploatarea unor baraje și autostrăzi, în valoare de aproximativ 0,75 % din PIB.

| (5) | În versiunea actualizată a programului, deficitul bugetar este planificat la 3,9 % din PIB în 2009. Degradarea soldului bugetar se explică în principal prin impactul măsurilor discreționare. Unele dintre aceste măsuri au fost anunțate mai devreme în 2008 pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile și pentru a reduce cota standard de TVA cu un punct procentual din iulie 2008 și vor avea un efect și asupra execuției bugetare în 2009. Totuși, programul estimează că efectul acestor două măsuri va fi atenuat de impactul măsurilor de consolidare luate în anii anteriori pentru a limita cheltuielile, în special în ceea ce privește compensațiile acordate funcționarilor publici și transferurile sociale. În contextul PERE, au fost luate o serie de măsuri cu impact bugetar care se ridică la 0,8 % din PIB printr-o combinație de cheltuieli mai ridicate și de scutiri de taxe. În plus, deteriorarea soldului bugetar va reflecta, de asemenea, diminuarea vânzărilor excepționale de concesiuni înregistrate în 2008, precum și impactul stabilizatorilor automați. În general, dată fiind relaxarea soldului structural cu aproximativ 1 punct procentual, se estimează că orientarea politicii fiscale va fi una expansionistă în 2009, în concordanță cu PERE (3). |
| --- | --- |

(5)

În versiunea actualizată a programului, deficitul bugetar este planificat la 3,9 % din PIB în 2009. Degradarea soldului bugetar se explică în principal prin impactul măsurilor discreționare. Unele dintre aceste măsuri au fost anunțate mai devreme în 2008 pentru a sprijini gospodăriile și întreprinderile și pentru a reduce cota standard de TVA cu un punct procentual din iulie 2008 și vor avea un efect și asupra execuției bugetare în 2009. Totuși, programul estimează că efectul acestor două măsuri va fi atenuat de impactul măsurilor de consolidare luate în anii anteriori pentru a limita cheltuielile, în special în ceea ce privește compensațiile acordate funcționarilor publici și transferurile sociale. În contextul PERE, au fost luate o serie de măsuri cu impact bugetar care se ridică la 0,8 % din PIB printr-o combinație de cheltuieli mai ridicate și de scutiri de taxe. În plus, deteriorarea soldului bugetar va reflecta, de asemenea, diminuarea vânzărilor excepționale de concesiuni înregistrate în 2008, precum și impactul stabilizatorilor automați. În general, dată fiind relaxarea soldului structural cu aproximativ 1 punct procentual, se estimează că orientarea politicii fiscale va fi una expansionistă în 2009, în concordanță cu PERE (3).

| (6) | De asemenea, se estimează că deficitul global va scădea la 2,9 % din PIB în 2010 și la 2,3 % din PIB în 2011. În mod similar, se urmărește ameliorarea treptată a soldului primar de la un deficit de 0,6 % din PIB în 2009 la excedente de 0,4 % și 1,1 % din PIB în 2010 și respectiv 2011. După 2009, strategia bugetară prevăzută în program are ca obiectiv reluarea procesului de convergență în direcția realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) reprezentat de un nivel al soldului structural (și anume, un sold bugetar ajustat ciclic exceptând măsurile unice sau alte măsuri temporare), de – 0,5 % din PIB. Cu toate acestea, deficitul structural continuă să depășească OTM în ultimul an al programului. Îmbunătățirea echilibrului fiscal prevăzută pentru 2010 se explică în principal prin expirarea măsurilor temporare din pachetul de stimulare fiscală adoptate pentru 2009. În plus, se presupune că îmbunătățirile urmărite pentru 2010 și 2011 reflectă eforturile de consolidare din trecut în vederea limitării cheltuielilor, mai ales efectele întârziate ale măsurilor luate la nivelul administrației publice, în special pentru reducerea compensațiilor acordate funcționarilor publici, și ale reformelor din sistemele de pensii de vârstă. Versiunea actualizată nu prezintă noi măsuri semnificative de consolidare fiscală. În final, conform programului, se estimează că deficitul global se va diminua, de asemenea, datorită revigorării preconizate a activității economice. Se prevede că datoria publică brută, estimată la 65,9 % din PIB în 2008, va crește în continuare pentru a atinge 70,5 % din PIB în 2010, ca urmare a creșterii deficitului, a creșterii reduse a PIB-ului și a unei ajustări stoc-flux substanțiale în 2009, reflectând în principal rambursările datoriilor comerciale și achiziționarea unor active financiare în contextul pachetului de măsuri de recapitalizare a sectorului financiar pus în practică de autoritățile portugheze. Se estimează că dispariția unora dintre acești factori va permite o mică scădere a ponderii datoriei la 70 % din PIB în 2011. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, se estimează că deficitul global va scădea la 2,9 % din PIB în 2010 și la 2,3 % din PIB în 2011. În mod similar, se urmărește ameliorarea treptată a soldului primar de la un deficit de 0,6 % din PIB în 2009 la excedente de 0,4 % și 1,1 % din PIB în 2010 și respectiv 2011. După 2009, strategia bugetară prevăzută în program are ca obiectiv reluarea procesului de convergență în direcția realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) reprezentat de un nivel al soldului structural (și anume, un sold bugetar ajustat ciclic exceptând măsurile unice sau alte măsuri temporare), de – 0,5 % din PIB. Cu toate acestea, deficitul structural continuă să depășească OTM în ultimul an al programului. Îmbunătățirea echilibrului fiscal prevăzută pentru 2010 se explică în principal prin expirarea măsurilor temporare din pachetul de stimulare fiscală adoptate pentru 2009. În plus, se presupune că îmbunătățirile urmărite pentru 2010 și 2011 reflectă eforturile de consolidare din trecut în vederea limitării cheltuielilor, mai ales efectele întârziate ale măsurilor luate la nivelul administrației publice, în special pentru reducerea compensațiilor acordate funcționarilor publici, și ale reformelor din sistemele de pensii de vârstă. Versiunea actualizată nu prezintă noi măsuri semnificative de consolidare fiscală. În final, conform programului, se estimează că deficitul global se va diminua, de asemenea, datorită revigorării preconizate a activității economice. Se prevede că datoria publică brută, estimată la 65,9 % din PIB în 2008, va crește în continuare pentru a atinge 70,5 % din PIB în 2010, ca urmare a creșterii deficitului, a creșterii reduse a PIB-ului și a unei ajustări stoc-flux substanțiale în 2009, reflectând în principal rambursările datoriilor comerciale și achiziționarea unor active financiare în contextul pachetului de măsuri de recapitalizare a sectorului financiar pus în practică de autoritățile portugheze. Se estimează că dispariția unora dintre acești factori va permite o mică scădere a ponderii datoriei la 70 % din PIB în 2011.

| (7) | Rezultatele bugetare prezintă riscuri semnificative pe parcursul perioadei acoperite de program. În contextul condițiilor economice și financiare internaționale actuale, scenariul macroeconomic reprezintă o sursă majoră de incertitudine, deoarece pare să fie bazat pe ipoteze de creștere optimiste. Prin urmare, există posibilitatea unui scenariu în care PIB înregistrează o creștere sub nivelul așteptărilor, ceea ce ar duce la o diminuare a creșterii veniturilor și ar afecta scăderea ponderii prevăzute în program a cheltuielilor în PIB. Într-o măsură mai mică, economiile suplimentare în ceea ce privește cheltuielile, care pot fi realizate prin măsurile luate recent, și anume cele la nivelul administrației publice, sunt caracterizate de incertitudine. Evoluția ponderii datoriei poate fi mai puțin favorabilă decât se prevede în program, date fiind riscurile care planează asupra scenariului macroeconomic și bugetar, precum și a incertitudinii impactului garanțiilor acordate și al activelor financiare achiziționate în contextul pachetului de salvare a sectorului financiar. Creșterea datoriei legată de măsurile luate în sprijinul sectorului financiar poate fi însă inversată ulterior dacă schema de sprijin și operațiunile financiare legate de aceasta ar avea rezultate pozitive. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare prezintă riscuri semnificative pe parcursul perioadei acoperite de program. În contextul condițiilor economice și financiare internaționale actuale, scenariul macroeconomic reprezintă o sursă majoră de incertitudine, deoarece pare să fie bazat pe ipoteze de creștere optimiste. Prin urmare, există posibilitatea unui scenariu în care PIB înregistrează o creștere sub nivelul așteptărilor, ceea ce ar duce la o diminuare a creșterii veniturilor și ar afecta scăderea ponderii prevăzute în program a cheltuielilor în PIB. Într-o măsură mai mică, economiile suplimentare în ceea ce privește cheltuielile, care pot fi realizate prin măsurile luate recent, și anume cele la nivelul administrației publice, sunt caracterizate de incertitudine. Evoluția ponderii datoriei poate fi mai puțin favorabilă decât se prevede în program, date fiind riscurile care planează asupra scenariului macroeconomic și bugetar, precum și a incertitudinii impactului garanțiilor acordate și al activelor financiare achiziționate în contextul pachetului de salvare a sectorului financiar. Creșterea datoriei legată de măsurile luate în sprijinul sectorului financiar poate fi însă inversată ulterior dacă schema de sprijin și operațiunile financiare legate de aceasta ar avea rezultate pozitive.

