# Az Európai Unió C 89/2009

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2009.089.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 89 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. április 18. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2009.089.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 89

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. április 18.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 089/01 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 089/01

Euro-átváltási árfolyamok

1

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 089/02 | Ajánlattételi felhívás a Versenyképességi és Innovációs Keretprogram keretében ökoinnovációs tevékenységekre (CIP, 1639/2006/EK határozat, közzétéve.) | 2 |
| 2009/C 089/03 | Hirdetmény a sovány tejpor kifizető ügynökségek által történő felvásárlására vonatkozó pályázati felhívásról | 3 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 089/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 4 |
| 2009/C 089/05 | A bejegyzés iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 9 |
| 2009/C 089/06 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 13 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 089/02

Ajánlattételi felhívás a Versenyképességi és Innovációs Keretprogram keretében ökoinnovációs tevékenységekre (CIP, 1639/2006/EK határozat, közzétéve.)

2

2009/C 089/03

Hirdetmény a sovány tejpor kifizető ügynökségek által történő felvásárlására vonatkozó pályázati felhívásról

3

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 089/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

4

2009/C 089/05

A bejegyzés iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

9

2009/C 089/06

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

13

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. április 17.

2009/C 89/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3058 |
| JPY | Japán yen | 129,67 |
| DKK | Dán korona | 7,4492 |
| GBP | Angol font | 0,88280 |
| SEK | Svéd korona | 11,0405 |
| CHF | Svájci frank | 1,5218 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,7440 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,797 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 293,85 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7092 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2925 |
| RON | Román lej | 4,2149 |
| TRY | Török líra | 2,1052 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,8125 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5815 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,1202 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,2891 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9603 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 734,10 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,6983 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,9220 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3843 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 037,35 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7224 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,370 |
| RUB | Orosz rubel | 43,6835 |
| THB | Thaiföldi baht | 46,317 |
| BRL | Brazil real | 2,8366 |
| MXN | Mexikói peso | 17,0616 |
| INR | Indiai rúpia | 65,1070 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3058

JPY

Japán yen

129,67

DKK

Dán korona

7,4492

GBP

Angol font

0,88280

SEK

Svéd korona

11,0405

CHF

Svájci frank

1,5218

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,7440

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,797

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

293,85

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7092

PLN

Lengyel zloty

4,2925

RON

Román lej

4,2149

TRY

Török líra

2,1052

AUD

Ausztrál dollár

1,8125

CAD

Kanadai dollár

1,5815

HKD

Hongkongi dollár

10,1202

NZD

Új-zélandi dollár

2,2891

SGD

Szingapúri dollár

1,9603

KRW

Dél-Koreai won

1 734,10

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,6983

CNY

Kínai renminbi

8,9220

HRK

Horvát kuna

7,3843

IDR

Indonéz rúpia

14 037,35

MYR

Maláj ringgit

4,7224

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,370

RUB

Orosz rubel

43,6835

THB

Thaiföldi baht

46,317

BRL

Brazil real

2,8366

MXN

Mexikói peso

17,0616

INR

Indiai rúpia

65,1070

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/2

---

Ajánlattételi felhívás a Versenyképességi és Innovációs Keretprogram keretében ökoinnovációs tevékenységekre (CIP, 1639/2006/EK határozat, közzétéve.)

2009/C 89/02

A Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal (EACI) ajánlattételi felhívást tesz közzé „CIP Ökoinnovációs kísérleti és piaci előállítási projektek” témakörben. Az ajánlatok beadási határideje 2009. szeptember 10.

A felhívással kapcsolatos információk, valamint az ajánlattevők számára iránymutató a projektek benyújtásához az alábbi internetes címen található:

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/call_en.htm

A segítőszolgálat a

http://ec.europa.eu/environment/etap/ecoinnovation/contact_en.htm címen érhető el.

---

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/3

---

Hirdetmény a sovány tejpor kifizető ügynökségek által történő felvásárlására vonatkozó pályázati felhívásról

2009/C 89/03

| 1. | A(z) 310/2009/EK bizottsági rendelet (1) a sovány tejpor kifizető ügynökségek által történő felvásárlására vonatkozó pályázati eljárást indított. Az alkalmazandó rendelkezéseket a 214/2001/EK bizottsági rendelet (2) II. fejezetének 4. szakasza tartalmazza |
| --- | --- |

1.

A(z) 310/2009/EK bizottsági rendelet (1) a sovány tejpor kifizető ügynökségek által történő felvásárlására vonatkozó pályázati eljárást indított. Az alkalmazandó rendelkezéseket a 214/2001/EK bizottsági rendelet (2) II. fejezetének 4. szakasza tartalmazza

| 2. | Az első egyedi pályázati felhívásra az ajánlatok benyújtásának határideje: 2009. április 21. |
| --- | --- |

2.

Az első egyedi pályázati felhívásra az ajánlatok benyújtásának határideje: 2009. április 21.

| 3. | Az ajánlatokat a kifizető ügynökségekhez kell benyújtani. A kifizető ügynökségek címei az Európai Bizottság CIRCA weboldalán érhetők el (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title). |
| --- | --- |

3.

Az ajánlatokat a kifizető ügynökségekhez kell benyújtani. A kifizető ügynökségek címei az Európai Bizottság CIRCA weboldalán érhetők el (http://circa.europa.eu/Public/irc/agri/lait/library?l=/&vm=detailed&sb=Title).

