# Službeni list L 12/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 12 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.13. siječnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 12

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.13. siječnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/102 оd 11. siječnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu zahtjeva država članica za potporu Unije | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/103 od 12. siječnja 2023. o izmjeni provedbenih uredbi (EU) br. 1242/2014 i (EU) br. 1243/2014 u pogledu tehničkih specifikacija i pravila za prikaz kumulativnih podataka o operacijama i informacijama koje trebaju slati države članice | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/104 оd 12. siječnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika na temelju izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije | 7 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2023/105 оd 26. srpnja 2022. o mjerama SA.33960 2012/C (ex 2012/NN) koje je Francuska Republika provela za uzastopne upravitelje zračne luke Beauvais-Tillé i zračne prijevoznike koji posluju u toj zračnoj luci
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5076)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/106 оd 11. siječnja 2023. o utvrđivanju okvirnih dodijeljenih sredstava za potporu Unije državama članicama za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. | 84 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/102 оd 11. siječnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu zahtjeva država članica za potporu Unije

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/103 od 12. siječnja 2023. o izmjeni provedbenih uredbi (EU) br. 1242/2014 i (EU) br. 1243/2014 u pogledu tehničkih specifikacija i pravila za prikaz kumulativnih podataka o operacijama i informacijama koje trebaju slati države članice

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/104 оd 12. siječnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika na temelju izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije

7

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2023/105 оd 26. srpnja 2022. o mjerama SA.33960 2012/C (ex 2012/NN) koje je Francuska Republika provela za uzastopne upravitelje zračne luke Beauvais-Tillé i zračne prijevoznike koji posluju u toj zračnoj luci
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5076)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5076)

1

28

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/106 оd 11. siječnja 2023. o utvrđivanju okvirnih dodijeljenih sredstava za potporu Unije državama članicama za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029.

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 13.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 12/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/102

оd 11. siječnja 2023.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu zahtjeva država članica za potporu Unije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 25. prvi stavak točku (d),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 3. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (2), države članice koje žele sudjelovati u programu potpore Unije za opskrbu voćem i povrćem, bananama i mlijekom u obrazovnim ustanovama (program u školama) moraju do 31. siječnja svake godine Komisiji podnijeti zahtjev za potporu Unije za sljedeću školsku godinu. U skladu s tom odredbom zahtjevi država članica za potporu Unije moraju sadržavati podatke o okvirnim dodijeljenim sredstvima za potporu Unije za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EU) br. 1370/2013 (3). U tom se prilogu utvrđuju godišnja okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije po državi članici za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2017. do 31. srpnja 2023. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 3. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/39 (2), države članice koje žele sudjelovati u programu potpore Unije za opskrbu voćem i povrćem, bananama i mlijekom u obrazovnim ustanovama (program u školama) moraju do 31. siječnja svake godine Komisiji podnijeti zahtjev za potporu Unije za sljedeću školsku godinu. U skladu s tom odredbom zahtjevi država članica za potporu Unije moraju sadržavati podatke o okvirnim dodijeljenim sredstvima za potporu Unije za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama iz Priloga I. Uredbi Vijeća (EU) br. 1370/2013 (3). U tom se prilogu utvrđuju godišnja okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije po državi članici za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2017. do 31. srpnja 2023.

| (2) | U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1370/2013, za razdoblje od 1. kolovoza 2023. godišnja okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije po državi članici za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama utvrđuju se provedbenim aktima Komisije. Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2023/106 (4) utvrđuju se godišnja okvirna dodijeljena sredstva za razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. Stoga bi upućivanje u članku 3. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 na okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 1370/2013 trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1370/2013, za razdoblje od 1. kolovoza 2023. godišnja okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije po državi članici za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama utvrđuju se provedbenim aktima Komisije. Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2023/106 (4) utvrđuju se godišnja okvirna dodijeljena sredstva za razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. Stoga bi upućivanje u članku 3. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 na okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije iz Priloga I. Uredbi (EU) br. 1370/2013 trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (3) | Kako bi se državama članicama omogućilo podnošenje godišnjeg zahtjeva za potporu Unije za školsku godinu od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2024. u roku određenom u članku 3. Provedbene uredbe (EU) 2017/39, odnosno do 31. siječnja 2023., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se državama članicama omogućilo podnošenje godišnjeg zahtjeva za potporu Unije za školsku godinu od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2024. u roku određenom u članku 3. Provedbene uredbe (EU) 2017/39, odnosno do 31. siječnja 2023., ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

| (4) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 3. prvom stavku točki (a) Provedbene uredbe (EU) 2017/39 podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

| „i. | okvirna dodijeljena sredstva za potporu za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama utvrđena u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2023/106 (*1); |
| --- | --- |

„i.

okvirna dodijeljena sredstva za potporu za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama utvrđena u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2023/106 (*1);

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. siječnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 оd 3. studenoga 2016. o pravilima za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potpore Unije za opskrbu voćem i povrćem, bananama te mlijekom u obrazovnim ustanovama (SL L 5, 10.1.2017., str. 1.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16. prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (SL L 346, 20.12.2013., str. 12.).

3

(4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/106 od 11. siječnja 2023. o utvrđivanju okvirnih dodijeljenih sredstava za potporu Unije državama članicama za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. (vidjeti stranicu 84.. ovoga Službenog lista).

4

---

| 13.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 12/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/103

od 12. siječnja 2023.

o izmjeni provedbenih uredbi (EU) br. 1242/2014 i (EU) br. 1243/2014 u pogledu tehničkih specifikacija i pravila za prikaz kumulativnih podataka o operacijama i informacijama koje trebaju slati države članice

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (1), a posebno njezin članak 97. stavak 2. i članak 107. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 508/2014 o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo propisane su posebne mjere za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture (dalje u tekstu „posebne mjere”). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 508/2014 o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo propisane su posebne mjere za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture (dalje u tekstu „posebne mjere”).

| (2) | Kako bi se omogućilo pouzdano praćenje operacija povezanih s posebnim mjerama i izvješćivanje o njima, trebalo bi prilagoditi tehničke specifikacije i pravila za prikaz kumulativnih podataka o operacijama i informacijama koje države članice trebaju slati na temelju provedbenih uredbi Komisije (EU) br. 1242/2014 (2) i (EU) br. 1243/2014 (3). |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se omogućilo pouzdano praćenje operacija povezanih s posebnim mjerama i izvješćivanje o njima, trebalo bi prilagoditi tehničke specifikacije i pravila za prikaz kumulativnih podataka o operacijama i informacijama koje države članice trebaju slati na temelju provedbenih uredbi Komisije (EU) br. 1242/2014 (2) i (EU) br. 1243/2014 (3).

| (3) | Budući da je rok za dostavu kumulativnih podataka o operacijama, a to je prema članku 97. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 508/2014 do 31. ožujka svake godine, za 2022. već istekao, države članice trebale bi te informacije dostavljati u izmijenjenom obliku tek od 2023. kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno izvješćivanje. |
| --- | --- |

(3)

Budući da je rok za dostavu kumulativnih podataka o operacijama, a to je prema članku 97. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 508/2014 do 31. ožujka svake godine, za 2022. već istekao, države članice trebale bi te informacije dostavljati u izmijenjenom obliku tek od 2023. kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno izvješćivanje.

| (4) | Provedbene uredbe (EU) br. 1242/2014 i (EU) br. 1243/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Provedbene uredbe (EU) br. 1242/2014 i (EU) br. 1243/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Kako bi se osiguralo dovoljno vremena da države članice u roku, tj. do 31. ožujka 2023., dostave kumulativne podatke o operacijama povezanima s posebnim mjerama, ova bi Uredba trebala što prije stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osiguralo dovoljno vremena da države članice u roku, tj. do 31. ožujka 2023., dostave kumulativne podatke o operacijama povezanima s posebnim mjerama, ova bi Uredba trebala što prije stupiti na snagu.

| (6) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 1242/2014

Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 1242/2014 mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) br. 1243/2014

Prilog I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 1243/2014 mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1242/2014 оd 20. studenoga 2014. o utvrđivanju pravila o prezentaciji relevantnih kumulativnih podataka o operacijama u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (SL L 334, 21.11.2014., str. 11.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1243/2014 od 20. studenoga 2014. o utvrđivanju pravila u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo o informacijama koje trebaju slati države članice te potrebama za podacima i sinergijama među potencijalnim izvorima podataka (SL L 334, 21.11.2014., str. 39.).

3

---

PRILOG I.

U Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 1242/2014, u tablici u unosu 25., tekst drugog stupca („Sadržaj polja”) zamjenjuje se sljedećim:

„Ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 ili mjere za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture”.

---

PRILOG II.

U Prilogu I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 1243/2014 Dio F zamjenjuje se sljedećim:

„DIO F

Ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 i učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih vojnom agresijom Rusije na Ukrajinu na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture te ublažavanje posljedica te vojne agresije na ribolovne aktivnosti.

| Polje | Sadržaj polja | Napomena | Potrebe za podacima i sinergija |
| --- | --- | --- | --- |
| 25 | Ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 ili mjere za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture | Oznaka 0 = nije povezano s bolešću COVID-19 ni s mjerama za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture
  Oznaka 1 = povezano s bolešću COVID-19
  Oznaka 2 = povezano s mjerama za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture | Odnosi se na EFPR” |

Polje

Sadržaj polja

Napomena

Potrebe za podacima i sinergija

25

Ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 ili mjere za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture

Oznaka 0 = nije povezano s bolešću COVID-19 ni s mjerama za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture

Oznaka 1 = povezano s bolešću COVID-19

Oznaka 2 = povezano s mjerama za ublažavanje posljedica vojne agresije Rusije na Ukrajinu na ribolovne aktivnosti i za ublažavanje učinaka poremećaja tržišta uzrokovanih tom vojnom agresijom na lanac opskrbe proizvodima ribarstva i akvakulture

Odnosi se na EFPR”

---

| 13.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 12/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/104

оd 12. siječnja 2023.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2019/159 o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika na temelju izvješća koje je donijelo Tijelo za rješavanje sporova Svjetske trgovinske organizacije

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/478 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz (1), a posebno njezine članke 16. i 20.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (2), a posebno njezine članke 13. i 16.,

budući da:

Pozadina

| (1) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1013 (3) („privremena uredba”) Komisija je uvela privremenu zaštitnu mjeru za određene proizvode od čelika. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/159 (4) („konačna uredba”) Komisija je uvela konačnu zaštitnu mjeru za određene proizvode od čelika („zaštitna mjera”). |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1013 (3) („privremena uredba”) Komisija je uvela privremenu zaštitnu mjeru za određene proizvode od čelika. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/159 (4) („konačna uredba”) Komisija je uvela konačnu zaštitnu mjeru za određene proizvode od čelika („zaštitna mjera”).

3

4

| (2) | Turska je 13. ožujka 2020. zatražila savjetovanje s Europskom unijom u skladu s člancima 1. i 4. Dogovora o rješavanju sporova („DSU”), člankom XXIII. stavkom 1. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. („GATT iz 1994.”) i člankom 14. Sporazuma o zaštitnim mjerama („AoS”). |
| --- | --- |

(2)

Turska je 13. ožujka 2020. zatražila savjetovanje s Europskom unijom u skladu s člancima 1. i 4. Dogovora o rješavanju sporova („DSU”), člankom XXIII. stavkom 1. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. („GATT iz 1994.”) i člankom 14. Sporazuma o zaštitnim mjerama („AoS”).

| (3) | Savjetovanja između Europske unije i Turske održana su 29. travnja 2020., ali spor nije riješen. |
| --- | --- |

(3)

Savjetovanja između Europske unije i Turske održana su 29. travnja 2020., ali spor nije riješen.

| (4) | Turska je 16. srpnja 2020. zatražila osnivanje povjerenstva. Povjerenstvo je osnovano 28. kolovoza 2020. Izvješće povjerenstva objavljeno je 29. travnja 2022. Budući da nijedna stranka nije osporila izvješće povjerenstva, Tijelo za rješavanje sporova donijelo ga je 31. svibnja 2022. (5) |
| --- | --- |

(4)

Turska je 16. srpnja 2020. zatražila osnivanje povjerenstva. Povjerenstvo je osnovano 28. kolovoza 2020. Izvješće povjerenstva objavljeno je 29. travnja 2022. Budući da nijedna stranka nije osporila izvješće povjerenstva, Tijelo za rješavanje sporova donijelo ga je 31. svibnja 2022. (5)

5

| (5) | U komunikaciji upućenoj WTO-u 5. kolovoza 2022. (6) Turska i Europska unija navele su da su se u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (b) Dogovora o rješavanju sporova dogovorile da primjeren rok u kojem Europska unija treba provesti preporuke i odluke Tijela za rješavanje sporova u sporu Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika (DS595) bude 16. siječnja 2023., što je sedam mjeseci i šesnaest dana od 31. svibnja 2022., odnosno datuma na koji je Tijelo za rješavanje sporova donijelo preporuke i odluke. |
| --- | --- |

(5)

U komunikaciji upućenoj WTO-u 5. kolovoza 2022. (6) Turska i Europska unija navele su da su se u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (b) Dogovora o rješavanju sporova dogovorile da primjeren rok u kojem Europska unija treba provesti preporuke i odluke Tijela za rješavanje sporova u sporu Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika (DS595) bude 16. siječnja 2023., što je sedam mjeseci i šesnaest dana od 31. svibnja 2022., odnosno datuma na koji je Tijelo za rješavanje sporova donijelo preporuke i odluke.

6

Dogovora o rješavanju sporova

Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika

| (6) | Slijedom tih događaja Komisija je 24. kolovoza 2022. objavila Obavijest o pokretanju postupka (7) kojom je izvijestila o namjeri da provede Izvješće povjerenstva usklađivanjem izvorne mjere s pravilima WTO-a u slučajevima u kojima je povjerenstvo utvrdilo nedosljednosti te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. |
| --- | --- |

(6)

Slijedom tih događaja Komisija je 24. kolovoza 2022. objavila Obavijest o pokretanju postupka (7) kojom je izvijestila o namjeri da provede Izvješće povjerenstva usklađivanjem izvorne mjere s pravilima WTO-a u slučajevima u kojima je povjerenstvo utvrdilo nedosljednosti te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.

7

| (7) | Nekoliko strana dostavilo je primjedbe u propisanom roku, koje su na odgovarajući način uzete u obzir. |
| --- | --- |

(7)

Nekoliko strana dostavilo je primjedbe u propisanom roku, koje su na odgovarajući način uzete u obzir.

Podnesci zainteresiranih strana

| (8) | Nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je primjedbe nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je preliminarno istaknula da su neke primjedbe zainteresiranih strana samo ponavljanje nalaza povjerenstva. |
| --- | --- |

(8)

Nekoliko zainteresiranih strana dostavilo je primjedbe nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je preliminarno istaknula da su neke primjedbe zainteresiranih strana samo ponavljanje nalaza povjerenstva.

| (9) | Komisija je najprije analizirala određene primjedbe turske vlade jer je to bila strana koja je osporavala zaštitnu mjeru pred Tijelom za rješavanje sporova WTO-a, a zatim je analizirala primjedbe koje su dostavile druge zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je najprije analizirala određene primjedbe turske vlade jer je to bila strana koja je osporavala zaštitnu mjeru pred Tijelom za rješavanje sporova WTO-a, a zatim je analizirala primjedbe koje su dostavile druge zainteresirane strane.

| (10) | Kad je riječ o nepredviđenom razvoju događaja, turska vlada tvrdila je da u dokumentaciji nema dokaza na temelju kojih bi Komisija mogla povezati nepredviđeni razvoj događaja s povećanjem uvoza. Napomenula je da višak kapaciteta i povećanje uvoza nisu koincidirali, da Komisija nije provela potrebno ispitivanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i njihove povezanosti s povećanjem uvoza te da su mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. uvedene nakon povećanja uvoza u Uniju. Turska vlada tvrdila je i da bi Komisija, ako upotrijebi nove informacije, trebala uzeti u obzir i promjene uvjeta do kojih je došlo u razdoblju u kojem je mjera bila na snazi, kao što je isključenje nekoliko zemalja iz mjera na temelju odjeljka 232., uključujući EU. |
| --- | --- |

(10)

Kad je riječ o nepredviđenom razvoju događaja, turska vlada tvrdila je da u dokumentaciji nema dokaza na temelju kojih bi Komisija mogla povezati nepredviđeni razvoj događaja s povećanjem uvoza. Napomenula je da višak kapaciteta i povećanje uvoza nisu koincidirali, da Komisija nije provela potrebno ispitivanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i njihove povezanosti s povećanjem uvoza te da su mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. uvedene nakon povećanja uvoza u Uniju. Turska vlada tvrdila je i da bi Komisija, ako upotrijebi nove informacije, trebala uzeti u obzir i promjene uvjeta do kojih je došlo u razdoblju u kojem je mjera bila na snazi, kao što je isključenje nekoliko zemalja iz mjera na temelju odjeljka 232., uključujući EU.

| (11) | Komisija se nije složila sa stajalištem turske vlade da se taj aspekt mjere ne može ispraviti. Kako je detaljno prikazano u odjeljku 1.1. Priloga, prije uvođenja konačne zaštitne mjere bilo je dostupno dovoljno informacija iz kojih je bilo jasno da se uvoz u Uniju povećao zbog nepredviđenog razvoja događaja. Komisija za potrebe Priloga ovoj Uredbi nije upotrijebila podatke koji nisu bili dostupni u trenutku uvođenja konačne mjere. |
| --- | --- |

(11)

Komisija se nije složila sa stajalištem turske vlade da se taj aspekt mjere ne može ispraviti. Kako je detaljno prikazano u odjeljku 1.1. Priloga, prije uvođenja konačne zaštitne mjere bilo je dostupno dovoljno informacija iz kojih je bilo jasno da se uvoz u Uniju povećao zbog nepredviđenog razvoja događaja. Komisija za potrebe Priloga ovoj Uredbi nije upotrijebila podatke koji nisu bili dostupni u trenutku uvođenja konačne mjere.

| (12) | U slučaju nalaza koji se odnose na prijetnju ozbiljne štete, turska vlada smatrala je da antidampinške i kompenzacijske mjere nisu mogle biti razlog oporavka domaće industrije. Kad je riječ o drugim čimbenicima kojima je Komisija objasnila djelomično poboljšanje rezultata industrije Unije 2017., turska vlada napomenula je da je povjerenstvo zaključilo da su ti čimbenici slično utjecali na domaću industriju i na uvoz, pa se nisu mogli upotrijebiti kao objašnjenje takvog poboljšanja te da ništa ne upućuje na to da bi promjene tih čimbenika više pogodovale uvozu nego domaćoj industriji. |
| --- | --- |

(12)

U slučaju nalaza koji se odnose na prijetnju ozbiljne štete, turska vlada smatrala je da antidampinške i kompenzacijske mjere nisu mogle biti razlog oporavka domaće industrije. Kad je riječ o drugim čimbenicima kojima je Komisija objasnila djelomično poboljšanje rezultata industrije Unije 2017., turska vlada napomenula je da je povjerenstvo zaključilo da su ti čimbenici slično utjecali na domaću industriju i na uvoz, pa se nisu mogli upotrijebiti kao objašnjenje takvog poboljšanja te da ništa ne upućuje na to da bi promjene tih čimbenika više pogodovale uvozu nego domaćoj industriji.

| (13) | Komisija je u tom pogledu uputila na svoje nalaze iz odjeljaka 1.2.1. i 1.2.2. Priloga koji su u suprotnosti s tvrdnjama turske vlade. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je u tom pogledu uputila na svoje nalaze iz odjeljaka 1.2.1. i 1.2.2. Priloga koji su u suprotnosti s tvrdnjama turske vlade.

| (14) | Na kraju, turska vlada napomenula je da je povjerenstvo zaključilo da se, čak i da se uvoz trebao povećati 2018., ne može automatski zaključiti da je položaj domaće industrije općenito znatno narušen, što je očito neminovno. |
| --- | --- |

(14)

Na kraju, turska vlada napomenula je da je povjerenstvo zaključilo da se, čak i da se uvoz trebao povećati 2018., ne može automatski zaključiti da je položaj domaće industrije općenito znatno narušen, što je očito neminovno.

| (15) | U tom je pogledu Komisija u Prilogu ovoj Uredbi objasnila sve elemente koje je uzela u obzir kad je utvrdila sljedeće: i. vjerojatno je da će se uvoz nastaviti povećavati; ii. takvo povećanje negativno bi utjecalo na gospodarsko stanje industrije Unije s obzirom na nedavna i očekivana buduća kretanja ključnih čimbenika na tržištu čelika u Uniji i svijetu. Stoga Komisija u provedenoj materijalnoj analizi nije pretpostavila da bi u nedostatku zaštitih mjera povećanje uvoza samostalno i bez drugih relevantnih elemenata prouzročilo ozbiljnu štetu industriji Unije. Umjesto toga, Komisija je provela detaljnu analizu relevantnih elemenata na temelju kojih je došla do zaključka da bi bez donošenja mjera industrija Unije pretrpjela ozbiljnu štetu. Stoga su tvrdnje turske vlade odbačene. |
| --- | --- |

(15)

U tom je pogledu Komisija u Prilogu ovoj Uredbi objasnila sve elemente koje je uzela u obzir kad je utvrdila sljedeće: i. vjerojatno je da će se uvoz nastaviti povećavati; ii. takvo povećanje negativno bi utjecalo na gospodarsko stanje industrije Unije s obzirom na nedavna i očekivana buduća kretanja ključnih čimbenika na tržištu čelika u Uniji i svijetu. Stoga Komisija u provedenoj materijalnoj analizi nije pretpostavila da bi u nedostatku zaštitih mjera povećanje uvoza samostalno i bez drugih relevantnih elemenata prouzročilo ozbiljnu štetu industriji Unije. Umjesto toga, Komisija je provela detaljnu analizu relevantnih elemenata na temelju kojih je došla do zaključka da bi bez donošenja mjera industrija Unije pretrpjela ozbiljnu štetu. Stoga su tvrdnje turske vlade odbačene.

| (16) | Kad je riječ o primjedbama primljenima od drugih zainteresiranih strana, u nekima od njih tvrdilo se da bi Komisija trebala potpuno ukinuti mjeru jer se zbog prirode nalaza povjerenstva ta mjera nije mogla drukčije provesti. |
| --- | --- |

(16)

Kad je riječ o primjedbama primljenima od drugih zainteresiranih strana, u nekima od njih tvrdilo se da bi Komisija trebala potpuno ukinuti mjeru jer se zbog prirode nalaza povjerenstva ta mjera nije mogla drukčije provesti.

| (17) | Komisija je u pogledu te opće tvrdnje napomenula da u skladu s pravilima WTO-a ima pravo provesti mjeru i uskladiti je s pravilima u tim malobrojnim aspektima koje je povjerenstvo smatralo nedosljednima. Kako je vidljivo iz Priloga ovoj Uredbi, priroda nalaza povjerenstva Komisiji je omogućila da mjeru uskladi s relevantnim odredbama WTO-a i stoga nije bilo opravdano ukinuti mjeru zbog izvješća povjerenstva. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u pogledu te opće tvrdnje napomenula da u skladu s pravilima WTO-a ima pravo provesti mjeru i uskladiti je s pravilima u tim malobrojnim aspektima koje je povjerenstvo smatralo nedosljednima. Kako je vidljivo iz Priloga ovoj Uredbi, priroda nalaza povjerenstva Komisiji je omogućila da mjeru uskladi s relevantnim odredbama WTO-a i stoga nije bilo opravdano ukinuti mjeru zbog izvješća povjerenstva.

Povećanje uvoza zbog nepredviđenog razvoja događaja i učinaka obveza

| (18) | Jedna zainteresirana strana napomenula je da je mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. doživjela nekoliko promjena i da rizik od preusmjeravanja trgovine više nije postojao ili bi bio puno manji, pa bi zaštitnu mjeru trebalo ukinuti. |
| --- | --- |

(18)

Jedna zainteresirana strana napomenula je da je mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. doživjela nekoliko promjena i da rizik od preusmjeravanja trgovine više nije postojao ili bi bio puno manji, pa bi zaštitnu mjeru trebalo ukinuti.

| (19) | Komisija je napomenula da događaji nakon uvođenja konačne mjere nisu obuhvaćeni podacima koji bi mogli biti osnova za provedbu izvješća Tijela za rješavanje sporova. Kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, svrha je ovog ispitnog postupka dopuniti izvorne nalaze podacima koji su već bili dostupni u vrijeme provedbe početnog ispitnog postupka. U obzir nisu uzete ex post činjenice. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je napomenula da događaji nakon uvođenja konačne mjere nisu obuhvaćeni podacima koji bi mogli biti osnova za provedbu izvješća Tijela za rješavanje sporova. Kako je navedeno u Obavijesti o pokretanju postupka, svrha je ovog ispitnog postupka dopuniti izvorne nalaze podacima koji su već bili dostupni u vrijeme provedbe početnog ispitnog postupka. U obzir nisu uzete ex post činjenice.

ex post

| (20) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da do povećanja uvoza u Uniju nije došlo zbog obveza koje je Unija preuzela na temelju GATT-a iz 1994. i da Komisija u izvornoj odluci nije spomenula nijednu od tih obveza. |
| --- | --- |

(20)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da do povećanja uvoza u Uniju nije došlo zbog obveza koje je Unija preuzela na temelju GATT-a iz 1994. i da Komisija u izvornoj odluci nije spomenula nijednu od tih obveza.

| (21) | Komisija je uputila na svoja objašnjenja u odjeljku 1.3. Priloga, koja opovrgavaju taj argument. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je uputila na svoja objašnjenja u odjeljku 1.3. Priloga, koja opovrgavaju taj argument.

| (22) | Jedna zainteresirana strana smatrala je da nije bilo nepredviđenog razvoja događaja koji bi doveo do povećanja uvoza i da zbog toga Komisija nije mogla provesti taj aspekt izvješća povjerenstva. |
| --- | --- |

(22)

Jedna zainteresirana strana smatrala je da nije bilo nepredviđenog razvoja događaja koji bi doveo do povećanja uvoza i da zbog toga Komisija nije mogla provesti taj aspekt izvješća povjerenstva.

| (23) | Komisija je napomenula da je ta izjava činjenično netočna jer je povjerenstvo potvrdilo (8) nepredviđeni razvoj događaja koje je Komisija opisala u konačnoj zaštitnoj mjeri. Stoga je ta tvrdnja odbijena kao neosnovana. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je napomenula da je ta izjava činjenično netočna jer je povjerenstvo potvrdilo (8) nepredviđeni razvoj događaja koje je Komisija opisala u konačnoj zaštitnoj mjeri. Stoga je ta tvrdnja odbijena kao neosnovana.

8

| (24) | Jedna zainteresirana strana napomenula je da rizik od preusmjeravanja trgovine i povećanog uvoza zbog primjene mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. nije relevantan za njezinu zemlju zbog više razloga. |
| --- | --- |

(24)

Jedna zainteresirana strana napomenula je da rizik od preusmjeravanja trgovine i povećanog uvoza zbog primjene mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. nije relevantan za njezinu zemlju zbog više razloga.

| (25) | Komisija je napomenula da analiza povećanog uvoza i rizika od preusmjeravanja trgovine nije provedena pojedinačno za svaku zemlju izvoznicu, nego u cjelini jer se zaštitna mjera treba primjenjivati erga omnes. U svakom slučaju, Komisija je željela istaknuti da se ta zainteresirana strana nije samo usredotočila na specifičnu situaciju jedne zemlje izvoznice nego i na specifičnu situaciju jedne industrije u kojoj se upotrebljava čelik, čime se zanemaruju svi rezultati te zemlje izvoznice u svim ostalim segmentima u kojima se upotrebljava čelik. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je napomenula da analiza povećanog uvoza i rizika od preusmjeravanja trgovine nije provedena pojedinačno za svaku zemlju izvoznicu, nego u cjelini jer se zaštitna mjera treba primjenjivati erga omnes. U svakom slučaju, Komisija je željela istaknuti da se ta zainteresirana strana nije samo usredotočila na specifičnu situaciju jedne zemlje izvoznice nego i na specifičnu situaciju jedne industrije u kojoj se upotrebljava čelik, čime se zanemaruju svi rezultati te zemlje izvoznice u svim ostalim segmentima u kojima se upotrebljava čelik. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju.

erga omnes

Prijetnja ozbiljne štete

| (26) | Neke zainteresirane strane smatrale su da zbog prirode nalaza povjerenstva u pogledu tog aspekta mjere Komisija nije mogla provesti mjeru bez njezina ukidanja. |
| --- | --- |

(26)

Neke zainteresirane strane smatrale su da zbog prirode nalaza povjerenstva u pogledu tog aspekta mjere Komisija nije mogla provesti mjeru bez njezina ukidanja.

| (27) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom zbog razloga navedenih u Prilogu ovoj Uredbi, u kojem je dokazala da su izvorni nalazi valjani i svoje obrazloženje potkrijepila dodatnim podacima i objašnjenjima. |
| --- | --- |

(27)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom zbog razloga navedenih u Prilogu ovoj Uredbi, u kojem je dokazala da su izvorni nalazi valjani i svoje obrazloženje potkrijepila dodatnim podacima i objašnjenjima.

| (28) | Neke zainteresirane strane podsjetile su na nalaz povjerenstva da je Komisijino objašnjenje uloge antidampinških i kompenzacijskih mjera u djelomičnom oporavku industrije Unije manjkavo. |
| --- | --- |

(28)

Neke zainteresirane strane podsjetile su na nalaz povjerenstva da je Komisijino objašnjenje uloge antidampinških i kompenzacijskih mjera u djelomičnom oporavku industrije Unije manjkavo.

| (29) | Komisija je u tom pogledu potvrdila da je povjerenstvo izrazilo neslaganje s objašnjenjima iz konačne uredbe. Međutim, svrha provedbe upravo jest omogućiti tijelu koje provodi ispitni postupak da poboljša one aspekte mjere koje je povjerenstvo donekle smatralo manjkavima, kao što je aspekt koji su navele te zainteresirane strane. Stoga je Komisija dostavila potrebne dodatne informacije i objašnjenja u odjeljku 1.2.2. Priloga u pogledu tog nalaza povjerenstva. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je u tom pogledu potvrdila da je povjerenstvo izrazilo neslaganje s objašnjenjima iz konačne uredbe. Međutim, svrha provedbe upravo jest omogućiti tijelu koje provodi ispitni postupak da poboljša one aspekte mjere koje je povjerenstvo donekle smatralo manjkavima, kao što je aspekt koji su navele te zainteresirane strane. Stoga je Komisija dostavila potrebne dodatne informacije i objašnjenja u odjeljku 1.2.2. Priloga u pogledu tog nalaza povjerenstva.

| (30) | Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Komisija pri provedbi mjere nije mogla uzeti u obzir čimbenike za koje nije izričito navela da utječu na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(30)

Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Komisija pri provedbi mjere nije mogla uzeti u obzir čimbenike za koje nije izričito navela da utječu na stanje industrije Unije.

| (31) | Komisija je napomenula da je povjerenstvu bio sporan stupanj detaljnosti nekih aspekata izvorne mjere. Komisija je u Prilogu ovoj Uredbi iznijela elemente koje je uzela u obzir pri donošenju izvorne odluke, a koji nisu bili navedeni u konačnoj uredbi. Prema mišljenju Komisije prihvaćanje tvrdnje zainteresirane strane značilo bi da, kad god se tijelu koje provodi ispitni postupak prigovori da u svojim objašnjenjima ili obrazloženjima nije pružilo dovoljno detalja, ono to više ne bi moglo ispraviti u provedbi. Komisija se nije složila s tim stajalištem jer je smatrala da svrha provedbe upravo jest omogućiti tijelu koje provodi ispitni postupak da uskladi svoju mjeru s nalazima povjerenstvima, npr. pružanjem boljeg i potpunijeg obrazloženja nego u konačnoj uredbi. Stoga je odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je napomenula da je povjerenstvu bio sporan stupanj detaljnosti nekih aspekata izvorne mjere. Komisija je u Prilogu ovoj Uredbi iznijela elemente koje je uzela u obzir pri donošenju izvorne odluke, a koji nisu bili navedeni u konačnoj uredbi. Prema mišljenju Komisije prihvaćanje tvrdnje zainteresirane strane značilo bi da, kad god se tijelu koje provodi ispitni postupak prigovori da u svojim objašnjenjima ili obrazloženjima nije pružilo dovoljno detalja, ono to više ne bi moglo ispraviti u provedbi. Komisija se nije složila s tim stajalištem jer je smatrala da svrha provedbe upravo jest omogućiti tijelu koje provodi ispitni postupak da uskladi svoju mjeru s nalazima povjerenstvima, npr. pružanjem boljeg i potpunijeg obrazloženja nego u konačnoj uredbi. Stoga je odbacila tu tvrdnju.

| (32) | Neke zainteresirane strane tvrdile su da sama mogućnost daljnjeg povećanja uvoza ne dovodi nužno do ozbiljne štete za proizvođače iz Unije. |
| --- | --- |

(32)

Neke zainteresirane strane tvrdile su da sama mogućnost daljnjeg povećanja uvoza ne dovodi nužno do ozbiljne štete za proizvođače iz Unije.

| (33) | Komisija je detaljno analizirala kako bi došlo do daljnjeg povećanja uvoza i razloge zbog kojih bi takvo povećanje dovelo do ozbiljne štete za industriju Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je detaljno analizirala kako bi došlo do daljnjeg povećanja uvoza i razloge zbog kojih bi takvo povećanje dovelo do ozbiljne štete za industriju Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (34) | Na kraju, neke zainteresirane strane iznijele su argumente koji su se odnosili na rezultate industrije Unije u godinama nakon uvođenja zaštitne mjere ili događaje koji su uslijedili, kao što su stanje proizvođača iz Unije i ostalih trećih zemalja zbog mjere SAD-a na temelju odjeljka 232., kretanje uvoza ili „energetska kriza”. |
| --- | --- |

(34)

Na kraju, neke zainteresirane strane iznijele su argumente koji su se odnosili na rezultate industrije Unije u godinama nakon uvođenja zaštitne mjere ili događaje koji su uslijedili, kao što su stanje proizvođača iz Unije i ostalih trećih zemalja zbog mjere SAD-a na temelju odjeljka 232., kretanje uvoza ili „energetska kriza”.

| (35) | Komisija je sve te tvrdnje odbacila jer sadržajno i vremenski nisu bile obuhvaćene provedbom te su se odnosile na događaje koji nisu bili povezani s uvođenjem konačne mjere početkom 2019. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je sve te tvrdnje odbacila jer sadržajno i vremenski nisu bile obuhvaćene provedbom te su se odnosile na događaje koji nisu bili povezani s uvođenjem konačne mjere početkom 2019.

| (36) | Zbog razloga navedenih u Prilogu ovoj Uredbi Komisija je smatrala da je u potpunosti provela odluku WTO-a. Provedbenu uredbu (EU) 2019/159 trebalo bi izmijeniti dodavanjem obrazloženja navedenog u Prilogu ovoj Uredbi, kojim se dopunjuju nalazi iz početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(36)

Zbog razloga navedenih u Prilogu ovoj Uredbi Komisija je smatrala da je u potpunosti provela odluku WTO-a. Provedbenu uredbu (EU) 2019/159 trebalo bi izmijeniti dodavanjem obrazloženja navedenog u Prilogu ovoj Uredbi, kojim se dopunjuju nalazi iz početnog ispitnog postupka.

| (37) | Mjere utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitne mjere osnovanog u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755, |
| --- | --- |

(37)

Mjere utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zaštitne mjere osnovanog u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 i člankom 22. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/755,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Tekst naveden u Prilogu ovoj Uredbi dodaje se kao Prilog V. Uredbi (EU) 2019/159.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 2. veljače 2019.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. siječnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

1

(2)  
  SL L 123, 19.5.2015., str. 33..

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1013 o uvođenju privremenih zaštitnih mjera u vezi s uvozom određenih proizvoda od čelika (SL L 181, 18.7.2018., str. 39.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/159 оd 31. siječnja 2019. o uvođenju konačnih zaštitnih mjera protiv uvoza određenih proizvoda od čelika (SL L 31, 1.2.2019., str. 27.).

4

(5)  WT/DS595/R Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika, 29. travnja 2022.

5

Europska unija – Zaštitne mjere za određene proizvode od čelika

(6)  WT/DS595/13, 9. kolovoza 2022.

6

(7)  
  SL C 320, 24.8.2022., str. 47.

7

(8)  Vidjeti Izvješće povjerenstva, točku 7.117.

8

---

PRILOG

„PRILOG V.

Privlačnost tržišta Unije

| (1) | U svojoj izvornoj odluci Komisija je objasnila da je Unijino tržište čelika privlačno za uvoz zbog veličine i cijena (1). U tom pogledu, prema podacima OECD-a (2) tržište Unije je u godinama prije pokretanja ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja zaštitne mjere bilo najveće uvozno područje u smislu obujma i činilo je od 13,8 % do 18,4 % globalnog uvoza tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Osim obujma, tržište Unije bilo je vrlo privlačno i zbog cijena. Konkretno, analiza relevantnih podataka (3) pokazala je da su glavne zemlje izvoznice čelika u Uniju za velik dio svojeg izvoza (od 46 % do 78 % predmetnih oznaka KN) ostvarile višu cijenu na tržištu Unije u usporedbi s izvoznim cijenama ostvarenima na ostalim trećim tržištima za iste oznake KN. Tržište Unije bilo je odredište znatnog udjela izvoza tih zemalja, odnosno bilo je njihovo glavno ili jedno od glavnih izvoznih odredišta, a taj je udio u nekim slučajevima iznosio više od 25 % i dosegnuo čak 32 % u određenoj godini (4). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Privlačnost tržišta Unije potvrdila je i činjenica da su glavne zemlje izvoznice čelika (5) smanjivale izvoz u treće zemlje, a brzo povećavale svoj izvoz u Uniju. Konkretno, izvoz iz tih zemalja u ostale treće zemlje smanjio se 2018. (6) za više od 11 milijuna tona (–8 %) u usporedbi s 2017. (7) S druge strane, u istom se razdoblju uvoz u Uniju iz tih zemalja povećao za više od 3 milijuna tona (+14 %) (8). Ti suprotni trendovi pokazali su da, iako se uvoz u ostale treće zemlje općenito smanjio, proizvođači izvoznici su u kontekstu sve većeg viška kapaciteta i povećanog ograničenja pristupa tržištima u cijelom svijetu (vidjeti odjeljke 1.1.1. i 1.1.2. u nastavku) te u nedostatku značajnijih pozitivnih kretanja u svojoj domaćoj potrošnji iskoristili priliku da se sve većih količina riješe na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Stoga navedeni skup podataka pokazuje da je tržište Unije nedvojbeno bilo privlačno proizvođačima izvoznicima i zbog obujma i zbog cijena. |
| --- | --- |

(4)

1.   ANALIZA

1.1.   Veći uvoz kao posljedica nepredviđenog razvoja događaja

| (5) | U pododjeljcima u nastavku navode se dodatne informacije i detaljnije objašnjenje kojima se svaki utvrđeni nepredviđeni razvoj događaj povezuje s nastalim povećanjem uvoza, čime se dopunjuju izvorni nalazi. |
| --- | --- |

(5)

1.1.1.   Povećanje uvoza u Uniju zbog globalnog viška kapaciteta u sektoru čelika

| (6) | U izvornoj odluci Komisija je utvrdila da u sektoru čelika postoji višak kapaciteta koji se tijekom razdoblja ispitnog postupka povećao unatoč naporima da ga se smanji (9). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Nekoliko izvora dosljedno je potvrdilo izravnu vezu između viška kapaciteta u sektoru čelika i njegovih učinaka na izvoz. Na primjer, OECD navodi da ‚prekomjerne razine kapaciteta za proizvodnju čelika imaju važne posljedice za industriju čelika, koje se često povezuju s viškom ponude, niskim cijenama i slabom profitabilnošću’ (10). Naveo je i da se ‚na globalnoj razini učinci viška kapaciteta prenose trgovinom; a višak kapaciteta može dovesti do naglog porasta izvoza, što dovodi do pada cijena i gubitka tržišnog udjela za domaće proizvođače koji konkuriraju uvozu’ (11). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Druge studije došle su do sličnih zaključaka. U dokumentu (12) Instituta za ekonomsku politiku iz 2014. navodi se: ‚Višak kapaciteta znači da postrojenja za proizvodnju čelika mogu proizvoditi mnogo više čelika nego što tržište zahtijeva. Visoki fiksni troškovi, intenzitet kapitala i veliki razmjeri proizvodnje čelika potiču izvoz viška po cijenama nižima od tržišnih. [...] Višak kapaciteta dovodi do prekomjerne proizvodnje i naglog porasta izvoza’ te ‚Visoki intenzitet kapitala u industriji navodi proizvođače da maksimalno povećaju proizvodnju kako bi pokrili fiksne troškove, a potom se rješavaju viška proizvodnje na inozemnim tržištima, pogotovo na privlačnom tržištu SAD-a, kada domaća potražnja zaostaje. To je tijekom godina dovelo do čestog naglog porasta čelika kojim se nepošteno trguje.’ |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Isto tako, Europska komisija u Komunikaciji iz 2016. navodi: ‚Zbog prekomjerne proizvodnje čelika nedavno je došlo do drastičnog povećanja izvoza, što je dovelo do destabilizacije tržišta čelika i snižavanja cijena na svjetskoj razini.’ (13). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Stoga postoji opće prihvaćeno ekonomsko objašnjenje prema kojem se proizvođači izvoznici rješavaju viška kapaciteta na tržištima trećih zemalja (obično po nižim cijenama) kako bi barem djelomično pokrili svoje troškove. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Komisija je zatim detaljnije procijenila izravnu vezu između potvrđenog postojećeg (i sve većeg) viška kapaciteta u sektoru čelika i povećanja uvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | U situaciji u kojoj imaju višak kapaciteta i poticaj da se riješe tog viška kapaciteta, proizvođači izvoznici usmjerili bi se na tržišta koja im u načelu omogućuju prodaju većih količina po, u idealnom slučaju, boljim cijenama (u usporedbi s ostalim trećim tržištima). U tom je pogledu Komisija u uvodnim izjavama od 1. do 4. objasnila da je Unija privlačno tržište za proizvođače izvoznike zbog veličine i cijena. Dostupni podaci o uvozu pokazali su i da se uvoz u Uniju brzo i u velikom obujmu povećao u razdoblju u kojem se povećavao i višak kapaciteta (14) te da se povećao mnogo brže od potrošnje u Uniji (15), a pokazali su i da se uvoz u Uniju nastavio povećavati, dok se trend izvoza u ostale treće zemlje kretao u suprotnom smjeru. Osim toga, podaci iz privremene uredbe pokazali su da su proizvođači izvoznici dosljedno snižavali cijene proizvođača iz Unije (u nekim slučajevima znatno), što pokazuje njihovu odlučnost da i dalje ostvaruju korist od privlačnih uvjeta na tržištu Unije (16). Razmjer i ritam uvoza u Uniju po stalno nižim cijenama od cijena industrije Unije, u kontekstu mnogo sporijeg rasta potrošnje, teško bi se uopće mogli razumno objasniti da ne postoji kontekst povećanog viška kapaciteta, koji je bio osnova ponašanja proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Komisija je u skladu s tim zaključila da se uvoz u Uniju povećao zbog viška kapaciteta u sektoru čelika u početnom razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(13)