| (8) | Deși impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației este mai pronunțat în raport cu media din UE, reformele adoptate recent în domeniul pensiilor au contribuit la limitarea creșterii estimate a cheltuielilor aferente pensiilor în următoarele decenii. Poziția bugetară estimată în program pentru 2008 este aproape suficientă pentru stabilizarea ponderii datoriei pe termen lung, înainte de a se lua în calcul impactul bugetar al îmbătrânirii populației. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, decalajul privind sustenabilitatea s-ar accentua în mod semnificativ. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Realizarea, pe termen mediu, a unor excedente primare mai ridicate, deja prevăzute în program, ar contribui la limitarea riscurilor pe termen mediu pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Deși impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației este mai pronunțat în raport cu media din UE, reformele adoptate recent în domeniul pensiilor au contribuit la limitarea creșterii estimate a cheltuielilor aferente pensiilor în următoarele decenii. Poziția bugetară estimată în program pentru 2008 este aproape suficientă pentru stabilizarea ponderii datoriei pe termen lung, înainte de a se lua în calcul impactul bugetar al îmbătrânirii populației. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, decalajul privind sustenabilitatea s-ar accentua în mod semnificativ. Pe lângă aceasta, nivelul actual al datoriei publice brute depășește valoarea de referință din tratat. Realizarea, pe termen mediu, a unor excedente primare mai ridicate, deja prevăzute în program, ar contribui la limitarea riscurilor pe termen mediu pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

| (9) | Programul prezintă o serie de măsuri menite să consolideze cadrul bugetar. Principalele elemente constau în implementarea progresivă a întocmirii bugetului pe programe și a ciclurilor multianuale, cu pregătirea de planuri bugetare pentru întreaga perioadă legislativă, asociate plafoanelor de cheltuieli anuale. Pe lângă aceste modificări aduse planificării ex ante a bugetului, se au în vedere și alte schimbări în direcția unei raportări mai rapide și mai integrate cu privire la execuția bugetară ex post. În general, aceste eforturi recunosc importanța consolidării procesului bugetar și abordează două aspecte pentru care cadrul bugetar portughez a arătat că sunt necesare îmbunătățiri continue, și anume planificarea politicii fiscale într-o perspectivă mai vastă pe termen mediu și controlul mai sistematic al evoluției cheltuielilor. În plus, programul prezintă măsuri menite să îmbunătățească eficiența și eficacitatea serviciilor guvernamentale și modificări ale guvernanței întreprinderilor de stat. |
| --- | --- |

(9)

Programul prezintă o serie de măsuri menite să consolideze cadrul bugetar. Principalele elemente constau în implementarea progresivă a întocmirii bugetului pe programe și a ciclurilor multianuale, cu pregătirea de planuri bugetare pentru întreaga perioadă legislativă, asociate plafoanelor de cheltuieli anuale. Pe lângă aceste modificări aduse planificării ex ante a bugetului, se au în vedere și alte schimbări în direcția unei raportări mai rapide și mai integrate cu privire la execuția bugetară ex post. În general, aceste eforturi recunosc importanța consolidării procesului bugetar și abordează două aspecte pentru care cadrul bugetar portughez a arătat că sunt necesare îmbunătățiri continue, și anume planificarea politicii fiscale într-o perspectivă mai vastă pe termen mediu și controlul mai sistematic al evoluției cheltuielilor. În plus, programul prezintă măsuri menite să îmbunătățească eficiența și eficacitatea serviciilor guvernamentale și modificări ale guvernanței întreprinderilor de stat.

| (10) | Autoritățile portugheze au adoptat diverse măsuri pentru a contribui la stabilizarea sectorului financiar. Acestea cuprind sporirea obligațiilor privind publicarea informațiilor de către instituțiile financiare, garanții sporite pentru depozitele bancare (de la 25 000 la 100 000 EUR pe titular de cont și pe bancă), și, până la 20 miliarde EUR (11,75 % din PIB), atât pentru acordarea de garanții la împrumuturile efectuate de băncile portugheze până la sfârșitul anului 2009, cât și pentru consolidarea capitalului de bază al băncilor interne prin investiții bugetare (acestea din urmă neputând depăși 4 miliarde EUR). |
| --- | --- |

(10)

Autoritățile portugheze au adoptat diverse măsuri pentru a contribui la stabilizarea sectorului financiar. Acestea cuprind sporirea obligațiilor privind publicarea informațiilor de către instituțiile financiare, garanții sporite pentru depozitele bancare (de la 25 000 la 100 000 EUR pe titular de cont și pe bancă), și, până la 20 miliarde EUR (11,75 % din PIB), atât pentru acordarea de garanții la împrumuturile efectuate de băncile portugheze până la sfârșitul anului 2009, cât și pentru consolidarea capitalului de bază al băncilor interne prin investiții bugetare (acestea din urmă neputând depăși 4 miliarde EUR).

| (11) | Ca răspuns la scăderea economică, guvernul portughez a adoptat măsuri bugetare discreționare semnificative. Pachetul de stimulare fiscală pentru 2009, adoptat în decembrie 2008, este în concordanță cu Planul european de redresare economică (PERE) aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European și reprezintă un răspuns adecvat la scăderea economică. Acest pachet oferă sprijin temporar pentru activitatea economică în 2009 și va fi întrerupt în 2010. Măsurile se concentrează în principal asupra investițiilor, asupra sprijinului pentru întreprinderi și exporturi, precum și asupra susținerii ocupării forței de muncă și protecției sociale. Aceste eforturi bugetare sunt însoțite de o acordare anticipată de fonduri europene de aproximativ 0,5 % din PIB, fără efect asupra soldului bugetar. Măsurile menționate se adaugă unei serii de alte măsuri în valoare totală de 0,4 % din PIB, care au fost deja anunțate în cursul anului 2008, pentru sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor. Pachetul de stimulare fiscală este adoptat la momentul potrivit, este orientat și are un caracter temporar, iar măsurile răspund în general obiectivelor strategice principale în ceea ce privește provocările pe termen scurt reprezentate de criza economică. În plus, pachetul include diverse măsuri structurale de susținere a programului de reforme pe termen lung, care pot contribui la stimularea creșterii potențiale a PIB, la consolidarea competitivității și a ocupării forței de muncă, precum și la sprijinirea veniturilor categoriilor defavorizate, de exemplu prin finanțarea modernizării infrastructurii fizice sau prin reducerea costurilor de angajare a personalului. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. Operațiunile financiare sunt, de asemenea, prezentate în program, în principal subvenții pentru liniile de credit în favoarea întreprinderilor și accelerarea rambursării de către guvern a datoriilor comerciale către sectorul privat (finanțată în principal prin recurgerea la datorii financiare). |
| --- | --- |

(11)

Ca răspuns la scăderea economică, guvernul portughez a adoptat măsuri bugetare discreționare semnificative. Pachetul de stimulare fiscală pentru 2009, adoptat în decembrie 2008, este în concordanță cu Planul european de redresare economică (PERE) aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European și reprezintă un răspuns adecvat la scăderea economică. Acest pachet oferă sprijin temporar pentru activitatea economică în 2009 și va fi întrerupt în 2010. Măsurile se concentrează în principal asupra investițiilor, asupra sprijinului pentru întreprinderi și exporturi, precum și asupra susținerii ocupării forței de muncă și protecției sociale. Aceste eforturi bugetare sunt însoțite de o acordare anticipată de fonduri europene de aproximativ 0,5 % din PIB, fără efect asupra soldului bugetar. Măsurile menționate se adaugă unei serii de alte măsuri în valoare totală de 0,4 % din PIB, care au fost deja anunțate în cursul anului 2008, pentru sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor. Pachetul de stimulare fiscală este adoptat la momentul potrivit, este orientat și are un caracter temporar, iar măsurile răspund în general obiectivelor strategice principale în ceea ce privește provocările pe termen scurt reprezentate de criza economică. În plus, pachetul include diverse măsuri structurale de susținere a programului de reforme pe termen lung, care pot contribui la stimularea creșterii potențiale a PIB, la consolidarea competitivității și a ocupării forței de muncă, precum și la sprijinirea veniturilor categoriilor defavorizate, de exemplu prin finanțarea modernizării infrastructurii fizice sau prin reducerea costurilor de angajare a personalului. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. Operațiunile financiare sunt, de asemenea, prezentate în program, în principal subvenții pentru liniile de credit în favoarea întreprinderilor și accelerarea rambursării de către guvern a datoriilor comerciale către sectorul privat (finanțată în principal prin recurgerea la datorii financiare).

| (12) | Orientarea fiscală globală din program este expansionistă în 2009 și restrictivă în 2010. Mai exact, programul vizează ca în 2010 expansiunea fiscală din 2009 să se încheie, astfel încât în 2010 deficitul global să fie adus sub valoarea de referință de 3 % din PIB, după depășirea acesteia în 2009. Pentru 2010 și 2011 se preconizează o ameliorare structurală. Totuși, ținând cont de riscurile care caracterizează planurile bugetare, ar putea fi necesare acțiuni suplimentare pentru ca în 2010 să aibă loc o inversare a tendinței în măsura prevăzută în program. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor privind datoria sus-menționate, este posibil ca ponderea datoriei în PIB să crească pe parcursul întregii perioade care intră sub incidența programului. |
| --- | --- |

(12)

Orientarea fiscală globală din program este expansionistă în 2009 și restrictivă în 2010. Mai exact, programul vizează ca în 2010 expansiunea fiscală din 2009 să se încheie, astfel încât în 2010 deficitul global să fie adus sub valoarea de referință de 3 % din PIB, după depășirea acesteia în 2009. Pentru 2010 și 2011 se preconizează o ameliorare structurală. Totuși, ținând cont de riscurile care caracterizează planurile bugetare, ar putea fi necesare acțiuni suplimentare pentru ca în 2010 să aibă loc o inversare a tendinței în măsura prevăzută în program. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor privind datoria sus-menționate, este posibil ca ponderea datoriei în PIB să crească pe parcursul întregii perioade care intră sub incidența programului.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, cât și cea mai parte a datelor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, cât și cea mai parte a datelor opționale (4).