---

(1)  HL L 97., 2009.4.16., 13. o.

(2)  HL L 192., 2001.2.7., 100. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/4

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 89/04

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„TRUSKAWKA KASZUBSKA” vagy „KASZËBSKÔ MALËNA”

EK-szám: PL-PGI-0005-0593-19.03.2007.

OFJ ( X ) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna”

A termékkel kapcsolatos – különösen a kasubok és a nem kasub származásúak közötti – kereskedelmi műveletek során a „truskawka kaszubska” elnevezés használata a legáltalánosabb. Akkor is ezt az elnevezést használják, ha a terméket külföldi piacokra exportálják vagy Lengyelország Kasúbián kívüli területein értékesítik. A másik, elsősorban a köznyelvben használatos elnevezés a „kaszëbskô malëna”. Ez a kifejezés a kasub nyelvből ered, ezért főként a régió lakossága, azaz a kasubok használják. A két elnevezés egyenértékű.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A termék típusa (a II. melléklet szerint)

| 1.6. osztály – | Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva |
| --- | --- |

1.6. osztály –

Gyümölcsök, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.1.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

Kizárólag a következő, az alábbi érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező szamócafajták értékesíthetők „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” megnevezéssel:

Közvetlen fogyasztásra szánt gyümölcs (desszert)

1.   Elsanta

| 1.1. | Forma és külalak: a gyümölcs átmérője legalább 18 mm, alakja a kerek-kúpostól a kúposig változik, ép, sértetlen, kocsánya ép. |
| --- | --- |

1.1.

Forma és külalak: a gyümölcs átmérője legalább 18 mm, alakja a kerek-kúpostól a kúposig változik, ép, sértetlen, kocsánya ép.

| 1.2. | A gyümölcs héja világospiros színű, fényes, meglehetősen egységes árnyalatú; a hús színe a halvány rózsaszíntől a világospirosig változik, a keresztmetszeten meglehetősen egységes. |
| --- | --- |

1.2.

A gyümölcs héja világospiros színű, fényes, meglehetősen egységes árnyalatú; a hús színe a halvány rózsaszíntől a világospirosig változik, a keresztmetszeten meglehetősen egységes.

| 1.3. | Állag: a gyümölcshús igen lédús, szilárd állagú. |
| --- | --- |

1.3.

Állag: a gyümölcshús igen lédús, szilárd állagú.

| 1.4. | Íz és illat: édes, aromás, kiegyensúlyozott, az erdei szamócára emlékeztet. |
| --- | --- |

1.4.

Íz és illat: édes, aromás, kiegyensúlyozott, az erdei szamócára emlékeztet.

2.   Honeoye

| 2.1. | Forma és külalak: a gyümölcs átmérője legalább 18 mm, alakja kerek-kúpos vagy kúpos, a kehelynél elkeskenyedve nyakat képez; ép, sértetlen, kocsánya ép. |
| --- | --- |

2.1.

Forma és külalak: a gyümölcs átmérője legalább 18 mm, alakja kerek-kúpos vagy kúpos, a kehelynél elkeskenyedve nyakat képez; ép, sértetlen, kocsánya ép.

| 2.2. | Szín: élénkpirostól a sötétpirosig, a teljes felszínen egységes, magasfényű. A gyümölcshús meglehetősen egységes világospiros színű. |
| --- | --- |

2.2.

Szín: élénkpirostól a sötétpirosig, a teljes felszínen egységes, magasfényű. A gyümölcshús meglehetősen egységes világospiros színű.

| 2.3. | Állag: a gyümölcshús lédús, igen szilárd állagú. |
| --- | --- |

2.3.

Állag: a gyümölcshús lédús, igen szilárd állagú.

| 2.4. | Íz és illat: édes, aromás, kiegyensúlyozott, az erdei szamócára emlékeztet. |
| --- | --- |

2.4.

Íz és illat: édes, aromás, kiegyensúlyozott, az erdei szamócára emlékeztet.

Az Elsanta és Honeoye fajtájú szamócára csak akkor alkalmazható a „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” elnevezés, ha az „extra” vagy „I. osztályú” besorolással rendelkezik. A szamócára csak akkor alkalmazható a „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” elnevezés, ha rendelkezik az alábbi tulajdonságokkal:

| — | színe élénkpiros, színezettsége legalább 80 %; |
| --- | --- |

—

színe élénkpiros, színezettsége legalább 80 %;

| — | formája egységes, szabálytalanságtól mentes; |
| --- | --- |

—

formája egységes, szabálytalanságtól mentes;

| — | szilárd tapintású, rothadás vagy betegség nyomaitól mentes. |
| --- | --- |

—

szilárd tapintású, rothadás vagy betegség nyomaitól mentes.

Feldolgozásra szánt gyümölcs

3.   Senga Sengana

| 3.1. | Forma és külalak: vegyes méretű gyümölcs, széles és kúpos, a szár felé csapott, szív alakú vagy a szív alakú és a gömbölyded közötti formájú, illetve gömbölyded-kerek; ép, sértetlen, kocsánnyal vagy anélkül. |
| --- | --- |

3.1.

Forma és külalak: vegyes méretű gyümölcs, széles és kúpos, a szár felé csapott, szív alakú vagy a szív alakú és a gömbölyded közötti formájú, illetve gömbölyded-kerek; ép, sértetlen, kocsánnyal vagy anélkül.

| 3.2. | Szín: élénkpirostól a sötétpirosig, a teljes felszínen egységes. A gyümölcshús meglehetősen egységes élénkpiros színű. |
| --- | --- |

3.2.