1.1.2.   Povećanje mjera trgovinske zaštite i restriktivnih trgovinskih mjera u trećim zemljama

| (14) | U uvodnim izjavama 33. i 34. privremene uredbe Komisija je objasnila da je došlo do znatnog povećanja upotrebe instrumenata trgovinske zaštite u sektoru čelika, posebno u godinama prije pokretanja ispitnog postupka o zaštitnim mjerama EU-a. U privremenoj je uredbi navedeno da je ‚u razdoblju od 2011. do 2013. godišnje u prosjeku pokrenuto oko 77 ispitnih postupaka povezanih s čelikom, dok je u razdoblju od 2015. do 2016. taj prosjek porastao na 117’. Osim toga, treće zemlje su tijekom 2017. nastavile uvoditi restriktivne trgovinske mjere (17). |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Ukupno gledano, Komisija je na temelju podataka (18) koje je analizirala primijetila da je u razdoblju 2013.–2017. uvedeno više od 300 mjera trgovinske zaštite za proizvode od čelika (19) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Raščlamba tih podataka pokazala je da su te mjere uvele brojne zemlje (najmanje 24 jurisdikcije), među kojima su i sve glavne zemlje uvoznice čelika (20). Te su zemlje uvele 157 mjera u razdoblju 2013.–2017., tj. više od 52 % ukupnog broja. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Istodobno se na glavne zemlje izvoznice u Uniju u tom razdoblju primjenjivao velik broj mjera u brojnim jurisdikcijama. Uzimajući kao primjer sedam najvećih izvoznika u Uniju (21), Komisija je primijetila da se na njih primjenjivalo oko 200 mjera, odnosno oko 66 % ukupnog broja mjera koje su bile na snazi u najmanje 24 treće zemlje. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stoga je Komisija potvrdila da je opseg mjera trgovinske zaštite u smislu broja pojedinačnih mjera i zahvaćenih zemalja (koje uvode mjere i na koje se te mjere primjenjuju) bio vrlo velik. Komisija je nadalje napomenula da podaci iz izvorne dokumentacije upućuju na to da bi te brojke mogle biti čak i prilično konzervativne (22). Osim toga, činilo se da su pristojbe uvedene na temelju tih mjera dovoljno visoke da utječu na razinu uvoza koji ulazi na ta tržišta u usporedbi s razdobljem prije uvođenja tih mjera. To se odrazilo u ukupnom smanjenju izvoza iz zemalja na koje se primjenjuju mjere trgovinske zaštite na treća tržišta (vidjeti uvodnu izjavu 19.), unatoč činjenici da se opći uvjeti na tržištu nisu znatno promijenili (23), pa smanjenje obujma izvoza takvih razmjera u načelu ne bi bilo opravdano da nije bilo učinaka razine mjera. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Kad je riječ o tome, Komisija je na temelju analiziranih podataka potvrdila da je zajednički učinak uvođenja mjera trgovinske zaštite bilo smanjenje (u mnogim slučajevima znatno) uvoza u zemlje na koje se primjenjivale mjere u razdoblju nakon njihova uvođenja. U tom pogledu, Komisija je na temelju analize vlastitih ispitnih postupaka u vezi s mjerama trgovinske zaštite za proizvode od čelika (24) primijetila da se uvoz u prosjeku smanjio za do 82 % u usporedbi s razinom uvoza u razdoblju ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja mjera. U tim je slučajevima obujam uvoza na koji su mjere utjecale bio znatan (25). Komisija je potvrdila i da su mjere trgovinske zaštite za čelik imale sličan učinak kada su ih uvele treće zemlje. U uzorku od 26 ocijenjenih slučajeva (26) Komisija je potvrdila da se uvoz u prosjeku smanjio za 73 % te da je relevantan i obujam na koji su mjere utjecale (27). Stoga je uvođenjem mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama smanjen obujam izvoza u te zemlje, koji je barem djelomično usmjeren na tržište Unije. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Nadalje, još jedan skup podataka koji pokazuju jasnu vezu između sve većeg broja mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i povećanja uvoza na tržište Unije suprotni su trendovi izvoza glavnih zemalja izvoznica čelika u Uniju objašnjeni u uvodnoj izjavi 3. (28) S obzirom na veliku količinu mjera trgovinske zaštite koje su uvele treće zemlje i njihove učinke na obujam uvoza u zemlje koje su uvele mjeru (kako je detaljno opisano u uvodnim izjavama 18. i 19.), taj trend potvrđuje da je njihova mogućnost izvoza u treće zemlje znatno ograničena. Stoga su se nastojale riješiti tih dodatnih količina (na koje je također utjecao višak kapaciteta) na privlačnom tržištu Unije, koje je zbog toga u istom razdoblju zabilježilo stalno povećanje uvoza znatno većim tempom od kretanja potrošnje. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Grafikon (29) u nastavku prikazuje te trendove. |
| --- | --- |

(21)

Image 1

| (22) | Komisija je primijetila i da u tom razdoblju nije zabilježeno znatno smanjenje ukupne potrošnje čelika koje bi objasnilo takvo smanjenje izvoza u treće zemlje. Stoga bi jedino razumno objašnjenje smanjenja izvoza u ostale treće zemlje bio ograničavajući učinak širokog raspona mjera trgovinske zaštite ili drugih restriktivnih trgovinskih mjera koje su uvedene u brojnim jurisdikcijama. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Stoga je Komisija zaključila da je povećanje instrumenata trgovinske zaštite i drugih restriktivnih trgovinskih mjera u trećim zemljama dovelo do povećanog uvoza u Uniju tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(23)

1.1.3.   Mjere SAD-a na temelju 232.

| (24) | U uvodnim izjavama od 58. do 61. konačne uredbe Komisija je objasnila vezu između mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. i povećanja uvoza u Uniju. Osim toga, u uvodnim izjavama od 101. do 110. konačne uredbe Komisija je procijenila i razvoj uvoza na tržišta Unije i SAD-a (30). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Budući da podaci na temelju kojih je utvrđeno povećanje uvoza pokrivaju razdoblje do kraja lipnja 2018. (kraj zadnjeg razdoblja), oni obuhvaćaju kretanja uvoza u Uniju i u SAD u relativno kratkom razdoblju nakon što su na snagu stupile mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. Međutim, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 58. konačne uredbe, ispitni postupak koji je doveo do mjera SAD-a već je pokrenut u travnju 2017., a izvješće koje je bilo osnova za kasnije donošenje mjera objavljeno je u siječnju 2018., što znači da su već postojale naznake preusmjeravanja trgovine. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Podaci su pokazali da, iako se u prvoj polovini 2018. uvoz u SAD smanjio za gotovo milijun tona (–7 %) u usporedbi s istim razdobljem 2017., uvoz u Uniju slijedio je gotovo identičan suprotni trend, uz povećanje uvoza od 1,2 milijuna tona (+7 %). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Taj je trend objašnjen jer su i glavne zemlje izvoznice čelika u Uniju izvozile relevantne količine na tržište SAD-a. Dok se obujam izvoza u SAD smanjio (zbog učinaka pristojbe od 25 % iz mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.), istodobno se povećao obujam izvoza nekih od tih zemalja u Uniju. Nadalje, kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 3., izvoz iz tih zemalja na ostala treća tržišta općenito se smanjio. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Stoga je nemogućnost izvoza istih količina u SAD nakon stupanja na snagu mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. dovela zemlje izvoznice u situaciju u kojoj su morale tražiti druga tržišta za svoj čelik. U tom je slučaju tržište Unije zemljama izvoznicama bilo logično odredište jer je bilo vrlo privlačno u smislu veličine i cijena u usporedbi s ostalim trećim tržištima, što je dovelo do povećanog uvoza, posebno iz zemalja kojima se obujam izvoza u SAD smanjio. Ti su trendovi prikazani na grafikonima u nastavku (31). |
| --- | --- |

(28)

Image 2

Image 3

| (29) | S obzirom na te činjenice, Komisija je potvrdila da je povećanje uvoza u Uniju do kojeg je došlo u razdoblju ispitnog postupka rezultat (zajedno s drugim utvrđenim nepredviđenim razvojem događaja) mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. |
| --- | --- |

(29)

Kumulativna procjena

| (30) | Komisija je zaključila i da je do povećanja uvoza došlo zbog kombinacije svih utvrđenih nepredviđenih razvoja događaja (globalni višak kapaciteta, povećanje mjera trgovinske zaštite i restriktivnih trgovinskih mjera u trećim zemljama i mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.). Istodobno postojanje nekoliko nepredviđenih razvoja događaja potvrđuje nalaz o logičnoj vezi između povećanja uvoza u Uniju, koja je bila privlačno i veliko tržište za izvoz čelika, i utvrđenih nepredviđenih razvoja događaja. |
| --- | --- |

(30)

1.2.   Prijetnja ozbiljne štete

| (31) | Izvorno je utvrđeno da bi bez zaštitne mjere koju je Unija uvela postojala prijetnja ozbiljne štete za domaće proizvođače jer se očekivalo da će se uvoz nastaviti povećavati, posebno (ali ne samo) zbog preusmjeravanja trgovine uzrokovanog mjerom SAD-a na temelju odjeljka 232., a time i pritisak uvoza u smislu cijena i obujma (32). U ovom odjeljku Uredbe detaljnije će se razraditi zašto je prijetnja ozbiljne štete postojala i bila utemeljena s obzirom na dokaze dostupne u trenutku uvođenja konačne mjere. U tu će se svrhu u ovom odjeljku Uredbe pružiti dodatna objašnjenja i pojašnjenja o sljedećim aspektima na temelju kojih se može utvrditi prijetnja ozbiljne štete: i. stanje industrije Unije i obrazloženje njezina djelomičnog oporavka 2017., ii. uloga mjera trgovinske zaštite EU-a u stanju industrije Unije, iii. učinak mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. – uključujući nedavni razvoj uvoza u Uniju, iv. najnovije kretanje cijena čelika i sirovina, v. trenutačno stanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i višak kapaciteta te vi. tržišni izgledi i prognoze. |
| --- | --- |

(31)

Kontinuirana privlačnost tržišta Unije

| (32) | U prethodno navedenim uvodnim izjavama od 1. do 4. Komisija je objasnila da je tržište Unije bilo privlačno zbog veličine i cijena te kako su ta obilježja pridonijela povećanju količine uvoza na tržište Unije u razdoblju ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Komisija je smatrala da su ta obilježja ostala ista na kraju ispitnog postupka koji je doveo do uvođenja konačne zaštitne mjere, što potvrđuje da je 2018. tržište Unije i dalje bilo privlačno tržište zbog veličine (33) i cijena. Glavne zemlje izvoznice čelika u Uniju postigle su višu cijenu na tržištu Unije u usporedbi s izvoznim cijenama postignutima na ostalim trećim tržištima, i to za 48 % do 81 % predmetnih oznaka KN (34). Time je potvrđena kontinuirana privlačnost zbog cijena. Kad je riječ o veličini, Unija je i dalje bila važno izvozno tržište, na koje su neke zemlje izvoznice izvozile gotovo 40 %, a neke oko 25 % ukupnog izvoza, ovisno o zemlji izvoznici (35). |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Nadalje, Komisija je zaključila da među procijenjenim podacima, uključujući podneske zainteresiranih strana, nije bilo elemenata koji bi ukazali na to da će tržište Unije u bliskoj budućnosti postati manje privlačno. Štoviše, kako je prikazano u ovom Prilogu (vidjeti kao primjer pododjeljke 1.2.3. i 1.2.5. u nastavku), bilo je sve manje alternativnih tržišta na kojima su proizvođači izvoznici mogli dosegnuti isti ili sličan obujam izvoza kao u prošlosti, zbog čega bi se dodatno povećao pritisak uvoza na privlačno tržište Unije. |
| --- | --- |

(34)

1.2.1.   Stanje industrije Unije i čimbenici njezina djelomičnog oporavka 2017.

| (35) | U odjeljku VI.1. privremene uredbe i odjeljcima od 5.1. do 5.3. konačne uredbe objašnjeno je stanje industrije Unije na kraju analiziranog razdoblja te razvoj pokazatelja štete od 2013., uz zaključak da je industrija Unije u nestabilnom i ranjivom položaju. |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Nalaz o ranjivosti unatoč djelomičnom poboljšanju 2017. objašnjen je nizom čimbenika zbog kojih je industrija Unije tek 2017. dosegnula ukupno zdravije razine profitabilnosti nego prethodnih godina unatoč stalnom povećanju uvoza (36). |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Prvo, industrija Unije je tijekom analiziranog razdoblja općenito imala nisku profitabilnost, ostvarujući gubitke (2013.) ili vrlo nisku razinu dobiti (2014.–2016.). Iako je 2017. industrija prvi put u petogodišnjem razdoblju ostvarila zdraviju razinu profitabilnosti, to nije dosegnulo razmjere koji bi nadoknadili rezultate iz prethodnog četverogodišnjeg razdoblja. Čak je i te godine profitabilnost u brojnim kategorijama proizvoda ostala niska. U tri kategorije proizvoda i dalje su se ostvarivali gubici, a 13 kategorija proizvoda bilo je na pragu isplativosti. Samo se sedam kategorija proizvoda oporavilo do razine dobiti veće od 6 % u 2017. (37) U tom se pogledu ključni drukčiji čimbenik 2017. odnosio na kretanje i razinu jediničnih prodajnih cijena i razliku u odnosu na troškove proizvodnje u usporedbi s prethodnim godinama. Kad je riječ o cijeni, 2017. se povećala za oko 18 % u odnosu na prethodnu godinu (povećanje od 106 EUR/tona). S druge strane, iako su se i troškovi proizvodnje povećali te godine (za 82 EUR/tona u usporedbi s prethodnom godinom) (38), industrija Unije uspjela je postići najveću (pozitivnu) maržu između njih u analiziranom razdoblju (36 EUR/tona), što je dovelo do veće profitabilnosti (39). Međutim, prema najnovijim kretanjima analiziranima u ispitnom postupku, nije se očekivalo da će ta iznimna (40) situacija biti dugotrajna te su postojali jasni trendovi koji su upućivali na to da već počela mijenjati (vidjeti odjeljak 1.2.4.). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Drugo, iako je industrija Unije 2017. uspjela povećati svoj obujam prodaje za 7 % u usporedbi s 2013. (41), što je pridonijelo djelomičnom poboljšanju njezinih rezultata u toj godini, očito je da nije mogla u potpunosti iskoristiti znatno veće povećanje potrošnje u istom razdoblju (+14 %) (42) na tržištu Unije iako je 2017. i dalje imala dovoljan raspoloživi kapacitet (76 % iskorištenosti kapaciteta 2017. u usporedbi sa 75 % u 2016.) (43) za daljnje povećanje domaće prodaje. Vrijedi napomenuti da je industrija Unije u 2017. tek neznatno poboljšala svoju iskorištenost kapaciteta u usporedbi s prethodnom godinom. Takvi slabi rezultati mogli bi se objasniti znatnim povećanjem pritiska uvoza (u pogledu obujma i cijena) s kojim se industrija Unije suočila u ocijenjenom razdoblju. Štoviše, uvozu je povećanje potrošnje pogodovalo puno više nego proizvođačima iz Unije. Dok su proizvođači iz Unije stalno gubili tržišni udio u odnosu na prethodnu godinu (s 87,2 % na 81,9 %) (44), uvoz se drastično povećao (+71 %) (45), što je povećanje njegova tržišnog udjela s 12,7 % u 2013. na 18,8 % u 2017. (46) Tržišni udio uvoza u posljednjem razdoblju iznosio je 18,8 %, što je čak više nego 2017. (18,1 %). Ti bi se trendovi mogli objasniti stalnim sniženjem cijena uvoza (47), zbog čega industrija Unije nije mogla ostvariti puni (ili barem veći) potencijal tržišnih kretanja. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Treće, iako su se tržišni uvjeti općenito poboljšali (zbog povećanja potrošnje, domaće prodaje i razina cijena), industrija Unije još uvijek to nije mogla pretvoriti u veću zaposlenost, koja je pretrpjela gubitak od gotovo 10 000 radnika u Uniji u razdoblju 2013.–2017. (48) Razina zaposlenosti 2017. čak se malo smanjila u usporedbi s 2016. Naposljetku, zalihe su tijekom razdoblja ispitnog postupka porasle za 19 % te su 2017. ostale visoke (49). |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Stoga je industrija Unije 2017. djelomično poboljšala svoje rezultate zbog kombinacije čimbenika, posebno povećanja potrošnje i domaće prodaje te veće razlike između cijene čelika i sirovina (50), ali je to poboljšanje ipak ograničio pritisak uvoza u toj godini, što ju je spriječilo da ostvari veću korist od takvih postojećih čimbenika. Kontinuirani gubitak tržišnog udjela i stalno sniženje cijena u svim kategorijama proizvoda odnosno radna mjesta koja nije mogla vratiti bili su jasni znakovi da to nije stanje industrije koja se u potpunosti oporavila od učinaka negativnih rezultata prethodnih godina te da je pritisak uvoza imao ključnu ulogu u sprečavanju takvog oporavka. |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Budući da su se neki od tih čimbenika koji su se pozitivno kretali u 2017. promijenili u 2018. (vidjeti u nastavku najnoviji razvoj događaja i očekivane rezultate u pogledu cijena čelika i sirovina te očekivana kretanja potrošnje) u situaciji u kojoj se očekivalo da će se pritisak uvoza povećati u pogledu obujma i cijena, učinak na financijsko stanje industrije Unije bio bi negativan. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Drugim riječima, iako se industrija Unije mogla djelomično oporaviti zahvaljujući kumuliranom pozitivnom kretanju niza ključnih čimbenika na tržištu i sporijeg povećanja uvoza 2017. u usporedbi s prethodnim godinama (51), negativan zaokret većine tih čimbenika krajem 2018. nužno bi doveo do pogoršanja stanja industrije Unije u okolnostima stalnog povećanja pritiska uvoza, koji zbog njegovih razmjera i očekivanog prevladavajućeg tržišnog konteksta Unija ovog puta ne bi mogla izdržati. Zbog toga je stanje industrije Unije na kraju razdoblja ispitnog postupka bilo osjetljivo na daljnji nagli porast uvoza. |
| --- | --- |

(42)

1.2.2.   Uloga mjera trgovinske zaštite Unije u stanju industrije Unije 2017.

| (43) | U ovom odjeljku Komisija pruža potrebna dodatna objašnjenja i popratne podatke o ulozi mjera trgovinske zaštite u djelomičnom oporavku industrije Unije u 2017. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | U tu je svrhu Komisija najprije odabrala mjere uvedene 2015. i 2016. jer je smatrala da bi to bile mjere čiji bi se učinci mogli djelomično pripisati rezultatima industrije Unije 2017. (52) Stoga je na temelju tih parametara Komisija prije 2017. uvela šest mjera trgovinske zaštite na uvoz iz kategorija proizvoda na koje se naknadno primjenjivala zaštitna mjera (53). |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Te su mjere bile sljedeće (54): Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 (55), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 (56), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 (57), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/113 (58), Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 (59) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 (60). |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Komisija je primijetila da se profitabilnost proizvođača iz Unije u tim kategorijama proizvoda sustavno poboljšavala u godini nakon uvođenja mjera. Konkretno, Komisija je utvrdila da se profitabilnost 2017. općenito poboljšala (61) iako je u brojnim kategorijama proizvoda ostala niska, osobito u onima na koje su se primjenjivale nedavne mjere trgovinske zaštite, te da su se 2017. uvozne cijene iz trećih zemalja (osim onih na koje su se primjenjivale predmetne mjere trgovinske zaštite) općenito privremeno povećale nakon uvođenja mjera trgovinske zaštite (62). |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Nadalje, količine na koje su utjecale nedavne mjere trgovinske zaštite činile su oko 40 % ukupnog uvoza u kategorijama proizvoda na koje su se primjenjivale nedavne mjere trgovinske zaštite u razmatranom razdoblju (63), a u godinama nakon uvođenja tih mjera trgovinske zaštite njihov obujam na tržištu Unije smanjio se za više od 90 % (64). Stoga je znatno smanjenje nepoštenog uvoza nakon uvođenja mjera proizvođačima iz Unije i drugim zemljama izvoznicama općenito omogućilo da u 2017. povećaju svoje prodajne cijene. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Nadalje, u svim kategorijama proizvoda na koje se primjenjuju nedavne mjere trgovinske zaštite profitabilnost se znatno poboljšala (65), a u nekoliko se kategorija u 2017. poboljšala za više od 6 % (66). Stanje se više razlikovalo u ostalim kategorijama, pri čemu je nekoliko kategorija premašilo ili dosegnulo gotovo 6 % profitabilnosti (67), profitabilnost drugih kategorija se poboljšala, ali je i dalje bila slaba ili niska (68), dok su ostale kategorije bilježile gubitke ili profitabilnost od oko 1 % (69), neovisno o nedavnim trendovima. To pokazuje da razvoj profitabilnosti nije bio homogen za sve kategorije i da je općenito većina kategorija (70) 2017. bilježila gubitke ili imala nezdravu razinu profitabilnosti čak i ako se njihovo stanje u nekim slučajevima poboljšalo u usporedbi s prethodnom godinom. To potvrđuje krhkost općeg stanja industrije Unije unatoč poboljšanju stanja u odnosu na prethodne godine. |
| --- | --- |

(48)

| (49) | Međutim, kako je objašnjeno u nastavku, trend povećanja cijena 2017. bio je privremen i počeo se mijenjati 2018. kada se Unija suočila s porastom uvoza uglavnom iz trećih zemalja na koje se ne primjenjuju mjere trgovinske zaštite i preusmjeravanjem trgovine uzrokovanim mjerama SAD-a na temelju odjeljka 232. To potvrđuje obujam uvoza u posljednjem razdoblju, koji je dosegnuo rekordnih 31 314 tona unatoč nedavnom uvođenju mjera trgovinske zaštite za neke kategorije proizvoda. To je pokazalo da su nedavne mjere trgovinske zaštite, iako su pridonijele djelomičnom i privremenom poboljšanju industrije Unije, koristile i zemljama izvoznicama na koje se ne primjenjuju mjere i koje su također počele znatno povećavati svoju prisutnost na tržištu Unije (71). |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Stoga je Komisija potvrdila da je uvođenje mjera trgovinske zaštite u slučaju tih kategorija pridonijelo ukupnim rezultatima proizvođača iz Unije (72). |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Osim toga, iz obrazloženja u odjeljcima 1.2.1. i 1.2.2. je jasno da neki čimbenici kojima je objašnjen djelomičan oporavak Unije (npr. potrošnja) nisu jednako ili slično utjecali na proizvođače iz Unije i zemlje izvoznice, odnosno proizvođači iz Unije i zemlje izvoznice nisu imale jednaku ili sličnu korist od njih, jer su potonje uspjele znatno povećati svoju prisutnost na tržištu Unije (+71 % u obujmu) na štetu proizvođača iz Unije koji su izgubili tržišni udio i zabilježili relativno skromno povećanje ukupnog obujma prodaje (+7 %) u usporedbi sa stalnim rastom uvoza. |
| --- | --- |

(51)

1.2.3.   Učinak mjera SAD-a na temelju odjeljka 232.

| (52) | Komisija je u konačnoj uredbi (73) zaključila da bi mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. mogle znatno preusmjeriti trgovinu na tržište Unije. |
| --- | --- |

(52)

| (53) | Komisija je u tom pogledu provela detaljniju analizu općih obrazaca uvoza u Uniju i SAD i zatim dodatno analizirala ponašanje određenih zemalja izvoznica. Ta je analiza pokazala da se, kada se uvoz u SAD i Uniju u prvoj polovini 2018. usporedi s prvom polovinom 2017., uvoz u SAD smanjio za gotovo milijun tona (–7 %) u usporedbi s istim razdobljem 2017., dok je uvoz u Uniju slijedio gotovo istovjetan suprotni trend s povećanjem uvoza od 1,2 milijuna tona (+7 %) (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 26.). Pri procjeni kretanja u drugoj polovini 2018. i istom razdoblju 2017. ti suprotni trendovi postaju još izraženiji. Štoviše, uvoz u SAD smanjio se za 2,4 milijuna tona (–19 %), dok se uvoz u Uniju povećao za više od 2 milijuna tona (+15 %) (74). |
| --- | --- |

(53)

| (54) | To je dovelo do ukupnog godišnjeg smanjenja uvoza u SAD od 3,3 milijuna tona (–13 %) i povećanja uvoza u Uniju od 3,2 milijuna tona (+11 %), od čega je 72 % ukupnog smanjenja uvoza u SAD i 63 % povećanja uvoza u Uniju zabilježeno u drugoj polovini 2018. (75) |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Stoga su ubrzanje i povećanje tih trendova uvoza u drugoj polovini 2018. pokazali da su mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. imale sve veći učinak jer su bile na snazi već nekoliko mjeseci te da su se zemlje izvoznice brzo prilagođavale novom stanju na tržištu (76). |
| --- | --- |

(55)

| (56) | Detaljnije promatrajući ponašanje zemalja izvoznica prema tržištu SAD-a i EU-a, Komisija je potvrdila taj trend. Na primjer, zemlje kao što su Turska, Rusija, Južna Koreja i Tajvan (77), čiji je izvoz u SAD i Uniju činio znatan dio obujma, zabilježile su u 2018. sljedeće trendove u usporedbi s 2017.: Turska je smanjila svoj izvoz u SAD za oko 850 000 tona (–45 %) i povećala svoj izvoz u Uniju za 2,6 milijuna tona (+56 %). Slično tome, izvoz Rusije u SAD smanjio se za više od 250 000 tona (–36 %), a u Uniju se povećao za 870 000 tona (+23 %), izvoz Južne Koreje u SAD smanjio se za više od 880 000 tona (–27 %), dok se u Uniju povećao za oko 250 000 tona (+8 %), a izvoz Tajvana u SAD smanjio se za oko 160 000 tona (–14 %), dok se u Uniju povećao za više od 500 000 tona (+40 %) (78). |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Stoga su ti podaci pokazali da su proizvođači izvoznici općenito mogli na tržište Unije otpremiti barem dio količina koje nisu uspjeli izvesti u SAD-u i u nekim slučajevima povećati svoju prisutnost na tržištu Unije u mjeri koja znatno premašuje izgubljeni obujam izvoza u SAD. S obzirom na veličinu tržišta SAD-a (79) i na činjenicu da su se mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. primjenjivale svega nekoliko mjeseci i stoga još nisu sasvim donijele predviđene učinke (80), bilo je razumno očekivati da će se obujam izvoza u SAD nastaviti znatno smanjivati i da će se proizvođači izvoznici moći prilagoditi tim okolnostima i dodatno povećati svoju prisutnost na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Komisija je stoga potvrdila da bi mjere SAD-a na temelju odjeljka 232. mogle u bliskoj budućnosti uzrokovati još veće preusmjeravanje trgovine na tržište Unije. |
| --- | --- |

(58)

1.2.4.   Najnovije kretanje cijena čelika i sirovina

| (59) | Komisija je u konačnoj uredbi napomenula da su ‚cijene čelika u Uniji počele pratiti tendenciju pada od trećeg tromjesečja 2018.’ (81). |
| --- | --- |

(59)

| (60) | U prethodno navedenom odjeljku 1.2.1. Komisija u tom je pogledu primijetila da je jedan od čimbenika djelomičnog poboljšanja rezultata industrije Unije 2017. bila veća razlika između cijene čelika i troška sirovina nego u bilo kojoj prethodnoj godini analiziranog razdoblja. Međutim, daljnja detaljna analiza najnovijih kretanja prije uvođenja konačne mjere pokazala je da se trend mijenjao i da se pozitivna razlika između cijene čelika i troška sirovina postupno smanjivala te da bi to stoga negativno utjecalo na gospodarske rezultate industrije Unije. |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Kako je prikazano na grafikonu 4. u nastavku (82), cijene čelika u Uniji stalno su se smanjivale u drugoj polovini 2018. Moglo se očekivati da će se taj trend nastaviti s obzirom na neizvjesne tržišne izglede (vidjeti odjeljak 1.2.6.) i kao rezultat kontinuiranog i sve većeg pritiska uvoza u smislu obujma i cijena, koji bi zbog pogoršanja ili neizvjesnih tržišnih uvjeta vjerojatno imao negativan učinak na cijene, zbog čega industrija Unije ne bi mogla prilagoditi cijene povećanim troškovima. Iz grafikona 5. (83) vidljivo je kako se cijena nekih od glavnih sirovina za proizvodnju čelika stalno povećavala tijekom istog razdoblja. |
| --- | --- |

(61)

Image 4

Image 5

| (62) | Stoga bi takva kombinacija trendova, za koje nije bilo naznaka promjene u bliskoj budućnosti, doveli industriju Unije u još teže financijsko stanje. |
| --- | --- |

(62)

| (63) | Osim toga, Komisija je smatrala da bi se i na tržištu na kojem se nije očekivao znatan rast trendovi sniženja domaćih cijena utvrđeni u početnom ispitnom postupku dodatno pogoršali u vjerojatnom scenariju dodatnog pritiska uvoza. To bi dodatno otežalo situaciju proizvođačima iz Unije, koji bi se morali odlučiti hoće li se natjecati za tržišni udio na štetu održivijih cijena ili će zadržati višu razinu cijena na štetu daljnjeg gubitka tržišnog udjela. Oba bi scenarija negativno utjecala na njihove financijske rezultate. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Nadalje, Komisija je napomenula da se to kretanje cijena podudaralo s razdobljem u kojem je privremena zaštitna mjera već bila na snazi (od sredine srpnja 2018.). Stoga se pokazalo da su neovisno o mjeri zemlje izvoznice imale još agresivnije ponašanje pri uvozu i kontinuirani interes za ulazak na tržište Unije s velikim količinama unatoč privremenoj zaštitnoj mjeri koja je na snazi. |
| --- | --- |

(64)

1.2.5.   Trenutačno stanje mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama i višak kapaciteta

| (65) | Komisija je u odjeljcima 1.1.1. i 1.1.2. objasnila razvoj i nedavnu situaciju u pogledu viška kapaciteta i mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama. S obzirom na te informacije, Komisija je smatrala da promjena postojećeg stanja u bliskoj budućnosti nije vjerojatna. Na primjer, mjere trgovinske zaštite obično se uvode na razdoblje od pet godina i mogu se dodatno produljiti. Konkretno, s obzirom na to da su mnoge mjere uvedene nekoliko godina prije donošenja zaštitne mjere EU-a za čelik (84), očekivalo se da će se nastaviti primjenjivati barem u neposrednoj budućnosti. Kad je riječ o višku kapaciteta, izvješća na koja se pozvala Komisija nisu upućivala na to da će se višak kapaciteta znatno smanjiti, nego da bi se globalni višak kapaciteta u tom sektoru čak mogao dodatno pogoršati (85). Štoviše, i Globalni forum o višku kapaciteta u industriji čelika bio je vrlo jasan kada je zaključio da je višak kapaciteta krajem 2018. i dalje problem. Napomenuo je da ‚višak kapaciteta za proizvodnju čelika je globalni izazov koji i dalje opterećuje sektor te stvara znatne poteškoće proizvođačima čelika u naprednim gospodarstvima, gospodarstvima u usponu i gospodarstvima u razvoju’ (86). |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Dokazani učinci tih čimbenika na tržištu Unije u obliku znatnog povećanja uvoza detaljno su opisani u prethodno navedenom odjeljku 1.1. i u konačnoj uredbi. Budući da su se morali nastaviti primjenjivati u bliskoj budućnosti, očekivalo se da će njihovi učinci biti iste prirode te bi stoga, zajedno s mjerama SAD-a na temelju odjeljka 232., doveli do daljnjeg povećanja uvoza u Uniju, što bi imalo negativne učinke na industriju Unije ako se ne uvede zaštitna mjera. |
| --- | --- |

(66)

| (67) | Stoga je Komisija zaključila da će ti elementi u bliskoj budućnosti i dalje imati važnu ulogu na Unijinu tržištu čelika te su stoga relevantni za analizu prijetnje ozbiljne štete. |
| --- | --- |

(67)

1.2.6.   Tržišni izgledi i prognoze

| (68) | Tijekom analiziranog razdoblja potrošnja čelika na tržištu Unije povećavala se iz godine u godinu (87). Taj je trend industriji Unije omogućio da općenito poveća i obujam prodaje, a i da u određenoj mjeri ublaži učinke pritiska uvoza kojem je bila izložena u obliku stalnog snižavanja cijena i stalnog gubitka tržišnog udjela. Kako je objašnjeno u odjeljku 1.2.1., to povećanje prodaje u kontekstu oporavka cijena 2017. (općenito i u usporedbi s kretanjem troškova) omogućilo je industriji Unije da se djelomično oporavi od stalnih negativnih financijskih rezultata prethodnih godina. Komisija je u odjeljku 1.2.4. primijetila silazni trend cijena čelika u Uniji i usporedno povećanje cijena sirovina. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Komisija je zatim ocijenila gospodarske izglede i prognoze za razdoblje nakon završetka ispitnog postupka kako bi procijenila postoji li prijetnja ozbiljne štete i analizirala različite specijalizirane tržišne izvore. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | U tom pogledu izvori su dosljedno upućivali na scenarij neizvjesnosti i smanjenja svjetske potražnje za čelikom u bliskoj budućnosti. Svjetsko udruženje za čelik napomenulo je da će se ‚smanjenje potražnje za čelikom nastaviti i 2019. (...). Brexit bez dogovora i trgovinski rat predstavljaju rizike.’ (88) Ujedno je podsjetilo: ‚Iako se snažan oporavak potražnje za čelikom 2017. nastavio 2018., rizici su se povećali. Sve veće trgovinske napetosti i nestabilna kretanja valuta povećavaju neizvjesnost.’ (89) |
| --- | --- |

(70)

| (71) | OECD je napomenuo da su ‚izgledi za oporavak (uvjeta na tržištu čelika) slabi zbog trajnih strukturnih neravnoteža’ (90). Drugi tržišni izvori potvrdili su tu neizvjesnost, na primjer S&P Global Platts u izvješću Global Market Outlook (Globalni izgledi za tržište) iz prosinca 2018. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Nadalje, Svjetski forum o višku kapaciteta u industriji čelika zaključio je u rujnu 2018.: ‚Iako su se uvjeti na tržištu čelika 2017. donekle ciklički oporavili, temeljni trend globalne potražnje za čelikom i dalje je slab, a višak kapaciteta i dalje je znatan.’ (91) |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Isto tako, Eurofer (Udruženje EU-a za čelik) napomenuo je da ‚(...) trenutačne napetosti u trgovinskim odnosima s SAD-om i smanjenje globalne potražnje upućuju na to da bi se vanjski rizici mogli dalje povećavati, što bi pak povećalo neizvjesnost i dovelo do slabljenja izgleda za korisnike čelika iz EU-a’ (92). |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Dakle, analizirani podaci iz različitih izvora dosljedno su pokazali da se u najboljem slučaju očekivalo skromno povećanje potrošnje čelika, iako ni to nije bilo sigurno jer su se izgledi pogoršavali zbog sve veće neizvjesnosti. Posljedično bi zbog stagnacije globalne potražnje za čelikom bilo još vjerojatnije da će izvoznici prodavati čelik na privlačnom tržištu Unije. |
| --- | --- |

(74)

Zaključak o prijetnji ozbiljne štete

| (75) | Podaci analizirani u ovom odjeljku potvrdili su da bi se relevantni obujam uvoza vrlo vjerojatno povećao i da bi se time pritisak uvoza na obujam i cijene nastavio zbog stalnog viška kapaciteta i sve više mjera trgovinske zaštite u trećim zemljama, koji bi nastavili utjecati na izvoz. Osim toga, učinci mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. sigurno bi se jače osjetili u sljedećim mjesecima, čime bi se povećao pritisak na tržište Unije zbog povećanog rizika od preusmjeravanja trgovine, čiji su se prvi znakovi već pojavili. |
| --- | --- |

(75)

| (76) | U tom je kontekstu Komisija potvrdila i suprotna kretanja cijena čelika i sirovina u drugoj polovini 2018. te neizvjesne tržišne izglede u bliskoj budućnosti. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | Stoga je, s obzirom na elemente analizirane u ovom Prilogu i nalaze u izvornoj odluci, Komisija potvrdila da postoji prijetnja ozbiljne štete i da bi se takva ozbiljna šteta ostvarila da Komisija nije uvela konačnu zaštitnu mjeru. |
| --- | --- |

(77)

1.3.   Obveze čiji je učinak doveo do povećanja uvoza

| (78) | Članak XIX. stavak 1. točka (a) Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994. u relevantnom dijelu propisuje da ‚ako se zbog ... učinka obveza [članice] na temelju ovog Sporazuma, uključujući carinske koncesije, bilo koji proizvod uvozi na državno područje te [članice] u takvim povećanim količinama ...’. |
| --- | --- |

(78)

| (79) | Predmetni proizvod obuhvaća nekoliko tarifnih stavki (93). |
| --- | --- |

(79)

| (80) | Za sve te tarifne stavke Europska unija je, kao rezultat carinskih koncesija preuzetih u prošlim krugovima multilateralnih trgovinskih pregovora, preuzela sljedeće carinske obveze (94):






  — | 0 % ad valorem |
| --- | --- | --- |

(80)

—

0 % ad valorem

| (81) | Te su koncesije u vrijeme odluke o zaštitnoj mjeri uvrštene u dio I. odjeljak II. rasporeda koncesija i obveza Europske unije, koji je potvrđen 1. prosinca 2016. kao raspored EU CLXXIII – Europska unija (95), kako je izmijenjen. Stupac za ‚ostale carine i davanja’ u tom rasporedu koji se odnosi na navedene tarifne stavke bio je prazan. |
| --- | --- |

(81)

| (82) | Kao rezultat tih koncesija uvrštenih u raspored koncesija i obveza Europske unije priložen GATT-u i ugrađen u skladu s člankom II. stavkom 7. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994., Europska unija je u trenutku određivanja zaštitnih mjera imala sljedeće ‚obveze na temelju Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994.’: članak XI. stavak 1. kojim se zabranjuju necarinska ograničenja na uvoz prethodno navedenih proizvoda i, što je važno istaknuti, članak II. stavak 1. točka (a) i članak II. stavak 1. točka (b) prva i druga rečenica Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. U skladu s prvom rečenicom članka II. stavka 1. točke (b), ako ne postoji primjenjiva iznimka, EU ne smije uvesti uobičajene carine na predmetni proizvod koje premašuju one utvrđene i predviđene u odgovarajućem dijelu rasporeda koncesija i obveza EU-a, tj. nultu stopu utvrđenu za svaku od obuhvaćenih tarifnih stavki. U vrijeme izvorne odluke o zaštitnoj mjeri i uvođenja konačne zaštitne mjere, uvozne carine EU-a na proizvod obuhvaćen zaštitnom mjerom iznosile su 0 %. Drugim riječima, za redovne carinske pristojbe ove su primijenjene carine već bile najviše dopuštene u skladu s člankom II. stavkom 1. točkom (a) i prvom rečenicom članka II. stavka 1. točke (b) Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. Kad je riječ o drugim carinama ili davanjima, u skladu s drugom rečenicom članka II. stavka 1. točke (b) nije bilo moguće uvesti druge dodatne carine ili davanja osim redovnih carinskih pristojbi. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Proizvod na koji se primjenjuje zaštitna mjera uvozio se u povećanim količinama (kako je utvrđeno konačnom zaštitnom mjerom) kao rezultat prethodno navedenih obveza preuzetih u okviru Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994. (članak XI. stavak 1., članak II. stavak 1. točka (a) i prva i druga rečenica članka II. stavka 1. točke (b) Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994.) jer su te obveze, zajedno s carinskim koncesijama koje je Europska unija preuzela u uzastopnim krugovima multilateralnih trgovinskih pregovora, poboljšale i osigurale uvjete pristupa tržištu za uvoz proizvoda koji podliježe zaštitnoj mjeri na tržištu Europske unije. Prethodno navedene carinske obveze Europske unije stoga su dovele do povećanja uvoza i EU-u nisu dale manevarski prostor za povećanje redovnih carinskih pristojbi bez uvođenja zaštitne mjere. To istodobno objašnjava kako su predmetne obveze dovele do povećanja uvoza koji je prijetio nanošenjem ozbiljne štete. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | Navedene obveze iz GATT-a istodobno su spriječile EU da poveća uvozne carine koje se primjenjuju na predmetni proizvod. To su stoga bile ‚obveze Europske unije iz GATT-a iz 1994. [koje] ograničavaju njezinu sposobnost za sprečavanje ili otklanjanje štete zbog povećanja uvoza’. Europska unija istodobno je ‚obustavila te obveze kao posljedicu’ svoje zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(84)

---

(1)  Vidjeti uvodnu izjavu 35. privremene uredbe i odjeljak 4. konačne uredbe.

1

(2)  Vidjeti OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), DSTI/SC(2018) 3, str. 9., tablica 3.

2

Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures

(3)  Izvor: izračuni Glavne uprave za trgovinu podataka iz baze podataka Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – neobrađeni podaci dostupni nakon pretplate – analizirano razdoblje: 2014.–2017. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 1.

3

(4)  
  Vidjeti prethodnu bilješku.

4

Vidjeti prethodnu bilješku.

(5)  To su bile sljedeće zemlje: Kina, Indija, Rusija, Južna Koreja, Tajvan, Turska i Ukrajina, čiji je izvoz u 2018. činio oko 75 % ukupnog uvoza u Uniju.

5

(6)  Podaci za cijelu 2018. ekstrapolirani su na temelju podataka dostupnih za razdoblje od siječnja do studenoga 2018.

6

(7)  Izvor: Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – dostupno uz pretplatu.

7

(8)  Vidjeti uvodnu izjavu 32. privremene uredbe.

8

(9)  Vidjeti uvodne izjave 31. i 32. privremene uredbe i uvodne izjave od 51. do 54. konačne uredbe.

9

(10)  Vidjeti OECD, Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward (Višak kapaciteta u globalnoj industriji čelika: trenutačna situacija i daljnji koraci), 2015., str. 3.

10

Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward

(11)  Vidjeti OECD, Evaluating the Financial Health of the Steel Industry (Procjena financijskog zdravlja industrije čelika), DSTI/SU/SC(2015) 12/FINAL, 9. lipnja 2017., str. 25.

11

Evaluating the Financial Health of the Steel Industry

(12)  Dostupno na: https://www.epi.org/publication/surging-steel-imports

12

(13)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – ‚Industrija čelika: očuvanje održivih radnih mjesta i rasta u Europi’; COM(2016) 155 final, 16.3.2016.

13

(14)  Vidjeti OECD, Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward (Višak kapaciteta u globalnoj industriji čelika: trenutačno stanje i daljnji koraci), 2015., tablica na str. 2.

14

Excess Capacity in the Global Steel Industry: The Current Situation and Ways Forward

(15)  Tijekom razdoblja ispitnog postupka uvoz se povećao za 71 %, a potrošnja za 14 %.

15

(16)  Konkretno, sniženje cijena utvrđeno je za 17 kategorija proizvoda u rasponu od 1,2 % do 23 %.

16

(17)  Vidjeti uvodnu izjavu 33. privremene uredbe.

17

(18)  Izvor: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP) – preuzeto 28. studenoga 2018., 10:58.

18

(19)  Te mjere obuhvaćaju proizvode od čelika za koje su uvedene zaštitne mjere, a isključuju mjere koje je uvela Europska unija i mjere uvedene protiv uvoza proizvođača izvoznika iz EU-a. Za pregled mjera trgovinske zaštite koje je Europska unija uvela za kategorije proizvoda koje podliježu i zaštitnoj mjeri vidjeti Prilog 1.B Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2019/1382 od 2. rujna 2019. o izmjeni određenih uredbi o uvođenju antidampinških ili antisubvencijskih mjera za određene proizvode od čelika koji podliježu zaštitnim mjerama; SL L 227, 3.9.2019., str. 1..

19

(20)  Glavne zemlje uvoznice čelika u razdoblju ispitnog postupka navedene su u OECD, Recent
  developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike – detaljna analiza necarinskih trgovinskih mjera), DSTI/SC(2018) 3 od 26. siječnja 2018., str. 9., tablica 3. Dostupno na sljedećoj poveznici. (https://one.oecd.org/document/DSTI/SC(2018)3/en/pdf)

20

Recent

developments in steel trade and trade policy measures – A closer look at non-tariff trade measures

(21)  To su bile sljedeće zemlje (navedene abecednim redom): Kina (10 %), Indija (9 %), Koreja (10 %), Rusija (14 %), Tajvan (5 %), Turska (22 %) i Ukrajina (7 %). U prosjeku su činile oko 75 % uvoza predmetnog proizvoda u Uniju u razdoblju 2013.–2017.