Concluzia generală este că programul are ca obiectiv o semnificativă stimulare fiscală de natură temporară în 2009, în concordanță cu PERE, ceea ce reprezintă un răspuns adecvat în contextul încetinirii economice. Programul prevede reluarea consolidării fiscale imediat după redresarea economiei. Totuși, având în vedere ipotezele macroeconomice optimiste, creșterea economică poate sprijini consolidarea fiscală mai puțin decât se preconizează în program. De asemenea, sunt necesare progrese în direcția consolidării fiscale, în vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. În plus, poate fi necesară consolidarea în continuare a cadrului bugetar, pentru înscrierea pe traiectoria fiscală planificată. În final, continuarea îmbunătățirii calității finanțelor publice este importantă și în vederea susținerii unei ajustări line a economiei în lumina dezechilibrelor sale actuale, în principal prin susținerea creșterii potențiale a PIB, prin ameliorarea competitivității și prin susținerea corectării deficitului extern.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Portugalia este invitată:

| (i) | să implementeze în 2009 politica fiscală astfel cum a fost planificată, în concordanță cu PERE și în cadrul PSC, evitând în același timp o nouă deteriorare a finanțelor publice în 2009 și să continue cu fermitate ajustarea structurală planificată în 2010 și în anii următori, accelerând ritmul consolidării bugetare dacă condițiile ciclice sunt superioare celor preconizate; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze în 2009 politica fiscală astfel cum a fost planificată, în concordanță cu PERE și în cadrul PSC, evitând în același timp o nouă deteriorare a finanțelor publice în 2009 și să continue cu fermitate ajustarea structurală planificată în 2010 și în anii următori, accelerând ritmul consolidării bugetare dacă condițiile ciclice sunt superioare celor preconizate;

| (ii) | să consolideze în continuare cadrul bugetar, astfel cum este preconizat, și să se asigure că măsurile de consolidare bugetară continuă să fie orientate, de asemenea, spre îmbunătățirea calității finanțelor publice, în lumina ajustării necesare a dezechilibrelor existente. |
| --- | --- |

(ii)

să consolideze în continuare cadrul bugetar, astfel cum este preconizat, și să se asigure că măsurile de consolidare bugetară continuă să fie orientate, de asemenea, spre îmbunătățirea calității finanțelor publice, în lumina ajustării necesare a dezechilibrelor existente.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2009 | 1,9 | 0,3 | – 0,8 | 0,5 | 1,3 |
| COM ian. 2009 | 1,9 | 0,2 | – 1,6 | – 0,2 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 1,8 | 2,2 | 2,8 | 3,0 | 3,0 |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2009 | 2,4 | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 |
| COM ian. 2009 | 2,4 | 2,7 | 1,0 | 2,0 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,1 |
| Output gap (5)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2009 | 0,2 | – 0,4 | – 2,1 | – 2,5 | – 2,5 |
| COM ian. 2009 (6) | 0,8 | 0,2 | – 1,7 | – 2,5 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 2,2 | – 1,8 | – 1,1 | – 0,2 | 0,5 |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 8,7 | – 10,5 | – 9,2 | – 8,4 | – 7,6 |
| COM ian. 2009 | – 8,7 | – 10,2 | – 8,2 | – 8,7 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 7,0 | – 5,8 | – 5,6 | – 4,9 | – 4,7 |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 43,2 | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 |
| COM ian. 2009 | 43,1 | 44,2 | 42,6 | 42,4 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 42,4 | 42,7 | 42,8 | 43,1 | 43,1 |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 45,7 | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 |
| COM ian. 2009 | 45,7 | 46,3 | 47,2 | 46,8 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 45,4 | 45,1 | 44,4 | 43,5 | 43,3 |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 2,6 | – 2,2 | – 3,9 | – 2,9 | – 2,3 |
| COM ian. 2009 | – 2,6 | – 2,2 | – 4,6 | – 4,4 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,5 | – 0,4 | – 0,2 |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 0,2 | 0,8 | – 0,6 | 0,4 | 1,1 |
| COM ian. 2009 | 0,2 | 0,8 | – 1,7 | – 1,3 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 0,1 | 0,5 | 1,3 | 2,2 | 2,5 |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 2,7 | – 2,0 | – 3,0 | – 1,8 | – 1,2 |
| COM ian. 2009 | – 3,0 | – 2,3 | – 3,8 | – 3,3 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 2,0 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| Sold structural (7)
   (8)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 2,7 | – 2,0 | – 3,0 | – 1,8 | – 1,2 |
| COM ian. 2009 | – 3,1 | – 3,0 | – 3,9 | – 3,3 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,3 | – 0,4 |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 63,6 | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 |
| COM ian. 2009 | 63,6 | 64,6 | 68,2 | 71,7 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 64,4 | 64,1 | 62,5 | 59,7 | 56,7 |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS ian. 2009

1,9

0,3

– 0,8

0,5

1,3

COM ian. 2009

1,9

0,2

– 1,6

– 0,2

n.a.

PS dec. 2007

1,8

2,2

2,8

3,0

3,0

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2009

2,4

2,6

1,2

2,0

2,0

COM ian. 2009

2,4

2,7

1,0

2,0

n.a.

PS dec. 2007

2,3

2,1

2,1

2,1

2,1

Output gap (5)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2009

0,2

– 0,4

– 2,1

– 2,5

– 2,5

COM ian. 2009 (6)

0,8

0,2

– 1,7

– 2,5

n.a.

PS dec. 2007

– 2,2

– 1,8

– 1,1

– 0,2

0,5

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 8,7

– 10,5

– 9,2

– 8,4

– 7,6

COM ian. 2009

– 8,7

– 10,2

– 8,2

– 8,7

n.a.

PS dec. 2007

– 7,0

– 5,8

– 5,6

– 4,9

– 4,7

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS ian. 2009

43,2

43,5

44,1

43,6

43,6

COM ian. 2009

43,1

44,2

42,6

42,4

n.a.

PS dec. 2007

42,4

42,7

42,8

43,1

43,1

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

45,7

45,8

48,0

46,5

45,9

COM ian. 2009

45,7

46,3

47,2

46,8

n.a.

PS dec. 2007

45,4

45,1

44,4

43,5

43,3

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 2,6

– 2,2

– 3,9

– 2,9

– 2,3

COM ian. 2009

– 2,6

– 2,2

– 4,6

– 4,4

n.a.

PS dec. 2007

– 3,0

– 2,4

– 1,5

– 0,4

– 0,2

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2009

0,2

0,8

– 0,6

0,4

1,1

COM ian. 2009

0,2

0,8

– 1,7

– 1,3

n.a.

PS dec. 2007

– 0,1

0,5

1,3

2,2

2,5

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 2,7

– 2,0

– 3,0

– 1,8

– 1,2

COM ian. 2009

– 3,0

– 2,3

– 3,8

– 3,3

n.a.

PS dec. 2007

– 2,0

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

Sold structural (7)
   (8)

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 2,7

– 2,0

– 3,0

– 1,8

– 1,2

COM ian. 2009

– 3,1

– 3,0

– 3,9

– 3,3

n.a.

PS dec. 2007

– 2,1

– 1,6

– 1,0

– 0,3

– 0,4

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2009

63,6

65,9

69,7

70,5

70,0

COM ian. 2009

63,6

64,6

68,2

71,7

n.a.

PS dec. 2007

64,4

64,1

62,5

59,7

56,7

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Utilizând soldul ajustat ciclic recalculat, pe baza informațiilor din program, și definiția măsurilor unice și a altor măsuri temporare aplicată de serviciile Comisiei — care indică valori mai ridicate pentru aceste măsuri decât cele din cadrul programului, mai ales în 2008 — soldul structural ar fi de – 2,8 % din PIB în 2007, – 2,7 % în 2008, – 3,1 % în 2009 și – 1,8 % din PIB în 2010.

(4)  În special, nu sunt furnizate datele opționale privind deflatorii consumului public și ai investițiilor (Tabelul 1b) și privind consumul guvernamental (Tabelul 2).

(5)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 0,7 %, 0,7 %, 0,4 %, respectiv 0,5 % în perioada 2007-2010.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Programul nu prevede măsuri unice sau alte măsuri temporare; conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisie din ianuarie 2009, acestea reprezintă 0,1 % din PIB în 2007, 0,7 % în 2008 și 0,1 % în 2009, toate conducând la reducerea deficitului.

(8)  Utilizând soldul ajustat ciclic recalculat, pe baza informațiilor din program și a definiției măsurilor unice și a altor măsuri temporare aplicate de serviciile Comisiei, soldul structural ar fi de – 2,8 % din PIB în 2007, – 2,7 din PIB în 2008, – 3,1 % în 2009 și – 1,8 % din PIB în 2010.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/13

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 71/03)

| Data adoptării deciziei | 19.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 98/07 |
| Stat membru | Portugalia |
| Regiune | Região Autónoma dos Açores |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Regime de apoio à pesca artesanal e costeira, para construção e modernização de navios de pesca |
| Temei juridic | Projecto de Portaria da Região Autónoma dos Açores, relativo à gestão da frota de pesca |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate construirii și modernizării navelor de pescuit |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 17,5 milioane EUR |
| Intensitate | 50 %/40 % |
| Durată | Perioada de aplicare a Fondului European pentru Pescuit — până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Activități de pescuit |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Governo Regional dos Açores — Secretaria Regional do Ambiente e do Mar |
| Edifício do Relógio — Rua Cônsul Dabney |
| 9900-014 Horta (Açores) |
| PORTUGAL |

Data adoptării deciziei

19.12.2008

Ajutor nr.