Szín: élénkpirostól a sötétpirosig, a teljes felszínen egységes. A gyümölcshús meglehetősen egységes élénkpiros színű.

| 3.3. | Állag: a gyümölcshús szilárd állagú, lédús vagy nagyon lédús, kissé kemény. |
| --- | --- |

3.3.

Állag: a gyümölcshús szilárd állagú, lédús vagy nagyon lédús, kissé kemény.

| 3.4. | Íz és illat: édes, aromás, kiegyensúlyozott, az erdei szamócára emlékeztet. |
| --- | --- |

3.4.

Íz és illat: édes, aromás, kiegyensúlyozott, az erdei szamócára emlékeztet.

3.2.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

—

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani

A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” előállításának minden egyes lépését a 4. pontban megjelölt földrajzi területen kell végrehajtani. A termesztésre használt földterület talaja gyenge minőségű, IV., V. vagy VI. osztályú. A gyümölcsöt kézzel szedik le, amennyiben megérett, kellőképpen kifejlődött, egészséges, friss, szilárd állagú, ép, sértetlen, nem nyomódott össze és nem nedves, hanem tiszta, penésztől és növényvédőszer-maradványoktól mentes. A szamócát 20–35 cm tőtávolságra, sorokba ültetik. A sortávolság 70–100 cm. Trágyázás esetén a trágya mennyisége nem haladhatja meg a hektáronkénti 30 tonnát. Nem megengedettek a hektáronként 25 tonnánál nagyobb terméshozam elérését célzó termesztési technikák, különösen az intenzív trágyázás.

3.5.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A szamócákat legfeljebb 10 cm mélységű rétegekben kell elrendezni.

3.6.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” elnevezésű terméket a Kartuski, Kościerski és Bytowski járásokban, valamint Przywidz, Wejherowo, Luzino, Szemud, Linia, Łęczyce és Cewice településeken állítják elő.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” 4. pontban meghatározott termesztési területén egységesek a környezeti körülmények. A szóban forgó területet földrajzi értelemben Kasub-tóvidéknek, történelmi értelemben pedig Kasúbiának nevezik.

A Kasub-tóvidék természeti környezete az éghajlat, a domborzat és a talajszerkezet tekintetében eltér a környező területekétől.

A Kasub-tóvidék éghajlata valamivel zordabb az azt körülvevő területénél. Ez annak tulajdonítható, hogy a térség magasan, 180–300 méterrel a tengerszint fölött fekszik. A keletről gyakran betörő sarki kontinentális légtömegek is hozzájárulnak az éghajlat zordságához. A part menti éghajlathoz képest itt jóval nagyobb az évszakok közötti hőmérsékletingadozás. A 700 mm-t elérő éves csapadékszint némileg magasabb az országos átlagnál, az uralkodó szélirány nyugati. A terület 180–200 nap között változó hosszúságú termesztési idénye a legrövidebbek között van Lengyelországban.

A szóban forgó terület talaja elsősorban homokos, kavicsos és agyagos podzol. A termőtalajok IV., V. és VI. osztályúak, azaz a lehető legkevésbé termékenyek. A valamivel ritkábban előforduló kavicsos és agyagos barna talaj némileg termékenyebb a podzolnál. A termőterületként kiválasztott talajok pH-értéke rendszerint 5,0 és 6,0 között van. A Kasub-tóvidék változatos posztglaciális domborzattal rendelkezik, felszínét számos tó és csatornató tarkítja. A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” termőterülete 32 településre terjed ki, amelyből nem kevesebb mint 21 kevéssé kedvező helyzetű, II. osztályú alföldi övezetben, 10 pedig I. osztályú alföldi övezetben terül el.

5.2.   A termék sajátosságai

A szamócák sajátos jellegét elsősorban igen erős, kivételes és intenzív ízük és illatuk határozza meg. Ezen túlmenően a „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” szamóca jellemzően édesebb a más térségekben termesztett gyümölcsnél.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” 5.2. pontban leírt sajátos minőségi jellemzői az 5.1. pontban felvázolt, az éghajlattal és talajjal összefüggő sajátos tényezők eredménye.

A Kasub-tóvidék rossz minőségű talaja és zord éghajlata késlelteti a szamóca virágzási idejét és lerövidíti a tenyészidőt. A természeti tényezőknek – különösen a zord éghajlatnak – való kitettség kedvezően befolyásolja a szamóca gyümölcsképződését és érését, míg az igen gyenge minőségű termőtalaj és a kedvezőtlen művelési körülmények más termények termesztésére nem volnának alkalmasak. A jelentős relatív magasságkülönbségeknek köszönhetően a szamóca napfényes lejtőkön termeszthető, így biztosítható a gyümölcs megfelelő érése. Ezek a tényezők, valamint a talaj enyhe savassága kedveznek a szamócatermesztésnek.