21

(22)  Vidjeti uvodnu izjavu 76. podneska Europske konfederacije proizvođača željeza i čelika (EUROFER) od 16. travnja 2018. u početnom ispitnom postupku, povezanog s detaljnijim informacijama o svakoj razmatranoj mjeri, kako je navedeno u Prilogu A07 D.1. Izvor podataka: SBB Platts.

22

(23)  Vidjeti podatke iz baze podataka CRU: potrošnja za 2017. i 2018. bila je prilično stabilna (povećanje od oko samo 2 %).

23

(24)  Sličan trend zabilježen je i pri procjeni učinka mjera trgovinske zaštite na proizvode koji nisu proizvodi od čelika.

24

(25)  Te su mjere utjecale na oko 15 milijuna tona kombiniranog uvoza, od čega je tek nešto više od 2 milijuna tona nastavilo ulaziti na tržište nakon uvođenja mjera. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji, tablica 2.

25

(26)  Vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 3.

26

(27)  Da bi se uvela mjera trgovinske zaštite, količine na koje se odnosi svaki ispitni postupak moraju biti iznad razine de minimis. Osim toga, čelikom se obično trguje u prilično velikim količinama, kako je vidljivo iz primjera iz prakse instrumenta trgovinske zaštite EU-a i iz uzorkovanih slučajeva mjera trgovinske zaštite u ostalim trećim zemljama.

27

de minimis

(28)  Te su zemlje sustavno činile oko 75 % ukupnog uvoza u Uniju u razdoblju ispitnog postupka.

28

(29)  Izvor: za uvoz u Uniju: Eurostat; za mjere trgovinske zaštite: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP).

29

(30)  Kako bi objasnila vezu između mjera SAD-a na temelju odjeljka 232. i povećanog uvoza, Komisija u tim uvodnim izjavama upućuje samo na podatke do uključivo lipnja 2018. To je zbog toga što povećanje uvoza procijenjeno u konačnoj uredbi obuhvaća razdoblje do tog mjeseca.

30

(31)  Izvor: GTA, kumulirani izvoz iz Turske, Koreje, Rusije i Tajvana u Sjedinjene Američke Države (grafikon 2.) i kumulirani izvoz iz istih zemalja u SAD i Uniju (grafikon 3.).

31

(32)  Vidjeti uvodne izjave 90. i 110. konačne uredbe.

32

(33)  Vidjeti Odbor za čelik OECD-a, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), 17. i 18. rujna 2018., str. 8., tablica 2. (koja pokazuje da je Unija 2018. dodatno učvrstila svoj položaj glavne zemlje izvoznice čelika u svijetu).

33

Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures

(34)  Izvor: izračuni Glavne uprave TRADE na temelju podataka iz baze podataka Global Trade Atlas (https://ihsmarkit.com/index.html) – neobrađeni podaci dostupni uz pretplatu. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 1.

34

(35)  
  Vidjeti prethodnu bilješku.

35

Vidjeti prethodnu bilješku.

(36)  Uvođenje mjera trgovinske zaštite za neke kategorije proizvoda također je pridonijelo tom poboljšanju, ali je njihova posebna uloga analizirana u odjeljku 1.2.2.

36

(37)  Uvodna izjava 53. privremene uredbe.

37

(38)  Vidjeti tablicu 15. konačne uredbe.

38

(39)  Ti su trendovi procijenjeni za predmetni proizvod, a ne za pojedinačne kategorije proizvoda.

39

(40)  Na temelju usporedbe svih godina u analiziranom razdoblju.

40

(41)  Vidjeti tablicu 4. konačne uredbe.

41

(42)  
  Vidjeti prethodnu bilješku.

42

Vidjeti prethodnu bilješku.

(43)  Vidjeti tablicu 5. konačne uredbe.

43

(44)  Vidjeti tablicu 4. konačne uredbe.

44

(45)  Vidjeti tablicu 2. konačne uredbe.

45

(46)  
  Vidjeti prethodnu bilješku.

46

Vidjeti prethodnu bilješku.

(47)  Vidjeti Prilog III. privremenoj uredbi.

47

(48)  Vidjeti tablicu 7. konačne uredbe.

48

(49)  Vidjeti tablicu 5. konačne uredbe.

49

(50)  Vidjeti odjeljak 1.2.2. za objašnjenje uloge nedavnih mjera trgovinske zaštite u rezultatima industrije Unije 2017.

50

(51)  Ukupni uvoz povećao se za oko milijun tona, a njegov se tržišni udio povećao sa 17,9 % na 18,1 % od 2016. do 2017., što je manje nego povećanje u odnosu na prethodnu godinu u apsolutnom i relativnom smislu.

51

(52)  U tom je pogledu Komisija primjerice smatrala da je mjera trgovinske zaštite iz 2013. uvedena previše davno da bi bila povezana s boljim rezultatima Unije u 2017. te da odabrane mjere stoga predstavljaju točniju i prikladniju osnovu za analizu.

52

(53)  Opseg mjere trgovinske zaštite za određeni proizvod, u smislu obuhvaćenih oznaka KN, u nekim slučajevima možda ne odgovara u potpunosti definiciji proizvoda u odgovarajućoj kategoriji proizvoda na koju se primjenjuje zaštitna mjera, zbog čega je ova ocjena približna.

53

(54)  Upućivanja se odnose na uredbe kojima se uvodi privremena mjera jer se pretpostavljalo da pristojba (privremena ili konačna) u praksi ima sličan učinak na količine kojima se trguje sve dok je na snazi. U svim tim slučajevima ispitni postupak doveo je do uvođenja konačne mjere.

54

(55)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/501 оd 24. ožujka 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana, SL L 79, 25.3.2015., str. 23.

55

(56)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/181 оd 10. veljače 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, SL L 37, 12.2.2016., str. 1.

56

(57)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1778 оd 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 272, 7.10.2016., str. 33.

57

(58)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/113 od 28. siječnja 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz čeličnih šipki visoke otpornosti na zamor za armirani beton podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 23, 29.1.2016., str. 16.

58

(59)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1777 od 6. listopada 2016. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz određenih teških ploča od nelegiranog ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 272, 7.10.2016., str. 5.

59

(60)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 146, 9.6.2017., str. 17.

60

(61)  Izvor: analiza pokazatelja štete Glavne uprave TRADE koja je objavljena u relevantnim mjerama i analizi odgovora na upitnik koje je dostavila industrija Unije po kategoriji proizvoda u okviru početnog ispitnog postupka o zaštitnim mjerama. Za pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 4.

61

(62)  Izvor: Eurostat.

62

(63)  Zbroj uvoza na koji se primjenjuju mjere trgovinske zaštite iz tih ispitnih postupaka (iako se odnose na različita razdoblja ispitnog postupka i različite godine, npr. od 2013. do 2015.) bio je nešto veći od 5 milijuna tona.

63

(64)  Izvor: analiza Glavne uprave TRADE vlastitih predmeta trgovinske zaštite u pogledu obujma uvoza u relevantnom razdoblju ispitnog postupka i Eurostat za podatke o uvozu nakon razdoblja svakog od tih ispitnih postupaka za tu provedbu.

64

(65)  Kategorije 1, 2, 7, 9, 12 i 13.

65

(66)  Kategorije 1, 2 i 9.

66

(67)  Vidjeti kategorije 4, 8 i 14.

67

(68)  Vidjeti kategorije 5, 6, 15, 16 i 26.

68

(69)  Vidjeti kategorije 3, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 25 i 28.

69

(70)  Privremena mjera primjenjuje se na najmanje 15 od ukupno 23 kategorije (za koje je raščlamba navedena u Prilogu III. privremenoj uredbi).

70

(71)  Na primjer, Turska je povećala svoju prisutnost na tržištu Unije u kategoriji 1, za koju su protiv Kine uvedene mjere trgovinske zaštite u listopadu 2016., s 1 062 247 tona 2016. na 2 milijuna tona 2017. (i gotovo 3 milijuna tona 2018.). Sličan je primjer Indija, čiji se izvoz povećao s 443 551 tona na 1 121 334 tona u 2017., ili Egipat, čiji se izvoz povećao s 47 400 tona u 2016. na 409 432 tona u 2017.

71

(72)  U odjeljku 1.2.1. objašnjeni su razlozi za ukupno poboljšanje industrije Unije u pogledu predmetnog proizvoda.

72

(73)  Vidjeti uvodne izjave od 57. do 62. i tablicu 12. konačne uredbe.

73

(74)  Kako bi se taj obujam stavio u kontekst, osnovni izračun na temelju prosječne cijene čelika u Uniji 2017. pokazuje da je industrija EU-a zbog tog dodatnog uvoza mogla pretrpjeti gubitke u domaćoj prodaji od oko 1,4 milijarde EUR. To pokazuje da je potencijalni učinak te dodatne prodaje bio relevantan.

74

(75)  Dok je povećanje uvoza u Uniju od 2016. do 2017. bilo znatno manje, oko milijun tona.

75

(76)  Vidjeti i Odbor za čelik OECD-a, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), 17. i 18. rujna 2018., str. 8., tablica 2.

76

Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures

(77)  U trenutku donošenja konačne zaštitne mjere na snazi su bile samo sljedeće četiri mjere trgovinske zaštite koje su utjecale na uvoz u Uniju (tri protiv Rusije i jedna protiv Tajvana): Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/1795 оd 5. listopada 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Brazila, Irana, Rusije i Ukrajine te o završetku ispitnog postupka u vezi s uvozom određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Srbije, SL L 258, 6.10.2017., str. 24. Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1328 od 29. srpnja 2016. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih čeličnih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, SL L 210, 4.8.2016., str. 1. Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1469 оd 1. listopada 2018. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 246, 2.10.2018., str. 20. Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1429 оd 26. kolovoza 2015. o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz hladnovaljanih ravnih proizvoda od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajvana, SL L 224, 27.8.2015., str. 10.

77

(78)  Izvor: za uvoz iz SAD-a – GTA, za uvoz u EU – Eurostat.

78

(79)  Tržište čelika SAD-a bilo je po veličini među glavnim uvoznim odredištima – vidjeti OECD, Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures (Nedavna kretanja u trgovini čelikom i mjerama trgovinske politike), DSTI/SC(2018) 3, str. 9., tablica 3.

79

Recent Developments in Steel Trade and Trade Policy Measures

(80)  Vidjeti uvodnu izjavu 35. privremene uredbe: ‚SAD je izračunao da bi se uvođenjem jedinstvene carine za proizvode na temelju mjera iz odjeljka 232., kojima se ne izuzima gotovo ni jedna zemlja, uvoz mogao smanjiti za oko 13 milijuna tona, što odgovara 7 % potrošnje Unije.’

80

(81)  Vidjeti uvodnu izjavu 89. konačne uredbe.

81

(82)  Izvor: Eurostat za uvozne cijene i S&P Global Commodity Insights za cijene vruće pocinčanog čelika i toplovaljanih kolutova čelika.

82

(83)  Izvor: S&P Global Commodity Insights.

83

(84)  Oko 140 ispitnih postupaka koji su doveli do donošenja mjera pokrenuto je 2015. ili kasnije, stoga je njihovo trajanje u načelu bilo predviđeno barem do 2021. (to jest najmanje dvije godine nakon završetka ispitnog postupka EU-a o zaštitnim mjerama). Izvor: WTO, Portal integriranih trgovinskih informacija (I-TIP).

84

(85)  Vidjeti OECD, Recent Developments in Steelmaking Capacity (Nedavna kretanja kapaciteta proizvodnje čelika), DSTI/SC(2018) 2/FINAL: ‚ažurirane informacije o najavljenim investicijskim projektima upućuju na to da je trenutačno u tijeku proširenje bruto kapaciteta za gotovo 52 milijuna tona koji bi mogli početi s radom tijekom trogodišnjeg razdoblja 2018.–2020. Trenutačno je u fazi planiranja dodatnih 39 milijuna tona dodatnih kapaciteta za moguće pokretanje tijekom istog razdoblja.’

85

Recent Developments in Steelmaking Capacity

(86)  Globalni forum o višku kapaciteta u industriji čelika, Izvješće ministara, 20. rujna 2018., točka 2.

86

(87)  Konačna uredba, tablica 4.

87

(88)  Vidjeti Svjetsko udruženje za čelik, Global Steel Market Outlook (Globalni izgledi za tržište čelika), sastanak Odbora za čelik OECD-a, 17. rujna 2018.

88

Global Steel Market Outlook

(89)  Vidjeti Svjetsko udruženje za čelik, Worldsteel Short Range Outlook October 2018 (Kratkoročni izgledi Svjetskog udruženja za čelik, listopad 2018.), priopćenje za medije.

89

Worldsteel Short Range Outlook October 2018

(90)  Vidjeti OECD-ovo izvješće Steel Market Developments (Kretanja na tržištu čelika), 85. sjednica Odbora za čelik, rujan 2018. Vidjeti i stranice 7. i 8. OECD-ova izvješća Global Economic Outlook (Globalni gospodarski izgledi) od 17. rujna 2018., koje pokazuje da su se očekivanja rasta smanjila (i u Uniji) i da je ‚globalna trgovina usporila zbog sve veće neizvjesnosti u pogledu trgovinske politike’.

90

Steel Market Developments

Global Economic Outlook

(91)  Globalni forum o višku kapaciteta u industriji čelika, Izvješće ministara, 20. rujna 2018., točka 2.

91

(92)  Vidjeti EUROFER, Economic and Steel Market Outlook 2018-2019 (Prognoze za gospodarstvo i tržište čelika 2018.–2019.), 25. listopada 2018.

92

Economic and Steel Market Outlook 2018-2019

(93)  Vidjeti Prilog I. konačnoj uredbi.

93

(94)  Za dodatne pojedinosti vidjeti bilješku u dokumentaciji od 30. studenoga 2022., tablica 5.

94

(95)  Dokument WTO-a WT/Let/1220.

95

---

ODLUKE

| 13.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 12/28

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/105

оd 26. srpnja 2022.

o mjerama SA.33960 2012/C (ex 2012/NN) koje je Francuska Republika provela za uzastopne upravitelje zračne luke Beauvais-Tillé i zračne prijevoznike koji posluju u toj zračnoj luci

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 5076)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave primjedbe u skladu s navedenim člancima (1) i uzimajući u obzir te primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 27. studenoga 2009. Komisija je zaprimila pritužbu u pogledu prednosti koje su navodno dodijeljene zračnom prijevozniku Ryanair u određenim francuskim regionalnim i lokalnim zračnim lukama. Ta se pritužba odnosi i na financijske potpore čiji su korisnici bili uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais-Tillé („zračna luka Beauvais”), odnosno Trgovačka i industrijska komora Oise („CCIO”) i Društvo za upravljanje zračnom lukom Beauvais („SAGEB). Ta se pritužba temelji, među ostalim, na izvješću Regionalne računovodstvene komore Pikardije („CRC”) od 3. rujna 2007 (2). |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 27. studenoga 2009. Komisija je zaprimila pritužbu u pogledu prednosti koje su navodno dodijeljene zračnom prijevozniku Ryanair u određenim francuskim regionalnim i lokalnim zračnim lukama. Ta se pritužba odnosi i na financijske potpore čiji su korisnici bili uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais-Tillé („zračna luka Beauvais”), odnosno Trgovačka i industrijska komora Oise („CCIO”) i Društvo za upravljanje zračnom lukom Beauvais („SAGEB). Ta se pritužba temelji, među ostalim, na izvješću Regionalne računovodstvene komore Pikardije („CRC”) od 3. rujna 2007 (2).

2

| (2) | Dopisom od 16. ožujka 2010. Komisija je francuskim tijelima poslala inačicu pritužbe koja nije povjerljiva te ih je pozvala da joj dostave pojašnjenja u odnosu na mjere koje su predmet pritužbe („predmetne mjere”). Francuska tijela dostavila su odgovore u dopisima od 31. svibnja i 7. lipnja 2010., dopunjenima dopisom od 2. studenoga 2011. Komisija je dopisom od 5. prosinca 2011. te elemente dostavila podnositelju pritužbe te je Francusku zatražila dodatne informacije. Francuska su tijela svoje opaske i odgovore iznijela u dopisu od 31. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 16. ožujka 2010. Komisija je francuskim tijelima poslala inačicu pritužbe koja nije povjerljiva te ih je pozvala da joj dostave pojašnjenja u odnosu na mjere koje su predmet pritužbe („predmetne mjere”). Francuska tijela dostavila su odgovore u dopisima od 31. svibnja i 7. lipnja 2010., dopunjenima dopisom od 2. studenoga 2011. Komisija je dopisom od 5. prosinca 2011. te elemente dostavila podnositelju pritužbe te je Francusku zatražila dodatne informacije. Francuska su tijela svoje opaske i odgovore iznijela u dopisu od 31. siječnja 2012.

| (3) | Dopisom od 30. svibnja 2012. Komisija je obavijestila Francusku o svojoj odluci o pokretanju službenog istražnog postupka („odluka o pokretanju postupka”) predviđenog člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zbog mogućih potpora koje su od 2000. do 2008. uzastopno isplaćivane CCIO-u i SAGEB-u i mogućih potpora koje su od 1. siječnja 1997. i 30. svibnja 2012. CCIO i SAGEB isplatili raznim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 30. svibnja 2012. Komisija je obavijestila Francusku o svojoj odluci o pokretanju službenog istražnog postupka („odluka o pokretanju postupka”) predviđenog člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zbog mogućih potpora koje su od 2000. do 2008. uzastopno isplaćivane CCIO-u i SAGEB-u i mogućih potpora koje su od 1. siječnja 1997. i 30. svibnja 2012. CCIO i SAGEB isplatili raznim zračnim prijevoznicima.

| (4) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnim mjerama. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (3). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu primjedbe o predmetnim mjerama.

Službenom listu Europske unije

3

| (5) | Dopisom od 14. kolovoza 2012. Komisija je zaprimila primjedbe Francuske. Zatim je 25. listopada 2012. zaprimila zajedničke primjedbe Mješovitog sindikata zračne luke Beauvais („SMABT”), CCIO-a i SAGEB-a. Zračni prijevoznici Ryanair i Wizz Air uputili su svoje primjedbe Komisiji 26. listopada 2012. Dopisom od 21. prosinca 2012. Francuska je navela da ne želi iznijeti opaske na te primjedbe. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 14. kolovoza 2012. Komisija je zaprimila primjedbe Francuske. Zatim je 25. listopada 2012. zaprimila zajedničke primjedbe Mješovitog sindikata zračne luke Beauvais („SMABT”), CCIO-a i SAGEB-a. Zračni prijevoznici Ryanair i Wizz Air uputili su svoje primjedbe Komisiji 26. listopada 2012. Dopisom od 21. prosinca 2012. Francuska je navela da ne želi iznijeti opaske na te primjedbe.

| (6) | Osim toga, Ryanair je u dopisima od 10. travnja 2013., 20. prosinca 2013., 9. i 31. siječnja 2014., 7. veljače 2014., 28. ožujka 2014., 27. siječnja 2015., 7. prosinca 2015. i 1. travnja 2019. iznio niz općih i zajedničkih primjedbi na više predmeta državnih potpora koje je pokrenula Komisija i koji su s njom povezani. Ryanair je 12. i 26. rujna 2014. te 6. studenoga 2014. Komisiji dostavio i izvješća o ekonomskoj analizi koje je izradilo društvo za poslovno savjetovanje Oxera. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, Ryanair je u dopisima od 10. travnja 2013., 20. prosinca 2013., 9. i 31. siječnja 2014., 7. veljače 2014., 28. ožujka 2014., 27. siječnja 2015., 7. prosinca 2015. i 1. travnja 2019. iznio niz općih i zajedničkih primjedbi na više predmeta državnih potpora koje je pokrenula Komisija i koji su s njom povezani. Ryanair je 12. i 26. rujna 2014. te 6. studenoga 2014. Komisiji dostavio i izvješća o ekonomskoj analizi koje je izradilo društvo za poslovno savjetovanje Oxera.

| (7) | Wizz Air je također dostavio primjedbe 21. ožujka 2014. I taj je zračni prijevoznik 4. studenoga 2014. dostavio izvješća o ekonomskoj analizi koja je društvo Oxera izradilo u vezi sa zračnom lukom Beauvais. |
| --- | --- |

(7)

Wizz Air je također dostavio primjedbe 21. ožujka 2014. I taj je zračni prijevoznik 4. studenoga 2014. dostavio izvješća o ekonomskoj analizi koja je društvo Oxera izradilo u vezi sa zračnom lukom Beauvais.

| (8) | Komisija je obavijestila Francusku o primjedbama zainteresiranih strana uz mogućnost da iznese opaske na te primjedbe (4). Francuska je odgovorila dopisima od 13. srpnja 2012., 21. prosinca 2012., 7. lipnja 2013., 29. siječnja 2014., 23. svibnja 2014., 18. prosinca 2015. i 24. lipnja 2019. Francuska je u dopisu od 13. srpnja 2012. priopćila Komisiji da za zaprimljene primjedbe ne treba iznijeti opaske, osim onih koje su već podnesene u okviru predmeta koji se odnosi na zračnu luku Marseille Provence (5). Osim toga, Francuska je u dopisima od 25. srpnja 2012., 29. siječnja 2014., 23. svibnja 2014. i 18. prosinca 2015. obavijestila Komisiju da ne želi iznijeti opaske na primjedbe trećih strana. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je obavijestila Francusku o primjedbama zainteresiranih strana uz mogućnost da iznese opaske na te primjedbe (4). Francuska je odgovorila dopisima od 13. srpnja 2012., 21. prosinca 2012., 7. lipnja 2013., 29. siječnja 2014., 23. svibnja 2014., 18. prosinca 2015. i 24. lipnja 2019. Francuska je u dopisu od 13. srpnja 2012. priopćila Komisiji da za zaprimljene primjedbe ne treba iznijeti opaske, osim onih koje su već podnesene u okviru predmeta koji se odnosi na zračnu luku Marseille Provence (5). Osim toga, Francuska je u dopisima od 25. srpnja 2012., 29. siječnja 2014., 23. svibnja 2014. i 18. prosinca 2015. obavijestila Komisiju da ne želi iznijeti opaske na primjedbe trećih strana.

4

5

| (9) | Dopisom od 24. veljače 2014. Komisija je Francuskoj i zainteresiranim trećim osobama koje su već dostavile primjedbe priopćila svoju namjeru da ocijeni spojivost predmetnih mjera s unutarnjim tržištem na temelju Smjernica o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (6) („Smjernice iz 2014.”). Komisija je pozvala adresate tih dopisa da u tom pogledu iznesu svoje eventualne primjedbe. Nadalje, u Službenom listu Europske unije (7) objavljeno je 15. travnja 2014. mišljenje kojim se Francusku i treće zainteresirane osobe poziva da iznesu svoje primjedbe u tom pogledu. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 24. veljače 2014. Komisija je Francuskoj i zainteresiranim trećim osobama koje su već dostavile primjedbe priopćila svoju namjeru da ocijeni spojivost predmetnih mjera s unutarnjim tržištem na temelju Smjernica o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (6) („Smjernice iz 2014.”). Komisija je pozvala adresate tih dopisa da u tom pogledu iznesu svoje eventualne primjedbe. Nadalje, u Službenom listu Europske unije (7) objavljeno je 15. travnja 2014. mišljenje kojim se Francusku i treće zainteresirane osobe poziva da iznesu svoje primjedbe u tom pogledu.

6

Službenom listu Europske unije

7

| (10) | Francuska je 19. ožujka 2014. dostavila primjedbe na Smjernice iz 2014. SMABT, SAGEB i CCIO zajedno su 14. ožujka 2014. dostavili svoje primjedbe Komisiji. Wizz Air je svoje primjedbe dostavio 21. ožujka 2014., Air France 25. travnja 2014., a nevladina organizacija Transport & Environnement dopisom od 13. svibnja 2014. Francuska je o svim tim primjedbama obaviještena dopisom od 28. svibnja 2014. Francuska ih nije željela komentirati. |
| --- | --- |

(10)

Francuska je 19. ožujka 2014. dostavila primjedbe na Smjernice iz 2014. SMABT, SAGEB i CCIO zajedno su 14. ožujka 2014. dostavili svoje primjedbe Komisiji. Wizz Air je svoje primjedbe dostavio 21. ožujka 2014., Air France 25. travnja 2014., a nevladina organizacija Transport & Environnement dopisom od 13. svibnja 2014. Francuska je o svim tim primjedbama obaviještena dopisom od 28. svibnja 2014. Francuska ih nije željela komentirati.

| (11) | Dopisima od 16. travnja 2014. i 16. srpnja 2014. Komisija je od Francuske zatražila dodatne informacije. Francuska je odgovorila dopisima od 19. lipnja 2014. odnosno 18. kolovoza 2014. |
| --- | --- |

(11)

Dopisima od 16. travnja 2014. i 16. srpnja 2014. Komisija je od Francuske zatražila dodatne informacije. Francuska je odgovorila dopisima od 19. lipnja 2014. odnosno 18. kolovoza 2014.

2.   KONTEKST POTPORA

KONTEKST POTPORA

2.1.   Značajke zračne luke Beauvais

Značajke zračne luke Beauvais

| (12) | Zračna luka Beauvais francuska je civilna zračna luka smještena u općini Tillé u departmanu Oise, 3 km sjeverno od Beauvaisa i približno 90 km od Pariza. Ta je zračna luka otvorena za domaći i međunarodni komercijalni promet. Zračna luka Beauvais udaljena je 68 km od zračne luke Amiens-Glisy, 80 km od zračne luke Roissy-Charles de Gaulle, približno 90 km od zračne luke Rouen i 106 km od zračne luke Orly-sud. |
| --- | --- |

(12)

Zračna luka Beauvais francuska je civilna zračna luka smještena u općini Tillé u departmanu Oise, 3 km sjeverno od Beauvaisa i približno 90 km od Pariza. Ta je zračna luka otvorena za domaći i međunarodni komercijalni promet. Zračna luka Beauvais udaljena je 68 km od zračne luke Amiens-Glisy, 80 km od zračne luke Roissy-Charles de Gaulle, približno 90 km od zračne luke Rouen i 106 km od zračne luke Orly-sud.

| (13) | Od 1. svibnja 1997..društvo Ryanair uvelo je više linija iz zračne luke Beauvais prema europskim odredištima. Od 2002. više zračnih prijevoznika (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling itd.) postupno je uvelo redovne linije iz zračne luke Beauvais. Unatoč povećanju prometa i dolasku novih zračnih prijevoznika, Ryanair je ostao glavni zračni prijevoznik zračne luke: promet koji mu se pripisuje činio je u prosjeku više od 80 % ukupnog poslovanja zračne luke u smislu broja putnika u razdoblju od 1997. do 2011. Niskotarifni promet činio je 2011. gotovo cjelokupno poslovanje zračne luke. |
| --- | --- |

(13)

Od 1. svibnja 1997..društvo Ryanair uvelo je više linija iz zračne luke Beauvais prema europskim odredištima. Od 2002. više zračnih prijevoznika (Goodjet, Volare, Air Horizons, Sterling itd.) postupno je uvelo redovne linije iz zračne luke Beauvais. Unatoč povećanju prometa i dolasku novih zračnih prijevoznika, Ryanair je ostao glavni zračni prijevoznik zračne luke: promet koji mu se pripisuje činio je u prosjeku više od 80 % ukupnog poslovanja zračne luke u smislu broja putnika u razdoblju od 1997. do 2011. Niskotarifni promet činio je 2011. gotovo cjelokupno poslovanje zračne luke.

.

| (14) | Putnički promet u zračnoj luci od 1997. do 2011. sažet je u tablici 1.

  Tablica 1.


  Putnički promet u zračnoj luci Beauvais (putnici) od 1997. do 2011.
   (8) | Putnici | Društva Ryanair | Društva Blue Air | Društva Wizz Air |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997. | 207 000 | 127 453 (62  %) | | |
| 1998. | 260 000 | 194 211 (75  %) | | |
| 1999. | 387 000 | 315 771 (81,5  %) | | |
| 2000. | 387 229 | 346 551 (89  %) | | |
| 2001. | 422 972 | 371 376 (87  %) | | |
| 2002. | 677 857 | 459 572 (68  %) | | |
| 2003. | 969 445 | 806 383 (83  %) | | |
| 2004. | 1 427 595 | 1 292 368 (91  %) | | 40 919 |
| 2005. | 1 848 484 | 1 528 405 (83  %) | 4 023 | 162 465 |
| 2006. | 1 887 971 | 1 626 279 (86  %) | 28 947 | 148 861 |
| 2007. | 2 155 633 | 1 907 662 (88,5  %) | 69 795 | 138 256 |
| 2008. | 2 484 635 | 2 212 165 (89  %) | 81 072 | 178 340 |
| 2009. | 2 591 864 | 2 210 078 (85  %) | 79 414 | 300 088 |
| 2010. | 2 931 796 | 2 465 476 (84  %) | 84 660 | 377 812 |
| 2011. | 3 677 794 | 3 185 327 (87  %) | 90 083 | 401 370 |

(14)

Putnički promet u zračnoj luci od 1997. do 2011. sažet je u tablici 1.

Tablica 1.

Tablica 1.

Putnički promet u zračnoj luci Beauvais (putnici) od 1997. do 2011.
   (8)

Putnički promet u zračnoj luci Beauvais (putnici) od 1997. do 2011.

8

Putnici

Putnici

Društva Ryanair

Društva Ryanair

Društva Blue Air

Društva Blue Air

Društva Wizz Air

Društva Wizz Air

1997.

1997.

207 000

127 453 (62  %)

1998.

1998.

260 000

194 211 (75  %)

1999.

1999.

387 000

315 771 (81,5  %)

2000.

2000.

387 229

346 551 (89  %)

2001.

2001.

422 972

371 376 (87  %)

2002.

2002.

677 857

459 572 (68  %)

2003.

2003.

969 445

806 383 (83  %)

2004.

2004.

1 427 595

1 292 368 (91  %)

40 919

2005.

2005.

1 848 484

1 528 405 (83  %)

4 023

162 465

2006.

2006.

1 887 971

1 626 279 (86  %)

28 947

148 861

2007.

2007.

2 155 633

1 907 662 (88,5  %)

69 795

138 256

2008.

2008.

2 484 635

2 212 165 (89  %)

81 072

178 340

2009.

2009.

2 591 864

2 210 078 (85  %)

79 414

300 088

2010.

2010.

2 931 796

2 465 476 (84  %)

84 660

377 812

2011.

2011.

3 677 794

3 185 327 (87  %)

90 083

401 370

2.2.   Upravitelji zračne luke Beauvais

Upravitelji zračne luke Beauvais

2.2.1.   Upravljanje CCIO-a zračnom lukom (1960.–31.5.2008.)

Upravljanje CCIO-a zračnom lukom (1960.–31.5.2008.)

| (15) | Do 31. prosinca 1992. zračnom lukom Beauvais upravljao je CCIO na temelju tridesetogodišnje koncesije za uporabu objekata na javnom dobru potpisane 1960. s državom, u čijem je vlasništvu tad bila zračna luka. Zatim je CCIO upravljao zračnom lukom na temelju privremene dozvole za korištenje javnog dobra („AOT”) izdane odlukom prefekta od 1. listopada 1997., koja je pružala pravni okvir za upravljanje zračnom lukom od 1. siječnja 1993. do 31. prosinca 1999. Taj je AOT do 3. svibnja 2002. produljen više puta. |
| --- | --- |

(15)

Do 31. prosinca 1992. zračnom lukom Beauvais upravljao je CCIO na temelju tridesetogodišnje koncesije za uporabu objekata na javnom dobru potpisane 1960. s državom, u čijem je vlasništvu tad bila zračna luka. Zatim je CCIO upravljao zračnom lukom na temelju privremene dozvole za korištenje javnog dobra („AOT”) izdane odlukom prefekta od 1. listopada 1997., koja je pružala pravni okvir za upravljanje zračnom lukom od 1. siječnja 1993. do 31. prosinca 1999. Taj je AOT do 3. svibnja 2002. produljen više puta.

| (16) | Ugovorom o koncesiji sklopljenim 30. siječnja 2002., koji je stupio na snagu 4. svibnja 2002., država je CCIO-u povjerila izgradnju, održavanje i poslovanje zračne luke Beauvais na razdoblje od pet godina. |
| --- | --- |

(16)

Ugovorom o koncesiji sklopljenim 30. siječnja 2002., koji je stupio na snagu 4. svibnja 2002., država je CCIO-u povjerila izgradnju, održavanje i poslovanje zračne luke Beauvais na razdoblje od pet godina.

| (17) | Država je ugovorom od 1. ožujka 2007. prenijela vlasništvo i ovlasti za uređenje, održavanje i upravljanje zračnom lukom Beauvais na SMABT, s učinkom od 1. ožujka 2008. |
| --- | --- |

(17)

Država je ugovorom od 1. ožujka 2007. prenijela vlasništvo i ovlasti za uređenje, održavanje i upravljanje zračnom lukom Beauvais na SMABT, s učinkom od 1. ožujka 2008.

| (18) | SMABT, osnovan odlukom prefekta od 20. listopada 2006., okuplja regiju Pikardiju (38 % financijskih sredstava SMABT-a), departman Oise (38 % sredstava) i zajednicu naselja (sada zajednica općina) Beauvaisis („CCB”; 24 % financijskih sredstava). SMABT djeluje po načelu udruživanja postojećih službi tijela članova te je, u okviru te funkcije, s departmanom Oise sklopljen sporazum o pružanju usluga kojim se, među ostalim, omogućuje stavljanje na raspolaganje službenika koji rade u tijelima departmana. SMABT podliježe proračunskom (9) i zakonskom nadzoru države, kako je utvrđen odredbama Općeg zakonika o lokalnim i regionalnim vlastima koji je bio na snazi u vrijeme njegova osnivanja, osobito člancima od L. 1612-1 do L. 1612-20 i od L. 3132-1 do L. 3132-4 tog zakonika. |
| --- | --- |

(18)

SMABT, osnovan odlukom prefekta od 20. listopada 2006., okuplja regiju Pikardiju (38 % financijskih sredstava SMABT-a), departman Oise (38 % sredstava) i zajednicu naselja (sada zajednica općina) Beauvaisis („CCB”; 24 % financijskih sredstava). SMABT djeluje po načelu udruživanja postojećih službi tijela članova te je, u okviru te funkcije, s departmanom Oise sklopljen sporazum o pružanju usluga kojim se, među ostalim, omogućuje stavljanje na raspolaganje službenika koji rade u tijelima departmana. SMABT podliježe proračunskom (9) i zakonskom nadzoru države, kako je utvrđen odredbama Općeg zakonika o lokalnim i regionalnim vlastima koji je bio na snazi u vrijeme njegova osnivanja, osobito člancima od L. 1612-1 do L. 1612-20 i od L. 3132-1 do L. 3132-4 tog zakonika.

9

| (19) | Odlukom od 7. lipnja 2007. SMABT se izjasnio o načelu delegiranja javnih usluga za upravljanje zračnom lukom Beauvais i autobusnom linijom između zračne luke Beauvais i Pariza te je ovlastio predsjednika SMABT-a da raspiše javni natječaj. U tom je natječaju predviđeno da se subjektu kojem su delegirane ovlasti povjere sljedeće zadaće:






  — | tekuće i investicijsko održavanje te poslovanje zračne luke Beauvais, |
| --- | --- | --- |

(19)

Odlukom od 7. lipnja 2007. SMABT se izjasnio o načelu delegiranja javnih usluga za upravljanje zračnom lukom Beauvais i autobusnom linijom između zračne luke Beauvais i Pariza te je ovlastio predsjednika SMABT-a da raspiše javni natječaj. U tom je natječaju predviđeno da se subjektu kojem su delegirane ovlasti povjere sljedeće zadaće:

—

tekuće i investicijsko održavanje te poslovanje zračne luke Beauvais,

| — | izvođenje niza radova u okviru višegodišnjeg plana ulaganja, koji bi posebno trebao uključivati ulaganja povezana s održavanjem opreme i izgradnjom komercijalne infrastrukture (osobito izgradnja drugog terminala), |
| --- | --- |

—

izvođenje niza radova u okviru višegodišnjeg plana ulaganja, koji bi posebno trebao uključivati ulaganja povezana s održavanjem opreme i izgradnjom komercijalne infrastrukture (osobito izgradnja drugog terminala),

| — | prijevoz autobusnim linijama koje povezuju zračnu luku s Parizom i drugim odredištima u regiji Île-de-France. |
| --- | --- |

—

prijevoz autobusnim linijama koje povezuju zračnu luku s Parizom i drugim odredištima u regiji Île-de-France.

| (20) | Do zaključenja javnog natječaja iz uvodne izjave 19., država je produljila ugovor o koncesiji sklopljen 30. siječnja 2002. s CCIO-om do 1. ožujka 2008 (10). Izmjenom od 29. veljače 2008. SMABT je, umjesto države, drugi put produljio trajanje ugovora do 31. svibnja 2008. |
| --- | --- |

(20)

Do zaključenja javnog natječaja iz uvodne izjave 19., država je produljila ugovor o koncesiji sklopljen 30. siječnja 2002. s CCIO-om do 1. ožujka 2008 (10). Izmjenom od 29. veljače 2008. SMABT je, umjesto države, drugi put produljio trajanje ugovora do 31. svibnja 2008.

10

| (21) | Treba napomenuti da je djelatnost upravljanja CCIO-a zračnom lukom Beauvais knjižena odvojeno od ostalih djelatnosti općeg odjela CCIO-a. Nadalje, računi komercijalnih djelatnosti zračne luke Beauvais bili su odvojeni od računa državnih djelatnosti radi izračuna pristojbe zračne luke koju opća uprava za civilno zrakoplovstvo naplaćuje za financiranje infrastrukture i opreme zračne luke za državne djelatnosti. Glavni računovodstveni i komercijalni podaci CCIO-a koji se odnose na upravljanje zračnom lukom u razdoblju od 1997. do 2008. sažeti su u tablici 2:

  Tablica 2.


  Ključni računovodstveni podaci odjela zračne luke CCIO-a (tisuće EUR)
   (11) | 1997. | 1998. | 1999. | 2000. | 2001. | 2002. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihod od autobusa | 459 | 657 | 1 295 | 1 403 | 1 749 | 3 546 |
| | | | | | | |
| Prihodi društva Ryanair | NP | NP | NP | NP | 706 | 848 |
| Ukupni prihodi | 2 566 | 2 892 | 4 153 | 4 199 | 5 264 | 13 109 |
| | | | | | | |
| Uplate društvu Ryanair | NP | NP | NP | NP | 462 | 534 |
| Ukupni rashodi | 2 417 | 3 413 | 3 631 | 4 675 | 5 704 | 13 069 |
| | | | | | | |
| Rezultat | 149 | – 521 | 522 | – 475 | – 440 | 40 |
| Neto imovina | 2 679 | 3 146 | 27 126 | 2 595 | 2 550 | 2 887 |
| Ukupna bilanca | 3 121 | 3 933 | 3 301 | 3 411 | 3 808 | 8 163 |
| | 2003 . | 2004 . | 2005 . | 2006 . | 2007 . | 2008 .
   (12) |
| Prihod od autobusa | 5 341 | 8 007 | 12 840 | 11 845 | 12 936 | 5 858 |
| Prihodi društva Ryanair | 1 502 | 2 379 | 2 777 | 2 904 | 3 425 | 1 643 |
| Ukupni prihodi | 16 915 | 18 934 | 26 982 | 30 525 | 33 264 | 17 933 |
| | | | | | | |
| Uplate društvu Ryanair | 834 | 1 146 | 1 272 | 1 348 | 1 558 | 765 |
| Troškovi autobusa | | | 6 078 | 6 210 | 6 403 | 2 821 |
| Ukupni troškovi | 13 874 | 22 414 | 26 179 | 28 731 | 29 928 | 17 950 |
| | | | | | | |
| Rezultat | 3 042 | –3 480 | 803 | 1 794 | 3 335 | –17 |
| Neto imovina | 5 198 | 8 017 | 10 833 | 14 448 | 15 425 | 150 |
| Ukupna bilanca | 9 353 | 15 283 | 18 234 | 31 585 | 33 560 | 16 374 |

(21)

Treba napomenuti da je djelatnost upravljanja CCIO-a zračnom lukom Beauvais knjižena odvojeno od ostalih djelatnosti općeg odjela CCIO-a. Nadalje, računi komercijalnih djelatnosti zračne luke Beauvais bili su odvojeni od računa državnih djelatnosti radi izračuna pristojbe zračne luke koju opća uprava za civilno zrakoplovstvo naplaćuje za financiranje infrastrukture i opreme zračne luke za državne djelatnosti. Glavni računovodstveni i komercijalni podaci CCIO-a koji se odnose na upravljanje zračnom lukom u razdoblju od 1997. do 2008. sažeti su u tablici 2:

Tablica 2.

Tablica 2.

Ključni računovodstveni podaci odjela zračne luke CCIO-a (tisuće EUR)
   (11)

Ključni računovodstveni podaci odjela zračne luke CCIO-a (tisuće EUR)

11

1997.

1997.

1998.

1998.

1999.

1999.

2000.

2000.

2001.

2001.

2002.

2002.

Prihod od autobusa

459

657

1 295

1 403

1 749

3 546

Prihodi društva Ryanair

NP

NP

NP

NP

706

848

Ukupni prihodi

2 566

2 892

4 153

4 199

5 264

13 109

Uplate društvu Ryanair

NP

NP

NP

NP

462

534

Ukupni rashodi

2 417

3 413

3 631

4 675

5 704

13 069

Rezultat

149

– 521

522

– 475

– 440

40

Neto imovina

2 679

3 146

27 126

2 595

2 550

2 887

Ukupna bilanca

3 121

3 933

3 301

3 411

3 808

8 163

2003 .

2003 .

2004 .

2004 .

2005 .

2005 .

2006 .

2006 .

2007 .

2007 .

2008 .
   (12)

2008 .

12

Prihod od autobusa

5 341

8 007

12 840

11 845

12 936

5 858

Prihodi društva Ryanair

1 502

2 379

2 777

2 904

3 425

1 643

Ukupni prihodi

16 915

18 934

26 982

30 525

33 264

17 933

Uplate društvu Ryanair

834

1 146

1 272

1 348

1 558

765

Troškovi autobusa

6 078

6 210

6 403

2 821

Ukupni troškovi

13 874

22 414

26 179

28 731

29 928

17 950

Rezultat

3 042

–3 480

803

1 794

3 335

–17

Neto imovina

5 198

8 017

10 833

14 448

15 425

150

Ukupna bilanca

9 353

15 283

18 234

31 585

33 560

16 374

2.2.2.   Upravljanje društva SAGEB zračnom lukom (od 1.6.2008.)

Upravljanje društva SAGEB zračnom lukom (od 1.6.2008.)

| (22) | Na kraju natječajnog postupka iz uvodne izjave 19. SMABT je upravljanje zračnom lukom Beauvais delegirao (13) grupi CCIO-Veolia Transport na temelju ugovora o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga („CDSP”) sklopljenog 19. ožujka 2008. (s učinkom od 1. lipnja 2008.) na razdoblje od 15 godina (14). U skladu s odredbama CDSP-a čim je grupa CCIO–Veolia Transport osnovana, SAGEB ju je, u svojstvu subjekta kojem su delegirane ovlasti, automatski zamijenio. Na dan donošenja ove Odluke CDSP je i dalje na snazi. |
| --- | --- |

(22)

Na kraju natječajnog postupka iz uvodne izjave 19. SMABT je upravljanje zračnom lukom Beauvais delegirao (13) grupi CCIO-Veolia Transport na temelju ugovora o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga („CDSP”) sklopljenog 19. ožujka 2008. (s učinkom od 1. lipnja 2008.) na razdoblje od 15 godina (14). U skladu s odredbama CDSP-a čim je grupa CCIO–Veolia Transport osnovana, SAGEB ju je, u svojstvu subjekta kojem su delegirane ovlasti, automatski zamijenio. Na dan donošenja ove Odluke CDSP je i dalje na snazi.