N 98/07

Stat membru

Portugalia

Regiune

Região Autónoma dos Açores

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Regime de apoio à pesca artesanal e costeira, para construção e modernização de navios de pesca

Temei juridic

Projecto de Portaria da Região Autónoma dos Açores, relativo à gestão da frota de pesca

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate construirii și modernizării navelor de pescuit

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

17,5 milioane EUR

Intensitate

50 %/40 %

Durată

Perioada de aplicare a Fondului European pentru Pescuit — până la 31.12.2013

Sectoare economice

Activități de pescuit

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Governo Regional dos Açores — Secretaria Regional do Ambiente e do Mar

Edifício do Relógio — Rua Cônsul Dabney

9900-014 Horta (Açores)

PORTUGAL

Alte informații

Raport cu privire la aplicare

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 9.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 102/08 |
| Stat membru | Belgia |
| Regiune | Het Vlaamse Gewest |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | VINNOF |
| Temei legal | Beslissing Vlaamse Regering van 29 april 2005 met betrekking tot de oprichting van het Vlaams Innovatiefonds — Decreet van 13 juli 1994 betreffende de Vlaamse investeringsmaatschappijen, laatst gewijzigd bij decreet van 6 juli 2001/Décision du gouvernement flamand du 29 avril 2005 portant création du Fonds d'innovation flamand — décret du 13 juillet 1994 relatif aux sociétés d'investissement flamandes, modifié en dernier lieu par le décret du 6 juillet 2001 |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Inovație, întreprinderi mici și mijlocii |
| Forma de ajutor | Aport de capital de risc, împrumut cu dobândă redusă |
| Buget | Buget global: 150 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | Până la 31.12.2015 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Vlaams Innovatiefonds Comm. VA (VINNOF) |
| Hooikaai 55 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |

Data adoptării deciziei

9.2.2009

Ajutor nr.

N 102/08

Stat membru

Belgia

Regiune

Het Vlaamse Gewest

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

VINNOF

Temei legal

Beslissing Vlaamse Regering van 29 april 2005 met betrekking tot de oprichting van het Vlaams Innovatiefonds — Decreet van 13 juli 1994 betreffende de Vlaamse investeringsmaatschappijen, laatst gewijzigd bij decreet van 6 juli 2001/Décision du gouvernement flamand du 29 avril 2005 portant création du Fonds d'innovation flamand — décret du 13 juillet 1994 relatif aux sociétés d'investissement flamandes, modifié en dernier lieu par le décret du 6 juillet 2001

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Inovație, întreprinderi mici și mijlocii

Forma de ajutor

Aport de capital de risc, împrumut cu dobândă redusă

Buget

Buget global: 150 milioane EUR

Valoare

—

Durată

Până la 31.12.2015

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Vlaams Innovatiefonds Comm. VA (VINNOF)

Hooikaai 55

1000 Brussel

BELGIË

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5470 — Gilde/Plukon)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 71/04)

La data 17 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5470. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5470. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/15

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5468 — GDF Suez/GEK)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 71/05)

La data 19 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5468. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5468. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/16

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

24 martie 2009

(2009/C 71/06)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3507 |
| JPY | yen japonez | 132,68 |
| DKK | coroana daneză | 7,4495 |
| GBP | lira sterlină | 0,92060 |
| SEK | coroana suedeză | 10,9165 |
| CHF | franc elvețian | 1,5267 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6365 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,015 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 300,85 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7097 |
| PLN | zlot polonez | 4,5504 |
| RON | leu românesc nou | 4,2953 |
| TRY | lira turcească | 2,2415 |
| AUD | dolar australian | 1,9341 |
| CAD | dolar canadian | 1,6560 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4679 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,3877 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0427 |
| KRW | won sud-coreean | 1 869,80 |
| ZAR | rand sud-african | 12,7911 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2247 |
| HRK | kuna croată | 7,4484 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 397,98 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8970 |
| PHP | peso Filipine | 64,960 |
| RUB | rubla rusească | 45,2115 |
| THB | baht thailandez | 47,822 |
| BRL | real brazilian | 3,0581 |
| MXN | peso mexican | 19,3636 |
| INR | rupie indiană | 68,5080 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3507

JPY

yen japonez

132,68

DKK

coroana daneză

7,4495

GBP

lira sterlină

0,92060

SEK

coroana suedeză

10,9165

CHF

franc elvețian

1,5267

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6365

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,015

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

300,85

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7097

PLN

zlot polonez

4,5504

RON

leu românesc nou

4,2953

TRY

lira turcească

2,2415

AUD

dolar australian

1,9341

CAD

dolar canadian

1,6560

HKD

dolar Hong Kong

10,4679

NZD

dolar neozeelandez

2,3877

SGD

dolar Singapore

2,0427

KRW

won sud-coreean

1 869,80

ZAR

rand sud-african

12,7911

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2247

HRK

kuna croată

7,4484

IDR

rupia indoneziană

15 397,98

MYR

ringgit Malaiezia

4,8970

PHP

peso Filipine

64,960

RUB

rubla rusească

45,2115

THB

baht thailandez

47,822

BRL

real brazilian

3,0581

MXN

peso mexican

19,3636

INR

rupie indiană

68,5080

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/17

---

RETRAGEREA PROPUNERILOR CADUCE ALE COMISIEI

(2009/C 71/07)

Lista propunerilor retrase

| Document | Procedura interinstituțională | Titlu | Publicație JO (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Extindere |
| COM(2004) 189 | — | Propunere de act de adaptare a condițiilor de aderare a Republicii Unite Cipru la Uniunea Europeană | JO C 122, 30.4.2004, p. 54 |
| Justiție, libertate și securitate |
| SEC(2002) 1308/1 | — | Propunere de decizie a Consiliului privind semnarea de către Comunitatea Europeană a Convenției privind garanțiile internaționale în materie de echipamente mobile și a Protocolului la aceasta privind aspecte specifice referitoare la echipamentele aeronavelor, adoptată în comun la Cape Town, la 16 noiembrie 2001 | — |
| SEC(2002) 1308/2 | — | Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției privind garanțiile internaționale în materie de echipamente mobile și a Protocolului la aceasta privind aspecte specifice referitoare la echipamentul aeronavelor, adoptată în comun la Cape Town, la 16 noiembrie 2001 | — |
| COM(2003) 558/1 | 2003/0217/CNS | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză | JO C 96, 21.4.2004, p. 18 |
| COM(2005) 276/2 | 2005/0128/CNS | Propunere de decizie-cadru a Consiliului pentru consolidarea cadrului legislativ penal de combatere a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală | JO C 49, 28.2.2006, p. 37 |
| COM(2005) 317 | 2005/0131/CNS | Propunere de decizie a Consiliului privind îmbunătățirea cooperării polițienești dintre statele membre ale Uniunii Europene, în special la frontierele interne, și de modificare a Convenției de aplicare a Acordului Schengen | JO C 49, 28.2.2006, p. 37 |
| Politica în domeniul maritim și al pescuitului |
| COM(2006) 505 | | Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a Acordului sub forma unui schimb de scrisori privind aplicarea provizorie a Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania privind efectuarea unei activități de pescuit în zonele de pescuit ale Mauritaniei și a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare care se aplică în perioada 1 august 2006-31 iulie 2008 | JO C 332, 30.12.2006, p. 61 |
| Piața internă și servicii |
| COM(2003) 783 | | Propunere de decizie a Consiliului privind semnarea Convenției de la Haga referitoare la legislația aplicabilă anumitor drepturi în ceea ce privește valorile mobiliare deținute printr-un intermediar | JO C 96, 21.4.2004, p. 33 |
| Coordonarea politicilor Comisiei |
| COM(2005) 59 | — | Proiect de acord interinstituțional privind cadrul de funcționare a agențiilor europene de reglementare | JO C 123, 21.5.2005, p. 3 |
| Codificare |
| COM(2003) 297 | 2003/0104/CNS | Propunere de regulament al Consiliului privind organizarea comună a pieței pentru carnea de porc (versiune codificată) | JO C 76, 25.3.2004, p. 20 |
| COM(2006) 315 | 2006/0104/CNS | Propunere de decizie a Consiliului de stabilire a criteriilor comunitare pentru eradicarea și controlul anumitor boli ale animalelor (versiune codificată) | JO C 184, 8.8.2006, p. 16 |
| COM(2006) 694 | 2006/0231/CNS | Propunere de regulament al Consiliului privind producția și comercializarea ouălor pentru incubație și a puilor de fermă (versiune codificată) | JO C 78, 11.4.2007, p. 1 |
| Fiscalitate |
| SEC(2007) 958 | | Recomandare a Comisiei către Consiliu privind autorizarea Comisiei de a începe negocieri cu privire la participarea Comunității la lucrările Dialogului Fiscal Internațional (Internațional Tax Dialogue) | — |
| Comerț |
| COM(2005) 398 | — | Propunere de regulament al Consiliului privind mecanismul de echilibrare aplicabil importurilor provenite din anumite țări care nu sunt membre ale Comunității Europene | JO C 49, 28.2.2006, p. 37 |
| Energie |
| COM(2002) 130 | | Propunere de directivă a Consiliului privind controlul surselor radioactive sigilate de înaltă activitate | JO C 151 E, 25.6.2002, p. 298-304 |
| COM(2003) 370 | | Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (Euratom) nr. 2587/1999 de definire a proiectelor de investiții care se transmit Comisiei în conformitate cu articolul 41 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice | JO C 96, 21.4.2004, p. 5 |
| COM(2006) 709 | | Propunere de decizie a Consiliului privind poziția Comunității în cadrul Consiliului ministerial al Comunității Energiei în ceea ce privește anumite aspecte procedurale legate de bugetul Comunității Energiei, normele procedurale de acceptare a țărilor ca observatori, drepturile și obligațiile observatorilor în cadrul Comunității Energiei, precum și la acceptarea Moldovei, Ucrainei, Norvegiei și Turciei ca observatori în cadrul Comunității Energiei | — |
| COM(2007) 108 | 2007/0042/CNS | Propunere de regulament al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil Agenției de aprovizionare a Euratom | JO C 194, 31.7.2008, p. 5 |
| Transport |
| COM(2003) 155/2 | 2003/0056/COD | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind unitățile de încărcare intermodale | JO C 76, 25.3.2004, p. 10 |
| COM(2004) 144 | 2004/0050/COD | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind compensațiile în cazul nerespectării obligațiilor contractuale în materie de calitate aplicabile serviciilor de transport feroviar de marfă | JO C 122, 30.4.2004, p. 48 |