A történelmi feljegyzések szerint Kasúbiában az 1920-as és 1930-as években vezették be a szamócatermesztést. A szamóca jó minőségének és egyre növekvő népszerűségének köszönhetően a szamócaföldek kiterjedése több mint fél évszázadon át folyamatosan nőtt, míg azok a kasúbiai tájkép szerves részévé váltak. A nagy mennyiségű szamóca miatt az 1970-es évek elején született először döntés szamócaszedő fesztivál szervezéséről: a szabadtéri rendezvényt azóta minden év júliusának első vasárnapján tartják meg. A szamócaszedő fesztivál a régió legjelentősebb rendezvénye, a látogatószám tízezres nagyságrendű, és évről évre nő. A fesztivál népszerűségét bizonyítja, hogy 2005-ben egyetlen nap leforgása alatt majdnem két tonna szamócát adtak el.

A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” hírnevét számos cikk és bizonyíték erősíti meg, amelyek tanúsítják, hogy a termék Kasúbia lakossága kultúrájának és identitásának szerves részévé vált. A helyi sajtó megjelenteti a szamócatermesztők számára fontos információkat, és hosszasan tárgyalja a „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” ügyében való összefogással és közös álláspont kialakításával kapcsolatos, valamint a szamóca sajátos minőségének, illatának és ízének megóvását célzó fellépések tételére irányuló törekvéseiket.

A felvásárlók (hűtőházak és feldolgozóüzemek) által tett intézkedések szintén tükrözik a „truskawka kaszubska” jó hírnevét, ugyanis tartalékokat tartanak fenn a Lengyelország más régióiból származó szamócánál később betakarított „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” beszerzésére. A termék jó hírnevét bizonyítja az is, hogy néha a más térségekben, korábban termő szamócát is megpróbálják „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” néven értékesíteni.

A „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” jó hírnevét és a 4. pontban meghatározott földrajzi területtel meglévő szoros kapcsolatát a fogyasztói felmérések eredményei is igazolják. A válaszadók nem kevesebb mint 67 %-a ismerte legalább az egyik elnevezést, amely alatt a terméket forgalmazzák („truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna”). A felmérésben résztvevők véleménye szerint a „truskawka kaszubska” erősebb ízű (73 %) és édesebb (68 %), mint más szamócák. A megkérdezettek mintegy 64 %-a vélte úgy, hogy a „truskawka kaszubska” vagy „kaszëbskô malëna” jellegzetes kasúbiai termék. Ezenkívül Pomeránia és Kasúbia lakosságának megítélése szerint a szamóca a térség messze legjellemzőbb gyümölcse. A kasúbiaiak majdnem egyharmada tesz spontán említést a szamócáról, és mintegy 80 %-uk van tudatában annak, hogy a gyümölcs a térség egyedi terméke.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/9

---

A bejegyzés iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 89/05

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a bejegyzés elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számított hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK ÉS ÉLELMISZEREK FÖLDRAJZI JELZÉSEINEK ÉS EREDETMEGJELÖLÉSEINEK OLTALMÁRÓL

„MARRONI DEL MONFENERA”

N. CE: IT-PGI-0005-0563-08.11.2006.

OFJ (X) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Marroni del Monfenera”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa (II. melléklet)

| 1.6. osztály | Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva. |
| --- | --- |

1.6. osztály

Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva.

3.2.   Azon termék leírása, melyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A Marroni del Monfenera a Castanea sativa Mill. var. sativa fajtába tartozó helyi ökotípusú növény friss termése.

Forgalomba hozatalkor a következő jellemzőkkel kell rendelkeznie: mag: termésenként egy, általában sima vagy kissé ráncos; terméshús: szalmasárgába hajló világos mogyorószínű, tésztás/lisztes állagú, édes és kellemes ízű; maghéj: mogyorószínű, rostos és szilárd hártyás szerkezetű, kis mértékben behatol a magba; perikarpium: fénylő gesztenyebarna színű, hosszanti irányban sötétebb csíkokkal; bőrszerű, szilárd szerkezetű; bolyhos nyúlványokkal rendelkező bolyhos felületű; köldökseb: általában tojásdad alakú, a terméshéjnál világosabb színű, többé-kevésbé látható sugarakkal, melyek középről a szélek felé tartanak, de nem hagyják el az oldalfelületeket; termés: tojásdad alakú, kis mértékben kiemelkedő csúccsal, az egyik szélső felülete általában lapos, a másik határozottan domború; termésszám: legfeljebb 90 db/kg. A kupacs legfeljebb 3 termést tartalmaz.

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) a következő kategóriákba tartozó termésekre alkalmazható: extra kategória (3 cm-t meghaladó termésnagyság; a rovarok által megtámadott belhéjú termés legfeljebb 4 tömegszázaléknyi lehet; a megrepedt terméshéjú termés legfeljebb 3 tömegszázaléknyi lehet) és I. kategória (2,8–3 cm közötti termésnagyság; a rovarok által megtámadott belhéjú termés legfeljebb 6 tömegszázaléknyi lehet; a megrepedt terméshéjú termés legfeljebb 5 tömegszázaléknyi lehet).

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetén)

Tárgytalan.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetén)

Tárgytalan.

3.5.   A termelés azon különleges műveletei, melyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A földrajzi termesztési területen kell elvégezni a betakarítást, a válogatást, a tisztítást, az osztályozást és a „curatura” elnevezésű kezelést.

Azt a terméket, mely nem kerül forgalomba a betakarítást követő 48 órán belül, a „curatura” elnevezésű kezelésnek kell alávetni. Ennek az eljárásnak a lényege az, hogy a Marroni del Monfenerát maximum 9 napra szobahőmérsékletű vízbe mártják. Ezt követően a Marroni del Monfenerát kiveszik a vízből és egy erre a célra szolgáló gépben megszárítják. Ez a szakasz biztosítja, hogy a termék frissessége maximum 3 hónapig megmaradjon.