13

14

| (23) | SAGEB je jednostavno dioničko društvo čiji je kapital prvotno bio u vlasništvu CCIO-a (51 %) i društva Veolia Transport (49 %), koje je u vlasništvu većinom privatne grupe Veolia Environnement (15). U ožujku 2011. društvo Veolia Transport zamijenilo je društvo Veolia-Transdev (društvo u kojem 50 % udjela u vlasništvu ima grupa Veolia Environnement, a 50 % Caisse des Dépôts et Consignations), koje je preuzelo sve udjele društva Veolia Transport u SAGEB-u. Unutarnje funkcioniranje i organizacija SAGEB-a opisani su u uvodnim izjavama 291. i sljedećima. |
| --- | --- |

(23)

SAGEB je jednostavno dioničko društvo čiji je kapital prvotno bio u vlasništvu CCIO-a (51 %) i društva Veolia Transport (49 %), koje je u vlasništvu većinom privatne grupe Veolia Environnement (15). U ožujku 2011. društvo Veolia Transport zamijenilo je društvo Veolia-Transdev (društvo u kojem 50 % udjela u vlasništvu ima grupa Veolia Environnement, a 50 % Caisse des Dépôts et Consignations), koje je preuzelo sve udjele društva Veolia Transport u SAGEB-u. Unutarnje funkcioniranje i organizacija SAGEB-a opisani su u uvodnim izjavama 291. i sljedećima.

15

| (24) | U tablici 3 sažeti su uzastopni ugovori za poslovanje zračne luke Beauvais.

  Tablica 3.


  Poslovanje zračne luke Beauvais – sažetak










  Vlasnik | Razdoblje | Upravitelj | Vrsta pravnog akta | Datum pravnog akta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Država | 1.1.1993.–4.5.2002. | CCIO | AOT | Odluka prefekta od 1. listopada 1997. |
| 4.5.2002.–29.2.2008. | CCIO | Ugovor o koncesiji | 30.1.2002. |
| SMABT | 1.3.2008–1.6.2008. | CCIO |
| 1.6.2008.–31.5.2023. | SAGEB | CDSP | 19.3.2008. |

(24)

U tablici 3 sažeti su uzastopni ugovori za poslovanje zračne luke Beauvais.

Tablica 3.

Tablica 3.

Poslovanje zračne luke Beauvais – sažetak

Poslovanje zračne luke Beauvais – sažetak

Vlasnik

Razdoblje

Upravitelj

Vrsta pravnog akta

Datum pravnog akta

Država

1.1.1993.–4.5.2002.

CCIO

AOT

Odluka prefekta od 1. listopada 1997.

4.5.2002.–29.2.2008.

CCIO

Ugovor o koncesiji

30.1.2002.

SMABT

1.3.2008–1.6.2008.

CCIO

1.6.2008.–31.5.2023.

SAGEB

CDSP

19.3.2008.

3.   DETALJNI OPIS MJERA

DETALJNI OPIS MJERA

| (25) | Predmetne mjere obuhvaćaju financijsku potporu koju su lokalne i regionalne vlasti dodijelile uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais i financijsku potporu koju su uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais dodijelili raznim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(25)

Predmetne mjere obuhvaćaju financijsku potporu koju su lokalne i regionalne vlasti dodijelile uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais i financijsku potporu koju su uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais dodijelili raznim zračnim prijevoznicima.

3.1.   Financijska potpora zračnoj luci Beauvais

Financijska potpora zračnoj luci Beauvais

| (26) | Financijska je potpora dodijeljena zračnoj luci Beauvais dvojaka: ona obuhvaća financiranje ulaganja u infrastrukturu zračne luke Beauvais i doprinose uplaćene za upravljanje zračnom lukom. |
| --- | --- |

(26)

Financijska je potpora dodijeljena zračnoj luci Beauvais dvojaka: ona obuhvaća financiranje ulaganja u infrastrukturu zračne luke Beauvais i doprinose uplaćene za upravljanje zračnom lukom.

3.1.1.   Ugovorni okvir subvencija zračnoj luci Beauvais

Ugovorni okvir subvencija zračnoj luci Beauvais

3.1.1.1.   Dozvola za privremeno korištenje javnog dobra (1.1.1993.–3.5.2002.)

Dozvola za privremeno korištenje javnog dobra (1.1.1993.–3.5.2002.)

| (27) | Na temelju te dozvole CCIO je na vlastiti rizik bio zadužen za uspostavu, održavanje, obnovu, poslovanje i razvoj objekata, zemljišta, zgrada, instalacija, opreme i usluga potrebnih za funkcioniranje zračne luke Beauvais (16). Međutim, država je i dalje bila nadležna za pružanje određenih usluga koje pridonose sigurnosti, zaštiti i redovitosti zračnog prometa (17), dok je CCIO pružao spasilačke i protupožarne usluge, usluge suzbijanja opasnosti od naleta životinja i zrakoplovnog informiranja (18). |
| --- | --- |

(27)

Na temelju te dozvole CCIO je na vlastiti rizik bio zadužen za uspostavu, održavanje, obnovu, poslovanje i razvoj objekata, zemljišta, zgrada, instalacija, opreme i usluga potrebnih za funkcioniranje zračne luke Beauvais (16). Međutim, država je i dalje bila nadležna za pružanje određenih usluga koje pridonose sigurnosti, zaštiti i redovitosti zračnog prometa (17), dok je CCIO pružao spasilačke i protupožarne usluge, usluge suzbijanja opasnosti od naleta životinja i zrakoplovnog informiranja (18).

16

17

18

| (28) | CCIO je u načelu zarađivao od pristojbi zračne luke i prihoda od poslovanja (19). Financijska potpora mogla se dodijeliti i za pokrivanje troškova nastalih zbog opremanja i održavanja infrastrukture koji su također propisani CCIO-u (20). CCIO je za te troškove mogao zatražiti i financijski doprinos drugih javnih tijela u skladu s člankom 3. AOT-a. Zauzvrat je CCIO bio dužan državi platiti naknadu za korištenje u iznosu od 1 000 FRF godišnje. |
| --- | --- |

(28)

CCIO je u načelu zarađivao od pristojbi zračne luke i prihoda od poslovanja (19). Financijska potpora mogla se dodijeliti i za pokrivanje troškova nastalih zbog opremanja i održavanja infrastrukture koji su također propisani CCIO-u (20). CCIO je za te troškove mogao zatražiti i financijski doprinos drugih javnih tijela u skladu s člankom 3. AOT-a. Zauzvrat je CCIO bio dužan državi platiti naknadu za korištenje u iznosu od 1 000 FRF godišnje.

19

20

3.1.1.2.   Ugovor o koncesiji zračne luke Beauvais (4.5.2002.–31.5.2008.)

Ugovor o koncesiji zračne luke Beauvais (4.5.2002.–31.5.2008.)

| (29) | Ugovorom o koncesiji od 4. svibnja 2002., čiji se dio odredaba odnosio na primjenu standardnih specifikacija iz Odluke od 29. svibnja 1997. (21), bila je predviđena podjela zadaća između države i CCIO-a. Država je, u svojstvu koncedenta, pružala i financirala sve usluge zračnog prometa (22). CCIO je, osim komercijalnog poslovanja zračne luke (23), sam trebao pružati i financirati određene sigurnosne usluge, primjerice protupožarne i spasilačke usluge, usluge suzbijanja opasnosti od naleta ptica, kontrole putnika, predane prtljage i pristupa ograničenom području zračne luke (24). |
| --- | --- |

(29)

Ugovorom o koncesiji od 4. svibnja 2002., čiji se dio odredaba odnosio na primjenu standardnih specifikacija iz Odluke od 29. svibnja 1997. (21), bila je predviđena podjela zadaća između države i CCIO-a. Država je, u svojstvu koncedenta, pružala i financirala sve usluge zračnog prometa (22). CCIO je, osim komercijalnog poslovanja zračne luke (23), sam trebao pružati i financirati određene sigurnosne usluge, primjerice protupožarne i spasilačke usluge, usluge suzbijanja opasnosti od naleta ptica, kontrole putnika, predane prtljage i pristupa ograničenom području zračne luke (24).

21

22

23

24

| (30) | CCIO je u načelu zarađivao od pristojbi zračne luke utvrđenih ugovorom o koncesiji i prihoda od poslovanja (25). Zadaće u području sigurnosti koje je obavljao CCIO iz prethodne uvodne izjave financirane su prihodima od pristojbe zračne luke i, prema potrebi, državnim subvencijama (26). |
| --- | --- |

(30)

CCIO je u načelu zarađivao od pristojbi zračne luke utvrđenih ugovorom o koncesiji i prihoda od poslovanja (25). Zadaće u području sigurnosti koje je obavljao CCIO iz prethodne uvodne izjave financirane su prihodima od pristojbe zračne luke i, prema potrebi, državnim subvencijama (26).

25

26

3.1.1.3.   Ugovor o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga (1.6.2008.–2023.)

Ugovor o prijenosu ovlasti za obavljanje javnih usluga (1.6.2008.–2023.)

| (31) | Svrha je CDSP-a povjeriti SAGEB-u upravljanje zračnom lukom Beauvais i njezino poslovanje kao primarnu djelatnost te osigurati pružanje usluga autobusnog prijevoza između zračne luke Beauvais i Pariza kao sporednu djelatnost. Subjekt kojem su delegirane ovlasti snosi rizik za te dvije djelatnosti (27). |
| --- | --- |

(31)

Svrha je CDSP-a povjeriti SAGEB-u upravljanje zračnom lukom Beauvais i njezino poslovanje kao primarnu djelatnost te osigurati pružanje usluga autobusnog prijevoza između zračne luke Beauvais i Pariza kao sporednu djelatnost. Subjekt kojem su delegirane ovlasti snosi rizik za te dvije djelatnosti (27).

27

| (32) | U skladu s uvjetima CDSP-a SAGEB je financijski odgovoran za obavljanje svih djelatnosti povezanih s poslovanjem zračne luke Beauvais, osim za sigurnost zračne plovidbe i meteorološku pomoć (28). Osim toga, SAGEB je zadužen za pružanje određenih usluga sigurnosti i zaštite (29) uz financijski doprinos države predviđen važećim zakonodavstvom (30) ili utvrđen ovisno o vrsti i količini prometa zračne luke (31). |
| --- | --- |

(32)

U skladu s uvjetima CDSP-a SAGEB je financijski odgovoran za obavljanje svih djelatnosti povezanih s poslovanjem zračne luke Beauvais, osim za sigurnost zračne plovidbe i meteorološku pomoć (28). Osim toga, SAGEB je zadužen za pružanje određenih usluga sigurnosti i zaštite (29) uz financijski doprinos države predviđen važećim zakonodavstvom (30) ili utvrđen ovisno o vrsti i količini prometa zračne luke (31).

28

29

30

31

| (33) | Kad je riječ o financijskim uvjetima koji se primjenjuju na temelju CDSP-a, SAGEB ostvaruje prihode od zrakoplovnih pristojbi i od drugih aktivnosti poslovanja povezanih sa zračnom lukom i poslovanjem autobusne linije Pariz–Beauvais. SAGEB je zauzvrat dužan platiti SMABT-u naknade za korištenje u iznosu od otprilike 10,8 milijuna EUR za cijelo trajanje ugovora. U Prilogu 14. Ugovoru nadalje je predviđeno da se „u zamjenu za sudjelovanje SMABT-a u financiranju infrastrukture zračne luke koncesionar obvezuje platiti SMABT-u dividendu izračunanu na temelju viška dobiti u odnosu na procijenjenu unutarnju stopu povrata od 10 %”. Pravo na podjelu dobiti nastaje u godini (n) ako je neto dobit pozitivna, ako je kumulativna neto dobit za godine od (1.) do (n) pozitivna i ako je tako izračunana unutarnja stopa povrata veća od 10 %. Podjela dobiti utvrđena je u visini od 50 % viška dobiti. |
| --- | --- |

(33)

Kad je riječ o financijskim uvjetima koji se primjenjuju na temelju CDSP-a, SAGEB ostvaruje prihode od zrakoplovnih pristojbi i od drugih aktivnosti poslovanja povezanih sa zračnom lukom i poslovanjem autobusne linije Pariz–Beauvais. SAGEB je zauzvrat dužan platiti SMABT-u naknade za korištenje u iznosu od otprilike 10,8 milijuna EUR za cijelo trajanje ugovora. U Prilogu 14. Ugovoru nadalje je predviđeno da se „u zamjenu za sudjelovanje SMABT-a u financiranju infrastrukture zračne luke koncesionar obvezuje platiti SMABT-u dividendu izračunanu na temelju viška dobiti u odnosu na procijenjenu unutarnju stopu povrata od 10 %”. Pravo na podjelu dobiti nastaje u godini (n) ako je neto dobit pozitivna, ako je kumulativna neto dobit za godine od (1.) do (n) pozitivna i ako je tako izračunana unutarnja stopa povrata veća od 10 %. Podjela dobiti utvrđena je u visini od 50 % viška dobiti.

u zamjenu za sudjelovanje SMABT-a u financiranju infrastrukture zračne luke koncesionar obvezuje platiti SMABT-u dividendu izračunanu na temelju viška dobiti u odnosu na procijenjenu unutarnju stopu povrata od 10 %

| (34) | Osim toga, CDSP-om se SAGEB obvezuje na provođenje ulaganja s popisa za trajanja CDSP-a (32) u vrijednosti od 68,2 milijuna EUR, koje je subjekt kojem su delegirane ovlasti dužan financirati svim sredstvima i za koje je SMABT predvidio najveći doprinos od 14,5 milijuna EUR (33) (vidjeti uvodnu izjavu 41.). |
| --- | --- |

(34)

Osim toga, CDSP-om se SAGEB obvezuje na provođenje ulaganja s popisa za trajanja CDSP-a (32) u vrijednosti od 68,2 milijuna EUR, koje je subjekt kojem su delegirane ovlasti dužan financirati svim sredstvima i za koje je SMABT predvidio najveći doprinos od 14,5 milijuna EUR (33) (vidjeti uvodnu izjavu 41.).

32

33

3.1.2.   Subvencije za ulaganja

Subvencije za ulaganja

| (35) | Subvencije za ulaganja isplaćene su uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais u okviru triju programa ulaganja provedenih u razdobljima 2001.–2006., 2007.–2008. i 2008.–2023. |
| --- | --- |

(35)

Subvencije za ulaganja isplaćene su uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais u okviru triju programa ulaganja provedenih u razdobljima 2001.–2006., 2007.–2008. i 2008.–2023.

3.1.2.1.   Program ulaganja za razdoblje 2001.–2006. („1. program”)

Program ulaganja za razdoblje 2001.–2006. („1. program”)

| (36) | CCIO je 2001. podnio dokumentaciju u vezi sa zahtjevom za financijski doprinos departmanu Oise, regiji Pikardiji i zajednici općina Beauvaisis. U toj je dokumentaciji CCIO predstavio program modernizacije zračne luke Beauvais i njezinog usklađivanja sa standardima u procijenjenom iznosu od 53,3 milijuna FRF (6,825 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(36)

CCIO je 2001. podnio dokumentaciju u vezi sa zahtjevom za financijski doprinos departmanu Oise, regiji Pikardiji i zajednici općina Beauvaisis. U toj je dokumentaciji CCIO predstavio program modernizacije zračne luke Beauvais i njezinog usklađivanja sa standardima u procijenjenom iznosu od 53,3 milijuna FRF (6,825 milijuna EUR).

| (37) | Departman Oise (34), regija Pikardija (35) i CCB (36) prihvatili su zahtjev za doprinos i dodijelili CCIO-u subvenciju u ukupnom iznosu od 4 311 395 EUR (37), a ostatak rashoda snosio je CCIO (2,55 milijuna EUR) (38). Ta subvencija nije izračunana u odnosu na specifične troškove predviđene u 1. programu, nego u odnosu na ukupni procijenjeni iznos tog programa. Kao točan datum početka ulaganja predviđen je 2. srpnja 2001. te su ona trebala biti dovršena do 31. prosinca 2006. Taj početni program ulaganja trebalo je izmijeniti u 2005. kako bi se, zbog promjena u putničkom prometu, uzela u obzir regulatorna ograničenja povezana s kvalitetom prihvata i sigurnošću putnika (39). Planirana i provedena ulaganja u okviru tog programa mogu se sažeti kako slijedi:

  Tablica 4.


  Planirana i provedena ulaganja u okviru 1. programa (u EUR)









  Vrsta ulaganja | Procijenjeni iznosi | Procijenjeni iznosi revidirani 2005. | Konačni iznosi ulaganja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zapadno krilo (odlasci): | Dvorana za sigurnosnu provjeru prtljage |

(37)

Departman Oise (34), regija Pikardija (35) i CCB (36) prihvatili su zahtjev za doprinos i dodijelili CCIO-u subvenciju u ukupnom iznosu od 4 311 395 EUR (37), a ostatak rashoda snosio je CCIO (2,55 milijuna EUR) (38). Ta subvencija nije izračunana u odnosu na specifične troškove predviđene u 1. programu, nego u odnosu na ukupni procijenjeni iznos tog programa. Kao točan datum početka ulaganja predviđen je 2. srpnja 2001. te su ona trebala biti dovršena do 31. prosinca 2006. Taj početni program ulaganja trebalo je izmijeniti u 2005. kako bi se, zbog promjena u putničkom prometu, uzela u obzir regulatorna ograničenja povezana s kvalitetom prihvata i sigurnošću putnika (39). Planirana i provedena ulaganja u okviru tog programa mogu se sažeti kako slijedi:

34

35

36

37

38

39

Tablica 4.

Tablica 4.

Planirana i provedena ulaganja u okviru 1. programa (u EUR)

Planirana i provedena ulaganja u okviru 1. programa (u EUR)

Vrsta ulaganja

Procijenjeni iznosi

Procijenjeni iznosi revidirani 2005.

Konačni iznosi ulaganja

Zapadno krilo (odlasci):

Dvorana za sigurnosnu provjeru prtljage

| | Hangar za razvrstavanje prtljage |
| --- | --- |

Hangar za razvrstavanje prtljage

| | Uredi zračne luke |
| --- | --- |

Uredi zračne luke

| | Nadstrešnica |
| --- | --- |

Nadstrešnica

1 687 153

2 600 000

2 608 000

Istočno krilo (dolasci):

| | Dvorana za obradu prtljage |
| --- | --- |

Dvorana za obradu prtljage

| | Prekriveni put za putnike |
| --- | --- |

Prekriveni put za putnike

228 674

160 000

164 000

Modernizacija terminala

Modernizacija terminala

762 250

600 000

649 000

Zaštitna oprema, od čega:

| | Izgradnja vatrogasne stanice |
| --- | --- |

Izgradnja vatrogasne stanice

| | Sigurnosne ograde |
| --- | --- |

Sigurnosne ograde

| | Kontrola pristupa izlazima zračne luke |
| --- | --- |

Kontrola pristupa izlazima zračne luke

| | Oprema za provjeru predane prtljage |
| --- | --- |

Oprema za provjeru predane prtljage

914 690

900 000

922 000

Ceste i ostale mreže (VRD):

| | Automobilsko parkiralište |
| --- | --- |

Automobilsko parkiralište

| | Vatrogasna stanica (VRD) |
| --- | --- |

Vatrogasna stanica (VRD)

| | Rekonstrukcija postojećih cesta |
| --- | --- |

Rekonstrukcija postojećih cesta

| | Priključak za kanalizaciju |
| --- | --- |

Priključak za kanalizaciju

762 245

873 480

1 238 000

463 467

Razni poslovi

Razni poslovi

304 900

0

0

Studije i radovi u području okoliša

Studije i radovi u području okoliša

533 570

60 000

62 000

Naknade

Naknade

623 210

623 210

744 000

Modernizacija opreme za rad, od čega:

Modernizacija opreme za rad, od čega:

Stanice za infiltraciju i filtriranje

1 048 310

1 048 310

| 1 264 000 |
| --- |

1 264 000

| 133 000 |
| --- |

133 000

133 000

UKUPNO

UKUPNO

6 865 000

6 865 000

6 865 000

6 865 000

7 650 000

7 650 000

| (38) | Unatoč konačnom trošku koji je bio veći od očekivanog, tijela navedena u uvodnoj izjavi 37. uplatila su svoje doprinose CCIO-u kako je predviđeno u sporazumima o financiranju u ukupnom iznosu od 4,311 milijuna EUR, a višak je preostao CCIO-u. |
| --- | --- |

(38)

Unatoč konačnom trošku koji je bio veći od očekivanog, tijela navedena u uvodnoj izjavi 37. uplatila su svoje doprinose CCIO-u kako je predviđeno u sporazumima o financiranju u ukupnom iznosu od 4,311 milijuna EUR, a višak je preostao CCIO-u.

3.1.2.2.   Program ulaganja 2006.–2007. („2. program”)

Program ulaganja 2006.–2007. („2. program”)

| (39) | CCIO je pokrenuo drugi program ulaganja od 9,5 milijuna EUR koji je trebalo provesti u razdoblju od dvije godine od 1. siječnja 2006. do 31. prosinca 2007. Departman Oise, regija Pikardija i CCB pristali su dati financijski doprinos toj operaciji (izračunan u odnosu na ukupni procijenjeni iznos 2. programa, a ne u odnosu na specifične troškove) na temelju sporazuma sklopljenih s CCIO-om 11. prosinca 2006., 11. srpnja 2007. i 12. srpnja 2007. Program ulaganja bio je definiran kako slijedi:

  Tablica 5.


  Planirana i provedena ulaganja u okviru 2. programa (u EUR)








  Vrsta ulaganja | Procijenjeni iznosi ulaganja | Konačni iznosi ulaganja |
| --- | --- | --- | --- |
| Proširenje terminala | 1 202 039 | 1 327 749 |
| Sigurnosne ograde | 151 653 | 165 805 |
| Usklađivanje stajanke i staze za vožnju sa standardima | 1 410 000 | 1 408 739 |
| Rekonstrukcija hangara i uzletno-sletnih staza | 300 000 | 231 542 |
| Separator protoka putnika | 237 451 | 176 590 |
| Usklađivanje parkirališta za osoblje sa Zakonom o vodama | 215 079 | 227 611 |
| Stražnji prostor iznajmljivača vozila | 110 000 | 1 735 |
| Stjecanje zemljišta za ILS | 150 000 | 61 540 |
| Unutarnje i vanjske oznake | 50 000 | 10 510 |
| Prihvatna točka za putnike koji dolaze sa stanice Porte Maillot | 189 873 | 213 548 |
| Zakon o vodama | 870 000 | 46 141 |
| Rekonstrukcija rasvjete | 75 000 | 0 |
| Studije ILS-a | 150 000 | 139 803 |
| Modernizacija javnih cesta | 1 350 000 | 1 053 861 |
| Službene prostorije | 890 000 | 944 557 |
| Modernizacija grijanja | 80 000 | 0 |
| Studije 2. terminala | 0 | 188 188 |
| Opasnosti, naknade i nepredviđene situacije | 500 000 | 745 123 |
| Modernizacija opreme za rad, od čega: | Izgradnja kućica za graničnu policiju; |

(39)

CCIO je pokrenuo drugi program ulaganja od 9,5 milijuna EUR koji je trebalo provesti u razdoblju od dvije godine od 1. siječnja 2006. do 31. prosinca 2007. Departman Oise, regija Pikardija i CCB pristali su dati financijski doprinos toj operaciji (izračunan u odnosu na ukupni procijenjeni iznos 2. programa, a ne u odnosu na specifične troškove) na temelju sporazuma sklopljenih s CCIO-om 11. prosinca 2006., 11. srpnja 2007. i 12. srpnja 2007. Program ulaganja bio je definiran kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Planirana i provedena ulaganja u okviru 2. programa (u EUR)

Planirana i provedena ulaganja u okviru 2. programa (u EUR)

Vrsta ulaganja

Procijenjeni iznosi ulaganja

Konačni iznosi ulaganja

Proširenje terminala

1 202 039

1 327 749

Sigurnosne ograde

151 653

165 805

Usklađivanje stajanke i staze za vožnju sa standardima

1 410 000

1 408 739

Rekonstrukcija hangara i uzletno-sletnih staza

300 000

231 542

Separator protoka putnika

237 451

176 590

Usklađivanje parkirališta za osoblje sa Zakonom o vodama

215 079

227 611

Stražnji prostor iznajmljivača vozila

110 000

1 735

Stjecanje zemljišta za ILS

150 000

61 540

Unutarnje i vanjske oznake

50 000

10 510

Prihvatna točka za putnike koji dolaze sa stanice Porte Maillot

189 873

213 548

Zakon o vodama

870 000

46 141

Rekonstrukcija rasvjete

75 000

0

Studije ILS-a

150 000

139 803

Modernizacija javnih cesta

1 350 000

1 053 861

Službene prostorije

890 000

944 557

Modernizacija grijanja

80 000

0

Studije 2. terminala

0

188 188

Opasnosti, naknade i nepredviđene situacije

500 000

745 123

Modernizacija opreme za rad, od čega:

Izgradnja kućica za graničnu policiju;

Izgradnja kućica za graničnu policiju;

| | Ugradnja laserskog strašila za ptice |
| --- | --- |

Ugradnja laserskog strašila za ptice

Ugradnja laserskog strašila za ptice

1 568 905

2 178 477

52 670

86 085

UKUPNO

UKUPNO

9 500 000

9 500 000

9 121 527

9 121 527

| (40) | Tijela iz uvodne izjave 37. obvezala su se na doprinos od 74 % ukupnog iznosa izvršenih ulaganja, a ostatak je preostao CCIO-u. Regija Pikardija i departman Oise tako su planirali financirati 25 % svakog ulaganja, tj. ukupno 4,6 milijuna EUR, dok je CCB pridonio s 24 % i dodijelio konačnu subvenciju od 2,2 milijuna EUR. Stoga je CCIO za taj program ulaganja primio subvenciju za ulaganja u iznosu od oko 6,8 milijuna EUR, što odgovara udjelu od 74 % iznosa ulaganja. |
| --- | --- |

(40)

Tijela iz uvodne izjave 37. obvezala su se na doprinos od 74 % ukupnog iznosa izvršenih ulaganja, a ostatak je preostao CCIO-u. Regija Pikardija i departman Oise tako su planirali financirati 25 % svakog ulaganja, tj. ukupno 4,6 milijuna EUR, dok je CCB pridonio s 24 % i dodijelio konačnu subvenciju od 2,2 milijuna EUR. Stoga je CCIO za taj program ulaganja primio subvenciju za ulaganja u iznosu od oko 6,8 milijuna EUR, što odgovara udjelu od 74 % iznosa ulaganja.

3.1.2.3.   Program ulaganja 2008.–2023. („3. program”)

Program ulaganja 2008.–2023. („3. program”)

| (41) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., CDSP-om se SAGEB obvezuje provesti program ulaganja u iznosu od 68,2 milijuna EUR za razdoblje 2008.–2023. koji subvencionira SMABT do gornje granice od 14,5 milijuna EUR. U Prilogu 6. CDSP-u utvrđena je vrsta tih ulaganja, njihov iznos i vremenski okvir za njihovu provedbu (40). Dosadašnja planirana i provedena ulaganja mogu se sažeti kako slijedi:

  Tablica 6.


  Planirana i provedena ulaganja u okviru 3. programa (u milijunima EUR)









  Vrsta ulaganja | Početni procijenjeni iznosi | Iznosi ostvareni do 31. prosinca 2018. | Ažurirani procijenjeni iznosi koje treba ostvariti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izgradnja terminala T2 | 11,9 | 9,7 | 0,01 |
| Izmjene i prilagodbe terminala T1 | 1,6 | 5 | 0,07 |
| Uspostava programa ILS kategorije III. | 13,6 | 14,4 | 0 |
| Dodatna zrakoplovna infrastruktura | 3,3 | 4,2 | 0,2 |
| Parkirališta i trgovački objekti | 5,4 | 9,1 | 0,03 |
| Ulaganja u zaštitu okoliša | 2,9 | 1,6 | 0 |
| Održavanje opreme | 8,5 | 3,3 | 0,12 |
| Prijenos opreme općeg zrakoplovstva | 0,7 | 1,5 | 0,04 |
| Nabava zaštitne opreme | 10,2 | 8,7 | 2,1 |
| Oprema za zemaljske usluge i namještaj | 7,1 | 1,8 | 0,9 |
| Računalni materijal i oprema | 3 | 2,6 | 1,8 |
| UKUPNO | 68,2 | 61,9 | 67,2 |

(41)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 34., CDSP-om se SAGEB obvezuje provesti program ulaganja u iznosu od 68,2 milijuna EUR za razdoblje 2008.–2023. koji subvencionira SMABT do gornje granice od 14,5 milijuna EUR. U Prilogu 6. CDSP-u utvrđena je vrsta tih ulaganja, njihov iznos i vremenski okvir za njihovu provedbu (40). Dosadašnja planirana i provedena ulaganja mogu se sažeti kako slijedi:

40

Tablica 6.

Tablica 6.

Planirana i provedena ulaganja u okviru 3. programa (u milijunima EUR)

Planirana i provedena ulaganja u okviru 3. programa (u milijunima EUR)

Vrsta ulaganja

Početni procijenjeni iznosi

Iznosi ostvareni do 31. prosinca 2018.

Ažurirani procijenjeni iznosi koje treba ostvariti

Izgradnja terminala T2

11,9

9,7

0,01

Izmjene i prilagodbe terminala T1

1,6

5

0,07

Uspostava programa ILS kategorije III.

13,6

14,4

0

Dodatna zrakoplovna infrastruktura

3,3

4,2

0,2

Parkirališta i trgovački objekti

5,4

9,1

0,03

Ulaganja u zaštitu okoliša

2,9

1,6

0

Održavanje opreme

8,5

3,3

0,12

Prijenos opreme općeg zrakoplovstva

0,7

1,5

0,04

Nabava zaštitne opreme

10,2

8,7

2,1

Oprema za zemaljske usluge i namještaj

7,1

1,8

0,9

Računalni materijal i oprema

3

2,6

1,8

UKUPNO

UKUPNO

68,2

68,2

61,9

61,9

67,2

67,2

| (42) | SAGEB je do 31. prosinca 2018. uložio gotovo 62 milijuna EUR. U predviđanjima ulaganja koja se trebaju provesti do datuma isteka CDSP-a ukupni iznos nešto je niži od prvotno predviđenog u CDSP-u. |
| --- | --- |

(42)

SAGEB je do 31. prosinca 2018. uložio gotovo 62 milijuna EUR. U predviđanjima ulaganja koja se trebaju provesti do datuma isteka CDSP-a ukupni iznos nešto je niži od prvotno predviđenog u CDSP-u.

3.1.3.   Subvencije za poslovanje

Subvencije za poslovanje

3.1.3.1.   Izravna plaćanja

Izravna plaćanja

| (43) | Komisija je najprije napomenula da ni jednim od ugovora kojima se odobravalo upravljanje zračnom lukom Beauvais i njezino poslovanje nije predviđena isplata subvencija za poslovanje uzastopnim upraviteljima zračnih luka (vidjeti odjeljak 3.1.1.). |
| --- | --- |

(43)

Komisija je najprije napomenula da ni jednim od ugovora kojima se odobravalo upravljanje zračnom lukom Beauvais i njezino poslovanje nije predviđena isplata subvencija za poslovanje uzastopnim upraviteljima zračnih luka (vidjeti odjeljak 3.1.1.).

| (44) | Međutim, Komisija je u odluci o pokretanju postupka napomenula da su uzastopni upravitelji primili razne vrste subvencija za poslovanje. |
| --- | --- |

(44)

Međutim, Komisija je u odluci o pokretanju postupka napomenula da su uzastopni upravitelji primili razne vrste subvencija za poslovanje.

| (45) | Prvo, Komisija je utvrdila da je od 2002. do 2008. u financijskim izvještajima CCIO-a (odjel zračne luke) zabilježeno više subvencija za poslovanje koje su razni subjekti isplatili odjelu zračne luke CCIO-a u ukupnom iznosu od 107 924,59 EUR.

  Tablica 7.


  Iznos subvencija za poslovanje koje je primio odjel zračne luke CCIO-a (u EUR)













  2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | UKUPNO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 84 845,10 | 15 245 | 0 | 7 834,49 | 0 | 0 | 0 | 107 924,59 |

(45)

Prvo, Komisija je utvrdila da je od 2002. do 2008. u financijskim izvještajima CCIO-a (odjel zračne luke) zabilježeno više subvencija za poslovanje koje su razni subjekti isplatili odjelu zračne luke CCIO-a u ukupnom iznosu od 107 924,59 EUR.

Tablica 7.

Tablica 7.

Iznos subvencija za poslovanje koje je primio odjel zračne luke CCIO-a (u EUR)

Iznos subvencija za poslovanje koje je primio odjel zračne luke CCIO-a (u EUR)

2002.

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

UKUPNO

84 845,10

15 245

0

7 834,49

0

0

0

107 924,59

107 924,59

3.1.3.2.   Gotovinski predujmovi

Gotovinski predujmovi

| (46) | Drugo, francuska su tijela obavijestila Komisiju da je opći odjel CCIO-a od 1995. do 2004. odjelu zračne luke dodijelio gotovinske predujmove po nultoj stopi kako bi se otklonio rizik od neispunjenja obveza plaćanja povezan s brojnim i hitnim troškovima odjela zračne luke zbog zastarjele infrastrukture i znatnog godišnjeg povećanja prometa zabilježenog u tom razdoblju. U tablici 8. prikazani su iznosi potpore:

  Tablica 8.


  Gotovinski predujmovi koje je opći odjel CCIO-a odobrio odjelu zračne luke (u EUR)








  Godina | Gotovinski predujam odobren za predmetnu godinu | Kumulativni iznos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995. | NP | 2 412 922,70 |
| 1996. | 888 508,49 | 3 301 431,19 |
| 1997. | – 394 036,04 | 2 907 395,15 |
| 1998. | 323 559,53 | 3 230 954,68 |
| 1999. | – 838 477,75 | 2 392 476,93 |
| 2000. | – 176 603,94 | 2 215 872,99 |
| 2001. | 73 514,73 | 2 289 387,72 |
| 2002. | 142 970,85 | 2 432 358,57 |
| 2003. | –2 198 307,33 | 234 051,24 |
| 2004. | 327 698,17 | 561 749,41 |
| 2005. | – 561 749,41 | 0 |

(46)

Drugo, francuska su tijela obavijestila Komisiju da je opći odjel CCIO-a od 1995. do 2004. odjelu zračne luke dodijelio gotovinske predujmove po nultoj stopi kako bi se otklonio rizik od neispunjenja obveza plaćanja povezan s brojnim i hitnim troškovima odjela zračne luke zbog zastarjele infrastrukture i znatnog godišnjeg povećanja prometa zabilježenog u tom razdoblju. U tablici 8. prikazani su iznosi potpore:

Tablica 8.

Tablica 8.

Gotovinski predujmovi koje je opći odjel CCIO-a odobrio odjelu zračne luke (u EUR)

Gotovinski predujmovi koje je opći odjel CCIO-a odobrio odjelu zračne luke (u EUR)

Godina

Gotovinski predujam odobren za predmetnu godinu

Kumulativni iznos

1995.

NP

2 412 922,70

1996.

888 508,49

3 301 431,19

1997.

– 394 036,04

2 907 395,15

1998.

323 559,53

3 230 954,68

1999.

– 838 477,75

2 392 476,93

2000.

– 176 603,94

2 215 872,99

2001.

73 514,73

2 289 387,72

2002.

142 970,85

2 432 358,57

2003.

–2 198 307,33

234 051,24

2004.

327 698,17

561 749,41

2005.

– 561 749,41

0

3.1.3.3.   Djelomično izuzeće iz financiranja plana razvoja turizma

Djelomično izuzeće iz financiranja plana razvoja turizma

| (47) | Naposljetku, Komisija je istaknula da je u Prilogu 19. CDSP-u naveden plan razvoja turizma zračne luke Beauvais (41). Prema tom prilogu, svrha plana bila je u roku od tri godine od stupanja na snagu CDSP-a 8 % putnika pretvoriti u potrošače/posjetitelje Beauvaisa, Oisea i Pikardije. Kako bi se taj cilj postigao, u planu je opisano više aktivnosti koje treba poduzeti da bi se putnike u zračnoj luci Beauvais potaknulo na boravak u području Beauvaisisa, departmanu Oise ili regiji Pikardiji (ankete među putnicima, marketing utemeljen na slikama itd.). Tim planom trebali su upravljati turistički odbor regije Pikardije, odbor za turizam departmana Oise i ured za turizam Beauvaisisa („institucionalna tijela za turizam”). Za financiranje tog plana bili su zaduženi SMABT i odabrani subjekt kojem su delegirane ovlasti, u ovom slučaju SAGEB (svaki u omjeru od 50 %). |
| --- | --- |

(47)

Naposljetku, Komisija je istaknula da je u Prilogu 19. CDSP-u naveden plan razvoja turizma zračne luke Beauvais (41). Prema tom prilogu, svrha plana bila je u roku od tri godine od stupanja na snagu CDSP-a 8 % putnika pretvoriti u potrošače/posjetitelje Beauvaisa, Oisea i Pikardije. Kako bi se taj cilj postigao, u planu je opisano više aktivnosti koje treba poduzeti da bi se putnike u zračnoj luci Beauvais potaknulo na boravak u području Beauvaisisa, departmanu Oise ili regiji Pikardiji (ankete među putnicima, marketing utemeljen na slikama itd.). Tim planom trebali su upravljati turistički odbor regije Pikardije, odbor za turizam departmana Oise i ured za turizam Beauvaisisa („institucionalna tijela za turizam”). Za financiranje tog plana bili su zaduženi SMABT i odabrani subjekt kojem su delegirane ovlasti, u ovom slučaju SAGEB (svaki u omjeru od 50 %).

41

| (48) | Sporazum o ciljevima i sredstvima sklopljen je 15. listopada 2008. između SMABT-a, SAGEB-a i institucionalnih tijela za turizam. Cilj je tog sporazuma bio potanko prikazati provedbu plana razvoja turizma predviđenog u Prilogu 19. CDSP-u, za koju su bila zadužena institucionalna tijela za turizam. Sporazumom je predviđeno da su institucionalna tijela za turizam svake godine dužna izravno izvješćivati SMABT (kao i upravljački odbor koji se sastoji od svih stranaka potpisnica) o svojim aktivnostima (42). Sporazum je sklopljen na razdoblje od tri godine uz godišnje financiranje od 462 000 EUR, podijeljeno između SAGEB-a i SMABT-a u jednakom omjeru, koje im je dodijeljeno kako bi mogli provoditi ugovorene turističke aktivnosti. |
| --- | --- |

(48)

Sporazum o ciljevima i sredstvima sklopljen je 15. listopada 2008. između SMABT-a, SAGEB-a i institucionalnih tijela za turizam. Cilj je tog sporazuma bio potanko prikazati provedbu plana razvoja turizma predviđenog u Prilogu 19. CDSP-u, za koju su bila zadužena institucionalna tijela za turizam. Sporazumom je predviđeno da su institucionalna tijela za turizam svake godine dužna izravno izvješćivati SMABT (kao i upravljački odbor koji se sastoji od svih stranaka potpisnica) o svojim aktivnostima (42). Sporazum je sklopljen na razdoblje od tri godine uz godišnje financiranje od 462 000 EUR, podijeljeno između SAGEB-a i SMABT-a u jednakom omjeru, koje im je dodijeljeno kako bi mogli provoditi ugovorene turističke aktivnosti.

42

3.2.   Mjere u korist zračnih prijevoznika

Mjere u korist zračnih prijevoznika

| (49) | Od 1. svibnja 1997. do 30. svibnja 2012. sklopljeni su razni ugovori o uslugama zračne luke između uzastopnih upravitelja zračne luke Beauvais (CCIO, a zatim SAGEB) i više zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(49)

Od 1. svibnja 1997. do 30. svibnja 2012. sklopljeni su razni ugovori o uslugama zračne luke između uzastopnih upravitelja zračne luke Beauvais (CCIO, a zatim SAGEB) i više zračnih prijevoznika.

| (50) | Ugovorni odnos između upravitelja zračne luke i društva Ryanair održavao se putem korespondencije, dok su odnosi s drugim zračnim prijevoznicima formalizirani ugovorima koji se temelje na modelu IATA-e (International Air Transport Association) ili ad hoc ugovorima. Svi ugovori obuhvaćeni ovom Odlukom navedeni su u tablici 9.Tableau 9 |
| --- | --- |

(50)

Ugovorni odnos između upravitelja zračne luke i društva Ryanair održavao se putem korespondencije, dok su odnosi s drugim zračnim prijevoznicima formalizirani ugovorima koji se temelje na modelu IATA-e (International Air Transport Association) ili ad hoc ugovorima. Svi ugovori obuhvaćeni ovom Odlukom navedeni su u tablici 9.Tableau 9

ad hoc

| (51) | SAGEB je bio upravitelj zračne luke Beauvais u trenutku potpisivanja ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3. CCIO je bio upravitelj zračne luke u trenutku potpisivanja drugih ugovora.

  Tablica 9.


  Popis ugovora o uslugama zračne luke između upravitelja zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika












  Oznaka ugovora | Prijevoznik | Upravitelj zračne luke | Vrsta ugovora | Datum potpisa | Datum od kojeg proizvodi učinke | Trajanje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Ryanair | CCIO | Dopis | 8.9.1998. | 1.1.1999. | 5 godina |
| RYAN2 | Ryanair | CCIO | Dopisi | 16.3.2001. | Nije navedeno | Nije navedeno |
| RYAN3 | Ryanair | CCIO | Dopis | 12.2.2002. | Nije navedeno | 10 godina |
| RYAN4 | Ryanair | SAGEB | Dopisi | 4.2.2010. i 5.2.2010. | 1.5.2010. | 7 mjeseci |
| RYAN5 | Ryanair | SAGEB | Dopis | 27.7.2010. | 1.1.2011. | 1 godina |
| Wizz Air |
| WIZZ1 | Wizz Air | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 11.6.2004. | 11.6.2004. | 5 godina |
| WIZZ2 | Wizz Air | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 1.7.2005. | 1.7.2005. | 3 godine i 8 mjeseci |
| WIZZ3 | Wizz Air | SAGEB | Ugovor („Investment” agreement i IATA ground handling agreement) | 1.6.2009. | 1.6.2009. | 5 godina |
| Ostali zračni prijevoznici |
| GOOD1 | Goodjet | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 14.12.2001. | 14.12.2001. | 7 godina |
| CIAO1 | Ciaofly | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 24.4.2002. | 24.4.2002. | 7 godina |
| BERL1 | Berlin Jet | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 30.1.2003. | 30.1.2003. | 5 godina |
| VOLA1 | Volare | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 13.2.2003. | 13.2.2003. | 5 godina |
| STER1 | Sterling | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 15.7.2004. | 31.3.2004. | 5 godina |
| NORW1 | Norwegian Air Shuttle | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 7.4.2005. | 31.3.2004. | 5 godina |
| AIRH1 | Air Horizons | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 12.7.2004. | 18.7.2004. | 1 godina |
| AIRP1 | Air Polonia | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 20.10.2004. | 20.10.2004. | 5 godina |
| BLUE1 | Blue Air | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 11.10.2005. | 11.10.2005. | 1 godina |
| BLUE2 | Blue Air | CCIO | Ugovor (ad hoc) | 28.8.2007. | 26.3.2007. | 8 mjeseci |
| FLYM1 | FlyMe | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 30.3.2006. | 31.3.2006. | 5 godina |
| CENT1 | Centralwings | CCIO | Ugovor (IATA ground handling agreement) | 18.2.2007. | 19.2.2007. | 1 godina |

(51)

SAGEB je bio upravitelj zračne luke Beauvais u trenutku potpisivanja ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3. CCIO je bio upravitelj zračne luke u trenutku potpisivanja drugih ugovora.

Tablica 9.

Tablica 9.

Popis ugovora o uslugama zračne luke između upravitelja zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika

Popis ugovora o uslugama zračne luke između upravitelja zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika

Oznaka ugovora

Prijevoznik

Upravitelj zračne luke

Vrsta ugovora

Datum potpisa

Datum od kojeg proizvodi učinke

Trajanje

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Ryanair

CCIO

Dopis

8.9.1998.