Document

Procedura interinstituțională

Titlu

Publicație JO (1)

Extindere

COM(2004) 189

—

Propunere de act de adaptare a condițiilor de aderare a Republicii Unite Cipru la Uniunea Europeană

JO C 122, 30.4.2004, p. 54

Justiție, libertate și securitate

SEC(2002) 1308/1

—

Propunere de decizie a Consiliului privind semnarea de către Comunitatea Europeană a Convenției privind garanțiile internaționale în materie de echipamente mobile și a Protocolului la aceasta privind aspecte specifice referitoare la echipamentele aeronavelor, adoptată în comun la Cape Town, la 16 noiembrie 2001

—

SEC(2002) 1308/2

—

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției privind garanțiile internaționale în materie de echipamente mobile și a Protocolului la aceasta privind aspecte specifice referitoare la echipamentul aeronavelor, adoptată în comun la Cape Town, la 16 noiembrie 2001

—

COM(2003) 558/1

2003/0217/CNS

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză

JO C 96, 21.4.2004, p. 18

COM(2005) 276/2

2005/0128/CNS

Propunere de decizie-cadru a Consiliului pentru consolidarea cadrului legislativ penal de combatere a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală

JO C 49, 28.2.2006, p. 37

COM(2005) 317

2005/0131/CNS

Propunere de decizie a Consiliului privind îmbunătățirea cooperării polițienești dintre statele membre ale Uniunii Europene, în special la frontierele interne, și de modificare a Convenției de aplicare a Acordului Schengen

JO C 49, 28.2.2006, p. 37

Politica în domeniul maritim și al pescuitului

COM(2006) 505

Propunere de decizie a Consiliului de încheiere a Acordului sub forma unui schimb de scrisori privind aplicarea provizorie a Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania privind efectuarea unei activități de pescuit în zonele de pescuit ale Mauritaniei și a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare care se aplică în perioada 1 august 2006-31 iulie 2008

JO C 332, 30.12.2006, p. 61

Piața internă și servicii

COM(2003) 783

Propunere de decizie a Consiliului privind semnarea Convenției de la Haga referitoare la legislația aplicabilă anumitor drepturi în ceea ce privește valorile mobiliare deținute printr-un intermediar

JO C 96, 21.4.2004, p. 33

Coordonarea politicilor Comisiei

COM(2005) 59

—

Proiect de acord interinstituțional privind cadrul de funcționare a agențiilor europene de reglementare

JO C 123, 21.5.2005, p. 3

Codificare

COM(2003) 297

2003/0104/CNS

Propunere de regulament al Consiliului privind organizarea comună a pieței pentru carnea de porc (versiune codificată)

JO C 76, 25.3.2004, p. 20

COM(2006) 315

2006/0104/CNS

Propunere de decizie a Consiliului de stabilire a criteriilor comunitare pentru eradicarea și controlul anumitor boli ale animalelor (versiune codificată)

JO C 184, 8.8.2006, p. 16

COM(2006) 694

2006/0231/CNS

Propunere de regulament al Consiliului privind producția și comercializarea ouălor pentru incubație și a puilor de fermă (versiune codificată)

JO C 78, 11.4.2007, p. 1

Fiscalitate

SEC(2007) 958

Recomandare a Comisiei către Consiliu privind autorizarea Comisiei de a începe negocieri cu privire la participarea Comunității la lucrările Dialogului Fiscal Internațional (Internațional Tax Dialogue)

—

Comerț

COM(2005) 398

—

Propunere de regulament al Consiliului privind mecanismul de echilibrare aplicabil importurilor provenite din anumite țări care nu sunt membre ale Comunității Europene

JO C 49, 28.2.2006, p. 37

Energie

COM(2002) 130

Propunere de directivă a Consiliului privind controlul surselor radioactive sigilate de înaltă activitate

JO C 151 E, 25.6.2002, p. 298-304

COM(2003) 370

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (Euratom) nr. 2587/1999 de definire a proiectelor de investiții care se transmit Comisiei în conformitate cu articolul 41 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice

JO C 96, 21.4.2004, p. 5

COM(2006) 709

Propunere de decizie a Consiliului privind poziția Comunității în cadrul Consiliului ministerial al Comunității Energiei în ceea ce privește anumite aspecte procedurale legate de bugetul Comunității Energiei, normele procedurale de acceptare a țărilor ca observatori, drepturile și obligațiile observatorilor în cadrul Comunității Energiei, precum și la acceptarea Moldovei, Ucrainei, Norvegiei și Turciei ca observatori în cadrul Comunității Energiei

—

COM(2007) 108

2007/0042/CNS

Propunere de regulament al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil Agenției de aprovizionare a Euratom

JO C 194, 31.7.2008, p. 5

Transport

COM(2003) 155/2

2003/0056/COD

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind unitățile de încărcare intermodale

JO C 76, 25.3.2004, p. 10

COM(2004) 144

2004/0050/COD

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind compensațiile în cazul nerespectării obligațiilor contractuale în materie de calitate aplicabile serviciilor de transport feroviar de marfă

JO C 122, 30.4.2004, p. 48

---

(1)  Pentru anumite propuneri nu sunt disponibile date pentru publicarea in JO.

---

Curtea de Conturi Europeană

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/19

---

Raportul special nr. 9/2008 „Eficacitatea asistenței acordate de Uniunea Europeană pentru Belarus, Moldova și Ucraina în domeniul libertății, securității și justiției”

(2009/C 71/08)

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 9/2008 „Eficacitatea asistenței acordate de Uniunea Europeană pentru Belarus, Moldova și Ucraina în domeniul libertății, securității și justiției”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: www.eca.europa.eu

Raportul poate fi obținut gratuit în versiune tipărită și pe CD-ROM, printr-o cerere adresată Curții de Conturi:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

sau completând un bon de comandă electronic pe site-ul EU-Bookshop.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/20

---

Comunicare a Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 71/09)

| Stat membru | Spania |
| --- | --- |
| Rutele în cauză | Mallorca-Ibiza; Mallorca-Menorca; Menorca-Ibiza |
| Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public | Data publicării prezentei comunicări |
| Adresa de la care se pot obține textul, precum și orice informații și/sau documentație privind obligațiile de serviciu public | Dirección General de Aviación Civil
  Subdirección General de Transporte Aéreo
  Area de Explotación
  Tel.: 915977505
  Fax 915978643
  E-mail: mmederos@fomento.es |

Stat membru

Spania

Rutele în cauză

Mallorca-Ibiza; Mallorca-Menorca; Menorca-Ibiza

Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public

Data publicării prezentei comunicări

Adresa de la care se pot obține textul, precum și orice informații și/sau documentație privind obligațiile de serviciu public

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Area de Explotación

Tel.: 915977505

Fax 915978643

E-mail: mmederos@fomento.es

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisie

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/21

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2009/C 71/10)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9

„PROSCIUTTO DI NORCIA”

NR. CE: IT-PGI-0117-1554-11.07.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Rubrica din caietul de sarcini afectată de modificare:

| — | | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | | Descrierea produsului |
| — | | Aria geografică |
| — | | Dovada originii |
| — | | Metoda de obținere |
| — | | Legătura |
| — | | Etichetarea |
| — | | Cerințe naționale |
| — | | Altele [de precizat] |

—

Image

Denumirea produsului

—

Image

Descrierea produsului

—

Image

Aria geografică

—

Image

Dovada originii

—

Image

Metoda de obținere

—

Image

Legătura

—

Image

Etichetarea

—

Image

Cerințe naționale

—

Image

Altele [de precizat]

2.   Tip de modificare:

| — | | Modificare a documentului unic sau a fișei rezumat |
| --- | --- | --- |
| — | | Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrată pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă rezumat |
| — | | Modificare a caietului de sarcini care nu implică nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — | | Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării de către autoritățile publice a unor măsuri obligatorii sanitare sau de protecție a plantelor [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

Image

Modificare a documentului unic sau a fișei rezumat

—

Image

Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrată pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă rezumat

—

Image

Modificare a caietului de sarcini care nu implică nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—

Image

Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării de către autoritățile publice a unor măsuri obligatorii sanitare sau de protecție a plantelor [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

3.1.   Descrierea produsului:

Articolul 3 din caietul de sarcini al producției care a condus la recunoaștere indică faptul că materia primă pentru prepararea indicației geografice protejate „Prosciutto di Norcia” este carnea de „porc adult greu”. Întrucât există o definiție exactă a noțiunii de „porc adult greu”, s-a considerat că este necesară o descriere mai pozitivă a caracteristicilor „porcului adult greu” în caietul de sarcini al producției, pentru ca structura de control să primească elemente mai exacte, iar consumatorii date mai fiabile.

3.2.   Dovada originii:

S-a considerat util ca, la articolul 7, să se introducă o serie de elemente cu privire la origine care nu sunt menționate în caietul de sarcini existent al producției.