A „curatura” műveletet a betakarítást követő néhány órán belül el kell végezni annak megelőzése érdekében, hogy beinduljanak az erjedési folyamatok a szállítóeszközökben, különösen azokban az években, amikor esős időszakokban vagy még meleg időben történik a betakarítás.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó különleges szabályok

A terméket erre a célra szánt, kisméretű hálós élelmiszer-zsákokba kell csomagolni, a zsák felső szegélyeit melegragasztóval vagy záróvarrattal le kell zárni. A kiszerelés lehet 1, 2, 3 (melegragasztás), 5 és 10 kg-os (varrat).

A forgalomba hozatalra minden évben legkorábban szeptember 15-én kerülhet sor.

3.7.   A címkézésre vonatkozó különleges szabályok

A csomagolást illetően a címkén a grafikus közösségi szimbólum, a törvényi előírásoknak megfelelő, vonatkozó adatok és információk mellett kötelezően fel kell tüntetni az alábbiakat: „Marroni del Monfenera”, melyet az „I.G.P.” (OFJ) rövidítés követ; ez a szöveg nagyobb betűmérettel készül, mint a címkén szereplő olyan többi jelzés mint a név, a cégnév, a csomagoló vállalat címe, a logó, a vonatkozó kereskedelmi kategória (extra vagy I. kategória) és az eredeti bruttó súly.

Image

A logó két koncentrikus ovális körvonalból áll, középen a Pedemontana del Grappa dombjai láthatók. Az ábrán a dombvidék előtt elterülő síkságot a Piave folyó osztja ketté, mely középen folyik és így két aszimmetrikus részre osztja a logót. A folyómedertől balra és jobbra álló két gesztenyefa tele van gesztenyével. Két kupacs és tíz gesztenye látható a képen, melyeket két levél vesz körül. Két gesztenye és egy levél balra kissé kilép az ovális keretből.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A Marroni del Monfenera földrajzi területe Treviso megye következő településeire terjed ki: Borso del Grappa, Crespano del Grappa, Paderno del Grappa, Possagno, Cavaso del Tomba, Pederobba, San Zenone degli Ezzelini, Fonte, Asolo, Maser, Castelcucco, Monfumo, Cornuda, Montebelluna, Caerano di San Marco, Crocetta del Montello, Volpago del Montello, Giavera del Montello, és Nervesa della Battaglia.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

A Marroni del Monfenera termesztési területei nagyrészt Olaszország talajtérképének 21. kategóriájába tartoznak: „savanyú barna talajok, kilúgozott barna talajok, barna talajok és kőzettalajok.” Olyan kategóriáról van szó, mely ezen a területen kizárólag a Piave folyó dombos jobb partján fordul elő, a hegyláb mentén, lefedve a földrajzi termesztési terület nagy részét. Ezeket a földeket igen savas/savas reakció, alacsony bázistelítettség és a szerves anyagok nagyfokú ásványosodása jellemzi.

Alacsonyabb, rendkívül csapadékos szubalpin éghajlat, melyet az Elő-Alpok nagyon meredek déli lejtői befolyásolnak; ennek az egyedi alakulatnak és fekvésnek köszönhetően a légtömegek a síkság felől felemelkednek és bő csapadékot okoznak, tavaszi fagyok ritkán fordulnak elő és a csapadékvíz megfelelően elfolyik. Emiatt a környezeti egyensúly miatt a földek és a környezet különösen kedveznek a Marroni del Monfenera termesztésének.

5.2.   A termék sajátosságai

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott Marroni del Monfenerát a következő jellemzők teszik egyedivé, megkülönböztetve azt az azonos árukategóriába tartozó más termékektől: a hús nagyon édes íze, a termés homogén és tömör szerkezete, valamint tésztás, lisztes állaga. E jellemzők, különösen pedig az íz, a Marroni del Monfenera sajátos átlagos kémiai összetételével magyarázhatók. Ha összehasonlítjuk a gesztenyék kémiai összetételének az INRAN (Istituto Nazionale di Ricerca per gli alimenti e la nutrizione, nemzeti élelmiszer- és táplálkozáskutató intézet) által kiszámított értékeivel, megállapítható, hogy a Marroni del Monfenera több szénhidrátot, lipidet és káliumot, viszont kevesebb nátriumot tartalmaz.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat

A termés kémiai összetételét és minőségét befolyásolja, hogy a gesztenyének – mely jellegzetesen savkedvelő faj – kedveznek a Marroni del Monfenera termesztési területén az Elő-Alpok általában savas, a környező területek talajaitól eltérően reagáló talajai, melyek Treviso megye egyéb hegyaljai területein nem is fordulnak elő.

Ez azt eredményezi, hogy a Marroni del Monfenerában a többi gesztenyéhez képest nagyobb mennyiségben van jelen kálium és kisebb mennyiségben nátrium, mint azt a két termék kémiai összetétele értékeinek összehasonlítása mutatja; az összehasonlításkor az INRAN táblázataiban szereplő gesztenyéket vettük alapul.