1.1.1999.

5 godina

RYAN2

Ryanair

CCIO

Dopisi

16.3.2001.

Nije navedeno

Nije navedeno

RYAN3

Ryanair

CCIO

Dopis

12.2.2002.

Nije navedeno

10 godina

RYAN4

Ryanair

SAGEB

Dopisi

4.2.2010. i 5.2.2010.

1.5.2010.

7 mjeseci

RYAN5

Ryanair

SAGEB

Dopis

27.7.2010.

1.1.2011.

1 godina

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

Wizz Air

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

11.6.2004.

11.6.2004.

5 godina

WIZZ2

Wizz Air

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

1.7.2005.

1.7.2005.

3 godine i 8 mjeseci

WIZZ3

Wizz Air

SAGEB

Ugovor („Investment” agreement i IATA ground handling agreement)

1.6.2009.

1.6.2009.

5 godina

Ostali zračni prijevoznici

Ostali zračni prijevoznici

GOOD1

Goodjet

CCIO

Ugovor (ad hoc)

14.12.2001.

14.12.2001.

7 godina

CIAO1

Ciaofly

CCIO

Ugovor (ad hoc)

24.4.2002.

24.4.2002.

7 godina

BERL1

Berlin Jet

CCIO

Ugovor (ad hoc)

30.1.2003.

30.1.2003.

5 godina

VOLA1

Volare

CCIO

Ugovor (ad hoc)

13.2.2003.

13.2.2003.

5 godina

STER1

Sterling

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

15.7.2004.

31.3.2004.

5 godina

NORW1

Norwegian Air Shuttle

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

7.4.2005.

31.3.2004.

5 godina

AIRH1

Air Horizons

CCIO

Ugovor (ad hoc)

12.7.2004.

18.7.2004.

1 godina

AIRP1

Air Polonia

CCIO

Ugovor (ad hoc)

20.10.2004.

20.10.2004.

5 godina

BLUE1

Blue Air

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

11.10.2005.

11.10.2005.

1 godina

BLUE2

Blue Air

CCIO

Ugovor (ad hoc)

28.8.2007.

26.3.2007.

8 mjeseci

FLYM1

FlyMe

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

30.3.2006.

31.3.2006.

5 godina

CENT1

Centralwings

CCIO

Ugovor (IATA ground handling agreement)

18.2.2007.

19.2.2007.

1 godina

| (52) | Razni ugovori imali su različite značajke, a glavne su značajke sažete u tablici 10.Tableau 10 U više ugovora tako je predviđena mogućnost da upravitelj zračne luke Beauvais plaća financijski doprinos zračnom prijevozniku u zamjenu za ostvareni promet. Međutim, ni u jednom ugovoru ne spominju se plaćanja upravitelja zračne luke Beauvais za marketing u zamjenu za usluge oglašavanja koje pruža zračni prijevoznik.

  Tablica 10.


  Značajke ugovora o uslugama zračne luke sklopljenih između upravitelja zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika







  Oznaka ugovora | Glavne značajke ugovorâ |
| --- | --- | --- |
| Ryanair |
| RYAN1 | Tim se ugovorom predviđa prometovanje na dvije zračne linije iz Beauvaisa pod sljedećim uvjetima:






  — | Dublin: ugovorom je predviđeno provođenje triju povratnih letova tjedno (dva subotom i jedan nedjeljom) uz naknadu za slijetanje u iznosu od 750 FRF (114,37 EUR). Za svaki novi dodatni dnevni povratni let prijevoznik je bio oslobođen plaćanja naknade za slijetanje. Osim toga, ugovorom je predviđena i naknada u iznosu od 10 FRF (1,52 EUR) po odlaznom putniku; |

(52)

Razni ugovori imali su različite značajke, a glavne su značajke sažete u tablici 10.Tableau 10 U više ugovora tako je predviđena mogućnost da upravitelj zračne luke Beauvais plaća financijski doprinos zračnom prijevozniku u zamjenu za ostvareni promet. Međutim, ni u jednom ugovoru ne spominju se plaćanja upravitelja zračne luke Beauvais za marketing u zamjenu za usluge oglašavanja koje pruža zračni prijevoznik.

Tablica 10.

Tablica 10.

Značajke ugovora o uslugama zračne luke sklopljenih između upravitelja zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika

Značajke ugovora o uslugama zračne luke sklopljenih između upravitelja zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika

Oznaka ugovora

Glavne značajke ugovorâ

Ryanair

Ryanair

RYAN1

Tim se ugovorom predviđa prometovanje na dvije zračne linije iz Beauvaisa pod sljedećim uvjetima:

—

Dublin: ugovorom je predviđeno provođenje triju povratnih letova tjedno (dva subotom i jedan nedjeljom) uz naknadu za slijetanje u iznosu od 750 FRF (114,37 EUR). Za svaki novi dodatni dnevni povratni let prijevoznik je bio oslobođen plaćanja naknade za slijetanje. Osim toga, ugovorom je predviđena i naknada u iznosu od 10 FRF (1,52 EUR) po odlaznom putniku;

| — | Prestwick: ugovorom je predviđen jedan dnevni povratni let uz naknadu od 750 FRF. Za svaki dodatni dnevni povratni let naknada za slijetanje iznosila je 500 FRF (77,22 EUR). Osim toga, ugovorom je predviđena i naknada u iznosu od 10 FRF (1,52 EUR) po odlaznom putniku. |
| --- | --- |

—

Prestwick: ugovorom je predviđen jedan dnevni povratni let uz naknadu od 750 FRF. Za svaki dodatni dnevni povratni let naknada za slijetanje iznosila je 500 FRF (77,22 EUR). Osim toga, ugovorom je predviđena i naknada u iznosu od 10 FRF (1,52 EUR) po odlaznom putniku.

RYAN2

| Uvjeti ugovora RYAN1 izmijenjeni su kako slijedi: |
| --- |

Uvjeti ugovora RYAN1 izmijenjeni su kako slijedi:

| — | za liniju prema Dublinu naknada za slijetanje utvrđena je u iznosu od 750 FRF za najviše 19 povratnih letova tjedno. Za letove iznad tog praga Ryanair je bio oslobođen naknade za slijetanje; |
| --- | --- |

—

za liniju prema Dublinu naknada za slijetanje utvrđena je u iznosu od 750 FRF za najviše 19 povratnih letova tjedno. Za letove iznad tog praga Ryanair je bio oslobođen naknade za slijetanje;

| — | za liniju prema Prestwicku naknada za slijetanje iznosila je 750 FRF za najviše sedam povratnih letova tjedno, odnosno 500 FRF za promet od 8 do 14 odlaznih letova tjedno. Za više od 14 odlaznih letova tjedno Ryanair je bio oslobođen naknade za slijetanje; |
| --- | --- |

—

za liniju prema Prestwicku naknada za slijetanje iznosila je 750 FRF za najviše sedam povratnih letova tjedno, odnosno 500 FRF za promet od 8 do 14 odlaznih letova tjedno. Za više od 14 odlaznih letova tjedno Ryanair je bio oslobođen naknade za slijetanje;

| — | za svaku novu liniju koju je uveo Ryanair, naknada za slijetanje iznosila je 500 FRF po dnevnom povratnom letu. Za više od jednog dnevnog povratnog leta Ryanair je bio oslobođen naknade za slijetanje; |
| --- | --- |

—

za svaku novu liniju koju je uveo Ryanair, naknada za slijetanje iznosila je 500 FRF po dnevnom povratnom letu. Za više od jednog dnevnog povratnog leta Ryanair je bio oslobođen naknade za slijetanje;

| — | naknada po odlaznom putniku iznosila je 10 FRF za postojeće linije; 6 FRF (1,22 EUR) za nove linije za najviše šest dnevnih povratnih letova, a 4 FRF (0,61 EUR) za više povratnih letova. |
| --- | --- |

—

naknada po odlaznom putniku iznosila je 10 FRF za postojeće linije; 6 FRF (1,22 EUR) za nove linije za najviše šest dnevnih povratnih letova, a 4 FRF (0,61 EUR) za više povratnih letova.

RYAN3

Tim su ugovorom zamijenjeni ugovori RYAN1 i RYAN2. Njime se utvrđuju uvjeti pod kojima Ryanair obavlja svoje usluge zračnog prijevoza kako slijedi:

| — | za 2002. prijevozniku Ryanair postavljen je cilj od 210 000 odlaznih putnika iz Beauvaisa. Naknada za slijetanje iznosi 750 FRF za sve linije na kojima prijevoznik prometuje; |
| --- | --- |

—

za 2002. prijevozniku Ryanair postavljen je cilj od 210 000 odlaznih putnika iz Beauvaisa. Naknada za slijetanje iznosi 750 FRF za sve linije na kojima prijevoznik prometuje;

| — | za 2003. prijevozniku Ryanair postavljen je cilj od 310 000 odlaznih putnika iz zračne luke Beauvais. Naknada za slijetanje iznosila je 750 FRF za najviše sedam dnevnih povratnih letova i 650 FRF (99,09 EUR) za više od sedam dnevnih povratnih letova; |
| --- | --- |

—

za 2003. prijevozniku Ryanair postavljen je cilj od 310 000 odlaznih putnika iz zračne luke Beauvais. Naknada za slijetanje iznosila je 750 FRF za najviše sedam dnevnih povratnih letova i 650 FRF (99,09 EUR) za više od sedam dnevnih povratnih letova;

| — | ciljni broj putnika za 2004. iznosio je 410 000 . Naknada za slijetanje iznosila je 750 FRF za najviše 7 dnevnih povratnih letova, 600 FRF (91,47 EUR) za promet od 8 do 10 dnevnih povratnih letova, a za više od 10 dnevnih povratnih letova 400 FRF (60,98 EUR); |
| --- | --- |

—

ciljni broj putnika za 2004. iznosio je 410 000 . Naknada za slijetanje iznosila je 750 FRF za najviše 7 dnevnih povratnih letova, 600 FRF (91,47 EUR) za promet od 8 do 10 dnevnih povratnih letova, a za više od 10 dnevnih povratnih letova 400 FRF (60,98 EUR);

| — | naknada po odlaznom putniku dogovorena je u iznosu od 8 FRF po putniku za promet do 135 putnika po zrakoplovu (0 FRF za više od 135 putnika) za svaku godinu tijekom cijelog trajanja ugovora. |
| --- | --- |

—

naknada po odlaznom putniku dogovorena je u iznosu od 8 FRF po putniku za promet do 135 putnika po zrakoplovu (0 FRF za više od 135 putnika) za svaku godinu tijekom cijelog trajanja ugovora.

Taj je ugovor bio na snazi do 4. veljače 2010. pod uvjetima utvrđenima za 2004.

RYAN4

Tim je ugovorom izmijenjen ugovor RYAN3 uz dodavanje sljedećih elemenata: Ryanair se obvezuje da će uvesti 10 dodatnih povratnih letova tjedno na novim linijama. Upravitelj zračne luke zauzvrat plaća društvu Ryanair financijski doprinos od 1,5 EUR po odlaznom putniku na tim novim linijama.

RYAN5

Tim je ugovorom izmijenjen ugovor RYAN4. U skladu sa svojim uvjetima, SAGEB se obvezuje društvu Ryanair platiti financijski doprinos od 2 EUR po odlaznom putniku za svakog dodatnog putnika prevezenog u 2011. u odnosu na broj putnika koje je Ryanair prevezao 2010. Ryanair se zauzvrat obvezuje na dodatnih 26 povratnih letova tjedno.

Wizz Air

Wizz Air

WIZZ1

U tom su ugovoru naknade za slijetanje za Wizz Air utvrđene kako slijedi:

| — | 500 EUR za prvi povratni let dnevno, |
| --- | --- |

—

500 EUR za prvi povratni let dnevno,

| — | 450 EUR za drugi i treći povratni let dnevno, |
| --- | --- |

—

450 EUR za drugi i treći povratni let dnevno,

| — | 400 EUR za više povratnih letova dnevno. |
| --- | --- |

—

400 EUR za više povratnih letova dnevno.

Upravitelj zračne luke obvezao se da će tijekom prve četiri godine provedbe ugovora zračnom prijevozniku plaćati financijski doprinos na temelju broja odlaznih putnika u iznosu od jednog EUR po odlaznom putniku, s gornjom granicom od najviše 40 000  EUR u prvoj, 30 000  EUR u drugoj, 20 000  EUR u trećoj i 10 000  EUR u četvrtoj godini. Ugovorom su predviđene i druge neobvezne usluge kao što je čišćenje zrakoplova. Zračni prijevoznik bio je oslobođen naknada za odlazne putnike.

WIZZ2

Tim je ugovorom izmijenjen ugovor WIZZ1. Naknada za slijetanje sada je iznosila 425 EUR za sve povratne letove. Financijski doprinos koji je platio upravitelj zračne luke sada je iznosio 0,75 EUR po odlaznom putniku.

WIZZ3

Naknade za slijetanje utvrđene su kako slijedi:

| — | 425 EUR za najviše 20 povratnih letova tjedno, |
| --- | --- |

—

425 EUR za najviše 20 povratnih letova tjedno,

| — | 42,5 EUR za promet od 21 do 32 povratna leta tjedno, |
| --- | --- |

—

42,5 EUR za promet od 21 do 32 povratna leta tjedno,

| — | 21,25 EUR za više od 33 povratna leta tjedno. |
| --- | --- |

—

21,25 EUR za više od 33 povratna leta tjedno.

Zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade po odlaznom putniku. Upravitelj zračne luke obvezao se da će zračnom prijevozniku plaćati financijski doprinos po odlaznom putniku u iznosu od 0,375 EUR za promet od 0 do 20 povratnih letova tjedno, 1,375 EUR za promet od 21 do 26 povratnih letova tjedno, 1,725 EUR za promet od 27 do 32 povratna leta tjedno, a 1,925 EUR za više od 32 leta tjedno.

Ugovorom su predviđene i druge neobvezne usluge kao što je čišćenje zrakoplova.

Ostali zračni prijevoznici

Ostali zračni prijevoznici

GOOD1

Ugovorom je uspostavljen plan od 24 povratna leta tjedno. Naknada za slijetanje iznosila je 4 000  FRF (609,8 EUR), a zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade po odlaznom putniku.

CIAO1

Ugovorom je utvrđena naknada za slijetanje u iznosu od 305 EUR, a zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade za odlazne putnike.

BERL1

Ugovorom je predviđen jedan povratni let tjedno. Naknada za slijetanje iznosila je 500 EUR, a zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade za odlazne putnike.

VOLA1

Tim je ugovorom predviđen plan od pet povratnih letova dnevno. Naknada za slijetanje iznosila je 450 EUR, a naknada za odlazne putnike 2,13 EUR. Upravitelj zračne luke obvezao se pružiti financijsku potporu za uvođenje linija u iznosu do 100 000  EUR po liniji.

STER1

Tim je ugovorom predviđena naknada za slijetanje iznosila 576 EUR za promet do tri povratna leta tjedno; 540 EUR za promet od četiri do šest povratnih letova tjedno i 500 EUR za više od sedam povratnih letova tjedno. Zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade po odlaznom putniku. Ugovorom su predviđene i neobvezne usluge kao što je čišćenje zrakoplova.

NORW1

Tim je sporazumom utvrđena naknada za slijetanje u iznosu od 500 EUR za promet do šest povratnih letova tjedno i 400 EUR za više od sedam povratnih letova tjedno. Zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade po odlaznom putniku. Ugovorom su predviđene i neobvezne usluge kao što je čišćenje zrakoplova.

AIRH1

Tim je ugovorom predviđen plan od pet povratnih letova tjedno. Naknada za slijetanje iznosila je 147,38 EUR, a naknada po odlaznom putniku 2,89 EUR. Upravitelj zračne luke obvezao se zračnom prijevozniku plaćati financijski doprinos od 0,5 EUR po odlaznom putniku. Ugovorom su predviđene i neobvezne usluge čišćenja zrakoplova i druge usluge.

AIRP1

Tim je ugovorom predviđen jedan povratni let dnevno. Naknada za slijetanje utvrđena je u iznosu od 192,88 EUR, a naknada po odlaznom putniku 2,89 EUR. Ugovorom su predviđene i neobvezne usluge kao što je čišćenje zrakoplova.

BLUE1

Tim je ugovorom utvrđeno da naknade za slijetanje iznose 600 EUR, a zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade po odlaznom putniku.

BLUE2

Tim je ugovorom izmijenjen ugovor BLUE1 u pogledu visine naknada za slijetanje, koje sad iznose 450 EUR.

FLYM1

Tim ugovorom predviđen je promet od najmanje četiri povratna leta tjedno. Naknade za slijetanje utvrđene su u iznosu od 600 EUR za zrakoplove tipa B737-300 (136 sjedećih mjesta) i 550 EUR za zrakoplove tipa B737-500 (125 sjedećih mjesta). Zračni prijevoznik bio je oslobođen plaćanja naknada za odlazne putnike.

CENT1

Tim je sporazumom utvrđena naknada za slijetanje u iznosu od 500 EUR za najviše tri povratna leta tjedno, 450 EUR za promet od četiri do sedam povratnih letova tjedno i 400 EUR za više od sedam povratnih letova tjedno. Zračni prijevoznik oslobođen je plaćanja naknade po odlaznom putniku.

Upravitelj zračne luke obvezao se zračnom prijevozniku plaćati financijski doprinos od 0,75 EUR po odlaznom putniku prvih šest mjeseci, a zatim 0,50 EUR posljednjih šest mjeseci.

4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

4.1.   Financijske potpore uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais

Financijske potpore uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais

| (53) | Prvo, Komisija je izrazila sumnje u pogledu nepostojanja državnih potpora u okviru financijskih potpora dodijeljenih CCIO-u i SAGEB-u. |
| --- | --- |

(53)

Prvo, Komisija je izrazila sumnje u pogledu nepostojanja državnih potpora u okviru financijskih potpora dodijeljenih CCIO-u i SAGEB-u.

| (54) | Komisija je prije svega izrazila sumnje o tome imaju li određene djelatnosti zračne luke Beauvais za čije su financiranje zadužena javna tijela obilježja javnih ovlasti. Nadalje, Komisija je izrazila i sumnje o tome jesu li ispunjeni uvjeti iz presude Altmark (43) kad je riječ o mjerama za zračnu luku Beauvais predviđenima u okviru 3. programa. Nadalje, Komisija je napomenula da se u obrazloženju koje su javna tijela navela za dodijeljene subvencije za ulaganja nije spominjala njihova izravna financijska profitabilnost. Stoga se Komisija bavila pitanjem usklađenosti tih ulaganja s načelom razumnog privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu. Naposljetku, Komisija je preliminarno zaključila da se predmetne mjere mogu pripisati državi, da su selektivne te da se njima može narušiti tržišno natjecanje i trgovina unutar Unije. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je prije svega izrazila sumnje o tome imaju li određene djelatnosti zračne luke Beauvais za čije su financiranje zadužena javna tijela obilježja javnih ovlasti. Nadalje, Komisija je izrazila i sumnje o tome jesu li ispunjeni uvjeti iz presude Altmark (43) kad je riječ o mjerama za zračnu luku Beauvais predviđenima u okviru 3. programa. Nadalje, Komisija je napomenula da se u obrazloženju koje su javna tijela navela za dodijeljene subvencije za ulaganja nije spominjala njihova izravna financijska profitabilnost. Stoga se Komisija bavila pitanjem usklađenosti tih ulaganja s načelom razumnog privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu. Naposljetku, Komisija je preliminarno zaključila da se predmetne mjere mogu pripisati državi, da su selektivne te da se njima može narušiti tržišno natjecanje i trgovina unutar Unije.

Altmark

43

| (55) | Drugo, Komisija je izrazila sumnje o spojivosti potpora za ulaganje i operativnih potpora s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(55)

Drugo, Komisija je izrazila sumnje o spojivosti potpora za ulaganje i operativnih potpora s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

| (56) | Naime, ocjena spojivosti mjera u korist upravitelja s unutarnjim tržištem pokazala je da, iako su sve predmetne mjere mogle udovoljiti cilju od općeg interesa, njihova nužnost i proporcionalnost s obzirom na postavljeni cilj nisu dokazane. Osim toga, Komisija je izrazila sumnje o tome da infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za upotrebu. |
| --- | --- |

(56)

Naime, ocjena spojivosti mjera u korist upravitelja s unutarnjim tržištem pokazala je da, iako su sve predmetne mjere mogle udovoljiti cilju od općeg interesa, njihova nužnost i proporcionalnost s obzirom na postavljeni cilj nisu dokazane. Osim toga, Komisija je izrazila sumnje o tome da infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za upotrebu.

4.2.   Mjere u korist zračnih prijevoznika

Mjere u korist zračnih prijevoznika

| (57) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je preliminarno zaključila da su ugovori koje je upravitelj zračne luke (CCIO, a zatim SAGEB) potpisao sa zračnim prijevoznicima podrazumijevali upotrebu državnih sredstava i da su odluke o sklapanju tih ugovora pripisive državi. |
| --- | --- |

(57)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je preliminarno zaključila da su ugovori koje je upravitelj zračne luke (CCIO, a zatim SAGEB) potpisao sa zračnim prijevoznicima podrazumijevali upotrebu državnih sredstava i da su odluke o sklapanju tih ugovora pripisive državi.

| (58) | Komisija je također zaključila da ne može odlučiti o postojanju selektivne prednosti za zračne prijevoznike. Informacije kojima je raspolagala nisu bile dostatne da bi se zaključilo da je upravitelj zračne luke djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. Komisija je pozvala Francusku i zainteresirane strane da dostave dodatne informacije. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je također zaključila da ne može odlučiti o postojanju selektivne prednosti za zračne prijevoznike. Informacije kojima je raspolagala nisu bile dostatne da bi se zaključilo da je upravitelj zračne luke djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. Komisija je pozvala Francusku i zainteresirane strane da dostave dodatne informacije.

| (59) | Komisija je preliminarno zaključila da bi predmetne mjere mogle narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu unutar Unije. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je preliminarno zaključila da bi predmetne mjere mogle narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu unutar Unije.

| (60) | Naposljetku, Komisija je izrazila sumnje o spojivosti mjera potpore za zračne prijevoznike s unutarnjim tržištem. Konkretno, Komisija je preliminarno zaključila da predmetne mjere potpore za uvođenje novih linija ne ispunjavaju kriterije spojivosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(60)

Naposljetku, Komisija je izrazila sumnje o spojivosti mjera potpore za zračne prijevoznike s unutarnjim tržištem. Konkretno, Komisija je preliminarno zaključila da predmetne mjere potpore za uvođenje novih linija ne ispunjavaju kriterije spojivosti s unutarnjim tržištem.

5.   OPASKE FRANCUSKE

OPASKE FRANCUSKE

5.1.   Financijske potpore zračnoj luci Beauvais

Financijske potpore zračnoj luci Beauvais

5.1.1.   Potpore za ulaganje

Potpore za ulaganje

| (61) | Francuska je obavijestila službe Komisije da se „ne namjerava pozvati na pojam usluge od općeg gospodarskog interesa za sve subvencije za ulaganja u zračnu luku Beauvais primljene od lokalnih i regionalnih vlasti i isplaćene uzastopnim koncesionarima zračne luke Beauvais (CCIO, a zatim SAGEB)” (44). |
| --- | --- |

(61)

Francuska je obavijestila službe Komisije da se „ne namjerava pozvati na pojam usluge od općeg gospodarskog interesa za sve subvencije za ulaganja u zračnu luku Beauvais primljene od lokalnih i regionalnih vlasti i isplaćene uzastopnim koncesionarima zračne luke Beauvais (CCIO, a zatim SAGEB)” (44).

44

| (62) | Francuska je navela i da se ne namjerava pozvati na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na subvencije za ulaganja isplaćene uzastopnim koncesionarima zračne luke Beauvais (CCIO, a zatim SAGEB) (45). |
| --- | --- |

(62)

Francuska je navela i da se ne namjerava pozvati na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na subvencije za ulaganja isplaćene uzastopnim koncesionarima zračne luke Beauvais (CCIO, a zatim SAGEB) (45).

45

| (63) | Ipak, Francuska smatra da se te subvencije ne mogu smatrati državnim potporama ili državnim potporama nespojivima s unutarnjim tržištem zato što su povezane s financiranjem aktivnosti koje su u nadležnosti tijela javne vlasti ili zato što se njihova spojivost s unutarnjim tržištem može dokazati. |
| --- | --- |

(63)

Ipak, Francuska smatra da se te subvencije ne mogu smatrati državnim potporama ili državnim potporama nespojivima s unutarnjim tržištem zato što su povezane s financiranjem aktivnosti koje su u nadležnosti tijela javne vlasti ili zato što se njihova spojivost s unutarnjim tržištem može dokazati.

5.1.1.1.   Financiranje aktivnosti koje su u nadležnosti tijela javne vlasti

Financiranje aktivnosti koje su u nadležnosti tijela javne vlasti

| (64) | Francuska navodi da su subvencije isplaćene u okviru 1. programa za aktivnosti u nadležnosti tijela javne vlasti u ukupnom iznosu od 1 110 669 EUR sljedeće: (46)







  — | subvencije za zaštitnu opremu (922 000 EUR), |
| --- | --- | --- |

(64)

Francuska navodi da su subvencije isplaćene u okviru 1. programa za aktivnosti u nadležnosti tijela javne vlasti u ukupnom iznosu od 1 110 669 EUR sljedeće: (46)

46

—

subvencije za zaštitnu opremu (922 000 EUR),

| — | subvencije za modernizaciju stanica za infiltraciju i filtriranje (133 000 EUR), |
| --- | --- |

—

subvencije za modernizaciju stanica za infiltraciju i filtriranje (133 000 EUR),

| — | subvencije u ukupnom iznosu od 55 669 EUR za povezane naknade i troškove amortizacije prijavljene u okviru navedenih državnih zadaća. |
| --- | --- |

—

subvencije u ukupnom iznosu od 55 669 EUR za povezane naknade i troškove amortizacije prijavljene u okviru navedenih državnih zadaća.

| (65) | Francuska navodi da su subvencije isplaćene u okviru 2. programa za aktivnosti u nadležnosti tijela javne vlasti, u ukupnom iznosu od 567 782 EUR, sljedeće:






  — | subvencije u iznosu od 52 670,98 EUR za izgradnju kućica za graničnu policiju i 86 085,57 EUR za ugradnju laserskog strašila za ptice, |
| --- | --- | --- |

(65)

Francuska navodi da su subvencije isplaćene u okviru 2. programa za aktivnosti u nadležnosti tijela javne vlasti, u ukupnom iznosu od 567 782 EUR, sljedeće:

—

subvencije u iznosu od 52 670,98 EUR za izgradnju kućica za graničnu policiju i 86 085,57 EUR za ugradnju laserskog strašila za ptice,

| — | subvencije u iznosu od 165 805 EUR za izgradnju sigurnosnih ograda i 617 EUR za modernizaciju stanica za zaštitni pregled, |
| --- | --- |

—

subvencije u iznosu od 165 805 EUR za izgradnju sigurnosnih ograda i 617 EUR za modernizaciju stanica za zaštitni pregled,

| — | subvencija od 176 590 EUR za izvođenje separatora protoka, |
| --- | --- |

—

subvencija od 176 590 EUR za izvođenje separatora protoka,

| — | subvencije u ukupnom iznosu od 86 632 EUR dodijeljene za povezane naknade i troškove amortizacije prijavljene u okviru državnih zadaća svojstvenih programima ulaganja. |
| --- | --- |

—

subvencije u ukupnom iznosu od 86 632 EUR dodijeljene za povezane naknade i troškove amortizacije prijavljene u okviru državnih zadaća svojstvenih programima ulaganja.

| (66) | Prema mišljenju Francuske, subvencije povezane s ovlastima tijela javne vlasti za razdoblje 2001.–2008. tako su iznosile 1 678 451 EUR. |
| --- | --- |

(66)

Prema mišljenju Francuske, subvencije povezane s ovlastima tijela javne vlasti za razdoblje 2001.–2008. tako su iznosile 1 678 451 EUR.

| (67) | Francuska broji i tri ulaganja na temelju CDSP-a za razdoblje 2008.–2023. koja su, prema njezinu mišljenju, povezana s aktivnostima u nadležnosti tijela javne vlasti:






  — | ugradnja sustava za automatsko slijetanje u svim vremenskim uvjetima (sustav ILS kategorije III.) u ukupnom iznosu od 14 381 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

(67)

Francuska broji i tri ulaganja na temelju CDSP-a za razdoblje 2008.–2023. koja su, prema njezinu mišljenju, povezana s aktivnostima u nadležnosti tijela javne vlasti:

—

ugradnja sustava za automatsko slijetanje u svim vremenskim uvjetima (sustav ILS kategorije III.) u ukupnom iznosu od 14 381 000 EUR,

| — | ulaganja kojima se omogućuje okupljanje aeroklubova i privatnih vlasnika na takozvanom „području za rekreacijsko zrakoplovstvo” sjeverno od zračne luke uz subvenciju u iznosu od 1 442 000 EUR, |
| --- | --- |

—

ulaganja kojima se omogućuje okupljanje aeroklubova i privatnih vlasnika na takozvanom „području za rekreacijsko zrakoplovstvo” sjeverno od zračne luke uz subvenciju u iznosu od 1 442 000 EUR,

| — | opremanje i uređenje prostora od 50 m2 na terminalu T2 namijenjenog institucionalnim tijelima za razvoj turizma (realizirano u okviru naslova „izgradnja terminala T2”) u iznosu od 54 000 EUR. |
| --- | --- |

—

opremanje i uređenje prostora od 50 m2 na terminalu T2 namijenjenog institucionalnim tijelima za razvoj turizma (realizirano u okviru naslova „izgradnja terminala T2”) u iznosu od 54 000 EUR.

2

| (68) | Francuska smatra da ukupan iznos ulaganja iz uvodne izjave 67. provedenih na temelju CDSP-a (2008.–2023.) iznosi 15,877 milijuna EUR. Stoga dodjela najvišeg iznosa od 14,5 milijuna EUR isplaćenog SAGEB-u na temelju CDSP-a odgovara vrijednosti ulaganja povezanih s aktivnostima u nadležnosti tijela javne vlasti, te se ne može smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(68)

Francuska smatra da ukupan iznos ulaganja iz uvodne izjave 67. provedenih na temelju CDSP-a (2008.–2023.) iznosi 15,877 milijuna EUR. Stoga dodjela najvišeg iznosa od 14,5 milijuna EUR isplaćenog SAGEB-u na temelju CDSP-a odgovara vrijednosti ulaganja povezanih s aktivnostima u nadležnosti tijela javne vlasti, te se ne može smatrati državnom potporom.

| (69) | Francuska je iznijela sljedeće argumente kako bi dokazala da su navedena ulaganja u nadležnosti tijela javne vlasti:






  — | zadaće povezane s tim ulaganjima obavlja izravno država ili se obavljaju na temelju njezine direktive, |
| --- | --- | --- |

(69)

Francuska je iznijela sljedeće argumente kako bi dokazala da su navedena ulaganja u nadležnosti tijela javne vlasti:

—

zadaće povezane s tim ulaganjima obavlja izravno država ili se obavljaju na temelju njezine direktive,

| — | zadaće povezane s tim ulaganjima propisane su europskim i nacionalnim standardima, |
| --- | --- |

—

zadaće povezane s tim ulaganjima propisane su europskim i nacionalnim standardima,

| — | usto, zadaće povezane s tim ulaganjima provode se u općem ili javnom interesu (na primjer zaštita ljudskih života, sigurnost zračnog prometa, granična policija, suzbijanje opasnosti od naleta životinja, pružanje usluga u zračnom prometu, zrakoplovna sigurnost, razvoj turizma), |
| --- | --- |

—

usto, zadaće povezane s tim ulaganjima provode se u općem ili javnom interesu (na primjer zaštita ljudskih života, sigurnost zračnog prometa, granična policija, suzbijanje opasnosti od naleta životinja, pružanje usluga u zračnom prometu, zrakoplovna sigurnost, razvoj turizma),

| — | zadaće povezane s tim ulaganjima, koje obavljaju uzastopni koncesionari zračne luke nisu trgovinske naravi, |
| --- | --- |

—

zadaće povezane s tim ulaganjima, koje obavljaju uzastopni koncesionari zračne luke nisu trgovinske naravi,

| — | i u sudskoj praksi Unije i u francuskoj sudskoj praksi priznato je da su zadaće povezane s tim ulaganjima u nadležnosti tijela javne vlasti. |
| --- | --- |

—

i u sudskoj praksi Unije i u francuskoj sudskoj praksi priznato je da su zadaće povezane s tim ulaganjima u nadležnosti tijela javne vlasti.

| (70) | Konkretnije, kad je riječ o sustavu automatskog slijetanja u svim vremenskim uvjetima, Francuska tvrdi da je on obuhvaćen pružanjem usluga u zračnoj plovidbi, koje su u nadležnosti tijela javne vlasti. Prema mišljenju Francuske, tim se sustavom nastoje spriječiti sudari između zrakoplova pri slijetanju i na manevarskim površinama te ubrzati i regulirati zračni promet te davati savjeti i informacije korisni za sigurno i učinkovito izvođenje letova. Međutim, Francuska navodi da taj sustav nikad nije nužan na čvorištu zračne luke i da nije obuhvaćen pristojbom zračne luke. |
| --- | --- |

(70)

Konkretnije, kad je riječ o sustavu automatskog slijetanja u svim vremenskim uvjetima, Francuska tvrdi da je on obuhvaćen pružanjem usluga u zračnoj plovidbi, koje su u nadležnosti tijela javne vlasti. Prema mišljenju Francuske, tim se sustavom nastoje spriječiti sudari između zrakoplova pri slijetanju i na manevarskim površinama te ubrzati i regulirati zračni promet te davati savjeti i informacije korisni za sigurno i učinkovito izvođenje letova. Međutim, Francuska navodi da taj sustav nikad nije nužan na čvorištu zračne luke i da nije obuhvaćen pristojbom zračne luke.

| (71) | Kad je riječ o ulaganjima kojima se sjeverno od zračne luke Beauvais omogućuje okupljanje aeroklubova i privatnih vlasnika, Francuska smatra da je tom mjerom omogućeno zaustavljanje prolaska zrakoplova, putnika i osoblja tih aeroklubova i privatnih vlasnika kroz zaštitno ograničena područja, čime se jača kontrola pristupa tim područjima i bolje jamči sigurnost letova, što je u nadležnosti tijela javne vlasti. |
| --- | --- |

(71)

Kad je riječ o ulaganjima kojima se sjeverno od zračne luke Beauvais omogućuje okupljanje aeroklubova i privatnih vlasnika, Francuska smatra da je tom mjerom omogućeno zaustavljanje prolaska zrakoplova, putnika i osoblja tih aeroklubova i privatnih vlasnika kroz zaštitno ograničena područja, čime se jača kontrola pristupa tim područjima i bolje jamči sigurnost letova, što je u nadležnosti tijela javne vlasti.

| (72) | Francuska smatra i da uređenje prostora od 50 m2 na terminalu T2 namijenjenog institucionalnim tijelima za razvoj turizma omogućuje njihovo ispunjavanje zadaće promicanja lokalnog turizma u zračnoj luci Beauvais. Francuska smatra da je razvoj turizma isključiva ovlast tijela javne vlasti, koja obuhvaća uređenje posebnog prostora. |
| --- | --- |

(72)

Francuska smatra i da uređenje prostora od 50 m2 na terminalu T2 namijenjenog institucionalnim tijelima za razvoj turizma omogućuje njihovo ispunjavanje zadaće promicanja lokalnog turizma u zračnoj luci Beauvais. Francuska smatra da je razvoj turizma isključiva ovlast tijela javne vlasti, koja obuhvaća uređenje posebnog prostora.

2

5.1.1.2.   Spojivost potpora za ulaganja s unutarnjim tržištem

Spojivost potpora za ulaganja s unutarnjim tržištem

| (73) | Francuska tijela priopćila su Komisiji da za potpore za ulaganja u skladu s točkom 173. Smjernica iz 2014. na predmetni slučaj odobravaju primjenu kriterija iz smjernica koje su bile na snazi u vrijeme nastanka činjenica. |
| --- | --- |

(73)

Francuska tijela priopćila su Komisiji da za potpore za ulaganja u skladu s točkom 173. Smjernica iz 2014. na predmetni slučaj odobravaju primjenu kriterija iz smjernica koje su bile na snazi u vrijeme nastanka činjenica.

| (74) | Francuska tvrdi da su sve subvencije za ulaganja spojive s unutarnjim tržištem s obzirom na kriterije za usklađenost utvrđene u Smjernicama Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka iz 2005. (47) („Smjernice iz 2005.”). |
| --- | --- |

(74)

Francuska tvrdi da su sve subvencije za ulaganja spojive s unutarnjim tržištem s obzirom na kriterije za usklađenost utvrđene u Smjernicama Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka iz 2005. (47) („Smjernice iz 2005.”).

47

Jasno definirani cilj od općeg interesa

Jasno definirani cilj od općeg interesa

| (75) | Prema mišljenju Francuske, sve predmetne mjere mogu ispuniti jasno definirani cilj od općeg interesa, to jest lokalni gospodarski razvoj. Francuska dodaje da je Komisija imala mogućnost razmotriti sigurnost zračne luke kao cilj od općeg interesa te da je u ovom slučaju i velik dio ulaganja provedenih u razmatranom razdoblju ispunjavao taj cilj. |
| --- | --- |

(75)

Prema mišljenju Francuske, sve predmetne mjere mogu ispuniti jasno definirani cilj od općeg interesa, to jest lokalni gospodarski razvoj. Francuska dodaje da je Komisija imala mogućnost razmotriti sigurnost zračne luke kao cilj od općeg interesa te da je u ovom slučaju i velik dio ulaganja provedenih u razmatranom razdoblju ispunjavao taj cilj.

Infrastruktura je nužna i proporcionalna postavljenom cilju

Infrastruktura je nužna i proporcionalna postavljenom cilju

| (76) | Francuska navodi da je izgrađena infrastruktura bila nužna za ispravno funkcioniranje zračne luke Beauvais s obzirom na razumno predvidljivo povećanje broja putnika. Prema njezinu mišljenju, većina ulaganja odnosila se na hitne sigurnosne radove i usklađivanje zračne luke Beauvais sa standardima s obzirom na znatno povećanje zračnog prometa u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(76)

Francuska navodi da je izgrađena infrastruktura bila nužna za ispravno funkcioniranje zračne luke Beauvais s obzirom na razumno predvidljivo povećanje broja putnika. Prema njezinu mišljenju, većina ulaganja odnosila se na hitne sigurnosne radove i usklađivanje zračne luke Beauvais sa standardima s obzirom na znatno povećanje zračnog prometa u zračnoj luci.

| (77) | Osim toga, ta su ulaganja bila proporcionalna postavljenom cilju jer je, prema mišljenju Francuske, definicija ulaganja uvijek bila iznimno suzdržana, osobito zato što se temeljila na predviđanju vrlo slabog prometa u odnosu na stvarno postignute razine. Stoga su ostvarena ulaganja mogla imati mnogo veće razmjere i troškove s obzirom na stvarno ostvarene razine prometa. |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, ta su ulaganja bila proporcionalna postavljenom cilju jer je, prema mišljenju Francuske, definicija ulaganja uvijek bila iznimno suzdržana, osobito zato što se temeljila na predviđanju vrlo slabog prometa u odnosu na stvarno postignute razine. Stoga su ostvarena ulaganja mogla imati mnogo veće razmjere i troškove s obzirom na stvarno ostvarene razine prometa.

Infrastruktura nudi zadovoljavajuće mogućnosti srednjoročne uporabe

Infrastruktura nudi zadovoljavajuće mogućnosti srednjoročne uporabe

| (78) | Francuska ističe da su se ulaganja u zračnu luku Beauvais u razdoblju 2001.–2006. temeljila na predviđanju prometa za 2006. od 600 000 putnika. Ulaganja u okviru 2. programa temeljila su se i na predviđanju prometa od 18 000 letova u srednjoročnom razdoblju, dok je 3. program SAGEB izradio prema polaznom scenariju prometa od najviše 21 000 letova godišnje. |
| --- | --- |

(78)

Francuska ističe da su se ulaganja u zračnu luku Beauvais u razdoblju 2001.–2006. temeljila na predviđanju prometa za 2006. od 600 000 putnika. Ulaganja u okviru 2. programa temeljila su se i na predviđanju prometa od 18 000 letova u srednjoročnom razdoblju, dok je 3. program SAGEB izradio prema polaznom scenariju prometa od najviše 21 000 letova godišnje.

| (79) | Osim toga, rast broja letova društva Ryanair konstatiran u odlukama kojima se odobravaju programi ulaganja i zemljopisna blizina Pariza potvrđuju zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje infrastrukture. |
| --- | --- |

(79)

Osim toga, rast broja letova društva Ryanair konstatiran u odlukama kojima se odobravaju programi ulaganja i zemljopisna blizina Pariza potvrđuju zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje infrastrukture.

Svi mogući korisnici imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način

Svi mogući korisnici imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način

| (80) | Francuska navodi da ni zračni prijevoznici koji posluju u zračnoj luci Beauvais ni putnici tih zračnih prijevoznika nisu imali prednost pristupa opremi i infrastrukturi zračne luke. |
| --- | --- |

(80)

Francuska navodi da ni zračni prijevoznici koji posluju u zračnoj luci Beauvais ni putnici tih zračnih prijevoznika nisu imali prednost pristupa opremi i infrastrukturi zračne luke.

Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

| (81) | Francuska smatra da se zahvaljujući zračnoj luci Beauvais suzbija preopterećenje zračnog prometa u pariškim zračnim lukama, posebno u zračnoj luci Roissy-Charles de Gaulle. |
| --- | --- |

(81)

Francuska smatra da se zahvaljujući zračnoj luci Beauvais suzbija preopterećenje zračnog prometa u pariškim zračnim lukama, posebno u zračnoj luci Roissy-Charles de Gaulle.

| (82) | Osim toga, iako ne poriče da bi zračna luka Beauvais mogla privući dio korisnika zračne luke Roissy-Charles de Gaulle, Francuska navodi da se to privlačenje mora sagledati, među ostalim, u kontekstu veće dostupnosti i broja ponuđenih odredišta iz zračne luke Roissy-Charles de Gaulle te s obzirom na ograničenje leta uvedeno u zračnoj luci Orly. U zračnim lukama Amiens i Rouen nije porastao komercijalni promet. |
| --- | --- |

(82)

Osim toga, iako ne poriče da bi zračna luka Beauvais mogla privući dio korisnika zračne luke Roissy-Charles de Gaulle, Francuska navodi da se to privlačenje mora sagledati, među ostalim, u kontekstu veće dostupnosti i broja ponuđenih odredišta iz zračne luke Roissy-Charles de Gaulle te s obzirom na ograničenje leta uvedeno u zračnoj luci Orly. U zračnim lukama Amiens i Rouen nije porastao komercijalni promet.