3.3.   Cerințe naționale:

Din caietul de sarcini se elimină toate referirile la activitatea de control exercitată de „consorzio”, activitate care este incompatibilă cu dispozițiile articolelor (10) și (11) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„PROSCIUTTO DI NORCIA”

NR. CE: IT-PGI-0117-1554-11.07.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Prosciutto di Norcia”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (anexa II):

Clasa 1.2 — Produse pe bază de carne

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Prosciutto di Norcia” IGP este o șuncă crudă uscată care, în momentul punerii în consum, prezintă o formă caracteristică de pară, o greutate de cel puțin 8,5 kg și o secțiune cu un aspect compact, a cărei culoare variază între roz și roșu. Produsul are o aromă specifică ușor picantă și un gust savuros, dar nu sărat.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

„Prosciutto di Norcia” IGP se obține din pulpe de porci din rasele tradiționale Marele Alb italian și Landrace italian, îmbunătățite conform Registrului genealogic italian, de porci născuți din vieri de aceste rase sau de porci născuți din vieri din rasa Duroc italian, îmbunătățită conform Registrului genealogic italian. Sunt admiși, de asemenea, porcii născuți din vieri de alte rase sau din vieri de rase hibride, cu condiția să fie obținuți prin programe de selecție sau de încrucișare ale căror obiective nu sunt incompatibile cu cele din Registrul genealogic italian pentru producția de porci grei. În ceea ce privește originea porcilor, nu există nicio limită geografică.

Sunt totuși excluși porcii cu trăsături antitetice, în special cei cu gena responsabilă pentru sensibilitatea la stres (sindromul stresului la porcine — PSS), tipurile genetice și animalele considerate neconforme cu caietul de sarcini al producției, precum și animalele din rasele pure Landrace belgian, Hampshire, Pietrain, Duroc și Spotted Poland.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Hrana utilizată trebuie să fie conformă cu standardele de comercializare. Regimul alimentar și tehnicile de creștere contribuie la obținerea porcilor grei prin creșterea moderată a rațiilor zilnice.

Pentru hrănirea porcilor cu o greutate în viu cuprinsă între 30 și 80 kg se utilizează hrana indicată în tabelele 1 și 2 din caietul de sarcini, astfel încât cerealele să nu reprezinte mai puțin de 45 % din cantitatea totală de substanță uscată. Pentru hrănirea porcilor cu o greutate în viu de peste 80 kg se utilizează numai hrana indicată în tabelul 2, astfel încât cerealele să nu reprezinte mai puțin de 55 % din cantitatea totală de materie uscată.

Utilizarea combinată de zer și zară nu trebuie să depășească 15 litri/zi per animal.

Conținutul de azot asociat borhotului de distilerie trebuie să fie sub 2 %.

Utilizarea combinată de cartofi deshidratați și manioc nu trebuie să depășească 15 % din substanța uscată a hranei. Pentru toți parametrii menționați se admit toleranțe de cel mult 10 %.

Caracteristicile conținutului rației alimentare administrate trebuie să poată răspunde necesităților animalelor în diversele etape ale procesului de creștere, astfel încât obiectivele prevăzute în caietul de sarcini să fie îndeplinite.

Se permite suplimentarea rațiilor alimentare cu minerale și vitamine, în limitele stabilite de legislația în vigoare.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Etapele de producție și de maturare a „Prosciutto di Norcia” trebuie să se desfășoare în aria de producție delimitată la punctul 4.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

„Prosciutto di Norcia” este pus în consum însoțit de o marcă specială care permite identificarea produsului. Marca constă într-un simbol purtând indicația „Prosciutto di Norcia” aplicată cu fierul roșu. Denumirea indicației geografice protejate „Prosciutto di Norcia” trebuie să figureze pe etichetă cu caractere clare și indelebile, care să poată fi ușor distinse de orice alte însemne de pe etichetă, și trebuie imediat urmată de mențiunea „Indicație geografică protejată” și/sau de sigla „IGP”, care trebuie tradusă în limba țării în care este comercializat produsul. Aceste indicații însoțesc sigla denumirii. Este interzisă adăugarea oricăror alte specificații care nu sunt prevăzute în mod expres.

Cu toate acestea, este permisă utilizarea unor indicații care fac referire la nume, denumiri comerciale sau mărci private care nu au sens laudativ și care nu pot induce consumatorii în eroare, precum și utilizarea denumirii crescătoriei de porci din care provine produsul.

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică în care se produce „Prosciutto di Norcia” cuprinde comunele Norcia, Preci, Cascia, Monteleone Spoleto, Poggiodomo, situate la o altitudine de peste 500 m deasupra nivelului mării.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Aria geografică delimitată la punctul 4 se caracterizează prin creste muntoase înalte, care împiedică afluxul de aer umed dinspre mare, și prin prezența unor formațiuni calcaroase, care permit dispersia apei de ploaie. Alături de specializarea și cunoștințele pe care locuitorii le-au dobândit de-a lungul timpului în materie de creștere a porcilor și de preparare a diverselor părți de porc, aceste caracteristici au permis dezvoltarea unui mediu natural și uman optim pentru obținerea unui produs de calitate în această arie geografică.

5.2.   Specificitatea produsului:

„Prosciutto di Norcia” are o secțiune cu un aspect compact, a cărei culoare variază între roz și roșu, și prezintă o aromă tipică ușor picantă și un gust savuros, dar nu sărat.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Calitățile produsului „Prosciutto di Norcia” IGP depind nu numai de factorii umani care stau la originea preparării sale caracteristice, ci sunt influențate în mod direct și de condițiile de mediu. Datorită caracteristicilor climatice și naturii terenurilor descrise la punctul 5.1, mediul natural al zonei este deosebit de propice pentru procesul de maturare și uscare. În plus, arta conservării cărnii de porc specifică regiunii Nursino este celebră încă din vremea romanilor. Din cauza slabei agriculturi montane și a perioadelor de inactivitate impuse de sezonul rece, locuitorii regiunii erau specializați în activități de creștere a animalelor. Aceste activități s-au intensificat în perioada Republicii și a Imperiului roman, precum și sub dominația Bisericii, care a dus o politică de valorificare a zonelor rurale din Latium. Țăranii au devenit astfel buni cunoscători ai anatomiei porcine și ai metodelor de sacrificare, de preparare și de conservare a bucăților de carne de porc, metode pe care le-au aplicat cu dibăcia care le este caracteristică încă și astăzi, obținând produse ce erau apoi vândute, sărate și uscate în zonele vecine.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil:

| — | pe următoarea pagină web:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  sau |
| --- | --- |

—

pe următoarea pagină web:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

sau

| — | accesând direct pagina principală de internet a ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” [Produse de calitate] (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)” [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE — Regulamentul (CE) nr. 510/2006]. |
| --- | --- |

—

accesând direct pagina principală de internet a ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” [Produse de calitate] (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)” [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE — Regulamentul (CE) nr. 510/2006].

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/25

---

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2009/C 71/11)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006

„AMARENE BRUSCHE DI MODENA”

NR. CE: IT-PGI-005-0714-23.7.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire

„Amarene Brusche di Modena”

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs (anexa II)

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

La momentul punerii în consum, dulceața „Amarene Brusche di Modena” IGP are o consistență moale și o culoare caracteristică roșie-brună intensă, cu reflexe întunecate; indicele refractometric la 20° este cuprins între 60 și 68 grade Brix; conținutul de acid caracteristic (aciditatea), determinat prin măsurarea indicelui pH, este cuprins între 2,5 și 3,5. Produsul finit conține 70 % fructe proaspete.

Gustul caracteristic al dulceții „AMARENE BRUSCHE DI MODENA” IGP prezintă un bun echilibru între dulce și acrișor, cu o senzație de aciditate. La momentul punerii în consum, dulceața „Amarene Brusche di Modena” are un conținut de zahăr de minim 60 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Materia primă pentru dulceața „Amarene Brusche di Modena” IGP sunt fructele vișinului, care provin din plantații cu soiurile: Amarena di Castelvetro, Amarena di Vignola cu peduncul scurt, Amarena di Vignola cu peduncul lung, Amarena di Montagna, Amarena di Salvaterra, Marasca di Vigo, Meteor, Mountmorency și Pandy.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Operațiunile de cultivare a vișinului și de producție a dulceții „Amarene Brusche di Modena” trebuie să se desfășoare în zona de producție menționată la punctul 4, în măsura în care aria geografică delimitată prezintă condiții favorabile dezvoltării vișinului, astfel cum se deduce de la punctul 5.1.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Ambalarea dulceții „Amarene Brusche di Modena” trebuie să se desfășoare în zona de producție menționată la punctul 4, pentru a garanta originea și controlul produsului, pentru a împiedica pierderea caracteristicilor sale specifice definite la punctul 3.2 și pentru a evita o pasteurizare ulterioară, care ar putea modifica gustul tipic al dulceții „Amarene Brusche di Modena” IGP, dată de echilibrul bun între gustul acid și cel dulce.

Dulceața „Amarene Brusche di Modena” IGP este ambalată în recipiente de sticlă sau de tablă, cu capacitatea de 15 ml, 212 ml, 228 ml, 236 ml, 314 ml, 370 ml, 2 650 ml și 5 000 ml. Recipientele cu capacitatea de 2 650 ml și 5 000 ml sunt destinate uzului profesional.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Sigla denumirii „Amarene Brusche di Modena” IGP constă dintr-o literă A, a cărei linie transversală este înlocuită cu o vișină cu codiță și frunză. Figura este înscrisă într-un pătrat cu latura de 74 mm. Sub figură, este scrisă pe trei rânduri denumirea AMARENE BRUSCHE DI MODENA I.G.P. Sigla poate fi adaptată în mod proporțional pentru diferitele variante de utilizare.