A termés minősége azzal is összefügg, hogy a gesztenyének kedvez a bőséges éves átlagcsapadék, mely lehetővé teszi a talaj alapkőzetének kilúgozódását, savasan tartva ezáltal a talajt; ezenkívül a hegyaljai rész formája és fekvése jelentősen csökkenti a tavaszi fagyokat, melyekkel szemben különösen érzékeny a növény.

E lényeges környezeti tényezőkön túlmenően az emberi tényező is kulcsfontosságú. A Marroni del Monfenera termesztése a középkorig vezethető vissza, mint azt egy 1351-ből származó dokumentum is bizonyítja, mely a betakarítást szabályozta a területen élő családfők között. A Marroni del Monfenera termesztési területén a gesztenyefák védelméről a következő évszázadokban is tanúskodtak jegyzői források, melyek szerint az illetékes hatóságoknál bejelentették a gesztenyefák jogtalan kivágását vagy a szezonon kívüli legelést, ami veszélyeztette a gesztenye betakarítását. E termesztési hagyomány napjainkig fennmaradt, több olyan rendezvénynek is köszönhetően mint a Marroni del Monfenera vásár, melyet először 1970-ben rendeztek meg.

Minden évben számos kezdeményezésre kerül sor, melyek igazolják a Marroni del Monfenerának a helyi gazdaságra gyakorolt hatását és megerősítik a termék hírnevét. Ezenkívül a vásár helyszínéül szolgáló Pederobba település a 30. évforduló alkalmából képeslapsorozatot és különleges postabélyegzőt adott ki.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

A kormányzat megindította a kifogással kapcsolatos nemzeti eljárást azzal, hogy a „Marroni del Monfenera” OEM elismerésére irányuló javaslatot közzétette az Olasz Köztársaság hivatalos közlönyében (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana, 276. szám, 2005.11.26.).

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtalálható az alábbi internetes honlapon,

| — | a következő címen:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  vagy |
| --- | --- |

—

a következő címen:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vagy

| — | közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Prodotti di Qualità” (minőségi termékek) linket választva (a képernyő bal oldalán), a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) címszó alatt. |
| --- | --- |

—

közvetlenül a minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it) a „Prodotti di Qualità” (minőségi termékek) linket választva (a képernyő bal oldalán), a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)” (az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) címszó alatt.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---

| 18.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 89/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 89/13

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2009/C 89/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK (1) tanácsi rendelet 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„INSALATA DI LUSIA”

EK-szám: IT-PGI-0005-0433-22.11.2004.

OEM ( ) OFJ (X)

Ezen összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit tartalmazza tájékoztatás céljából.

1.   A tagállam felelős szervezeti egysége:

| Név: | Ministero delle politiche agricole e forestali |
| --- | --- |
| Cím: | Via XX Settembre n. 20 – |
| 00187 Roma |
| ITALIA |

Név:

Ministero delle politiche agricole e forestali

Cím:

Via XX Settembre n. 20 –

00187 Roma

ITALIA

Tel.:

+39 064819968

Fax:

+39 0642013126

E-mail:

qtc3@politicheagricole.it

2.   Csoportosulás:

| Név: | Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l. |
| --- | --- |
| Cím: | Via Provvidenza, 1 – |
| 45020 Lusia (RO) |
| ITALIA |

Név:

Cooperativa Ortolani di Lusia s.c.r.l.

Cím:

Via Provvidenza, 1 –

45020 Lusia (RO)

ITALIA

Tel.:

+39 0425607069

Fax:

+39 0425667722

E-mail:

ortolani@gal.adigecolli.it

Összetétel:

Termelők/feldolgozók (X) egyéb ( )

3.   A termék típusa:

| 1.6. osztály | A II. mellékletben szereplő feldolgozatlan vagy feldolgozott gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék – fejes saláta |
| --- | --- |

1.6. osztály

A II. mellékletben szereplő feldolgozatlan vagy feldolgozott gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék – fejes saláta

4.   Termékleírás: (követelmények összefoglalása az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján)

4.1.   Elnevezés:

„Insalata di Lusia”

4.2.   Leírás:

Az „Insalata di Lusia” oltalom alatt álló földrajzi jelölés kizárólag a fejes saláta (Lactuca Sativa) Cappuccia és Gentile változatai esetében használható.

A szár, amelyből a levelek kiindulnak, rövid, legfeljebb 6 cm hosszú, igen húsos.

Íz: friss és ropogós.

Növény: a melegházban termelt fejes saláta a szabadföldinél tömörebb, levelei valamivel jobban szétnyílnak.

A termék főbb jellemzői:

| — | a saláta laza fejű, |
| --- | --- |

—

a saláta laza fejű,

| — | puha, nem rostos, akár 10-12 órával a leszedést követően is ropogós, nem fás, |
| --- | --- |

—

puha, nem rostos, akár 10-12 órával a leszedést követően is ropogós, nem fás,

| — | a friss levelek ropogósak, frissek, húsosak, |
| --- | --- |

—

a friss levelek ropogósak, frissek, húsosak,

| — | kifejezetten ízletes, ezért fogyasztáskor nem szükséges sóval ízesíteni. |
| --- | --- |

—

kifejezetten ízletes, ezért fogyasztáskor nem szükséges sóval ízesíteni.

4.3.   Földrajzi terület:

A termelési övezet Rovigo és Padova megye alábbi településeire terjed ki:

| — | Rovigo megye: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo és Rovigo; |
| --- | --- |

—

Rovigo megye: Lusia, Badia Polesine, Lendinara, Costa di Rovigo, Fratta Polesine, Villanova del Ghebbo és Rovigo;

| — | Padova megye: Barbona, Vescovana és Sant’Urbano. |
| --- | --- |

—

Padova megye: Barbona, Vescovana és Sant’Urbano.