Nužnost i proporcionalnost potpora

Nužnost i proporcionalnost potpora

| (83) | Francuska navodi da je intenzitet potpore u okviru 1. programa činio oko dvije trećine ukupnog iznosa koji je trebalo financirati. Za 2. program intenzitet potpore porastao je na 74 %, ali je, prema mišljenju Francuske, razlog tome kratko razdoblje amortizacije radova (nešto više od godine dana), povezano s vrlo kratkim trajanjem produljenja koncesije sklopljene između države i CCIO-a. Francuska smatra da intenzitet potpore u okviru 3. programa iznosi oko 21,26 % i podsjeća da je riječ o gornjoj granici jer konačni iznos potpora može biti niži ovisno o stvarno provedenim ulaganjima. |
| --- | --- |

(83)

Francuska navodi da je intenzitet potpore u okviru 1. programa činio oko dvije trećine ukupnog iznosa koji je trebalo financirati. Za 2. program intenzitet potpore porastao je na 74 %, ali je, prema mišljenju Francuske, razlog tome kratko razdoblje amortizacije radova (nešto više od godine dana), povezano s vrlo kratkim trajanjem produljenja koncesije sklopljene između države i CCIO-a. Francuska smatra da intenzitet potpore u okviru 3. programa iznosi oko 21,26 % i podsjeća da je riječ o gornjoj granici jer konačni iznos potpora može biti niži ovisno o stvarno provedenim ulaganjima.

| (84) | Francuska ističe da je visok intenzitet potpora dodijeljenih CCIO-u za programe ulaganja za razdoblja 2001.–2006. i 2006.–2008. bio nužan jer bez tih potpora CCIO ne bi mogao provesti sva dogovorena ulaganja, te ne bi mogao zadovoljiti potrebe za sigurnošću infrastrukture i njezina usklađivanja sa standardima. Francuska u tom pogledu naglašava da je CCIO upotrijebio zajam kako bi svojim udjelom pridonio financiranju u okviru dvaju programa ulaganja, tako da se nije mogao razmotriti njegov veći doprinos. |
| --- | --- |

(84)

Francuska ističe da je visok intenzitet potpora dodijeljenih CCIO-u za programe ulaganja za razdoblja 2001.–2006. i 2006.–2008. bio nužan jer bez tih potpora CCIO ne bi mogao provesti sva dogovorena ulaganja, te ne bi mogao zadovoljiti potrebe za sigurnošću infrastrukture i njezina usklađivanja sa standardima. Francuska u tom pogledu naglašava da je CCIO upotrijebio zajam kako bi svojim udjelom pridonio financiranju u okviru dvaju programa ulaganja, tako da se nije mogao razmotriti njegov veći doprinos.

5.1.2.   Operativne potpore

Operativne potpore

| (85) | Kad je riječ, prvo, o subvencijama za poslovanje, Francuska tvrdi da je CCIO u razdoblju od 1996. do 2008. primio iznimno male iznose subvencija. Stoga ističe da te subvencije nisu mogle narušiti tržišno natjecanje niti utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(85)

Kad je riječ, prvo, o subvencijama za poslovanje, Francuska tvrdi da je CCIO u razdoblju od 1996. do 2008. primio iznimno male iznose subvencija. Stoga ističe da te subvencije nisu mogle narušiti tržišno natjecanje niti utjecati na trgovinu među državama članicama.

prvo,

| (86) | Francuska stoga procjenjuje da od primljenih 107 924,59 EUR:






  — | subvencija od 68 000 EUR isplaćena 2002. bila je namijenjena financiranju izvanredne mjere prelaska sa stope pregleda ručne prtljage putnika od 25 % na stopu od 50 % nakon napada 11. rujna 2001., |
| --- | --- | --- |

(86)

Francuska stoga procjenjuje da od primljenih 107 924,59 EUR:

—

subvencija od 68 000 EUR isplaćena 2002. bila je namijenjena financiranju izvanredne mjere prelaska sa stope pregleda ručne prtljage putnika od 25 % na stopu od 50 % nakon napada 11. rujna 2001.,

| — | iznos od 1 600,10 EUR isplaćen 2002. odgovarao je prijenosu sredstava Udruženja za upravljanje fondom za uključivanje osoba s invaliditetom radi povrata prekomjernog plaćanja doprinosa koje je izvršio CCIO, |
| --- | --- |

—

iznos od 1 600,10 EUR isplaćen 2002. odgovarao je prijenosu sredstava Udruženja za upravljanje fondom za uključivanje osoba s invaliditetom radi povrata prekomjernog plaćanja doprinosa koje je izvršio CCIO,

| — | iznos od 2 005 EUR isplaćen 2005. odgovarao je prijenosu sredstava Nacionalnog centra za organizaciju poljoprivrednih struktura, |
| --- | --- |

—

iznos od 2 005 EUR isplaćen 2005. odgovarao je prijenosu sredstava Nacionalnog centra za organizaciju poljoprivrednih struktura,

| — | iznos od 5 829,49 EUR isplaćen 2005. odgovarao je subvenciji koju je grad Tillé platio za radove saniranja povezane s priključivanjem krilâ pod koncesijom zračne luke na javnu mrežu otpadnih voda, koje je CCIO proveo u ime grada, |
| --- | --- |

—

iznos od 5 829,49 EUR isplaćen 2005. odgovarao je subvenciji koju je grad Tillé platio za radove saniranja povezane s priključivanjem krilâ pod koncesijom zračne luke na javnu mrežu otpadnih voda, koje je CCIO proveo u ime grada,

| — | dvije subvencije od kojih je svaka iznosila 15 245 EUR odgovarale su naknadi koju je departman Oise isplatio za usluge koje je pružalo osoblje odjela zračne luke CCIO-a za promidžbu turizma u Oiseu. |
| --- | --- |

—

dvije subvencije od kojih je svaka iznosila 15 245 EUR odgovarale su naknadi koju je departman Oise isplatio za usluge koje je pružalo osoblje odjela zračne luke CCIO-a za promidžbu turizma u Oiseu.

| (87) | Francuska navodi da je subvencija od 68 000 EUR bila povezana s određenom sigurnosnom zadaćom i da stoga nije predstavljala državnu potporu. Ostale subvencije predstavljale su samo primjerenu naknadu za usluge koje je pružio CCIO ili povrat prekomjernih uplata doprinosa udruženjima čiji je CCIO bio član. |
| --- | --- |

(87)

Francuska navodi da je subvencija od 68 000 EUR bila povezana s određenom sigurnosnom zadaćom i da stoga nije predstavljala državnu potporu. Ostale subvencije predstavljale su samo primjerenu naknadu za usluge koje je pružio CCIO ili povrat prekomjernih uplata doprinosa udruženjima čiji je CCIO bio član.

| (88) | Drugo, kad je riječ o predujmovima koje je opći odjel CCIO-a dodijelio odjelu zračne luke, Francuska prije svega smatra da predujmovi dodijeljeni prije presude od 12. prosinca 2000. u predmetu Aéroports de Paris ne čine državnu potporu na temelju točke 29. Smjernica iz 2014. Stoga su samo predujmovi dodijeljeni 2001., 2002. i 2004. mogli činiti državne potpore. |
| --- | --- |

(88)

Drugo, kad je riječ o predujmovima koje je opći odjel CCIO-a dodijelio odjelu zračne luke, Francuska prije svega smatra da predujmovi dodijeljeni prije presude od 12. prosinca 2000. u predmetu Aéroports de Paris ne čine državnu potporu na temelju točke 29. Smjernica iz 2014. Stoga su samo predujmovi dodijeljeni 2001., 2002. i 2004. mogli činiti državne potpore.

Drugo,

Aéroports de Paris

| (89) | Usto, Francuska smatra da su predujmovi odobreni 2001. i 2002., koji su u cijelosti vraćeni, dodijeljeni iako je zračna luka Beauvais u dvije financijske godine koje su prethodile godini u kojoj je potpora dodijeljena zabilježila promet manji od 700 000 putnika godišnje. U skladu s točkom 118. Smjernica iz 2014. zračna luka tada nije mogla pokriti velik dio svojih operativnih troškova, pa su dodijeljeni predujmovi s nultom stopom. Kad je riječ o predujmu dodijeljenom 2004., Francuska smatra da je zračna luka Beauvais u dvije financijske godine koje su prethodile godini u kojoj je potpora dodijeljena zabilježila promet od 700 000 do 1 milijun putnika godišnje. Francuska ističe da uz kamate koje nisu primijenjene na taj predujam dodijeljen 2004., zračna luka Beauvais nije snosila sve svoje operativne troškove, te da je u bitnom ispunjavala zahtjev iz točke 118. Smjernica iz 2014. |
| --- | --- |

(89)

Usto, Francuska smatra da su predujmovi odobreni 2001. i 2002., koji su u cijelosti vraćeni, dodijeljeni iako je zračna luka Beauvais u dvije financijske godine koje su prethodile godini u kojoj je potpora dodijeljena zabilježila promet manji od 700 000 putnika godišnje. U skladu s točkom 118. Smjernica iz 2014. zračna luka tada nije mogla pokriti velik dio svojih operativnih troškova, pa su dodijeljeni predujmovi s nultom stopom. Kad je riječ o predujmu dodijeljenom 2004., Francuska smatra da je zračna luka Beauvais u dvije financijske godine koje su prethodile godini u kojoj je potpora dodijeljena zabilježila promet od 700 000 do 1 milijun putnika godišnje. Francuska ističe da uz kamate koje nisu primijenjene na taj predujam dodijeljen 2004., zračna luka Beauvais nije snosila sve svoje operativne troškove, te da je u bitnom ispunjavala zahtjev iz točke 118. Smjernica iz 2014.

| (90) | Naposljetku, kad je riječ o prednosti dodijeljenoj SAGEB-u u obliku oslobođenja od troškova za turizam koje je kao upravitelj zračne luke trebao snositi, Francuska smatra da SAGEB nije ni nadležan ni zadužen za promicanje razvoja lokalnog i regionalnog turizma te da kao takav nije primio nikakvu subvenciju. |
| --- | --- |

(90)

Naposljetku, kad je riječ o prednosti dodijeljenoj SAGEB-u u obliku oslobođenja od troškova za turizam koje je kao upravitelj zračne luke trebao snositi, Francuska smatra da SAGEB nije ni nadležan ni zadužen za promicanje razvoja lokalnog i regionalnog turizma te da kao takav nije primio nikakvu subvenciju.

Naposljetku,

| (91) | Naime, Francuska tvrdi da je na temelju nacionalnog zakonodavstva razvoj turizma u nadležnosti države. Kao takav, plan razvoja turizma mogle su provesti samo lokalne i regionalne vlasti (u ovom slučaju SMABT) i on nije bio namijenjen razvoju djelatnosti zračne luke, nego poticanju regionalnog turizma. Francuska s tim u vezi dodaje da je ciljeve plana razvoja turizma definirao samo SMABT a provodila su ga samo turistička tijela, bez sudjelovanja i utjecaja SAGEB-a. S druge strane, on je morao financijski doprinijeti provedbi mjera i, prema potrebi, staviti na raspolaganje sredstva koja su tim tijelima omogućavala izvršavanje njihovih zadaća (stavljanje na raspolaganje prostorija, postavljanje oglasa u zračnoj luci itd.). |
| --- | --- |

(91)

Naime, Francuska tvrdi da je na temelju nacionalnog zakonodavstva razvoj turizma u nadležnosti države. Kao takav, plan razvoja turizma mogle su provesti samo lokalne i regionalne vlasti (u ovom slučaju SMABT) i on nije bio namijenjen razvoju djelatnosti zračne luke, nego poticanju regionalnog turizma. Francuska s tim u vezi dodaje da je ciljeve plana razvoja turizma definirao samo SMABT a provodila su ga samo turistička tijela, bez sudjelovanja i utjecaja SAGEB-a. S druge strane, on je morao financijski doprinijeti provedbi mjera i, prema potrebi, staviti na raspolaganje sredstva koja su tim tijelima omogućavala izvršavanje njihovih zadaća (stavljanje na raspolaganje prostorija, postavljanje oglasa u zračnoj luci itd.).

| (92) | Naposljetku, Francuska navodi da se ni jednom mjerom poduzetom u okviru plana razvoja turizma nije nastojala promicati zračna luka Beauvais ili odredišta u njezinoj ponudi. Materijali koje je SAGEB u tu svrhu izradio nisu bili dio zadaće turističke promidžbe te ih je SAGEB financirao vlastitim sredstvima. |
| --- | --- |

(92)

Naposljetku, Francuska navodi da se ni jednom mjerom poduzetom u okviru plana razvoja turizma nije nastojala promicati zračna luka Beauvais ili odredišta u njezinoj ponudi. Materijali koje je SAGEB u tu svrhu izradio nisu bili dio zadaće turističke promidžbe te ih je SAGEB financirao vlastitim sredstvima.

| (93) | Budući da ni jedna subvencija iz ovog odjeljka (osim gotovinskih predujmova dodijeljenih 2001., 2002. i 2004.) ne čini državnu potporu, Francuska smatra da nije potrebno dokazivati njihovu spojivost s unutarnjim tržištem. U svakom slučaju, francuska tijela navela su da u predmetnom slučaju odobravaju primjenu kriterija iz točke 137. Smjernica iz 2014. za potpore poslovanju. |
| --- | --- |

(93)

Budući da ni jedna subvencija iz ovog odjeljka (osim gotovinskih predujmova dodijeljenih 2001., 2002. i 2004.) ne čini državnu potporu, Francuska smatra da nije potrebno dokazivati njihovu spojivost s unutarnjim tržištem. U svakom slučaju, francuska tijela navela su da u predmetnom slučaju odobravaju primjenu kriterija iz točke 137. Smjernica iz 2014. za potpore poslovanju.

5.2.   Mjere u korist zračnih prijevoznika

Mjere u korist zračnih prijevoznika

| (94) | Francuska tvrdi da je djelovanje upravitelja zračne luke (CCIO, a zatim SAGEB) u skladu s djelovanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu. U tom smislu na temelju svih ugovora ostvarena je inkrementalna dobit i zračnim prijevoznicima nije dodijeljena prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(94)

Francuska tvrdi da je djelovanje upravitelja zračne luke (CCIO, a zatim SAGEB) u skladu s djelovanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu. U tom smislu na temelju svih ugovora ostvarena je inkrementalna dobit i zračnim prijevoznicima nije dodijeljena prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (95) | Francuska također ističe da upravitelji zračne luke Beauvais nikada nisu sklopili ugovor o marketinškim uslugama na temelju kojeg bi zračni prijevoznik morao pružati te usluge (oglašavanje na internetskim stranicama ili slično). Doprinosi za marketing koje su ti upravitelji uplatili na temelju određenih ugovora poticaji su zračnim prijevoznicima da povećaju svoj promet, čime se stvaraju dodatni prihodi za upravitelje (autobusna linija, prihod od nezrakoplovnih usluga). |
| --- | --- |

(95)

Francuska također ističe da upravitelji zračne luke Beauvais nikada nisu sklopili ugovor o marketinškim uslugama na temelju kojeg bi zračni prijevoznik morao pružati te usluge (oglašavanje na internetskim stranicama ili slično). Doprinosi za marketing koje su ti upravitelji uplatili na temelju određenih ugovora poticaji su zračnim prijevoznicima da povećaju svoj promet, čime se stvaraju dodatni prihodi za upravitelje (autobusna linija, prihod od nezrakoplovnih usluga).

| (96) | Francuska je navela da CCIO nije mogao dostaviti ekonomske analize provedene prije potpisivanja pojedinačnih ugovora sa zračnim prijevoznicima dok je bio upravitelj zračne luke. Međutim, Francuska tvrdi da je CCIO djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu unatoč nepostojanju prethodnih ekonomskih analiza i da su se odluke o primanju novog zračnog prijevoznika ili uvođenju novih linija sustavno donosile u cilju razvoja profitabilne djelatnosti zračne luke. S tim u vezi Francuska je dostavila simulaciju općeg proračuna (koja obuhvaća sve djelatnosti zračne luke) koju je CCIO proveo ex ante za razdoblje 2001.–2006. Ta simulacija upućuje na to da bi zračna luka mogla stvoriti općenito pozitivan novčani tok na temelju razvoja poslovanja Ryanaira i drugih zračnih prijevoznika (75 % odnosno 25 % očekivanih prihoda u 2006.). |
| --- | --- |

(96)

Francuska je navela da CCIO nije mogao dostaviti ekonomske analize provedene prije potpisivanja pojedinačnih ugovora sa zračnim prijevoznicima dok je bio upravitelj zračne luke. Međutim, Francuska tvrdi da je CCIO djelovao kao subjekt u tržišnom gospodarstvu unatoč nepostojanju prethodnih ekonomskih analiza i da su se odluke o primanju novog zračnog prijevoznika ili uvođenju novih linija sustavno donosile u cilju razvoja profitabilne djelatnosti zračne luke. S tim u vezi Francuska je dostavila simulaciju općeg proračuna (koja obuhvaća sve djelatnosti zračne luke) koju je CCIO proveo ex ante za razdoblje 2001.–2006. Ta simulacija upućuje na to da bi zračna luka mogla stvoriti općenito pozitivan novčani tok na temelju razvoja poslovanja Ryanaira i drugih zračnih prijevoznika (75 % odnosno 25 % očekivanih prihoda u 2006.).

ex ante

| (97) | Nakon odluke o pokretanju postupka Francuska je ponovno izradila inkrementalne poslovne planove povezane s ugovorima koje su sklopili CCIO i navedeni zračni prijevoznici iz tablice 9Tableau 9 (osim ugovora RYAN1 i RYAN2 za koje nisu dostavljeni ponovno izrađeni poslovni planovi). Francuska navodi da su ti poslovni planovi ponovno izrađeni na temelju informacija koje su bile poznate CCIO-u prije potpisivanja ugovora i na temelju predviđanja prometa, prihoda i troškova koji su se prije potpisivanja ugovora činili razumnima. Ti ponovno izrađeni poslovni planovi pokazuju da je, na temelju pretpostavki koje je iznijela Francuska, CCIO mogao opravdano očekivati da će potpisivanjem svakog ugovora sa zračnim prijevoznicima ostvariti dobit. |
| --- | --- |

(97)

Nakon odluke o pokretanju postupka Francuska je ponovno izradila inkrementalne poslovne planove povezane s ugovorima koje su sklopili CCIO i navedeni zračni prijevoznici iz tablice 9Tableau 9 (osim ugovora RYAN1 i RYAN2 za koje nisu dostavljeni ponovno izrađeni poslovni planovi). Francuska navodi da su ti poslovni planovi ponovno izrađeni na temelju informacija koje su bile poznate CCIO-u prije potpisivanja ugovora i na temelju predviđanja prometa, prihoda i troškova koji su se prije potpisivanja ugovora činili razumnima. Ti ponovno izrađeni poslovni planovi pokazuju da je, na temelju pretpostavki koje je iznijela Francuska, CCIO mogao opravdano očekivati da će potpisivanjem svakog ugovora sa zračnim prijevoznicima ostvariti dobit.

| (98) | Francuska je dostavila ekonomske analize (osnovne informacije, poslovni plan) koje je proveo SAGEB, tadašnji upravitelj zračne luke Beauvais, prije potpisivanja svih ugovora koje je potpisao SAGEB i koji su navedeni u tablici 9.Tableau 9, to jest ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3. U tim ekonomskim analizama zaključeno je da se na temelju ugovora ostvaruje dobit za upravitelja zračne luke. Nakon odluke o pokretanju postupka Francuska je navela da se te ekonomske analize temelje na prosječnim, a ne na inkrementalnim troškovima. Stoga je Francuska dostavila revidirane verzije tih triju ekonomskih analiza (koje su, dakle, provedene nakon potpisivanja ugovora), utemeljene na inkrementalnom povećanju troškova, kojima je potvrdila da su ta tri ugovora omogućila stvaranje inkrementalne dobiti za SAGEB. |
| --- | --- |

(98)

Francuska je dostavila ekonomske analize (osnovne informacije, poslovni plan) koje je proveo SAGEB, tadašnji upravitelj zračne luke Beauvais, prije potpisivanja svih ugovora koje je potpisao SAGEB i koji su navedeni u tablici 9.Tableau 9, to jest ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3. U tim ekonomskim analizama zaključeno je da se na temelju ugovora ostvaruje dobit za upravitelja zračne luke. Nakon odluke o pokretanju postupka Francuska je navela da se te ekonomske analize temelje na prosječnim, a ne na inkrementalnim troškovima. Stoga je Francuska dostavila revidirane verzije tih triju ekonomskih analiza (koje su, dakle, provedene nakon potpisivanja ugovora), utemeljene na inkrementalnom povećanju troškova, kojima je potvrdila da su ta tri ugovora omogućila stvaranje inkrementalne dobiti za SAGEB.

| (99) | Francuska također tvrdi da SAGEB ne prima nikakve subvencije za poslovanje (osim subvencija koje se odnose na aktivnosti u nadležnosti tijela javne vlasti) te da su rizici i odgovornosti SAGEB-a podijeljeni između CCIO-a i društva Véolia. Konkretno, odluke SAGEB-a o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima na temelju sporazuma dioničara koji su potpisali CCIO (51 % glasova) i privatno društvo Véolia (49 % glasova) odobravaju dioničari kvalificiranom većinom od 75 % glasova. Francuska stoga ističe da se ugovori koje je potpisao SAGEB ne mogu potpisati bez odobrenja društva Véolia i da potvrda društva Véolia za ugovore sklopljene sa zračnim prijevoznicima upućuje na to da su ti ugovori u skladu s tržišnom praksom. |
| --- | --- |

(99)

Francuska također tvrdi da SAGEB ne prima nikakve subvencije za poslovanje (osim subvencija koje se odnose na aktivnosti u nadležnosti tijela javne vlasti) te da su rizici i odgovornosti SAGEB-a podijeljeni između CCIO-a i društva Véolia. Konkretno, odluke SAGEB-a o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima na temelju sporazuma dioničara koji su potpisali CCIO (51 % glasova) i privatno društvo Véolia (49 % glasova) odobravaju dioničari kvalificiranom većinom od 75 % glasova. Francuska stoga ističe da se ugovori koje je potpisao SAGEB ne mogu potpisati bez odobrenja društva Véolia i da potvrda društva Véolia za ugovore sklopljene sa zračnim prijevoznicima upućuje na to da su ti ugovori u skladu s tržišnom praksom.

| (100) | Francuska je navela i da nije bilo ulaganja u zračnu luku za račun određenog zračnog prijevoznika. Među ostalim, upravitelj zračne luke stupio je u kontakt s mnogim zračnim prijevoznicima kako bi diversificirao svoje klijente. Iako je od 1999. do 2011. Ryanair činio od 80 % do 90 % prometa zračne luke, infrastruktura je na nediskriminirajući način dostupna svim zračnim prijevoznicima i izgrađena je u okviru plana razvoja zračne luke, a pritom nije povezana s određenim ugovorom. |
| --- | --- |

(100)

Francuska je navela i da nije bilo ulaganja u zračnu luku za račun određenog zračnog prijevoznika. Među ostalim, upravitelj zračne luke stupio je u kontakt s mnogim zračnim prijevoznicima kako bi diversificirao svoje klijente. Iako je od 1999. do 2011. Ryanair činio od 80 % do 90 % prometa zračne luke, infrastruktura je na nediskriminirajući način dostupna svim zračnim prijevoznicima i izgrađena je u okviru plana razvoja zračne luke, a pritom nije povezana s određenim ugovorom.

6.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

6.1.   Opaske trećih zainteresiranih osoba o primjeni Smjernica iz 2014. na predmetni slučaj

Opaske trećih zainteresiranih osoba o primjeni Smjernica iz 2014. na predmetni slučaj

6.1.1.   Zajedničke primjedbe CCIO-a, SMABT-a i SAGEB-a

Zajedničke primjedbe CCIO-a, SMABT-a i SAGEB-a

| (101) | CCIO, SAGEB i SMABT shvaćaju da će se spojivost subvencija za ulaganja obuhvaćenih ovom Odlukom ocijeniti s obzirom na Smjernice iz 2005. Nadalje, subvencije dodijeljene zračnoj luci Beauvais prije 12. prosinca 2000. neće se osporavati na temelju pravila o državnim potporama, u skladu sa sudskom praksom u predmetu Aéroports de Paris (48). |
| --- | --- |

(101)

CCIO, SAGEB i SMABT shvaćaju da će se spojivost subvencija za ulaganja obuhvaćenih ovom Odlukom ocijeniti s obzirom na Smjernice iz 2005. Nadalje, subvencije dodijeljene zračnoj luci Beauvais prije 12. prosinca 2000. neće se osporavati na temelju pravila o državnim potporama, u skladu sa sudskom praksom u predmetu Aéroports de Paris (48).

Aéroports de Paris

48

| (102) | CCIO, SAGEB i SMABT shvaćaju da će se financijski odnosi između zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika koji u njoj posluju ocijeniti s obzirom na nove Smjernice iz 2014. |
| --- | --- |

(102)

CCIO, SAGEB i SMABT shvaćaju da će se financijski odnosi između zračne luke Beauvais i zračnih prijevoznika koji u njoj posluju ocijeniti s obzirom na nove Smjernice iz 2014.

6.1.2.   Primjedbe društva Air France

Primjedbe društva Air France

| (103) | Air France je u okviru ispitnog postupka dostavio primjedbe ograničene na primjenu Smjernica iz 2014. Air France osporava primjenu Smjernica iz 2014. na predmete o operativnim potporama zračnim lukama, čak i kad su te potpore isplaćene prije njihove objave, iz različitih razloga:






  — | Air France smatra da retroaktivna primjena Smjernica iz 2014. pogoduje nemoralnim dionicima, opravdavajući postupke koji nisu bili u skladu s pravilima koja su bila na snazi u trenutku provedbe tih potpora. S druge strane, tim se pristupom kažnjavaju dionici koji su djelovali u skladu s prethodnim Smjernicama tako što nisu primili javna sredstva, |
| --- | --- | --- |

(103)

Air France je u okviru ispitnog postupka dostavio primjedbe ograničene na primjenu Smjernica iz 2014. Air France osporava primjenu Smjernica iz 2014. na predmete o operativnim potporama zračnim lukama, čak i kad su te potpore isplaćene prije njihove objave, iz različitih razloga:

—

Air France smatra da retroaktivna primjena Smjernica iz 2014. pogoduje nemoralnim dionicima, opravdavajući postupke koji nisu bili u skladu s pravilima koja su bila na snazi u trenutku provedbe tih potpora. S druge strane, tim se pristupom kažnjavaju dionici koji su djelovali u skladu s prethodnim Smjernicama tako što nisu primili javna sredstva,

| — | Usto, Air France ističe da je retroaktivna primjena Smjernica iz 2014. na potpore za poslovanje dodijeljene zračnim lukama protivna općim pravnim načelima i sudskoj praksi Unije. |
| --- | --- |

—

Usto, Air France ističe da je retroaktivna primjena Smjernica iz 2014. na potpore za poslovanje dodijeljene zračnim lukama protivna općim pravnim načelima i sudskoj praksi Unije.

| — | Air France tvrdi da se Smjernicama iz 2014. pogoduje novim upraviteljima na štetu prethodnih upravitelja. Naime, budući da se njima novim zračnim prijevoznicima omogućuje da plate samo inkrementalne troškove povezane sa svojom djelatnošću, smjernicama se diskriminiraju prethodni upravitelji zračne luke koji su snosili veće naknade, |
| --- | --- |

—

Air France tvrdi da se Smjernicama iz 2014. pogoduje novim upraviteljima na štetu prethodnih upravitelja. Naime, budući da se njima novim zračnim prijevoznicima omogućuje da plate samo inkrementalne troškove povezane sa svojom djelatnošću, smjernicama se diskriminiraju prethodni upravitelji zračne luke koji su snosili veće naknade,

| — | Naposljetku, Air France podsjeća da, iako se može činiti da je teoretski lako ispuniti uvjet nediskriminirajućeg pristupa infrastrukturi zračne luke, u praksi je sasvim drukčije jer su određeni poslovni modeli namjerno stavljeni u nepovoljan položaj. |
| --- | --- |

—

Naposljetku, Air France podsjeća da, iako se može činiti da je teoretski lako ispuniti uvjet nediskriminirajućeg pristupa infrastrukturi zračne luke, u praksi je sasvim drukčije jer su određeni poslovni modeli namjerno stavljeni u nepovoljan položaj.

6.2.   Zajedničke primjedbe CCIO-a, SMABT-a i SAGEB-a

Zajedničke primjedbe CCIO-a, SMABT-a i SAGEB-a

| (104) | CCIO, SMABT i SAGEB podnijeli su Komisiji zajedničke primjedbe. |
| --- | --- |

(104)

CCIO, SMABT i SAGEB podnijeli su Komisiji zajedničke primjedbe.

6.2.1.   Financijske potpore zračnoj luci Beauvais

Financijske potpore zračnoj luci Beauvais

| (105) | Kad je riječ o potporama za ulaganje i operativnim potporama koje su predmet službenog istražnog postupka, CCIO, SMABT i SAGEB u cijelosti upućuju na primjedbe Francuske. |
| --- | --- |

(105)

Kad je riječ o potporama za ulaganje i operativnim potporama koje su predmet službenog istražnog postupka, CCIO, SMABT i SAGEB u cijelosti upućuju na primjedbe Francuske.

| (106) | U prilog argumentima Francuske CCIO, SMABT i SAGEB dostavili su i analizu tržišnog natjecanja zračne luke Beauvais na tržištu prijevoza putnika, a koju je provelo neovisno društvo Microeconomix. U toj studiji zaključeno je da potpore zračnoj luci Beauvais nisu utjecale na trgovinu u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(106)

U prilog argumentima Francuske CCIO, SMABT i SAGEB dostavili su i analizu tržišnog natjecanja zračne luke Beauvais na tržištu prijevoza putnika, a koju je provelo neovisno društvo Microeconomix. U toj studiji zaključeno je da potpore zračnoj luci Beauvais nisu utjecale na trgovinu u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (107) | Prvo, prema studiji, potpore isplaćene zračnoj luci Beauvais nisu utjecale na tržišno natjecanje s drugim dvjema pariškim zračnim lukama Roissy i Orly. Studijom se sa stajališta potražnje ne isključuje mogućnost barem djelomične zamjenjivosti zračnih luka Roissy i Orly zračnom lukom Beauvais jer te tri zračne luke djelomično dijele svoje prihvatno područje (49). Naime, iako se zračna luka Beauvais u razdoblju od 2000. do 2011. orijentirala isključivo na niskotarifni promet, zračne luke Orly i Roissy također su uključivale niskotarifni promet, ali je on 2011. ipak činio samo 13,6 %, odnosno manji dio ukupnog prometa tih dviju zračnih luka (50). Međutim, u studiji je isključeno da su potpore za ulaganja mogle utjecati na trgovinu zbog sljedećih razloga:






  — | u studiji se navodi da je tržišni udio zračne luke Beauvais na regionalnom tržištu zračne luke čiji je ona dio zajedno sa zračnim lukama Roissy i Orly ostao nizak (na primjer 4 % u 2011.). Na posebnom tržištu niskotarifnih prometnih usluga u pariškoj regiji tržišni udio zračne luke Beauvais dosegnuo je 2011. 31 % u odnosu na zračne luke Roissy i Orly; |
| --- | --- | --- |

(107)

Prvo, prema studiji, potpore isplaćene zračnoj luci Beauvais nisu utjecale na tržišno natjecanje s drugim dvjema pariškim zračnim lukama Roissy i Orly. Studijom se sa stajališta potražnje ne isključuje mogućnost barem djelomične zamjenjivosti zračnih luka Roissy i Orly zračnom lukom Beauvais jer te tri zračne luke djelomično dijele svoje prihvatno područje (49). Naime, iako se zračna luka Beauvais u razdoblju od 2000. do 2011. orijentirala isključivo na niskotarifni promet, zračne luke Orly i Roissy također su uključivale niskotarifni promet, ali je on 2011. ipak činio samo 13,6 %, odnosno manji dio ukupnog prometa tih dviju zračnih luka (50). Međutim, u studiji je isključeno da su potpore za ulaganja mogle utjecati na trgovinu zbog sljedećih razloga:

49

50

—

u studiji se navodi da je tržišni udio zračne luke Beauvais na regionalnom tržištu zračne luke čiji je ona dio zajedno sa zračnim lukama Roissy i Orly ostao nizak (na primjer 4 % u 2011.). Na posebnom tržištu niskotarifnih prometnih usluga u pariškoj regiji tržišni udio zračne luke Beauvais dosegnuo je 2011. 31 % u odnosu na zračne luke Roissy i Orly;

| — | potporama se nije spriječio razvoj niskotarifnog prometa u zračnim lukama Orly i Roissy. Udio tog prometa u ukupnom prometu povećao se u tim dvjema zračnim lukama za 5,7 % od 2009. do 2010., a zatim za 11,3 % od 2010. do 2011., tako da, iako je razvoj zračne luke Beauvais mogao ograničiti broj novih niskotarifnih linija u drugim dvjema zračnim lukama, on nije spriječio njihov razvoj; |
| --- | --- |

—

potporama se nije spriječio razvoj niskotarifnog prometa u zračnim lukama Orly i Roissy. Udio tog prometa u ukupnom prometu povećao se u tim dvjema zračnim lukama za 5,7 % od 2009. do 2010., a zatim za 11,3 % od 2010. do 2011., tako da, iako je razvoj zračne luke Beauvais mogao ograničiti broj novih niskotarifnih linija u drugim dvjema zračnim lukama, on nije spriječio njihov razvoj;

| — | u njoj se ističe da ni jedan zračni prijevoznik koji je poslovao u zračnoj luci Beauvais nije bio prisutan u drugim dvjema pariškim zračnim lukama i da su neka odredišta bila dostupna samo iz zračne luke Beauvais (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz ili Shannon); |
| --- | --- |

—

u njoj se ističe da ni jedan zračni prijevoznik koji je poslovao u zračnoj luci Beauvais nije bio prisutan u drugim dvjema pariškim zračnim lukama i da su neka odredišta bila dostupna samo iz zračne luke Beauvais (Bari, Bergen, Cagliari, Cluj-Napoca, Katowice, Lodz ili Shannon);

| — | podaci detaljne analize uzorka uobičajenih odredišta prema kojima postoje linije u zračnoj luci Roissy, Orly i Beauvais (51) u većoj mjeri pokazuju izravno tržišno natjecanje između zračnih luka Orly i Roissy, a relativnu autonomiju prometa u zračnoj luci Beauvais. Primjerice, kad je riječ o liniji Pariz – Barcelona, koja je postojala u sve tri pariške zračne luke, u studiji je zabilježeno znatno smanjenje potražnje u zračnoj luci Roissy od 2008. do 2010., zbog čega je potražnja u zračnoj luci Orly znatno povećana, dok je promet u zračnoj luci Beauvais (52) u istom razdoblju bio postojan. To je zapažanje još očitije na liniji Pariz – Rim ili Pariz – Milano, čije se krivulje s polascima iz zračnih luka Roissy i Orly uvelike podudaraju, dok se krivulja iz zračne luke Beauvais kreće neovisno. Na linijama prema Dublinu i Stockholmu, koje su postojale samo u zračnim lukama Beauvais i Roissy, u razdoblju od 2007. do 2011., kad se promet u zračnoj luci Beauvais smanjivao, smanjivao se i promet u zračnoj luci Roissy (prema Dublinu) ili je stagnirao (Stockholm). |
| --- | --- |

—

podaci detaljne analize uzorka uobičajenih odredišta prema kojima postoje linije u zračnoj luci Roissy, Orly i Beauvais (51) u većoj mjeri pokazuju izravno tržišno natjecanje između zračnih luka Orly i Roissy, a relativnu autonomiju prometa u zračnoj luci Beauvais. Primjerice, kad je riječ o liniji Pariz – Barcelona, koja je postojala u sve tri pariške zračne luke, u studiji je zabilježeno znatno smanjenje potražnje u zračnoj luci Roissy od 2008. do 2010., zbog čega je potražnja u zračnoj luci Orly znatno povećana, dok je promet u zračnoj luci Beauvais (52) u istom razdoblju bio postojan. To je zapažanje još očitije na liniji Pariz – Rim ili Pariz – Milano, čije se krivulje s polascima iz zračnih luka Roissy i Orly uvelike podudaraju, dok se krivulja iz zračne luke Beauvais kreće neovisno. Na linijama prema Dublinu i Stockholmu, koje su postojale samo u zračnim lukama Beauvais i Roissy, u razdoblju od 2007. do 2011., kad se promet u zračnoj luci Beauvais smanjivao, smanjivao se i promet u zračnoj luci Roissy (prema Dublinu) ili je stagnirao (Stockholm).

51

52

| — | u studiji se navodi da je zamjenjivost zračne luke Beauvais s pariškim zračnim lukama, ako postoji, i dalje ograničena. Pristupačnost iz Pariza i dalje uvelike ide u prilog zračnih luka Orly i Roissy, bez obzira na odabrana prijevozna sredstva (53). Stoga će vjerojatno samo putnici neosjetljivi na trajanje vožnje do zračne luke (odnosno putnici uvelike osjetljivi na cijenu), zračnu luku Beauvais smatrati vjerodostojnom alternativom drugim dvjema pariškim zračnim lukama. |
| --- | --- |

—

u studiji se navodi da je zamjenjivost zračne luke Beauvais s pariškim zračnim lukama, ako postoji, i dalje ograničena. Pristupačnost iz Pariza i dalje uvelike ide u prilog zračnih luka Orly i Roissy, bez obzira na odabrana prijevozna sredstva (53). Stoga će vjerojatno samo putnici neosjetljivi na trajanje vožnje do zračne luke (odnosno putnici uvelike osjetljivi na cijenu), zračnu luku Beauvais smatrati vjerodostojnom alternativom drugim dvjema pariškim zračnim lukama.

53

| — | u studiji se ističe i da je zračna luka Beauvais pridonijela suzbijanju preopterećenja u pariškim zračnim lukama (Roissy i Orly). Posebno je istaknuto da u zračnoj luci Orly postoji gornja granica letova, koja je 2011. gotovo dosegnuta, zbog čega je riječ o preopterećenoj zračnoj luci u kojoj se, da ne postoji zračna luka Beauvais, promet ne bi povećao ili bi to povećanje bilo tek neznatno. Kad je riječ o zračnoj luci Roissy, studija se temelji na izvješću Europske komisije iz ožujka 2011. u kojem se navodi da će ta zračna luka do 2025. zabilježiti potražnju koja premašuje njezine kapacitete. |
| --- | --- |

—

u studiji se ističe i da je zračna luka Beauvais pridonijela suzbijanju preopterećenja u pariškim zračnim lukama (Roissy i Orly). Posebno je istaknuto da u zračnoj luci Orly postoji gornja granica letova, koja je 2011. gotovo dosegnuta, zbog čega je riječ o preopterećenoj zračnoj luci u kojoj se, da ne postoji zračna luka Beauvais, promet ne bi povećao ili bi to povećanje bilo tek neznatno. Kad je riječ o zračnoj luci Roissy, studija se temelji na izvješću Europske komisije iz ožujka 2011. u kojem se navodi da će ta zračna luka do 2025. zabilježiti potražnju koja premašuje njezine kapacitete.

| (108) | Drugo, prema studiji, razvoj zračne luke Beauvais nije utjecao na moguće tržišno natjecanje s drugim željezničkim vezama od Pariza do nacionalnih i međunarodnih odredišta (54). |
| --- | --- |

(108)

Drugo, prema studiji, razvoj zračne luke Beauvais nije utjecao na moguće tržišno natjecanje s drugim željezničkim vezama od Pariza do nacionalnih i međunarodnih odredišta (54).

54

6.2.2.   Financijske potpore zračnim prijevoznicima

Financijske potpore zračnim prijevoznicima

| (109) | CCIO, SMABT i SAGEB navode da su CCIO i SAGEB, kao uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais, u svojim ugovornim odnosima sa zračnim prijevoznicima koji su prometovali iz te zračne luke i prema njoj, djelovali u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(109)

CCIO, SMABT i SAGEB navode da su CCIO i SAGEB, kao uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais, u svojim ugovornim odnosima sa zračnim prijevoznicima koji su prometovali iz te zračne luke i prema njoj, djelovali u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (110) | CCIO, SAGEB i SMABT po tom su se pitanju pozvali na analize koje je provela Francuska te su, osim toga, Komisiji dostavili detaljan poslovni plan povezan s ugovorom od 12. veljače 2002. sklopljenim s društvom Ryanair. Prema mišljenju tih subjekata, taj poslovni plan pokazuje izglede za profitabilnost tog ugovora za gospodarsku aktivnost zračne luke Beauvais. |
| --- | --- |

(110)

CCIO, SAGEB i SMABT po tom su se pitanju pozvali na analize koje je provela Francuska te su, osim toga, Komisiji dostavili detaljan poslovni plan povezan s ugovorom od 12. veljače 2002. sklopljenim s društvom Ryanair. Prema mišljenju tih subjekata, taj poslovni plan pokazuje izglede za profitabilnost tog ugovora za gospodarsku aktivnost zračne luke Beauvais.

6.3.   Primjedbe zračnog prijevoznika Ryanair

Primjedbe zračnog prijevoznika Ryanair

| (111) | Zračni prijevoznik Ryanair iznio je primjedbe samo o financijskim potporama koje su zračnim prijevoznicima dodijelili uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais koje su predmet ove Odluke. Te su primjedbe navedene u nastavku. |
| --- | --- |

(111)

Zračni prijevoznik Ryanair iznio je primjedbe samo o financijskim potporama koje su zračnim prijevoznicima dodijelili uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais koje su predmet ove Odluke. Te su primjedbe navedene u nastavku.

| (112) | Prvo, Ryanair osporava da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u ovom slučaju pripisivi državi i da su financirani državnim sredstvima. Naime, Ryanair smatra da CCIO nije ogranak francuske države te da se pripisivost državi ne može utvrditi samo zato što je CCIO poduzeće u državnom vlasništvu i stoga pod kontrolom francuske države. Osim toga, porezi ne čine sva sredstva CCIO-a: društvo smatra da je CCIO imao vlastita sredstva od svojih poslovnih aktivnosti. Ryanair osporava implikaciju da SAGEB, s obzirom na raspodjelu svojeg kapitala, djeluje pod kontrolom i prema smjernicama tijelâ javne vlasti. |
| --- | --- |

(112)

Prvo, Ryanair osporava da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u ovom slučaju pripisivi državi i da su financirani državnim sredstvima. Naime, Ryanair smatra da CCIO nije ogranak francuske države te da se pripisivost državi ne može utvrditi samo zato što je CCIO poduzeće u državnom vlasništvu i stoga pod kontrolom francuske države. Osim toga, porezi ne čine sva sredstva CCIO-a: društvo smatra da je CCIO imao vlastita sredstva od svojih poslovnih aktivnosti. Ryanair osporava implikaciju da SAGEB, s obzirom na raspodjelu svojeg kapitala, djeluje pod kontrolom i prema smjernicama tijelâ javne vlasti.

| (113) | Drugo, Ryanair smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(113)

Drugo, Ryanair smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (114) | U tom kontekstu Ryanair smatra da Komisija mora usporediti ugovore sklopljene sa zračnom lukom Beauvais s ugovorima sklopljenima sa zračnim lukama koje posluju kao privatni ulagatelji. Pozivajući se na sudsku praksu Suda (55), tvrdi da bi Komisija trebala primijeniti pristup koji se temelji na troškovima samo ako se ničim ne upućuje na načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(114)

U tom kontekstu Ryanair smatra da Komisija mora usporediti ugovore sklopljene sa zračnom lukom Beauvais s ugovorima sklopljenima sa zračnim lukama koje posluju kao privatni ulagatelji. Pozivajući se na sudsku praksu Suda (55), tvrdi da bi Komisija trebala primijeniti pristup koji se temelji na troškovima samo ako se ničim ne upućuje na načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu.

55

| (115) | Nadalje, čak i kad bi Komisija primijenila pristup temeljen na troškovima, Ryanair smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da su zračnoj luci Beauvais nedvojbeno bili isplativi. Ryanair je u prilog svojim argumentima dostavio studiju koju je provelo neovisno društvo Oxera, iz koje je vidljivo da su svi ugovori o uslugama zračne luke koje je on sklopio sa zračnom lukom Beauvais bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (56). |
| --- | --- |

(115)

Nadalje, čak i kad bi Komisija primijenila pristup temeljen na troškovima, Ryanair smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da su zračnoj luci Beauvais nedvojbeno bili isplativi. Ryanair je u prilog svojim argumentima dostavio studiju koju je provelo neovisno društvo Oxera, iz koje je vidljivo da su svi ugovori o uslugama zračne luke koje je on sklopio sa zračnom lukom Beauvais bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (56).

56

| (116) | Budući da predmetne mjere nisu činile državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Ryanair smatra da nije potrebno ispitivati njihovu spojivost s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(116)

Budući da predmetne mjere nisu činile državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, Ryanair smatra da nije potrebno ispitivati njihovu spojivost s unutarnjim tržištem.