Image

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de cultivare a fructelor și de producție a dulceții „Amarene Brusche di Modena” IGP se compune din teritoriul administrativ al comunelor Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Castelvetro di Modena, Cavezzo, Concordia sul Secchia, Finale Emilia, Fiorano Modenese, Formigine, Guiglia, Maranello, Marano sul Panaro, Medolla, Mirandola, Modena, Montese, Nonantola, Novi di Modena, Pavullo nel Frignano, Prignano sul Secchia, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero sul Secchia, Sassuolo, Savignano sul Panaro, Serramazzoni, Soliera, Spilamberto, Vignola, Zocca din provincia Modena și din teritoriul limitrof al provinciei Bologna care cuprinde următoarele comune: Anzola nell'Emilia, Bazzano, Castel d'Aiano, Castello di Serravalle, Crespellano, Crevalcore, Monte S.Pietro, Monteveglio, San Giovanni in Persiceto, Sant'Agata Bolognese, Savigno și Vergato.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Zona de producție a dulceții „Amarene Brusche di Modena” IGP se caracterizează prin prezența solurilor foarte profunde, în general fertile, bine structurate, suficient de poroase și permeabile, cu o conformație mai ales de tip lut nămolos cu urme de argilă, ceea ce le face foarte favorabile cultivării unui pom precum vișinul, care are nevoie de terenuri permeabile, bine drenate, aerate. Această structură particulară a solului împreună cu textura sa determină o bună porozitate, o bună capacitate de drenare și, în consecință, o capacitate ridicată de aerare a terenului. Aria considerată este străbătută de o rețea hidrografică densă, naturală și artificială. Clima tinde spre tipul subumed, respectiv spre tipul subarid în zonele depresionare din câmpia joasă a provinciei Modena, creând condiții deosebit de favorabile culturii vișinului.

5.2.   Specificitatea produsului

Indicația geografică protejată „Amarene Brusche di Modena” se deosebește de alte produse aparținând aceleiași categorii în primul rând prin caracteristicile organoleptice și fizico-chimice specifice ale materiei prime, provenind de la soiurile de vișin cultivate în zona de producție și, în special, prin gustul caracteristic al dulceții care prezintă un bun echilibru între dulce și acrișor, cu o senzație de aciditate. Alte importante caracteristici distinctive ale produsului sunt procesul de producție natural, bazat pe concentrarea prin evaporare termică a fructelor, fără utilizarea agenților de îngroșare, a coloranților sau conservanților, precum și conținutul ridicat de fructe raportat la zahărul adăugat și absența altor prelucrări înaintea ambalării.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Cererea de recunoaștere a dulceții „Amarene Brusche di Modena” ca IGP este justificată de reputația și notorietatea produsului. Reputația dulceții „Amarene Brusche di Modena” este demonstrată de bibliografia amplă care atestă cunoștințele și măiestria deosebită a populației locale în prepararea dulceții, transmise fidel de-a lungul timpului, legate de necesitatea prelucrării rapide a unui fruct cu conservabilitate redusă și care au dat naștere unui produs renumit și apreciat mai ales pentru procesul său de producție natural.

Demonstrarea reputației produsului nu poate ignora existența unei zone de producție în teritoriul menționat la punctul 4, în care, încă de la începutul secolului trecut, funcționau numeroase întreprinderi agricole specializate în cultura vișinului, centre de recoltare și conservare prin frig a fructelor, precum și diverse laboratoare artizanale și întreprinderi mici și mijlocii de producție a dulceții. Întreprinderile agricole în care se produce dulceața au în total mai mult de 350 de angajați și o valoare a producției care nu poate fi neglijată. Cultivarea intensivă a vișinului a fost pentru prima dată experimentată, în 1882, de avocatul Luigi Mancini la ferma sa „La Colombarina” din apropiere de Vignola dar, în realitate, deja din 1820 datează mărturia marele botanist Giorgio Gallesio care sublinia obiceiul „de a înconjura casele de la țară cu vișini, pentru a putea prepara din fructe siropuri, conserve, dulcețuri, budinci și prăjituri”, ceea ce atestă existența unei solide tradiții familiale de preparare a produsului în provincia agricolă Modena.

Numeroase rețete vechi dovedesc utilizarea produsului, de-a lungul timpului, la prepararea dulciurilor tipice ale regiunii, la nivel familial sau artizanal, iar rețetele recente sugerează utilizarea dulceții în special pentru prepararea prăjiturilor casei. Mărturie în acest sens stau două manuscrise din Modena, din secolul XIX, care prezintă modalități de preparare a dulceții, primul fiind constituit din patru caiete ținute de patru generații de stăpâni ai casei dintr-o familie burgheză, publicat în 1970, iar al doilea, redactat de Ferdinando Cavazzoni, cofetar al casei Molza, publicat în 2001.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Administrația actuală a lansat procedura națională de opoziție prin publicarea propunerii de recunoaștere a indicației geografice protejate „Amarene Brusche di Modena” în Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr. 169 din 21 iulie 2004.

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil:

| — | la următoarea adresă web:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  sau |
| --- | --- |

—

la următoarea adresă web:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

sau

| — | accesând direct pagina principală de internet a ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

accesând direct pagina principală de internet a ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Prodotti di Qualità” (în stânga ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

| 25.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 71/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 71/28

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2009/C 71/12)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

Cerere de modificare în conformitate cu articolul 9

„LA BELLA DELLA DAUNIA”

NR. CE: IT-PDO-105-0085-9.7.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Rubrica din caietul de sarcini afectată de modificare:

| — | | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | | Descrierea produsului |
| — | | Aria geografică |
| — | | Dovada originii |
| — | | Metodă de obținere |
| — | | Legătură |
| — | | Etichetare |
| — | | Cerințe naționale |
| — | | Altele (de precizat) |

—

Image

Denumirea produsului

—

Image

Descrierea produsului

—

Image

Aria geografică

—

Image

Dovada originii

—

Image

Metodă de obținere

—

Image

Legătură

—

Image

Etichetare

—

Image

Cerințe naționale

—

Image

Altele (de precizat)

2.   Tip de modificare:

| — | | Modificarea documentului unic sau a fișei rezumat |
| --- | --- | --- |
| — | | Modificarea caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă rezumat |
| — | | Modificarea caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
| — | | Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |

—

Image

Modificarea documentului unic sau a fișei rezumat

—

Image

Modificarea caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă rezumat

—

Image

Modificarea caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

—

Image

Modificarea temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3.   Modificare (modificări):

3.1.   Descrierea produsului

La punctul 4.2 „Descriere” din fișa rezumat publicată în 1999, data indicativă a recoltei era fixată la 1 octombrie; în schimb, caietul de sarcini publicat în 2000 distingea două date de recoltă: prima la 1 octombrie, pentru măslinele verzi și cea de-a doua la 25 octombrie, pentru măslinele negre.

În consecință, în ceea ce privește dispozițiile caietului de sarcini din 2000, s-a dovedit a fi necesară devansarea recoltării măslinelor negre de asemenea la 1 octombrie, dat fiind faptul că, ca urmare a schimbării condițiilor climatice, la această dată măslinele pot să fi atins deja stadiul de pârguială sau de coacere și să aibă culoarea vinului roșu.

În plus, din motive de claritate formală, este necesar să se indice faptul că greutatea prevăzută pentru cele două tipuri de măsline (verzi și negre) în momentul comercializării lor este cuprinsă între 6 și 30 g, substituind astfel propoziția „greutatea medie a drupei este de peste 11 g, cu un maximum de 18 g” care figurează în fișa rezumat din 1999.

3.2.   Metodă de obținere

S-a observat că irigarea și utilizarea practicilor agronomice celor mai moderne permit obținerea unor cantități de peste 110 chintale pe hectar. În consecință, pentru a nu limita producția în mod nejustificat, s-a considerat necesar să se mărească producția maximă de la 110 la 150 de chintale pe hectar.

Concentrațiile de soluție alcalină, măsurate în grade Baumé în caietul de sarcini anterior și limitate între 2° și 4°, sunt exprimate în procentaj (m/v) și sunt fixate între 1,7 și 4 % în noul caiet de sarcini. Această modificare este menită să permită tuturor producătorilor să lucreze în mod tradițional.

Durata maximă a tratamentului cu soluția alcalină este cuprinsă între 12 și 15 ore, deoarece s-a dovedit că, în anumite condiții climatice, era necesar să se aștepte mai mult de 12 ore.

S-a specificat că „atunci când intervalul de timp dintre faza fermentării și cea a ambalării este mai mare de 6 luni, trebuie să se adauge sare măcinată pentru a stabiliza saramura între 8 și 10 %”, deoarece s-a constatat că această adăugare nu era necesară pentru măslinele ambalate la mai puțin de 6 luni de la fermentare.

Pentru măslinele negre a fost introdusă cealaltă metodă a sistemului californian, deoarece experiența locală a arătat că aceasta era mai adecvată pentru măslinele varietății „Bella di Cerignola”. În ceea ce privește metoda A, s-a precizat că gluconatul de fier sau lactatul feros de până la 150 mg/kg de măsline trebuie considerat drept reziduu.