4.4.   A származás igazolása:

A termelési folyamat valamennyi szakaszát figyelemmel kísérik és ellenőrzik, minden egyes szakaszban nyilvántartva a be- és kilépő termékeket. Ily módon, továbbá az ellenőrző szerv által a fejes saláta termesztésére szolgáló telekkönyvi parcellákról, valamint a termelőkről és a csomagolókról vezetett jegyzékek révén, illetve a termelt mennyiségek bejelentésével biztosítható a termék nyomonkövethetősége.

Az ellenőrző szerv a nyilvántartásokban szereplő összes természetes vagy jogi személyt a termékleírásnak és az ellenőrzési tervnek megfelelően ellenőrzi.

4.5.   Az előállítás módja:

A talaj homoktartalmának legalább 30 %-osnak kell lennie, agyagtartalma pedig legfeljebb 20 %-os lehet. Fontos továbbá a megfelelő mennyiségű öntözővíz. Az „Insalata di Lusia” termesztése szabadföldön és fóliatakarás alatt is történhet.

Az előveteményből származó növénymaradványok, illetve a mélytrágyázáshoz használt növényvédő szerek bedolgozása érdekében a talajt legalább évente egyszer 30-40 cm mélyen fel kell szántani (vagy azt e műveletnek megfelelő egyéb módon elő kell készíteni).

A fóliatakarásban történő termesztés esetén – tekintettel arra, hogy az előbb említett művelet elvégzése zárt területen igen nehéz – a talaj felásása vagy a gyomlálás is elegendő.

A későbbi termesztési időszakokban a talaj szerkezetének visszaállítását és a növénymaradványok talajba forgatását szántással, ásással, kapálással vagy gyomlálással is lehet végezni.

E műveletek elvégzése után – még az ültetés előtt – kerül sor a talajmarásra vagy a boronálásra, majd ezt követi a talaj hengerezése, amelynek során a talajt elegyengetik, és így a lehető legjobb körülményeket alakítják ki ahhoz, hogy a palánták gyökeret ereszthessenek.

A terület talajának fizikai és agronómiai jellemzői következtében a termelést nem kötelező vetésforgóban végezni.

Az átültetésre a gyökérlabdával és legalább három levéllel rendelkező palánták alkalmasak. Az ültetési távolság a sorok között 30–40 cm, a palánták között 30–35 cm.

Az egy ültetési időszak során felhasználható műtrágyában megengedett nitrogén-, foszfor- és a káliummennyiséget talajvizsgálat alapján kell meghatározni. Az említett anyagok hektáronkénti mennyisége azonban nem haladhatja meg a következő értékeket: nitrogén: 150, foszfor: 100, kálium: 200 egység.

A trágyázás során kötelező érett marhatrágyát vagy más szerves trágyát leteríteni.

A nitrogénműtrágyát legalább két szakaszban kell leteríteni. Az első szakaszban (az ültetést megelőzően) a nitrogénműtrágya mennyiségének legfeljebb 50 %-át lehet felhasználni, az utolsó trágyázást pedig legkésőbb az ültetést követő 15. napon el kell végezni.

A talaj tömörödésének elkerülése érdekében a csöpögtetős öntözőrendszerek használata vagy az alacsony nyomású vízpermetezés engedélyezett.

A gyomirtás agronómiai módszerekkel (talajtakarás, hamis vetés, gyomlálás, talajmarás) és/vagy vegyszerekkel (gyomirtókkal) történhet. Az egy termelési ciklusban megengedett legnagyobb terméshozam a Cappuccia fajta esetében hektáronként 55 tonna, a Gentilea fajta esetében pedig hektáronként 50 tonna.

A betakarítást a tisztítás követi, amelynek során a salátafejekről eltávolítják a legalsó leveleket, majd a salátafejeket az értékesítés során használt ládákba helyezik. Annak érdekében, hogy a későbbiekben történő műveletek következtében ne romolhasson a termék minősége, e két műveletre a termesztés helyén kerül sor.

Ezután a salátákat a termelő mezőgazdasági üzemének telephelyére szállítják, ahol – anélkül, hogy a ládákból kivennék – megmossák őket. A mosást követően – a csomagolási szakasz utolsó lépéseként – a ládák felső részét átlátszó fóliával zárják le.

Amennyiben a mezőgazdasági üzem termelői szövetkezet tagja, az előzőekben leírt műveletekre a szövetkezet telephelyén is sor kerülhet.

Fontos, hogy a csomagolást az előállítási területen végezzék, és a betakarítás, a tisztítás, a mosás és a csomagolás műveletei egymáshoz időben minél közelebb történjenek, mert csak így akadályozható meg a termék fizikai és érzékszervi jellemzőinek romlása. Ha az „Insalata di Lusia” nagy fokú igénybevételnek, illetve hosszú szállításnak van kitéve, a salátalevelek elveszítik jellegzetes ropogósságukat.

4.6.   Kapcsolat:

Az „Insalata di Lusia” a fogyasztók körében igen kedvelt, mivel a saláta laza fejű, a termék sokáig eltartható, nem fás (főként vízből áll), fiatal, friss levelei ropogósak, lédúsak, és íze természetes, kellemes.