6.4.   Primjedbe zračnog prijevoznika Wizz Air

Primjedbe zračnog prijevoznika Wizz Air

| (117) | Zračni prijevoznik Wizz Air komentirao je samo financijske potpore koje su zračnim prijevoznicima dodijelili uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais koje su predmet ove Odluke. Te su primjedbe navedene u nastavku. |
| --- | --- |

(117)

Zračni prijevoznik Wizz Air komentirao je samo financijske potpore koje su zračnim prijevoznicima dodijelili uzastopni upravitelji zračne luke Beauvais koje su predmet ove Odluke. Te su primjedbe navedene u nastavku.

| (118) | Prvo, Wizz Air osporava da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u ovom slučaju pripisivi državi i da su financirani državnim sredstvima. Naime, Wizz Air smatra da CCIO nije ogranak francuske države te da se pripisivost državi ne može utvrditi samo zato što je CCIO poduzeće u državnom vlasništvu i stoga pod kontrolom francuske države. Wizz Air među ostalim tvrdi da Francuska nema ovlast sudjelovati u postupku odlučivanja CCIO-a jer je uloga francuske države ograničena na izvršavanje nadzornih ovlasti za određene odluke. Osim toga, porezi ne čine sva sredstva CCIO-a: društvo smatra da je CCIO raspolagao vlastitim sredstvima od poslovnih aktivnosti. Wizz Air osporava implikaciju da SAGEB, s obzirom na raspodjelu svojeg kapitala, djeluje pod kontrolom i prema smjernicama tijelâ javne vlasti. Takav bi pristup bio protivan sudskoj praksi Stardust Marine, prema kojoj „sam kriterij kontrole države nad poduzetnikom nije dovoljan da bi se utvrdila pripisivost njegova ponašanja državi” (57). |
| --- | --- |

(118)

Prvo, Wizz Air osporava da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u ovom slučaju pripisivi državi i da su financirani državnim sredstvima. Naime, Wizz Air smatra da CCIO nije ogranak francuske države te da se pripisivost državi ne može utvrditi samo zato što je CCIO poduzeće u državnom vlasništvu i stoga pod kontrolom francuske države. Wizz Air među ostalim tvrdi da Francuska nema ovlast sudjelovati u postupku odlučivanja CCIO-a jer je uloga francuske države ograničena na izvršavanje nadzornih ovlasti za određene odluke. Osim toga, porezi ne čine sva sredstva CCIO-a: društvo smatra da je CCIO raspolagao vlastitim sredstvima od poslovnih aktivnosti. Wizz Air osporava implikaciju da SAGEB, s obzirom na raspodjelu svojeg kapitala, djeluje pod kontrolom i prema smjernicama tijelâ javne vlasti. Takav bi pristup bio protivan sudskoj praksi Stardust Marine, prema kojoj „sam kriterij kontrole države nad poduzetnikom nije dovoljan da bi se utvrdila pripisivost njegova ponašanja državi” (57).

Stardust Marine

sam kriterij kontrole države nad poduzetnikom nije dovoljan da bi se utvrdila pripisivost njegova ponašanja državi

57

| (119) | Drugo, Wizz Air smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(119)

Drugo, Wizz Air smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (120) | U tom pogledu Wizz Air, kao i Ryanair, smatra da Komisija mora usporediti ugovore sklopljene sa zračnom lukom Beauvais i ugovore sklopljene sa zračnim lukama koje posluju kao privatni ulagatelji. Pozivajući se na sudsku praksu Suda (58), Wizz Air tvrdi da bi Komisija trebala primijeniti pristup koji se temelji na troškovima samo ako se ničim ne upućuje na načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu (59). |
| --- | --- |

(120)

U tom pogledu Wizz Air, kao i Ryanair, smatra da Komisija mora usporediti ugovore sklopljene sa zračnom lukom Beauvais i ugovore sklopljene sa zračnim lukama koje posluju kao privatni ulagatelji. Pozivajući se na sudsku praksu Suda (58), Wizz Air tvrdi da bi Komisija trebala primijeniti pristup koji se temelji na troškovima samo ako se ničim ne upućuje na načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu (59).

58

59

| (121) | Nadalje, čak i kad bi Komisija primijenila pristup temeljen na troškovima, Wizz Air smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da su zračnoj luci Beauvais nedvojbeno bili isplativi. Wizz Air je u prilog svojim argumentima dostavio studiju koju je provelo neovisno društvo Oxera, iz koje je vidljivo da su svi ugovori o uslugama zračne luke koje je on sklopio sa zračnom lukom Beauvais bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (60). |
| --- | --- |

(121)

Nadalje, čak i kad bi Komisija primijenila pristup temeljen na troškovima, Wizz Air smatra da su ugovori o uslugama zračne luke sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da su zračnoj luci Beauvais nedvojbeno bili isplativi. Wizz Air je u prilog svojim argumentima dostavio studiju koju je provelo neovisno društvo Oxera, iz koje je vidljivo da su svi ugovori o uslugama zračne luke koje je on sklopio sa zračnom lukom Beauvais bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (60).

60

| (122) | U tom smislu Wizz Air potvrđuje i stajalište Komisije da se načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu mora primjenjivati s obzirom na sve ugovorne i trgovinske sporazume sklopljene s uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais. Ugovorom o uslugama zračne luke koji su 2005. sklopili Wizz Air i CCIO predviđen je doprinos CCIO-a za marketing u visini od 0,75 EUR po odlaznom putniku zračne luke Beauvais. Taj je doprinos u ugovoru o uslugama zračne luke od 1. lipnja 2009. smanjen na 0,375 EUR po odlaznom putniku. Prema mišljenju društva Wizz Air, ta plaćanja nisu bila namijenjena njemu, nego su izravno prebačena na određeni bankovni račun te su se upotrebljavala isključivo za plaćanje trećim osobama koje nisu povezane s društvom Wizz Air i za pružanje marketinških usluga kao što su promidžbene kampanje u novinama ili na internetu. |
| --- | --- |

(122)

U tom smislu Wizz Air potvrđuje i stajalište Komisije da se načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu mora primjenjivati s obzirom na sve ugovorne i trgovinske sporazume sklopljene s uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais. Ugovorom o uslugama zračne luke koji su 2005. sklopili Wizz Air i CCIO predviđen je doprinos CCIO-a za marketing u visini od 0,75 EUR po odlaznom putniku zračne luke Beauvais. Taj je doprinos u ugovoru o uslugama zračne luke od 1. lipnja 2009. smanjen na 0,375 EUR po odlaznom putniku. Prema mišljenju društva Wizz Air, ta plaćanja nisu bila namijenjena njemu, nego su izravno prebačena na određeni bankovni račun te su se upotrebljavala isključivo za plaćanje trećim osobama koje nisu povezane s društvom Wizz Air i za pružanje marketinških usluga kao što su promidžbene kampanje u novinama ili na internetu.

7.   OPASKE FRANCUSKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

OPASKE FRANCUSKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (123) | Francuska nije željela komentirati primjedbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(123)

Francuska nije željela komentirati primjedbe zainteresiranih strana.

8.   OCJENA PREDMETNIH MJERA

OCJENA PREDMETNIH MJERA

8.1.   Financijske potpore za CCIO i SAGEB

Financijske potpore za CCIO i SAGEB

8.1.1.   Postojanje pomoći u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

Postojanje pomoći u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

| (124) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(124)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (125) | Ocjenom mjere kao državne potpore pretpostavlja se da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti, odnosno:






  — | korisnik je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, što podrazumijeva da obavlja gospodarsku djelatnost |
| --- | --- | --- |

(125)

Ocjenom mjere kao državne potpore pretpostavlja se da su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti, odnosno:

—

korisnik je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, što podrazumijeva da obavlja gospodarsku djelatnost

| — | predmetna se mjera financira iz državnih sredstava i pripisiva je državi, |
| --- | --- |

—

predmetna se mjera financira iz državnih sredstava i pripisiva je državi,

| — | predmetnom mjerom njezinim se korisnicima dodjeljuje gospodarska prednost, |
| --- | --- |

—

predmetnom mjerom njezinim se korisnicima dodjeljuje gospodarska prednost,

| — | predmetna je mjera selektivna u smislu da se njome pogoduje određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda, i |
| --- | --- |

—

predmetna je mjera selektivna u smislu da se njome pogoduje određenim poduzećima ili proizvodnji određenih proizvoda, i

| — | predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

—

predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje i može utjecati na trgovinu među državama članicama.

8.1.1.1.   Subvencije za ulaganje

Subvencije za ulaganje

Gospodarska aktivnost

Gospodarska aktivnost

| (126) | Članak 107. stavak 1. Ugovora ne primjenjuje se ako država djeluje „izvršavanjem javne ovlasti” (61) ili ako javni subjekti djeluju „u svojem svojstvu kao tijela javne vlasti” (62). Može se smatrati da subjekt djeluje izvršavanjem javne ovlasti ako je predmetna djelatnost dio temeljnih funkcija države ili je povezana s tim funkcijama na temelju svoje prirode, cilja i pravila kojima podliježe. Iz Smjernica iz 2014. (63) nadalje proizlazi da sve djelatnosti zračne luke nisu nužno gospodarske naravi. Sud je utvrdio da djelatnosti koje obično spadaju u opseg odgovornosti države pri izvršenju službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i općenito ne spadaju u okvir pravila dodjele državnih potpora. Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa (64), djelatnosti policije (65), carine, vatrogasaca (66) i mjere potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima. |
| --- | --- |

(126)

Članak 107. stavak 1. Ugovora ne primjenjuje se ako država djeluje „izvršavanjem javne ovlasti” (61) ili ako javni subjekti djeluju „u svojem svojstvu kao tijela javne vlasti” (62). Može se smatrati da subjekt djeluje izvršavanjem javne ovlasti ako je predmetna djelatnost dio temeljnih funkcija države ili je povezana s tim funkcijama na temelju svoje prirode, cilja i pravila kojima podliježe. Iz Smjernica iz 2014. (63) nadalje proizlazi da sve djelatnosti zračne luke nisu nužno gospodarske naravi. Sud je utvrdio da djelatnosti koje obično spadaju u opseg odgovornosti države pri izvršenju službenih ovlasti kao javnog tijela nisu gospodarske naravi i općenito ne spadaju u okvir pravila dodjele državnih potpora. Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa (64), djelatnosti policije (65), carine, vatrogasaca (66) i mjere potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima.

izvršavanjem javne ovlasti

61

u svojem svojstvu kao tijela javne vlasti

62

63

64

65

66

| (127) | Međutim, javno financiranje takvih negospodarskih djelatnosti ne predstavlja državne potpore, ali se treba strogo ograničiti na nadoknadu troškova koje one uzrokuju te se ne smije koristiti za druge djelatnosti. Sve eventualne prekomjerne nadoknade troškova u vezi s negospodarskim djelatnostima od strane javnih tijela mogu predstavljati državne potpore. Nadalje, ako se zračna luka, uz gospodarske djelatnosti, bavi i negospodarskima, potrebno je odvojeno knjigovodstvo kako bi se izbjegao bilo kakav prijenos javnih sredstava između gospodarskih i negospodarskih djelatnosti. |
| --- | --- |

(127)

Međutim, javno financiranje takvih negospodarskih djelatnosti ne predstavlja državne potpore, ali se treba strogo ograničiti na nadoknadu troškova koje one uzrokuju te se ne smije koristiti za druge djelatnosti. Sve eventualne prekomjerne nadoknade troškova u vezi s negospodarskim djelatnostima od strane javnih tijela mogu predstavljati državne potpore. Nadalje, ako se zračna luka, uz gospodarske djelatnosti, bavi i negospodarskima, potrebno je odvojeno knjigovodstvo kako bi se izbjegao bilo kakav prijenos javnih sredstava između gospodarskih i negospodarskih djelatnosti.

| (128) | Osim toga, javno financiranje negospodarskih djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije između zračnih luka. Doista, ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kad javna tijela oslobode poduzeća troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (67). Civilne zračne luke koje ne snose određene operativne troškove, za razliku od drugih civilnih zračnih luka, mogu iskoristiti prednost bez obzira na to jesu li ti troškovi povezani s djelatnošću za koju se smatra da nije gospodarske naravi. |
| --- | --- |

(128)

Osim toga, javno financiranje negospodarskih djelatnosti ne smije dovesti do neopravdane diskriminacije između zračnih luka. Doista, ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kad javna tijela oslobode poduzeća troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim djelatnostima (67). Civilne zračne luke koje ne snose određene operativne troškove, za razliku od drugih civilnih zračnih luka, mogu iskoristiti prednost bez obzira na to jesu li ti troškovi povezani s djelatnošću za koju se smatra da nije gospodarske naravi.

67

| (129) | Komisija napominje da su ulaganja navedena u uvodnim izjavama 64. i 65. bila usmjerena na infrastrukturu ili opremu potrebnu za gašenje požara, sigurnost i zaštitu zračnog prometa. Međutim, u skladu sa Smjernicama iz 2014., te su djelatnosti neodvojiv dio bitnih funkcija države (68), kao što je Komisija zaključila u prethodnim odlukama (69). Budući da za djelatnosti iz uvodnih izjava 64. i 65. nisu uvedene tržišno utemeljene mjere, te djelatnosti stoga u trenutku dodjele predmetnih ulaganja nisu bile gospodarske djelatnosti. Stoga, budući da doprinosi koje su uplatila javna tijela u okviru 1., 2. i 3. programa nisu službeno pripisani određenim troškovima, Komisija smatra da se dio ukupnog iznosa subvencija isplaćenih u okviru 1. i 2. programa koji odgovara iznosima ulaganja iz uvodnih izjava 64. i 65. u načelu odnosio na državne djelatnosti. Komisija dodaje da se troškovi povezani s kupnjom zaštitne opreme u okviru 3. programa (70) mogu odnositi i na državne aktivnosti zaštite zračnog prometa. |
| --- | --- |

(129)

Komisija napominje da su ulaganja navedena u uvodnim izjavama 64. i 65. bila usmjerena na infrastrukturu ili opremu potrebnu za gašenje požara, sigurnost i zaštitu zračnog prometa. Međutim, u skladu sa Smjernicama iz 2014., te su djelatnosti neodvojiv dio bitnih funkcija države (68), kao što je Komisija zaključila u prethodnim odlukama (69). Budući da za djelatnosti iz uvodnih izjava 64. i 65. nisu uvedene tržišno utemeljene mjere, te djelatnosti stoga u trenutku dodjele predmetnih ulaganja nisu bile gospodarske djelatnosti. Stoga, budući da doprinosi koje su uplatila javna tijela u okviru 1., 2. i 3. programa nisu službeno pripisani određenim troškovima, Komisija smatra da se dio ukupnog iznosa subvencija isplaćenih u okviru 1. i 2. programa koji odgovara iznosima ulaganja iz uvodnih izjava 64. i 65. u načelu odnosio na državne djelatnosti. Komisija dodaje da se troškovi povezani s kupnjom zaštitne opreme u okviru 3. programa (70) mogu odnositi i na državne aktivnosti zaštite zračnog prometa.

68

69

70

| (130) | Komisija nadalje smatra da su sva ulaganja iz prethodne uvodne izjave bila prihvatljiva za nacionalni instrument financiranja državnih zadaća (71) i da su se u potpunosti mogla financirati iz tog instrumenta da nisu bila obuhvaćena predmetnim subvencijama za ulaganja. Komisija je u prethodnim odlukama zaključila (72) da se taj nacionalni instrument financiranja predviđen francuskim zakonodavstvom temelji na strogim ex ante i ex post mehanizmima kontrole troškova, kojima se osigurava da upravitelji zračnih luka u okviru tog aranžmana primaju samo iznose strogo nužne za pokrivanje troškova. Usto, taj se sustav u trenutku dodjele predmetnih mjera primjenjivao na sve francuske civilne zračne luke, uključujući zračnu luku Beauvais, posebno s obzirom na opseg zadaća za koje se ostvaruje naknada. Naposljetku, tim je sustavom predviđeno odvojeno računovodstveno iskazivanje poslovnih i državnih djelatnosti zračne luke radi prijavljivanja troškova općoj upravi za civilno zrakoplovstvo. Tako je ispunjen uvjet o nediskriminaciji. |
| --- | --- |

(130)

Komisija nadalje smatra da su sva ulaganja iz prethodne uvodne izjave bila prihvatljiva za nacionalni instrument financiranja državnih zadaća (71) i da su se u potpunosti mogla financirati iz tog instrumenta da nisu bila obuhvaćena predmetnim subvencijama za ulaganja. Komisija je u prethodnim odlukama zaključila (72) da se taj nacionalni instrument financiranja predviđen francuskim zakonodavstvom temelji na strogim ex ante i ex post mehanizmima kontrole troškova, kojima se osigurava da upravitelji zračnih luka u okviru tog aranžmana primaju samo iznose strogo nužne za pokrivanje troškova. Usto, taj se sustav u trenutku dodjele predmetnih mjera primjenjivao na sve francuske civilne zračne luke, uključujući zračnu luku Beauvais, posebno s obzirom na opseg zadaća za koje se ostvaruje naknada. Naposljetku, tim je sustavom predviđeno odvojeno računovodstveno iskazivanje poslovnih i državnih djelatnosti zračne luke radi prijavljivanja troškova općoj upravi za civilno zrakoplovstvo. Tako je ispunjen uvjet o nediskriminaciji.

71

72

ex ante

ex post

| (131) | Stoga subvencije u iznosu od 1 110 669 EUR dodijeljene u okviru 1. programa, 567 782 EUR u okviru 2. programa i 10,2 milijuna EUR (73) u okviru 3. programa ne čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(131)

Stoga subvencije u iznosu od 1 110 669 EUR dodijeljene u okviru 1. programa, 567 782 EUR u okviru 2. programa i 10,2 milijuna EUR (73) u okviru 3. programa ne čine državnu potporu.

73

| (132) | S druge strane, Komisija smatra da ulaganja navedena u uvodnoj izjavi 67. nisu povezana s državnim djelatnostima. |
| --- | --- |

(132)

S druge strane, Komisija smatra da ulaganja navedena u uvodnoj izjavi 67. nisu povezana s državnim djelatnostima.

| (133) | Prvo, kad je riječ o sustavu slijetanja u svim vremenskim uvjetima (ILS kategorije III.), Sud je presudio da „čak i da je taj instrument obvezan te čak i ako nije sporno da pridonosi sigurnosti pri slijetanju, kao i drugi sustavi, on ne pridonosi kontroli ni nadzoru zračnog prostora, niti ijednoj drugoj javnoj ovlasti koje se mogu izvršavati u zračnoj luci. Taj instrument pridonosi pružanju usluga koje u konkurentskom kontekstu komercijalna zračna luka nudi zračnim prijevoznicima u okviru svoje opće djelatnosti koja je gospodarska djelatnost.” (74) |
| --- | --- |

(133)

Prvo, kad je riječ o sustavu slijetanja u svim vremenskim uvjetima (ILS kategorije III.), Sud je presudio da „čak i da je taj instrument obvezan te čak i ako nije sporno da pridonosi sigurnosti pri slijetanju, kao i drugi sustavi, on ne pridonosi kontroli ni nadzoru zračnog prostora, niti ijednoj drugoj javnoj ovlasti koje se mogu izvršavati u zračnoj luci. Taj instrument pridonosi pružanju usluga koje u konkurentskom kontekstu komercijalna zračna luka nudi zračnim prijevoznicima u okviru svoje opće djelatnosti koja je gospodarska djelatnost.” (74)

74

| (134) | Drugo, što se tiče ulaganja koja omogućuju okupljanje aeroklubova i privatnih vlasnika na takozvanom „području za rekreacijsko zrakoplovstvo” sjeverno od zračne luke, Komisija smatra da je ta mjera, iako pridonosi većoj sigurnosti zračnog prometa u zračnoj luci, prije svega dio komercijalnog upravljanja zračnom lukom Beauvais te da pridonosi pružanju usluga koje u konkurentskom kontekstu komercijalna zračna luka nudi zračnim prijevoznicima u okviru svoje opće djelatnosti koja je gospodarska djelatnost. |
| --- | --- |

(134)

Drugo, što se tiče ulaganja koja omogućuju okupljanje aeroklubova i privatnih vlasnika na takozvanom „području za rekreacijsko zrakoplovstvo” sjeverno od zračne luke, Komisija smatra da je ta mjera, iako pridonosi većoj sigurnosti zračnog prometa u zračnoj luci, prije svega dio komercijalnog upravljanja zračnom lukom Beauvais te da pridonosi pružanju usluga koje u konkurentskom kontekstu komercijalna zračna luka nudi zračnim prijevoznicima u okviru svoje opće djelatnosti koja je gospodarska djelatnost.

| (135) | Naposljetku, kad je riječ o uređenju posebnog područja unutar zračne luke namijenjenog institucionalnim tijelima za razvoj turizma, treba istaknuti da, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda, nije potrebno odvajati djelatnost izgradnje ili proširenja infrastrukture od njezine naknadne upotrebe i da gospodarska ili negospodarska narav naknadne upotrebe izgrađene infrastrukture nužno određuje prirodu građevinske djelatnosti (75). Komisija u skladu s člankom 6. CDSP-a utvrđuje da ako bi se u ovom slučaju predmetni prostor trebao staviti na raspolaganje lokalnim javnim tijelima za turizam radi promicanja lokalnog turizma, mogao bi se koristiti i za prodaju usluga kao što su
  „vođeni obilasci, hotelske rezervacije itd.” i regionalnih turističkih proizvoda. Tu je tvrdnju uostalom i sama Francuska potvrdila u svojim primjedbama iz travnja 2014., ali pritom nije dokazala da su te djelatnosti prodaje usluga i proizvoda činile samo neznatan dio aktivnosti lokalnih javnih tijela za turizam. U tim okolnostima Komisija smatra da je prostor od 50 m2 unutar zračne luke bio zamišljen za obavljanje gospodarske djelatnosti. Stoga je i SAGEB-ova izgradnja tog prostora bila obuhvaćena gospodarskom djelatnošću, a njezino financiranje obuhvaćeno je područjem primjene pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(135)

Naposljetku, kad je riječ o uređenju posebnog područja unutar zračne luke namijenjenog institucionalnim tijelima za razvoj turizma, treba istaknuti da, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda, nije potrebno odvajati djelatnost izgradnje ili proširenja infrastrukture od njezine naknadne upotrebe i da gospodarska ili negospodarska narav naknadne upotrebe izgrađene infrastrukture nužno određuje prirodu građevinske djelatnosti (75). Komisija u skladu s člankom 6. CDSP-a utvrđuje da ako bi se u ovom slučaju predmetni prostor trebao staviti na raspolaganje lokalnim javnim tijelima za turizam radi promicanja lokalnog turizma, mogao bi se koristiti i za prodaju usluga kao što su
  „vođeni obilasci, hotelske rezervacije itd.” i regionalnih turističkih proizvoda. Tu je tvrdnju uostalom i sama Francuska potvrdila u svojim primjedbama iz travnja 2014., ali pritom nije dokazala da su te djelatnosti prodaje usluga i proizvoda činile samo neznatan dio aktivnosti lokalnih javnih tijela za turizam. U tim okolnostima Komisija smatra da je prostor od 50 m2 unutar zračne luke bio zamišljen za obavljanje gospodarske djelatnosti. Stoga je i SAGEB-ova izgradnja tog prostora bila obuhvaćena gospodarskom djelatnošću, a njezino financiranje obuhvaćeno je područjem primjene pravila o državnim potporama.

75

„vođeni obilasci, hotelske rezervacije itd.

2

| (136) | U svakom slučaju, čak i da su ta ulaganja bila povezana s državnim djelatnostima, ona nisu bila prihvatljiva za financiranje na temelju nacionalnog instrumenta financiranja državnih zadaća pa Francuska nije dokazala da su druge zračne luke mogle dobiti subvencije za financiranje tih ulaganja. Stoga je zračna luka Beauvais oslobođena troškova koje su druge zračne luke mogle ili morale same snositi, čime su one diskriminirane. |
| --- | --- |

(136)

U svakom slučaju, čak i da su ta ulaganja bila povezana s državnim djelatnostima, ona nisu bila prihvatljiva za financiranje na temelju nacionalnog instrumenta financiranja državnih zadaća pa Francuska nije dokazala da su druge zračne luke mogle dobiti subvencije za financiranje tih ulaganja. Stoga je zračna luka Beauvais oslobođena troškova koje su druge zračne luke mogle ili morale same snositi, čime su one diskriminirane.

Pripisivost državi i prijenos državnih sredstava

Pripisivost državi i prijenos državnih sredstava

| (137) | Iz ustaljene sudske prakse proizlazi da su mjere koje poduzimaju državna tijela država članica, bez obzira na njihov pravni status i naziv, kao i mjere koje poduzima središnja vlast, obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a, ako su uvjeti predviđeni tom odredbom ispunjeni. (76) |
| --- | --- |

(137)

Iz ustaljene sudske prakse proizlazi da su mjere koje poduzimaju državna tijela država članica, bez obzira na njihov pravni status i naziv, kao i mjere koje poduzima središnja vlast, obuhvaćene područjem primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a, ako su uvjeti predviđeni tom odredbom ispunjeni. (76)

76

| (138) | Nakon CCIO-a i SAGEB-a predmetne subvencije za ulaganja dodijelili su regija Pikardija, departman Oise i CCB izravno (2002.–2008.) ili putem SMABT-a (2008.–2023.), čiji su ekskluzivni članovi bili ta tri lokalna i regionalna tijela (77). Kad je riječ o SMABT-u, Komisija napominje i da je to javno tijelo samo skupina lokalnih i regionalnih vlasti koja nema vlastite zaposlenike (dužnosnici departmana Oise stavljaju se na raspolaganje SMABT-u) i čije odluke (posebno odluke o proračunu) donosi sindikalni odbor sastavljen od predstavnika triju lokalnih i regionalnih tijela članova. |
| --- | --- |

(138)

Nakon CCIO-a i SAGEB-a predmetne subvencije za ulaganja dodijelili su regija Pikardija, departman Oise i CCB izravno (2002.–2008.) ili putem SMABT-a (2008.–2023.), čiji su ekskluzivni članovi bili ta tri lokalna i regionalna tijela (77). Kad je riječ o SMABT-u, Komisija napominje i da je to javno tijelo samo skupina lokalnih i regionalnih vlasti koja nema vlastite zaposlenike (dužnosnici departmana Oise stavljaju se na raspolaganje SMABT-u) i čije odluke (posebno odluke o proračunu) donosi sindikalni odbor sastavljen od predstavnika triju lokalnih i regionalnih tijela članova.

77

| (139) | Stoga se mjere koje su ta tijela dodijele mogu pripisati državi. Osim toga, sredstva lokalnih i regionalnih vlasti i SMABT-a (čija se sredstva financiraju isključivo iz proračuna lokalnih i regionalnih vlasti i podliježu proračunskom nadzoru države – vidjeti uvodnu izjavu 18.) moraju se smatrati državnim sredstvima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. (78) |
| --- | --- |

(139)

Stoga se mjere koje su ta tijela dodijele mogu pripisati državi. Osim toga, sredstva lokalnih i regionalnih vlasti i SMABT-a (čija se sredstva financiraju isključivo iz proračuna lokalnih i regionalnih vlasti i podliježu proračunskom nadzoru države – vidjeti uvodnu izjavu 18.) moraju se smatrati državnim sredstvima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. (78)

78

Postojanje prednosti

Postojanje prednosti

| (140) | Kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu dodijeljenu poduzetniku, treba utvrditi je li predmetni poduzetnik ostvario gospodarsku prednost zbog koje je izbjegao plaćanje troškova koji bi uobičajeno teretili njegova vlastita financijska sredstva ili je li ostvario prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ta se ocjena u načelu donosi primjenom kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(140)

Kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu dodijeljenu poduzetniku, treba utvrditi je li predmetni poduzetnik ostvario gospodarsku prednost zbog koje je izbjegao plaćanje troškova koji bi uobičajeno teretili njegova vlastita financijska sredstva ili je li ostvario prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ta se ocjena u načelu donosi primjenom kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (141) | U skladu s tim, ako neka zračna luka koristi javno financiranje, Komisija će procijeniti predstavlja li takvo financiranje potporu razmatranjem činjenice bi li u sličnim okolnostima privatni subjekt, uzimajući u obzir predvidivost ostvarivanja povrata te izuzimajući sva socijalna, regionalno-politička i sektorska pitanja, odobrio takvo financiranje. |
| --- | --- |

(141)

U skladu s tim, ako neka zračna luka koristi javno financiranje, Komisija će procijeniti predstavlja li takvo financiranje potporu razmatranjem činjenice bi li u sličnim okolnostima privatni subjekt, uzimajući u obzir predvidivost ostvarivanja povrata te izuzimajući sva socijalna, regionalno-politička i sektorska pitanja, odobrio takvo financiranje.

| (142) | Međutim, iz sudske prakse proizlazi (79) da se kriterij privatnog ulagača u pravilu primjenjuje kad je država članica dodjeljivanjem gospodarske prednosti poduzetniku postupila kao gospodarski subjekt, a ne kao javno tijelo. Stoga se kriterij privatnog ulagača mora primijeniti ako bi postupanje države članice mogao, barem načelno, usvojiti privatni gospodarski subjekt koji nastoji ostvariti dobit ili ograničiti gubitke (80). |
| --- | --- |

(142)

Međutim, iz sudske prakse proizlazi (79) da se kriterij privatnog ulagača u pravilu primjenjuje kad je država članica dodjeljivanjem gospodarske prednosti poduzetniku postupila kao gospodarski subjekt, a ne kao javno tijelo. Stoga se kriterij privatnog ulagača mora primijeniti ako bi postupanje države članice mogao, barem načelno, usvojiti privatni gospodarski subjekt koji nastoji ostvariti dobit ili ograničiti gubitke (80).

79

80

| (143) | Komisija prije svega napominje da francuska tijela smatraju da se cjelokupno upravljanje zračnom lukom Beauvais ne treba smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa (81). Također ističe da se francuska tijela nisu pozvala ni na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na subvencije za ulaganja dodijeljene u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(143)

Komisija prije svega napominje da francuska tijela smatraju da se cjelokupno upravljanje zračnom lukom Beauvais ne treba smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa (81). Također ističe da se francuska tijela nisu pozvala ni na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na subvencije za ulaganja dodijeljene u ovom slučaju.

81

| (144) | Međutim, treba podsjetiti da načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu nije iznimka koja bi se primjenjivala samo na zahtjev pojedine države članice. Naime, taj kriterij, kad je primjenjiv, jedan je od elemenata koje Komisija mora uzeti u obzir pri utvrđivanju postojanja potpore. Ako se država članica ne pozove na kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako bi se utvrdilo je li taj kriterij bio primjenjiv, kao polaznu točku treba uzeti gospodarsku narav djelovanja države članice, a ne način na koji je ta država članica subjektivno namjeravala djelovati ili alternativne postupke koje je ta država članica razmatrala prije donošenja predmetne mjere (82). |
| --- | --- |

(144)

Međutim, treba podsjetiti da načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu nije iznimka koja bi se primjenjivala samo na zahtjev pojedine države članice. Naime, taj kriterij, kad je primjenjiv, jedan je od elemenata koje Komisija mora uzeti u obzir pri utvrđivanju postojanja potpore. Ako se država članica ne pozove na kriterij subjekta u tržišnom gospodarstvu, kako bi se utvrdilo je li taj kriterij bio primjenjiv, kao polaznu točku treba uzeti gospodarsku narav djelovanja države članice, a ne način na koji je ta država članica subjektivno namjeravala djelovati ili alternativne postupke koje je ta država članica razmatrala prije donošenja predmetne mjere (82).

82

| (145) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., do 1. ožujka 2008. zračna luka Beauvais bila je u vlasništvu države, s obzirom na to da je CCIO bio zadužen za njezino upravljanje i poslovanje u okviru AOT-a, a zatim koncesije za uporabu objekata na javnom dobru. |
| --- | --- |

(145)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 17., do 1. ožujka 2008. zračna luka Beauvais bila je u vlasništvu države, s obzirom na to da je CCIO bio zadužen za njezino upravljanje i poslovanje u okviru AOT-a, a zatim koncesije za uporabu objekata na javnom dobru.

1. program

1. program

| (146) | Komisija smatra da lokalne i regionalne vlasti koje su CCIO-u dodijelile subvencije predviđene u okviru 1. programa nisu djelovale u svojstvu gospodarskih subjekata. |
| --- | --- |

(146)

Komisija smatra da lokalne i regionalne vlasti koje su CCIO-u dodijelile subvencije predviđene u okviru 1. programa nisu djelovale u svojstvu gospodarskih subjekata.

| (147) | Naime, Komisija smatra da regija Pikardija, departman Oise i CCB u okviru 1. programa i u trenutku dodjele subvencija za ulaganja (83) nisu mogli očekivati ikakav financijski povrat na svoje sudjelovanje u ulaganjima koja je proveo CCIO u zračnoj luci Beauvais. |
| --- | --- |

(147)

Naime, Komisija smatra da regija Pikardija, departman Oise i CCB u okviru 1. programa i u trenutku dodjele subvencija za ulaganja (83) nisu mogli očekivati ikakav financijski povrat na svoje sudjelovanje u ulaganjima koja je proveo CCIO u zračnoj luci Beauvais.

83

| (148) | Naime, tri prethodno navedena tijela nisu bila dioničari CCIO-a i u trenutku dodjele potpore nisu imala pravo vlasništva nad zračnom lukom. Osim toga, sporazumi o financiranju koje je svako tijelo sklopilo s CCIO-om (84) nisu sadržavali instrumente dividende ili udjela u dobiti u zamjenu za dodijeljene subvencije. |
| --- | --- |

(148)

Naime, tri prethodno navedena tijela nisu bila dioničari CCIO-a i u trenutku dodjele potpore nisu imala pravo vlasništva nad zračnom lukom. Osim toga, sporazumi o financiranju koje je svako tijelo sklopilo s CCIO-om (84) nisu sadržavali instrumente dividende ili udjela u dobiti u zamjenu za dodijeljene subvencije.

84

| (149) | Usto, te su subvencije dodijeljene isključivo u svrhu potpore razvoju regionalnog gospodarstva i bolje zaštite okoliša i sigurnosti obližnjih stanovnika (85). Međutim, pri primjeni kriterija načela subjekta u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir razlozi od javnog interesa (86). |
| --- | --- |

(149)

Usto, te su subvencije dodijeljene isključivo u svrhu potpore razvoju regionalnog gospodarstva i bolje zaštite okoliša i sigurnosti obližnjih stanovnika (85). Međutim, pri primjeni kriterija načela subjekta u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir razlozi od javnog interesa (86).

85

86

| (150) | Stoga se može zaključiti da privatni subjekt koji je djelovao radi stjecanja financijske dobiti nije mogao, čak i samo načelno, usvojiti postupanje navedenih tijela. Stoga kriterij načela subjekta u tržišnom gospodarstvu u ovom slučaju nije primjenjiv na subvencije dodijeljene u okviru 1. programa. |
| --- | --- |

(150)

Stoga se može zaključiti da privatni subjekt koji je djelovao radi stjecanja financijske dobiti nije mogao, čak i samo načelno, usvojiti postupanje navedenih tijela. Stoga kriterij načela subjekta u tržišnom gospodarstvu u ovom slučaju nije primjenjiv na subvencije dodijeljene u okviru 1. programa.

| (151) | Budući da je u vrijeme dodjele subvencija CCIO na temelju AOT-a iz 1997. bio zadužen za razvoj infrastrukture i opreme zračne luke Beauvais (87), on je trebao preuzeti odgovornost za ulaganja iz uvodne izjave 37., osim za ulaganja u okviru državnih zadaća (88). Stoga su mu subvencije za ulaganja koje je primio u okviru 1. programa omogućila da izbjegne plaćanje troškova koje bi inače morao snositi iz vlastitih financijskih sredstava. Te su mu subvencije stoga donijele gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(151)

Budući da je u vrijeme dodjele subvencija CCIO na temelju AOT-a iz 1997. bio zadužen za razvoj infrastrukture i opreme zračne luke Beauvais (87), on je trebao preuzeti odgovornost za ulaganja iz uvodne izjave 37., osim za ulaganja u okviru državnih zadaća (88). Stoga su mu subvencije za ulaganja koje je primio u okviru 1. programa omogućila da izbjegne plaćanje troškova koje bi inače morao snositi iz vlastitih financijskih sredstava. Te su mu subvencije stoga donijele gospodarsku prednost.

87

88

2. program

2. program

| (152) | Razmatranja iznesena u okviru 1. programa primjenjuju se i na subvencije dodijeljene u okviru 2. programa. Komisija smatra da lokalne i regionalne vlasti koje su CCIO-u dodijelile subvencije predviđene 2. programom nisu djelovale u svojstvu gospodarskog subjekta. |
| --- | --- |

(152)

Razmatranja iznesena u okviru 1. programa primjenjuju se i na subvencije dodijeljene u okviru 2. programa. Komisija smatra da lokalne i regionalne vlasti koje su CCIO-u dodijelile subvencije predviđene 2. programom nisu djelovale u svojstvu gospodarskog subjekta.

| (153) | Međutim, Komisija ističe da, iako je sporazum o financiranju između CCIO-a i departmana Oise sklopljen 18. prosinca 2006. (odnosno prije datuma prijenosa vlasništva nad zračnom lukom na SMABT), sporazumi o financiranju sklopljeni s regijom Pikardijom i CCB-om sklopljeni su nakon 1. ožujka 2007., odnosno nakon datuma potpisivanja sporazuma kojim se SMABT-u dodjeljuje vlasništvo nad zračnom lukom Beauvais s učinkom od 1. ožujka 2008 (89). Ipak, Komisija smatra da se kriterij načela subjekta u tržišnom gospodarstvu ne bi trebao primjenjivati na subvencije isplaćene u okviru 2. programa zbog sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(153)

Međutim, Komisija ističe da, iako je sporazum o financiranju između CCIO-a i departmana Oise sklopljen 18. prosinca 2006. (odnosno prije datuma prijenosa vlasništva nad zračnom lukom na SMABT), sporazumi o financiranju sklopljeni s regijom Pikardijom i CCB-om sklopljeni su nakon 1. ožujka 2007., odnosno nakon datuma potpisivanja sporazuma kojim se SMABT-u dodjeljuje vlasništvo nad zračnom lukom Beauvais s učinkom od 1. ožujka 2008 (89). Ipak, Komisija smatra da se kriterij načela subjekta u tržišnom gospodarstvu ne bi trebao primjenjivati na subvencije isplaćene u okviru 2. programa zbog sljedećih razloga.

89

| (154) | Prvo, svako lokalno i regionalno tijelo sklopilo je sporazume o financiranju s CCIO-om pojedinačno, a ne u ime ili za račun SMABT-a. Međutim, samo je SMABT, odnosno subjekt koji se sastoji od tih triju tijela, mogao očekivati financijski povrat od financiranih ulaganja, a ne svako tijelo pojedinačno. S tim u vezi, u statutima SMABT-a nisu predviđeni oblici preraspodjele moguće dobiti ostvarene u okviru njegovih aktivnosti na tijela koja su njegovi članovi. Osim toga, ni jedan od sporazuma o financiranju nije sadržavao instrument dividende ili udjela u dobiti u zamjenu za dodijeljene subvencije. |
| --- | --- |

(154)

Prvo, svako lokalno i regionalno tijelo sklopilo je sporazume o financiranju s CCIO-om pojedinačno, a ne u ime ili za račun SMABT-a. Međutim, samo je SMABT, odnosno subjekt koji se sastoji od tih triju tijela, mogao očekivati financijski povrat od financiranih ulaganja, a ne svako tijelo pojedinačno. S tim u vezi, u statutima SMABT-a nisu predviđeni oblici preraspodjele moguće dobiti ostvarene u okviru njegovih aktivnosti na tijela koja su njegovi članovi. Osim toga, ni jedan od sporazuma o financiranju nije sadržavao instrument dividende ili udjela u dobiti u zamjenu za dodijeljene subvencije.

| (155) | Osim toga, te su subvencije dodijeljene isključivo radi potpore razvoju regionalnog gospodarstva i bolje zaštite okoliša i sigurnosti obližnjih stanovnika (90). Međutim, pri primjeni kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir razlozi od javnog interesa. |
| --- | --- |

(155)

Osim toga, te su subvencije dodijeljene isključivo radi potpore razvoju regionalnog gospodarstva i bolje zaštite okoliša i sigurnosti obližnjih stanovnika (90). Međutim, pri primjeni kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir razlozi od javnog interesa.

90

| (156) | Stoga se može zaključiti da privatni subjekt koji je djelovao radi stjecanja financijske dobiti nije mogao, čak i samo načelno, usvojiti postupanje navedenih tijela. Stoga kriterij načela subjekta u tržišnom gospodarstvu u ovom slučaju nije primjenjiv na subvencije dodijeljene u okviru 2. programa. |
| --- | --- |

(156)

Stoga se može zaključiti da privatni subjekt koji je djelovao radi stjecanja financijske dobiti nije mogao, čak i samo načelno, usvojiti postupanje navedenih tijela. Stoga kriterij načela subjekta u tržišnom gospodarstvu u ovom slučaju nije primjenjiv na subvencije dodijeljene u okviru 2. programa.

| (157) | Budući da je u vrijeme dodjele subvencija CCIO na temelju koncesije za uporabu objekta na javnom dobru iz 2002. bio zadužen za razvoj infrastrukture i opreme zračne luke Beauvais (91), on je trebao preuzeti odgovornost za ulaganja iz uvodne izjave 39., osim za ulaganja u okviru državnih zadaća (92). Stoga su mu subvencije za ulaganja koja je primio u okviru 2. programa omogućile da izbjegne plaćanje troškova koje bi inače morao snositi iz vlastitih financijskih sredstava. Te su mu subvencije stoga donijele gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(157)

Budući da je u vrijeme dodjele subvencija CCIO na temelju koncesije za uporabu objekta na javnom dobru iz 2002. bio zadužen za razvoj infrastrukture i opreme zračne luke Beauvais (91), on je trebao preuzeti odgovornost za ulaganja iz uvodne izjave 39., osim za ulaganja u okviru državnih zadaća (92). Stoga su mu subvencije za ulaganja koja je primio u okviru 2. programa omogućile da izbjegne plaćanje troškova koje bi inače morao snositi iz vlastitih financijskih sredstava. Te su mu subvencije stoga donijele gospodarsku prednost.

91

92

3. program

3. program

| (158) | Komisija napominje da su subvencije za ulaganja koje je SMABT u okviru CDSP-a isplatio SAGEB-u bile predviđene CDSP-om kako bi se poduprla provedba programa ulaganja nametnutog SAGEB-u na njegov trošak. Na temelju tog CDSP-a, SMABT-u je, kao koncedentu, plaćena naknada za upotrebu zemljišta utvrđena u fiksnom iznosu od 10 795 243 EUR za cijelo trajanje CDSP-a (93) i dividenda na sudjelovanje u ulaganjima SMABT-a. (94) Pravo na podjelu dobiti aktivirano je pod određenim uvjetima (95), a njegov je iznos utvrđen u visini od 50 % viška dobiti (96). |
| --- | --- |

(158)

Komisija napominje da su subvencije za ulaganja koje je SMABT u okviru CDSP-a isplatio SAGEB-u bile predviđene CDSP-om kako bi se poduprla provedba programa ulaganja nametnutog SAGEB-u na njegov trošak. Na temelju tog CDSP-a, SMABT-u je, kao koncedentu, plaćena naknada za upotrebu zemljišta utvrđena u fiksnom iznosu od 10 795 243 EUR za cijelo trajanje CDSP-a (93) i dividenda na sudjelovanje u ulaganjima SMABT-a. (94) Pravo na podjelu dobiti aktivirano je pod određenim uvjetima (95), a njegov je iznos utvrđen u visini od 50 % viška dobiti (96).