Au fost introduse alte tipuri de recipiente pentru a răspunde cererilor de pe anumite piețe.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„LA BELLA DELLA DAUNIA”

NR. CE: IT-PDO-105-0085-9.7.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1.   Denumire:

„La Bella della Daunia”

2.   Statul membru sau țara terță:

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs (anexa II)

Clasa 1.6 — Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

În momentul introducerii în consum, măslinele verzi de masă care beneficiază de DOP „La Bella della Daunia” trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| — | nuanțe de verde deschis uniform, cu lenticele pronunțate, |
| --- | --- |

—

nuanțe de verde deschis uniform, cu lenticele pronunțate,

| — | formă alungită, asemănătoare unei prune, îngustă la bază și cu un vârf ascuțit și suplu, |
| --- | --- |

—

formă alungită, asemănătoare unei prune, îngustă la bază și cu un vârf ascuțit și suplu,

| — | pulpă delicată, savuroasă și de o consistență plină și compactă, pieliță fină, |
| --- | --- |

—

pulpă delicată, savuroasă și de o consistență plină și compactă, pieliță fină,

| — | greutate cuprinsă între 6 și 30 g, |
| --- | --- |

—

greutate cuprinsă între 6 și 30 g,

| — | randamentul pulpei > 80 %, |
| --- | --- |

—

randamentul pulpei > 80 %,

| — | conținut de materie grasă < 15 %, |
| --- | --- |

—

conținut de materie grasă < 15 %,

| — | conținut de zaharuri reductoare < 2,8 %. |
| --- | --- |

—

conținut de zaharuri reductoare < 2,8 %.

În momentul introducerii în consum, măslinele negre de masă care beneficiază de DOP „La Bella della Daunia” trebuie să prezinte următoarele caracteristici:

| — | culoare neagră intensă la exterior, |
| --- | --- |

—

culoare neagră intensă la exterior,

| — | formă alungită, asemănătoare unei prune, îngustă la bază și cu un vârf ascuțit și suplu, |
| --- | --- |

—

formă alungită, asemănătoare unei prune, îngustă la bază și cu un vârf ascuțit și suplu,

| — | pulpă delicată, savuroasă și de o consistență plină și compactă, pieliță fină, |
| --- | --- |

—

pulpă delicată, savuroasă și de o consistență plină și compactă, pieliță fină,

| — | greutate cuprinsă între 6 și 30 g, |
| --- | --- |

—

greutate cuprinsă între 6 și 30 g,

| — | randamentul pulpei > 80 %, |
| --- | --- |

—

randamentul pulpei > 80 %,

| — | conținut de materie grasă < 18 %, |
| --- | --- |

—

conținut de materie grasă < 18 %,

| — | conținut de zaharuri reductoare < 2,4 %. |
| --- | --- |

—

conținut de zaharuri reductoare < 2,4 %.

Recoltarea măslinelor se efectuează direct de pe plantă, începând cu 1 octombrie; recoltarea măslinelor verzi începe de îndată ce culoarea pieliței tinde să se schimbe din verde intens în verde deschis, cu lenticele bine pronunțate, în timp ce recoltarea măslinelor negre începe atunci când acestea dau în pârguială sau sunt coapte și au culoarea vinului roșu.

Producția maximă de măsline care poate beneficia de protecție nu trebuie să depășească 150 de chintale pe hectar de cultură specializată sau mixtă (în acest caz, este vorba despre producția declarată).

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată

Faza de producție a produsului „La Bella della Daunia” trebuie să fie efectuată pe teritoriul de producție delimitat la punctul 4.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Toate recipientele trebuie să fie prevăzute cu o etichetă conformă cu diferitele dispoziții legislative; pe etichetă figurează, în caractere imprimate clar, lizibil și de dimensiuni identice, următoarele indicații: „La Bella della Daunia” și „Denominazione di origine protetta” (sau abrevierea DOP); numele, denumirea comercială și adresa exploatației producătoare care se ocupă de ambalarea produsului; greutatea netă a produsului scurs conținut în ambalaj, exprimat în conformitate cu dispozițiile în vigoare. Pe etichetă trebuie să figureze, de asemenea, simbolul grafic pentru imaginea artistică a siglei specific și univoc, care nu trebuie utilizat decât împreună cu denumirea de origine protejată (DOP). Simbolul grafic se compune dintr-o figură feminină, inspirată dintr-o tradiție iconografică pe vase, răspândită în Daunia, reprezentată în negativ: este vorba despre o dansatoare care ține ridicată în mâna stângă o ramură de măslin. Personajul este înconjurat de inscripția „La Bella della Daunia”, scrisă în caractere clasice îngroșate (majuscule).

Cadrul extern, de culoare aurie Pantone 872, poartă în partea de sus mențiunea „Oliva da mensa DOP” și în partea de jos denumirea cultivarului: varietatea „Bella di Cerignola”. Simbolul grafic este reprodus pe un autocolant tridimensional cu un diametru de 2 cm, 3 cm și respectiv 5 cm.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Comunele Cerignola, Ortanova, San Ferdinando di Puglia, Stornara, Stornarella și Trinitapoli (FG) fac parte din marea câmpie Tavoliere della Puglia, formată dintr-o parte centrală care ocupă majoritatea suprafeței sale și din două benzi la nord și la sud, suficient de întinse și cu un relief variat. Comunele menționate mai sus sunt localizate în partea centrală, în zona dinspre coastă. Această zonă este caracterizată printr-o ușoară pantă uniformă care coboară înspre mare, care o delimitează la est. Altitudinea medie este cuprinsă între 100 și 150 m deasupra nivelului mării. De aceea, regiunea Tavoliere della Puglia trebuie considerată una dintre câmpiile litorale italiene. Panta are o înclinație de 7-8 %. Pânza freatică este situată la diferite niveluri de adâncime, în funcție de zone, aflându-se la 25-50 m. Pânzele arteziene sunt, de asemenea, situate la adâncimi care variază în funcție de zonă, însă deja la o adâncime cuprinsă între 60 și 70 m, acestea pot fi considerate ca fiind satisfăcătoare din punct de vedere al debitului.

Suprafețe teritoriale: Cerignola — 58 965 ha, Ortanova — 14 393 ha, San Ferdinando di Puglia — 4 181 ha, Stornara — 3 364 ha, Stornarella — 3 388 ha, Trinitapoli — 14 755 ha, în total 99 046 ha. Aria acoperită de DOP „La Bella della Daunia” a fost redusă cu aproximativ 30 % ca urmare a excluderii zonelor care nu se pretează la cultura de măsline de masă din cauza condițiilor lor pedoclimatice; actualmente sunt cultivate aproximativ 850 ha. Datorită ajutoarelor acordate de către Uniunea Europeană, au fost plantate recent 180 ha.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Teritoriile comunelor Cerignola, Orta Nova, San Ferdinando di Puglia, Stornara, Stornarella și Trinitapoli (FG) prezintă similitudini în ceea ce privește caracteristicile pedologice, climatice și hidrologice, constituind o arie de producție omogenă. Climatul este tipic mediteraneean, fiind rece și umed toamna și iarna, cald și arid vara. Vântul Sirocco sau vântul de sud, care pe coasta tireniană este umed și aduce ploi, își pierde umiditatea în timp ce traversează catena munților Apenini și coboară sub formă de vânt cald și uscat pe coasta adriatică și pe cea ionică. Terenurile au o adâncime variabilă și o compactitate foarte diversă, cu predominanța terenurilor cu soluri medii. În general, permeabilitatea este bună, stagnările de apă în timpul iernii se datorează prezenței, la adâncimi mici, a unor straturi tari, bogate în calcar și în argilă nisipoasă. Reacția este aproape întotdeauna subalcalină sau neutră. Aceste terenuri pot atinge o bună productivitate și pot prezenta o structură fizică favorabilă, cu condiția să fie lucrate în mod rațional.

5.2.   Specificitatea produsului

Denumirea măslinelor, se pare, provine de la forma caracteristică a drupei, foarte asemănătoare cu cea a prunei. Este vorba despre un cultivar parțial autocompatibil, cultivarii Sant'Agostino, Biancolilla, Termite di Bitetto și Mele fiind buni polenizatori. Legarea boabelor este cuprinsă între 0,20 și 0,40 %. Fructele acestei varietăți sunt foarte cunoscute pentru dimensiune, aspect frumos și volum, precum și datorită consistenței pulpei lor, rezistenței la manipulări și capacității de conservare; acestea sunt în principal prelucrate în stare verde, deși în ultimul timp, ca urmare a unei cereri mari din partea consumatorilor, sunt supuse tratamentului și măslinele aflate în stadiul de pârguială și cele negre.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

„La Bella della Daunia” provine din varietatea originală „Oliva di Cerignola”, cultivar policlonal care prezintă o mare variabilitate a caracterelor sale distinctive, determinate de bogăția matriței genetice, de factorii pedoclimatici, de portaltoaie și de evoluția tehnicilor de cultivare. Din această varietate răspândită în regiunea Daunia (actualmente denumită „Tavoliere di Capitanata”) s-a obținut, în urma unei mutații genetice naturale și printr-o selecție clonală constantă și minuțioasă, realizată de cultivatorii și pepinieriștii locali, o clonă ameliorativă care are afinități genetice cu cultivarul de origine și caracteristici calitative superioare. Acest nou cultivar a fost denumit „Bella di Cerignola” și este înscris la punctul 15 din registrul italian al culturilor de măsline.

TRIMITERE LA PUBLICAREA CAIETULUI DE SARCINI:

Această administrație a demarat procedura națională de opoziție pentru propunerea de modificare a DOP „La bella della Daunia”.

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat la adresa web:

| — | www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  sau: |
| --- | --- |

—

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

sau:

| — | accesând direct pagina de internet a ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe Prodotti di Qualità (Produse de calitate) (în stânga ecranului) și apoi pe Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [Reg (CE) 510/2006] [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE — Regulamentul (CE) nr. 510/2006]. |
| --- | --- |

—

accesând direct pagina de internet a ministerului (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe Prodotti di Qualità (Produse de calitate) (în stânga ecranului) și apoi pe Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [Reg (CE) 510/2006] [Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE — Regulamentul (CE) nr. 510/2006].

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---