E tulajdonságok szoros kapcsolatban állnak a földrajzi területtel és az „Insalata di Lusia” termelésére szolgáló terület talaj- és éghajlati viszonyaival, amelyek között említhetjük a laza, termékeny, ásványi anyagokban gazdag termőföldeket, a levegő nedvességtartalmát és a csatornák mentén a víz állandó jelenlétét.

Az „Insalata di Lusia” jellegzetes tulajdonsága, hogy kifejezetten ízletes, ezért fogyasztáskor nem szükséges sóval ízesíteni. Ez a tulajdonság annak köszönhető, hogy a termőföld ásványi sókban igen gazdag. Az OFJ szerinti területen a termőföld felső rétege ugyanis a Tartaro folyó egyes mellékfolyóinak a római kort megelőzően, majd a késő középkorban, illetve az Adige folyónak a középkorban, majd az újkorban bekövetkezett áradásai következtében alakult ki. Az Adige legutolsó nagy áradására az 1800-as évek végén került sor, és az ennek során keletkezett hatalmas homokdűnéket hosszú évek munkájával 1960-ra sikerült elegyengetni. Az „Insalata di Lusia”-t ezen a természetes vegetáció által egy évszázad alatt megkötött homokon termesztik, így kálium-, és kálciumtartalma magasabb, mint más salátáké.

A termőföldek alatt elhelyezkedő, magas állású talajvíz – amelyet az e területen végig függőmederben folyó Adige táplál – és a mindig magas vízszinttel rendelkező öntözőárkok révén a talaj nedvességtartalma állandó, és ily módon csak közvetlenül az ültetés követően van szükség öntözésre. Ennek következtében a növényből kisebb mértékben mosódnak ki a tápanyagok, illetve a gombaölő szerek használata is csökkenthető.

A felszínközeli talajvíz a felszíntől egy méteres mélységben található, és az állandó vízszintet egy mesterséges csatornahálózat biztosítja. Mindezen tényezők következtében kevesebb öntözésre van szükség, a növényekben kisebb mértékben indulnak be a rothadási folyamatok, így az „Insalata di Lusia” megtartja sajátos friss ízét és ropogósságát, amelyek megkülönböztetik a más területeken termelt fejes salátáktól.

Az Adige folyó által biztosított víz, a magasan elhelyezkedő talajvíz és a talaj szerkezete lehetővé teszi, hogy a salátát a nyári időszakban (júliusban és augusztusban) is kiváló eredménnyel termesszék, és így az az év 10–11 hónapjában jelen legyen a piacon.

Az Adige által kialakított agyagos területre jellemző laza, közepes, durva szerkezetű, jó vízáteresztő-képességű – így a csapadék átfolyását lehetővé tevő – talajnak köszönhetően a termesztési műveletekre bármilyen időjárási körülmények között sor kerülhet.

Az előállítási folyamat tökéletesítéséhez mindezeken túl a salátatermesztés terén felhalmozódott fél évszázados tapasztalat és a termelők hozzáértő munkája is hozzájárult, így az agronómiai gyakorlat mára tökéletesen illeszkedik az éghajlati viszonyokhoz.

4.7.   Ellenőrző szerv:

| Név: | CSQA Srl Certificazioni (az EN 45011 szabványnak megfelelő magánszervezet) |
| --- | --- |
| Cím: | Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI) |
| ITALIA |

Név:

CSQA Srl Certificazioni (az EN 45011 szabványnak megfelelő magánszervezet)

Cím:

Via S. Gaetano, 74 Thiene (VI)

ITALIA

Tel.:

+39 0445366094

Fax:

+39 0445382672

E-mail:

f.broggiato@csqa.it

4.8.   Címkézés:

Az „I.G.P. INSALATA DI LUSIA” elnevezéssel ellátott fejes saláta műanyagból, fából, kartonból, polisztirolból vagy egyéb, élelmiszer tárolására alkalmas anyagból készült dobozba csomagolva hozható forgalomba.

Egy dobozba csak azonos fajtájú, származású, típusú, kategóriájú és átmérőjű salátát lehet csomagolni. A csomagban elhelyezett, kívülről látható termékeknek hűen kell tükrözniük a csomag teljes tartalmát.

A terméket tartalmazó dobozt felülről átlátszó, élelmiszer tárolására alkalmas fóliával kell lezárni, amelyen keresztül a termék szellőzik és kívülről jól látható, és amelyen kizárólag az „I.G.P. INSALATA DI LUSIA” logót szabad feltüntetni.

A dobozon elhelyezett OFJ-logónak jól láthatónak kell lennie, és legalább akkorának, mint a csomagoláson adott esetben szereplő egyéb jelzések.

Image

A termék logóját egy „i” és egy „L” betű alkotja. Az „i” betűn elhelyezett pont ovális alakú. A két betű belső oldala homorú, és ily módon mintegy körbeveszi a középen elhelyezett, Lusia városának középkori tornyát ábrázoló stilizált rajzot. A logót keret veszi körbe, amelynek vonalán kívül, a logó felső részének közepén az „I.G.P.” (OFJ) felirat látható. A logó alján, a kereten belül, az „INSALATA di LUSIA” elnevezés olvasható.

A csomagoláson egyszer már elhelyezett „I.G.P. INSALATA DI LUSIA” logót nem lehet újra felhasználni.

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---