93

94

95

96

| (159) | Komisija nadalje napominje da su ti uvjeti utvrđeni nakon natječajnog postupka za koncesiju za upravljanje zračnom lukom Beauvais i linijom koja povezuje zračnu luku s Parizom, u skladu s kojim su natjecatelji u svoju ponudu morali uključiti plan ulaganja. Natječajni postupak sastojao se od provođenja pregovaračkog postupka s prethodnom objavom poziva na nadmetanje. Nakon podnošenja pet prijava i četiriju ponuda, SMABT je odlučio prihvatiti dvije ponude i započeti pregovore s grupom CCIO-Veolia i grupom „Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis, Groupe K Finance”. Nakon što je pozvao te dvije grupe da podnesu konačne ponude, posebno na temelju polaznog scenarija razvoja kontroliranog zračnog prometa koji je ograničen na 21 000 letova do 2022., SMABT je konačno dodijelio ugovor o koncesiji grupi CCIO-Veolia. |
| --- | --- |

(159)

Komisija nadalje napominje da su ti uvjeti utvrđeni nakon natječajnog postupka za koncesiju za upravljanje zračnom lukom Beauvais i linijom koja povezuje zračnu luku s Parizom, u skladu s kojim su natjecatelji u svoju ponudu morali uključiti plan ulaganja. Natječajni postupak sastojao se od provođenja pregovaračkog postupka s prethodnom objavom poziva na nadmetanje. Nakon podnošenja pet prijava i četiriju ponuda, SMABT je odlučio prihvatiti dvije ponude i započeti pregovore s grupom CCIO-Veolia i grupom „Vinci, Airports-Vinci, SA Keolis, Groupe K Finance”. Nakon što je pozvao te dvije grupe da podnesu konačne ponude, posebno na temelju polaznog scenarija razvoja kontroliranog zračnog prometa koji je ograničen na 21 000 letova do 2022., SMABT je konačno dodijelio ugovor o koncesiji grupi CCIO-Veolia.

| (160) | Prvo, Komisija smatra da je primjenjivost kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu na subvencije za ulaganja koje je SMABT isplatio SAGEB-u na temelju CDSP-a u ovom slučaju gotovo sasvim sigurna. |
| --- | --- |

(160)

Prvo, Komisija smatra da je primjenjivost kriterija subjekta u tržišnom gospodarstvu na subvencije za ulaganja koje je SMABT isplatio SAGEB-u na temelju CDSP-a u ovom slučaju gotovo sasvim sigurna.

| (161) | SMABT je, kao vlasnik zračne luke Beauvais, odlučio isplatiti te subvencije na temelju CDSP-a, kojim je predviđeno da se upravljanje zračnom lukom delegira SAGEB-u, uz financijsku naknadu SMABT-u. Drugim riječima, javno tijelo, vlasnik infrastrukture, odlučilo je povjeriti njezino upravljanje trećim vanjskim izvršiteljima u zamjenu za financijsku naknadu. Taj bi pristup, makar i načelno, mogao primijeniti privatni subjekt koji djeluje radi stjecanja dobiti ili povećavanja vrijednosti imovine u njegovu vlasništvu povjeravanjem njezina upravljanja trećim vanjskim izvršiteljima. |
| --- | --- |

(161)

SMABT je, kao vlasnik zračne luke Beauvais, odlučio isplatiti te subvencije na temelju CDSP-a, kojim je predviđeno da se upravljanje zračnom lukom delegira SAGEB-u, uz financijsku naknadu SMABT-u. Drugim riječima, javno tijelo, vlasnik infrastrukture, odlučilo je povjeriti njezino upravljanje trećim vanjskim izvršiteljima u zamjenu za financijsku naknadu. Taj bi pristup, makar i načelno, mogao primijeniti privatni subjekt koji djeluje radi stjecanja dobiti ili povećavanja vrijednosti imovine u njegovu vlasništvu povjeravanjem njezina upravljanja trećim vanjskim izvršiteljima.

| (162) | Osim toga, odluka o delegiranju koncesije za upravljanje zračnom lukom Beauvais donesena je kako bi se subjektu kojem su delegirane ovlasti povjerilo tekuće i investicijsko održavanje te poslovanje zračne luke Beauvais, upravljanje autobusnom linijom između Pariza i zračne luke Beauvais te provedba programa ulaganja u razvoj komercijalne infrastrukture zračne luke Beauvais (uvodna izjava 19.). Stoga su te zadaće općenito i uglavnom imale komercijalnu svrhu. Isto vrijedi i za ciljeve SMABT-a, od kojih je jedan bio, među ostalim, razvoj komercijalnog prometa u najvećoj mjeri dopuštenoj zakonom (vidjeti uvodnu izjavu 167.). |
| --- | --- |

(162)

Osim toga, odluka o delegiranju koncesije za upravljanje zračnom lukom Beauvais donesena je kako bi se subjektu kojem su delegirane ovlasti povjerilo tekuće i investicijsko održavanje te poslovanje zračne luke Beauvais, upravljanje autobusnom linijom između Pariza i zračne luke Beauvais te provedba programa ulaganja u razvoj komercijalne infrastrukture zračne luke Beauvais (uvodna izjava 19.). Stoga su te zadaće općenito i uglavnom imale komercijalnu svrhu. Isto vrijedi i za ciljeve SMABT-a, od kojih je jedan bio, među ostalim, razvoj komercijalnog prometa u najvećoj mjeri dopuštenoj zakonom (vidjeti uvodnu izjavu 167.).

| (163) | Iz toga slijedi da se moguća selektivna prednost dodijeljena u okviru 3. programa mora analizirati u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(163)

Iz toga slijedi da se moguća selektivna prednost dodijeljena u okviru 3. programa mora analizirati u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (164) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 159., subvencije u okviru 3. programa bile su dio ugovorne cjeline za koju je SMABT organizirao natječajni postupak. Stoga, kako bi provjerila je li tim subvencijama SAGEB-u dodijeljena prednost koju u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi ostvario, Komisija mora analizirati je li natječajni postupak, kojim se, prema potrebi, predviđalo plaćanje subvencija, proveden u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(164)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 159., subvencije u okviru 3. programa bile su dio ugovorne cjeline za koju je SMABT organizirao natječajni postupak. Stoga, kako bi provjerila je li tim subvencijama SAGEB-u dodijeljena prednost koju u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi ostvario, Komisija mora analizirati je li natječajni postupak, kojim se, prema potrebi, predviđalo plaćanje subvencija, proveden u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (165) | Treba podsjetiti da kad je riječ o stjecanju usluga od strane tijela javne vlasti, ono se načelno mora odvijati u skladu s pravilima o provedbi postupka javne nabave, predviđenima sekundarnim pravom Unije. U tom slučaju postojanje takvog postupka javne nabave, vođenog prije kupnje usluga od strane tijela javne vlasti jedne države članice, se u pravilu smatra dovoljnim za isključenje mogućnosti da ta država članica dodjeljuje prednost odabranom poduzetniku pružatelju usluga, koju ovaj inače ne bi stekao u uobičajenim tržišnim okolnostima (97). To je u načelu slučaj kad se koncesija za komercijalno upravljanje zračnom lukom dodjeljuje na temelju konkurentnog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječajnog postupka, u skladu s načelima UFEU-a o javnoj nabavi, uz uvjet da su za odabir kupca ili prodavatelja upotrijebljeni odgovarajući kriteriji (98) koje bi u istoj situaciji kao SMABT primijenio privatni subjekt. |
| --- | --- |

(165)

Treba podsjetiti da kad je riječ o stjecanju usluga od strane tijela javne vlasti, ono se načelno mora odvijati u skladu s pravilima o provedbi postupka javne nabave, predviđenima sekundarnim pravom Unije. U tom slučaju postojanje takvog postupka javne nabave, vođenog prije kupnje usluga od strane tijela javne vlasti jedne države članice, se u pravilu smatra dovoljnim za isključenje mogućnosti da ta država članica dodjeljuje prednost odabranom poduzetniku pružatelju usluga, koju ovaj inače ne bi stekao u uobičajenim tržišnim okolnostima (97). To je u načelu slučaj kad se koncesija za komercijalno upravljanje zračnom lukom dodjeljuje na temelju konkurentnog, transparentnog, nediskriminirajućeg i bezuvjetnog natječajnog postupka, u skladu s načelima UFEU-a o javnoj nabavi, uz uvjet da su za odabir kupca ili prodavatelja upotrijebljeni odgovarajući kriteriji (98) koje bi u istoj situaciji kao SMABT primijenio privatni subjekt.

97

98

| (166) | Natječajni postupak mora prije svega biti konkurentan da bi se omogućilo svim zainteresiranim i kvalificiranim ponuditeljima da sudjeluju u postupku. Usto, postupak mora biti transparentan da bi se svim zainteresiranim natjecateljima omogućilo da ih se na jednak način i odgovarajuće obavješćuje u svakoj fazi natječajnog postupka. Treće, nediskriminirajući tretman svih ponuditelja u svim fazama postupka te objektivni kriteriji odabira i dodjele utvrđeni prije postupka prijeko su potrebni uvjeti da bi se osiguralo da je transakcija koja proizlazi iz toga u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(166)

Natječajni postupak mora prije svega biti konkurentan da bi se omogućilo svim zainteresiranim i kvalificiranim ponuditeljima da sudjeluju u postupku. Usto, postupak mora biti transparentan da bi se svim zainteresiranim natjecateljima omogućilo da ih se na jednak način i odgovarajuće obavješćuje u svakoj fazi natječajnog postupka. Treće, nediskriminirajući tretman svih ponuditelja u svim fazama postupka te objektivni kriteriji odabira i dodjele utvrđeni prije postupka prijeko su potrebni uvjeti da bi se osiguralo da je transakcija koja proizlazi iz toga u skladu s tržišnim uvjetima.

prije svega

Usto

Treće

| (167) | Prema informacijama koje je dostavila Francuska, natječajni postupak objavljen je u službenim listovima za zakonske obavijesti, posebno u Službenom listu Europske unije, i u jednom stručnom časopisu. Člankom 3.3. tehničkih specifikacija (99) predviđeni su sljedeći ciljevi SMABT-a:






  — | razvoj prometa do najviše 21 000 komercijalnih letova godišnje u skladu s gornjom granicom plana izloženosti buci do 2012., |
| --- | --- | --- |

(167)

Prema informacijama koje je dostavila Francuska, natječajni postupak objavljen je u službenim listovima za zakonske obavijesti, posebno u Službenom listu Europske unije, i u jednom stručnom časopisu. Člankom 3.3. tehničkih specifikacija (99) predviđeni su sljedeći ciljevi SMABT-a:

Službenom listu Europske unije

99

—

razvoj prometa do najviše 21 000 komercijalnih letova godišnje u skladu s gornjom granicom plana izloženosti buci do 2012.,

| — | razvoj gospodarskih učinaka u smislu izravnog i neizravnog zapošljavanja povezanog s poslovanjem čvorišta te u području turizma i područjima djelatnosti, |
| --- | --- |

—

razvoj gospodarskih učinaka u smislu izravnog i neizravnog zapošljavanja povezanog s poslovanjem čvorišta te u području turizma i područjima djelatnosti,

| — | integriranje upravljanja zračnom lukom u plan zaštite okoliša čija je izrada u tijeku. |
| --- | --- |

—

integriranje upravljanja zračnom lukom u plan zaštite okoliša čija je izrada u tijeku.

| (168) | Usto, člankom 7. tehničkih specifikacija predviđeno je da će se ponude natjecatelja koji sudjeluju u natječajnom postupku za delegiranje javnih usluga za upravljanje čvorišnom zračnom lukom Beauvais ocjenjivati na temelju sljedećih kriterija:






  — | vrsta i kvaliteta resursa koji se upotrebljavaju za organizaciju i poslovanje zračne luke (upravljanje, ljudski potencijali, obavljanje autobusnog prijevoza, zahtjevi održivog razvoja), |
| --- | --- | --- |

(168)

Usto, člankom 7. tehničkih specifikacija predviđeno je da će se ponude natjecatelja koji sudjeluju u natječajnom postupku za delegiranje javnih usluga za upravljanje čvorišnom zračnom lukom Beauvais ocjenjivati na temelju sljedećih kriterija:

—

vrsta i kvaliteta resursa koji se upotrebljavaju za organizaciju i poslovanje zračne luke (upravljanje, ljudski potencijali, obavljanje autobusnog prijevoza, zahtjevi održivog razvoja),

| — | opća struktura upravljanja zračnom lukom i financijski odnosi između SMABT-a i subjekta kojem su delegirane ovlasti, i |
| --- | --- |

—

opća struktura upravljanja zračnom lukom i financijski odnosi između SMABT-a i subjekta kojem su delegirane ovlasti, i

| — | kvaliteta programa ulaganja. |
| --- | --- |

—

kvaliteta programa ulaganja.

| (169) | Komisija napominje da su natjecatelji imali jednak pristup nizu informacija i dokumenata, uključujući, među ostalim, nacrt ugovora i njegove detaljne priloge, financijske i računovodstvene podatke CCIO-a u okviru ugovora o koncesiji sklopljenog 2002. s državom (100), popis imovine stavljene na raspolaganje subjektu kojem su delegirane ovlasti, postojeće amortizacijske tablice koje pokazuju njihovo stanje, važeće ugovore o uslugama zračne luke, pročišćenu verziju ugovora sklopljenog između SMABT-a i CCIO-a o upravljanju autobusnom linijom te ekonomske i financijske podatke koji se odnose na to upravljanje, kao i popis osoblja zaduženog za upravljanje zračnom lukom i razne izvatke iz propisa primjenjivih na zračnu luku (plan izloženosti buci, dijagnoza okoliša, policijski nalog, operativna pravila itd.). Dokumentacija o savjetovanju s poduzećima dostavljena je elektroničkim putem (CD-ROM), a natjecatelji su u roku za dostavu ponuda mogli postavljati pitanja u elektroničkom obliku. Svakom natjecatelju na rapolaganje je stavljena i podatkovna soba za fizički uvid u dokumentaciju u prostorijama SMABT-a te je za svakog natjecatelja organiziran terenski posjet objektima zračne luke. |
| --- | --- |

(169)

Komisija napominje da su natjecatelji imali jednak pristup nizu informacija i dokumenata, uključujući, među ostalim, nacrt ugovora i njegove detaljne priloge, financijske i računovodstvene podatke CCIO-a u okviru ugovora o koncesiji sklopljenog 2002. s državom (100), popis imovine stavljene na raspolaganje subjektu kojem su delegirane ovlasti, postojeće amortizacijske tablice koje pokazuju njihovo stanje, važeće ugovore o uslugama zračne luke, pročišćenu verziju ugovora sklopljenog između SMABT-a i CCIO-a o upravljanju autobusnom linijom te ekonomske i financijske podatke koji se odnose na to upravljanje, kao i popis osoblja zaduženog za upravljanje zračnom lukom i razne izvatke iz propisa primjenjivih na zračnu luku (plan izloženosti buci, dijagnoza okoliša, policijski nalog, operativna pravila itd.). Dokumentacija o savjetovanju s poduzećima dostavljena je elektroničkim putem (CD-ROM), a natjecatelji su u roku za dostavu ponuda mogli postavljati pitanja u elektroničkom obliku. Svakom natjecatelju na rapolaganje je stavljena i podatkovna soba za fizički uvid u dokumentaciju u prostorijama SMABT-a te je za svakog natjecatelja organiziran terenski posjet objektima zračne luke.

100

podatkovna soba

| (170) | Komisija napominje da su te podatke potvrdili nacionalni upravni sudovi, kojima su dva neuspješna natjecatelja podnijela dva zahtjeva za predugovornu pravnu zaštitu, a koji su također utvrdili da su u predmetnom postupku poštovani razumni rokovi za podnošenje prijava i dostavu ponuda (101). U širem smislu, ti su sudovi zaključili da je tijek postupka bio u skladu s načelom jednakog postupanja pri javnoj nabavi i načelom transparentnosti. Naposljetku, Komisija ističe da je u postupku relativno velikom broju natjecatelja (pet) omogućeno da dostave ponude jer su bili upoznati s kriterijima za odabir i ciljevima SMABT-a. |
| --- | --- |

(170)

Komisija napominje da su te podatke potvrdili nacionalni upravni sudovi, kojima su dva neuspješna natjecatelja podnijela dva zahtjeva za predugovornu pravnu zaštitu, a koji su također utvrdili da su u predmetnom postupku poštovani razumni rokovi za podnošenje prijava i dostavu ponuda (101). U širem smislu, ti su sudovi zaključili da je tijek postupka bio u skladu s načelom jednakog postupanja pri javnoj nabavi i načelom transparentnosti. Naposljetku, Komisija ističe da je u postupku relativno velikom broju natjecatelja (pet) omogućeno da dostave ponude jer su bili upoznati s kriterijima za odabir i ciljevima SMABT-a.

101

| (171) | Stoga je predmetni postupak proveden na konkurentnoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. |
| --- | --- |

(171)

Stoga je predmetni postupak proveden na konkurentnoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi.

| (172) | Međutim, Komisija podsjeća da bi, ako je riječ o kriteriju bezuvjetnosti natječajnog postupka, kad javna tijela kupuju imovinu, robu ili usluge, svi posebni uvjeti povezani s natječajnim postupkom trebali na nediskriminirajući, poman i objektivan način biti povezani s predmetom i specifičnim gospodarskim ciljem ugovora. Njima bi se trebalo omogućiti da ekonomski najpovoljnija ponuda odgovara vrijednosti tržišta. Kriterije treba stoga definirati tako da se u natječajnom postupku omogući učinkovito tržišno natjecanje kojim se uspješnom ponuditelju omogućuje uobičajeni povrat, a ne veći. U praksi se time podrazumijeva upotreba natječaja kojima se posebna važnost pridaje komponenti ponude koja se odnosi na „cijenu” ili onih kojima bi se vjerojatno postigao konkurentan ishod (102). |
| --- | --- |

(172)

Međutim, Komisija podsjeća da bi, ako je riječ o kriteriju bezuvjetnosti natječajnog postupka, kad javna tijela kupuju imovinu, robu ili usluge, svi posebni uvjeti povezani s natječajnim postupkom trebali na nediskriminirajući, poman i objektivan način biti povezani s predmetom i specifičnim gospodarskim ciljem ugovora. Njima bi se trebalo omogućiti da ekonomski najpovoljnija ponuda odgovara vrijednosti tržišta. Kriterije treba stoga definirati tako da se u natječajnom postupku omogući učinkovito tržišno natjecanje kojim se uspješnom ponuditelju omogućuje uobičajeni povrat, a ne veći. U praksi se time podrazumijeva upotreba natječaja kojima se posebna važnost pridaje komponenti ponude koja se odnosi na „cijenu” ili onih kojima bi se vjerojatno postigao konkurentan ishod (102).

102

| (173) | Komisija napominje da kriteriji za odabir ponuda nisu bili ni razvrstani prema prioritetu ni rangirani. SMABT doista nije odredio ponder svakog kriterija, što mu je omogućilo relativno veliku marginu prosudbe pri odabiru ponuda. Stoga, iako je opća struktura ugovora doista bila jedan od kriterija koje je SMABT uzimao u obzir, ne može se tvrditi da se u tehničkim specifikacijama tom kriteriju u načelu pridavala veća važnost nego drugim kriterijima. Stoga je Komisija dužna provjeriti je li tim postupkom SAGEB-u zapravo dodijeljena gospodarska prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(173)

Komisija napominje da kriteriji za odabir ponuda nisu bili ni razvrstani prema prioritetu ni rangirani. SMABT doista nije odredio ponder svakog kriterija, što mu je omogućilo relativno veliku marginu prosudbe pri odabiru ponuda. Stoga, iako je opća struktura ugovora doista bila jedan od kriterija koje je SMABT uzimao u obzir, ne može se tvrditi da se u tehničkim specifikacijama tom kriteriju u načelu pridavala veća važnost nego drugim kriterijima. Stoga je Komisija dužna provjeriti je li tim postupkom SAGEB-u zapravo dodijeljena gospodarska prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (174) | Prvo, Komisija ističe da je od pet natjecatelja kojima je odobreno podnošenje ponude jedan od njih tijekom postupka povukao ponudu, a druga dva dostavila su ponude koje nisu bile u skladu s financijskim uvjetima koje je utvrdio SMABT. Na primjer, odbor za delegiranje javnih usluga zadužen za analizu ponuda utvrdio je da grupa GTS nije dostavila podatke o predviđenoj profitabilnosti; njezina sposobnost samostalnog financiranja nije simulirana (nije provedeno predviđanje sposobnosti financiranja vlastitim sredstvima), nije dostavljena simulacija predviđenih naknada i podjele dobiti te grupa nije navela svoj način financiranja ulaganja. SMABT je stoga zbog tih financijskih razloga odbio dvije ponude u fazi njihove analize i pokrenuo pregovarački postupak s ponuditeljima dvije preostale ponude. |
| --- | --- |

(174)

Prvo, Komisija ističe da je od pet natjecatelja kojima je odobreno podnošenje ponude jedan od njih tijekom postupka povukao ponudu, a druga dva dostavila su ponude koje nisu bile u skladu s financijskim uvjetima koje je utvrdio SMABT. Na primjer, odbor za delegiranje javnih usluga zadužen za analizu ponuda utvrdio je da grupa GTS nije dostavila podatke o predviđenoj profitabilnosti; njezina sposobnost samostalnog financiranja nije simulirana (nije provedeno predviđanje sposobnosti financiranja vlastitim sredstvima), nije dostavljena simulacija predviđenih naknada i podjele dobiti te grupa nije navela svoj način financiranja ulaganja. SMABT je stoga zbog tih financijskih razloga odbio dvije ponude u fazi njihove analize i pokrenuo pregovarački postupak s ponuditeljima dvije preostale ponude.

| (175) | Obje preostale ponude, koje su SMABT-u podnijele grupa Vinci Airport i grupa CCIO-Veolia temeljile su se na nekoliko varijanti ovisno o broju kretanja u prometu odobrenih u okviru plana izloženosti buci primjenjiva na zračnu luku Beauvais. Tijekom pregovorâ SMABT je stoga od dvaju ponuditelja zatražio da podnesu ponudu na temelju polazišnog scenarija prema kojem je broj letova ograničen na 21 000 tijekom cijelog trajanja ugovora, kako bi se poštovao plan izloženosti buci. |
| --- | --- |

(175)

Obje preostale ponude, koje su SMABT-u podnijele grupa Vinci Airport i grupa CCIO-Veolia temeljile su se na nekoliko varijanti ovisno o broju kretanja u prometu odobrenih u okviru plana izloženosti buci primjenjiva na zračnu luku Beauvais. Tijekom pregovorâ SMABT je stoga od dvaju ponuditelja zatražio da podnesu ponudu na temelju polazišnog scenarija prema kojem je broj letova ograničen na 21 000 tijekom cijelog trajanja ugovora, kako bi se poštovao plan izloženosti buci.

| (176) | Kad je riječ o financijskom aspektu, grupa Vinci Airport dostavila je ponudu koja je uključivala predviđene naknade za poslovanje procijenjene na 40 milijuna EUR u cijelosti utemeljene na rezultatima poslovanja, s programom ulaganja od 70 milijuna EUR bez subvencije SMABT-a. U ponudi grupe CCIO-Veolia Transport predviđen je fiksni dio naknada za poslovanje od 10,8 milijuna EUR, koji je mogao biti uvećan za 5 milijuna EUR podjele dobiti, i program ulaganja u iznosu od 68,2 milijuna EUR, uključujući subvenciju u iznosu od 14,5 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(176)

Kad je riječ o financijskom aspektu, grupa Vinci Airport dostavila je ponudu koja je uključivala predviđene naknade za poslovanje procijenjene na 40 milijuna EUR u cijelosti utemeljene na rezultatima poslovanja, s programom ulaganja od 70 milijuna EUR bez subvencije SMABT-a. U ponudi grupe CCIO-Veolia Transport predviđen je fiksni dio naknada za poslovanje od 10,8 milijuna EUR, koji je mogao biti uvećan za 5 milijuna EUR podjele dobiti, i program ulaganja u iznosu od 68,2 milijuna EUR, uključujući subvenciju u iznosu od 14,5 milijuna EUR.

| (177) | Prema mišljenju Francuske, iako se ponuda grupe Vinci Airport a priori činila povoljnijom, ona se temeljila na optimističnim i nedovoljno razboritim pretpostavkama u odnosu na procjene prometa koje je predvidjela grupa CCIO-Veolia, osobito s obzirom na ograničenje broja letova predviđeno nacionalnim propisima (plan izloženosti buci). Doista, predviđene naknade grupe Vinci Airport temeljile su se isključivo na tim grubim procjenama, bez fiksnog dijela, za razliku od ponude grupe CCIO-Veolia; stoga se, s financijskog stajališta, ponuda te grupe, iako niža od ponude grupe Vinci Airport, mogla činiti razumnijom i razboritijom za razumnog ulagača koji želi osigurati svoju financijsku profitabilnost. |
| --- | --- |

(177)

Prema mišljenju Francuske, iako se ponuda grupe Vinci Airport a priori činila povoljnijom, ona se temeljila na optimističnim i nedovoljno razboritim pretpostavkama u odnosu na procjene prometa koje je predvidjela grupa CCIO-Veolia, osobito s obzirom na ograničenje broja letova predviđeno nacionalnim propisima (plan izloženosti buci). Doista, predviđene naknade grupe Vinci Airport temeljile su se isključivo na tim grubim procjenama, bez fiksnog dijela, za razliku od ponude grupe CCIO-Veolia; stoga se, s financijskog stajališta, ponuda te grupe, iako niža od ponude grupe Vinci Airport, mogla činiti razumnijom i razboritijom za razumnog ulagača koji želi osigurati svoju financijsku profitabilnost.

a priori

| (178) | Osim toga, Komisija napominje da je ponuda grupe CCIO-Veolia i dalje bila profitabilna za SMABT. Subvencija koju je predvidio SMABT, umanjena za udio povezan s državnim ulaganjima (vidjeti uvodnu izjavu 131.), procijenjena je na 4,3 milijuna EUR (103), dok je u ponudi grupe CCIO-Veolia predviđeno plaćanje SMABT-u najmanje fiksnog dijela od 10,8 milijuna EUR, čime mu je zajamčena profitna marža. |
| --- | --- |

(178)

Osim toga, Komisija napominje da je ponuda grupe CCIO-Veolia i dalje bila profitabilna za SMABT. Subvencija koju je predvidio SMABT, umanjena za udio povezan s državnim ulaganjima (vidjeti uvodnu izjavu 131.), procijenjena je na 4,3 milijuna EUR (103), dok je u ponudi grupe CCIO-Veolia predviđeno plaćanje SMABT-u najmanje fiksnog dijela od 10,8 milijuna EUR, čime mu je zajamčena profitna marža.

103

| (179) | SMABT je odlukom od 25. veljače 2008. dodijelio ugovor o koncesiji grupi CCIO-Veolia, čija je ponuda bila „najpovoljnija ponuda jer je bila najprimjerenija za osiguravanje razvoja zračne luke prihvatljivog za okoliš s obzirom na opću strukturu ugovora”. Stoga je SMABT svoj izbor donio uz poštovanje svih uvjeta utvrđenih u tehničkim specifikacijama, unaprijed poznatih svim natjecateljima koji su sudjelovali u postupku. |
| --- | --- |

(179)

SMABT je odlukom od 25. veljače 2008. dodijelio ugovor o koncesiji grupi CCIO-Veolia, čija je ponuda bila „najpovoljnija ponuda jer je bila najprimjerenija za osiguravanje razvoja zračne luke prihvatljivog za okoliš s obzirom na opću strukturu ugovora”. Stoga je SMABT svoj izbor donio uz poštovanje svih uvjeta utvrđenih u tehničkim specifikacijama, unaprijed poznatih svim natjecateljima koji su sudjelovali u postupku.

najpovoljnija ponuda jer je bila najprimjerenija za osiguravanje razvoja zračne luke prihvatljivog za okoliš s obzirom na opću strukturu ugovora

| (180) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da je ponuda grupe CCIO-Veolia osigurala SMABT-u, koji ju je prihvatio, financijsku profitabilnost i stoga se njome nije dodijelila gospodarska prednost grupi CCIO-Veolia (poslije SAGEB) u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(180)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija zaključuje da je ponuda grupe CCIO-Veolia osigurala SMABT-u, koji ju je prihvatio, financijsku profitabilnost i stoga se njome nije dodijelila gospodarska prednost grupi CCIO-Veolia (poslije SAGEB) u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (181) | Budući da je subvencija od 4,3 milijuna EUR bila dio transakcije s grupom CCIO-Veolia (poslije SAGEB), Komisija zaključuje da subvencija dodijeljena u okviru 3. programa nije činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(181)

Budući da je subvencija od 4,3 milijuna EUR bila dio transakcije s grupom CCIO-Veolia (poslije SAGEB), Komisija zaključuje da subvencija dodijeljena u okviru 3. programa nije činila državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Selektivnost

Selektivnost

| (182) | Ako Komisija otkrije postojanje prednosti u širem smislu koja izravno ili neizravno proizlazi iz određene mjere, ona je također dužna utvrditi imaju li od te prednosti posebnu korist jedan ili više poduzetnika. Na njoj je da radi toga posebice dokaže da predmetna mjera uvodi razlike između poduzetnika koji se, u pogledu cilja koji imaju, nalaze u usporedivoj situaciji. Stoga je potrebno da se prednost dodjeljuje selektivno i da može staviti određene poduzetnike u povoljniji položaj od drugih (104). |
| --- | --- |

(182)

Ako Komisija otkrije postojanje prednosti u širem smislu koja izravno ili neizravno proizlazi iz određene mjere, ona je također dužna utvrditi imaju li od te prednosti posebnu korist jedan ili više poduzetnika. Na njoj je da radi toga posebice dokaže da predmetna mjera uvodi razlike između poduzetnika koji se, u pogledu cilja koji imaju, nalaze u usporedivoj situaciji. Stoga je potrebno da se prednost dodjeljuje selektivno i da može staviti određene poduzetnike u povoljniji položaj od drugih (104).

104

| (183) | Zahtjev za selektivnost razlikuje se ovisno o tome je li predmetna mjera zamišljena kao opći sustav potpore ili kao pojedinačna potpora. U potonjem slučaju utvrđivanje gospodarske prednosti omogućuje, načelno, pretpostavku da je selektivna (105). |
| --- | --- |

(183)

Zahtjev za selektivnost razlikuje se ovisno o tome je li predmetna mjera zamišljena kao opći sustav potpore ili kao pojedinačna potpora. U potonjem slučaju utvrđivanje gospodarske prednosti omogućuje, načelno, pretpostavku da je selektivna (105).

105

| (184) | U predmetnom su slučaju sve subvencije za ulaganja dodijeljene u obliku pojedinačne potpore u okviru bilateralnih ugovora izravno dogovorenih sa svakim od uzastopnih upravitelja zračne luke. Te su subvencije stoga bile selektivne u njihovu korist. |
| --- | --- |

(184)

U predmetnom su slučaju sve subvencije za ulaganja dodijeljene u obliku pojedinačne potpore u okviru bilateralnih ugovora izravno dogovorenih sa svakim od uzastopnih upravitelja zračne luke. Te su subvencije stoga bile selektivne u njihovu korist.

Mogući utjecaj na trgovinu među državama članicama i trgovinu unutar Unije

Mogući utjecaj na trgovinu među državama članicama i trgovinu unutar Unije

| (185) | Općenito, kad neka prednost koju dodjeljuje država članica jača položaj nekog poduzeća u usporedbi s drugim poduzećima koja se natječu na određenom tržištu Unije, mora se smatrati da ta prednost utječe na trgovinu između država članica. Komisija podsjeća da su zračne luke u međusobnom tržišnom natjecanju za upravljanje infrastrukturom zračne luke, uključujući lokalne i regionalne zračne luke. Javnim financiranjem zračne luke moglo bi se tako narušiti tržišno natjecanje na tržištima za upravljanje infrastrukturom zračne luke. |
| --- | --- |

(185)

Općenito, kad neka prednost koju dodjeljuje država članica jača položaj nekog poduzeća u usporedbi s drugim poduzećima koja se natječu na određenom tržištu Unije, mora se smatrati da ta prednost utječe na trgovinu između država članica. Komisija podsjeća da su zračne luke u međusobnom tržišnom natjecanju za upravljanje infrastrukturom zračne luke, uključujući lokalne i regionalne zračne luke. Javnim financiranjem zračne luke moglo bi se tako narušiti tržišno natjecanje na tržištima za upravljanje infrastrukturom zračne luke.

| (186) | U ovom slučaju zračna luka Beauvais konkurira drugim nacionalnim zračnim lukama (na primjer Paris-Roissy). Spornim potporama za ulaganje, zbog kojih je njezin položaj u odnosu na te druge zračne luke ojačan, moglo se narušiti tržišno natjecanje. Budući da je tržište usluga zračne luke otvoreno tržišnom natjecanju unutar Unije, postojao je rizik da će ti doprinosi utjecati i na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(186)

U ovom slučaju zračna luka Beauvais konkurira drugim nacionalnim zračnim lukama (na primjer Paris-Roissy). Spornim potporama za ulaganje, zbog kojih je njezin položaj u odnosu na te druge zračne luke ojačan, moglo se narušiti tržišno natjecanje. Budući da je tržište usluga zračne luke otvoreno tržišnom natjecanju unutar Unije, postojao je rizik da će ti doprinosi utjecati i na trgovinu među državama članicama.

8.1.1.2.   Operativne subvencije

Operativne subvencije

Gospodarska aktivnost

Gospodarska aktivnost

| (187) | S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava od 126. do 128., Komisija zaključuje da je subvencija od 68 000 EUR koju je opća uprava za civilno zrakoplovstvo 2002. dodijelila CCIO-u povezana s djelatnošću u nadležnosti tijela javne vlasti. Kao što je Francuska dokazala, ta je subvencija dodijeljena radi financiranja izvanredne mjere prelaska sa stope pregleda ručne prtljage putnika od 25 % na stopu od 50 %, koju je država uvela nakon napadâ 11. rujna 2001., a koja je povezana sa sigurnosnom misijom u okviru javnih ovlasti države i stoga ne predstavlja gospodarsku djelatnost (106). |
| --- | --- |

(187)

S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava od 126. do 128., Komisija zaključuje da je subvencija od 68 000 EUR koju je opća uprava za civilno zrakoplovstvo 2002. dodijelila CCIO-u povezana s djelatnošću u nadležnosti tijela javne vlasti. Kao što je Francuska dokazala, ta je subvencija dodijeljena radi financiranja izvanredne mjere prelaska sa stope pregleda ručne prtljage putnika od 25 % na stopu od 50 %, koju je država uvela nakon napadâ 11. rujna 2001., a koja je povezana sa sigurnosnom misijom u okviru javnih ovlasti države i stoga ne predstavlja gospodarsku djelatnost (106).

106

| (188) | Osim toga, ta je mjera bila dio programa potpore za sve pokrajinske zračne luke 3. razreda, te je u trenutku dodjele bila namijenjena svim zračnim lukama iz iste kategorije kao i zračna luka Beauvais (107). Stoga ta subvencija nije uzrokovala diskriminaciju. |
| --- | --- |

(188)

Osim toga, ta je mjera bila dio programa potpore za sve pokrajinske zračne luke 3. razreda, te je u trenutku dodjele bila namijenjena svim zračnim lukama iz iste kategorije kao i zračna luka Beauvais (107). Stoga ta subvencija nije uzrokovala diskriminaciju.

107

| (189) | Treba prihvatiti argument Francuske da je dio predujmova koje je opći odjel CCIO-a dodijelio odjelu zračne luke bio u nadležnosti tijela javne vlasti. Prije presude Suda u predmetu Aéroports de Paris, donesene 12. prosinca 2000., aktivnosti upravljanja i izgradnje infrastrukture zračne luke mogle su biti u nadležnosti tijela javne vlasti, tako da Komisija ne može na temelju članka 107. UFEU-a dovesti u pitanje potpore za financiranje infrastrukture zračne luke ili njezino upravljanje dodijeljene prije tog datuma (108). Stoga se predujmovi koje je opći odjel CCIO-a dodijelio odjelu zračne luke prije 12. prosinca 2000. ne bi trebali smatrati potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Međutim, Komisija mora ocijeniti čine li gotovinski predujmovi dodijeljeni 2001., 2002. i 2004. tu potporu. |
| --- | --- |

(189)

Treba prihvatiti argument Francuske da je dio predujmova koje je opći odjel CCIO-a dodijelio odjelu zračne luke bio u nadležnosti tijela javne vlasti. Prije presude Suda u predmetu Aéroports de Paris, donesene 12. prosinca 2000., aktivnosti upravljanja i izgradnje infrastrukture zračne luke mogle su biti u nadležnosti tijela javne vlasti, tako da Komisija ne može na temelju članka 107. UFEU-a dovesti u pitanje potpore za financiranje infrastrukture zračne luke ili njezino upravljanje dodijeljene prije tog datuma (108). Stoga se predujmovi koje je opći odjel CCIO-a dodijelio odjelu zračne luke prije 12. prosinca 2000. ne bi trebali smatrati potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Međutim, Komisija mora ocijeniti čine li gotovinski predujmovi dodijeljeni 2001., 2002. i 2004. tu potporu.

Aéroports de Paris

108

Postojanje gospodarske prednosti

Postojanje gospodarske prednosti

| (190) | Kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu dodijeljenu poduzetniku, treba utvrditi je li predmetni poduzetnik ostvario gospodarsku prednost zbog koje je izbjegao plaćanje troškova koji bi uobičajeno teretili njegova vlastita financijska sredstva ili je li ostvario prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ta se ocjena u načelu provodi primjenom načela subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(190)

Kako bi se ocijenilo predstavlja li državna mjera potporu dodijeljenu poduzetniku, treba utvrditi je li predmetni poduzetnik ostvario gospodarsku prednost zbog koje je izbjegao plaćanje troškova koji bi uobičajeno teretili njegova vlastita financijska sredstva ili je li ostvario prednost koju ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ta se ocjena u načelu provodi primjenom načela subjekta u tržišnom gospodarstvu.

Subvencije za poslovanje

Subvencije za poslovanje

| (191) | Prvo, Komisija napominje da su subvencija od 2 005 EUR koju je CCIO primio od Nacionalnog centra za organizaciju poljoprivrednih struktura (2005.) i subvencija od 1 600,10 EUR od Udruženja za upravljanje fondom za uključivanje osoba s invaliditetom, u stvarnosti odgovarale povratu dijela doprinosa CCIO-a koji je tim dvama tijelima isplaćen u prekomjernom iznosu. Slijedom toga, ti povrati nisu pokrivali troškove koje bi CCIO inače morao snositi i stoga mu nisu donijeli gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(191)

Prvo, Komisija napominje da su subvencija od 2 005 EUR koju je CCIO primio od Nacionalnog centra za organizaciju poljoprivrednih struktura (2005.) i subvencija od 1 600,10 EUR od Udruženja za upravljanje fondom za uključivanje osoba s invaliditetom, u stvarnosti odgovarale povratu dijela doprinosa CCIO-a koji je tim dvama tijelima isplaćen u prekomjernom iznosu. Slijedom toga, ti povrati nisu pokrivali troškove koje bi CCIO inače morao snositi i stoga mu nisu donijeli gospodarsku prednost.

| (192) | Kad je riječ o subvencijama u iznosu od 30 490 EUR (2002.–2003.) i 5 829,49 EUR (2005.), koje su platili departman Oise i grad Tillé, Komisija na temelju računa i popratnih dokumenata koje su dostavila francuska tijela utvrđuje da su te subvencije doista odgovarale naknadi za usluge koje je odjel zračne luke CCIO-a pružio za račun tih dvaju javnih subjekata. |
| --- | --- |

(192)

Kad je riječ o subvencijama u iznosu od 30 490 EUR (2002.–2003.) i 5 829,49 EUR (2005.), koje su platili departman Oise i grad Tillé, Komisija na temelju računa i popratnih dokumenata koje su dostavila francuska tijela utvrđuje da su te subvencije doista odgovarale naknadi za usluge koje je odjel zračne luke CCIO-a pružio za račun tih dvaju javnih subjekata.

| (193) | Komisija napominje da je na temelju nacionalnog prava za zadaću promidžbe turizma departmana Oise zadužen departman Oise (109). Isto vrijedi i za priključivanje krilâ na javnu mrežu otpadnih voda, za što su nadležne općine (110). Slijedom toga, te naknade nisu predstavljale uobičajene troškove upravljanja zračnom lukom te ih nije morao snositi CCIO. |
| --- | --- |

(193)

Komisija napominje da je na temelju nacionalnog prava za zadaću promidžbe turizma departmana Oise zadužen departman Oise (109). Isto vrijedi i za priključivanje krilâ na javnu mrežu otpadnih voda, za što su nadležne općine (110). Slijedom toga, te naknade nisu predstavljale uobičajene troškove upravljanja zračnom lukom te ih nije morao snositi CCIO.

109

110

| (194) | Drugo, Komisija ističe da su povrati u stvarnosti odgovarali troškovima koje je CCIO snosio za pružanje tih usluga, tako da on nije primio prekomjernu naknadu i stoga primanjem tih subvencija nije ostvario gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(194)

Drugo, Komisija ističe da su povrati u stvarnosti odgovarali troškovima koje je CCIO snosio za pružanje tih usluga, tako da on nije primio prekomjernu naknadu i stoga primanjem tih subvencija nije ostvario gospodarsku prednost.

| (195) | Budući da u ovom slučaju nije ispunjen kriterij gospodarske prednosti, Komisija smatra da subvencije za poslovanje iz ovog pododjeljka dodijeljene odjelu zračne luke CCIO-a ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(195)

Budući da u ovom slučaju nije ispunjen kriterij gospodarske prednosti, Komisija smatra da subvencije za poslovanje iz ovog pododjeljka dodijeljene odjelu zračne luke CCIO-a ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Predujmovi koje je opći odjel CCIO-a odobrio odjelu zračne luke

Predujmovi koje je opći odjel CCIO-a odobrio odjelu zračne luke

| (196) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 140., postojanje prednosti u načelu se ocjenjuje s obzirom na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija prije svega napominje da se Francuska nije pozvala na to načelo. Budući da se predmetne mjere odnose na gotovinske predujmove dodijeljene odjelu zračne luke CCIO-a 2001., 2002. i 2004., Komisija će utvrditi jesu li ti predujmovi dodijeljeni po tržišnim uvjetima, ako ne postoji sumnja u djelovanje CCIO-a (opći odjel) u svojstvu gospodarskog subjekta. Odjel zračne luke CCIO-a bio je sastavni dio službi CCIO-a stoga su gotovinski predujmovi mogli djelovati kao transakcija obavljena u okviru istog gospodarskog subjekta, te u načelu predstavljati transakciju koju bi gospodarski subjekt koji se nalazi u istoj situaciji kao i opći odjel CCIO-a mogao provesti da pomogne drugom društvu kćeri ili podružnici istog gospodarskog subjekta. Osim toga, razlozi za te gotovinske predujmove bili su gospodarski čimbenici jer je opći odjel CCIO-a poduzeo korake kako bi pomogao odjelu zračne luke CCIO-a s financijskim teškoćama (vidjeti uvodnu izjavu 46.). |
| --- | --- |

(196)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 140., postojanje prednosti u načelu se ocjenjuje s obzirom na primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija prije svega napominje da se Francuska nije pozvala na to načelo. Budući da se predmetne mjere odnose na gotovinske predujmove dodijeljene odjelu zračne luke CCIO-a 2001., 2002. i 2004., Komisija će utvrditi jesu li ti predujmovi dodijeljeni po tržišnim uvjetima, ako ne postoji sumnja u djelovanje CCIO-a (opći odjel) u svojstvu gospodarskog subjekta. Odjel zračne luke CCIO-a bio je sastavni dio službi CCIO-a stoga su gotovinski predujmovi mogli djelovati kao transakcija obavljena u okviru istog gospodarskog subjekta, te u načelu predstavljati transakciju koju bi gospodarski subjekt koji se nalazi u istoj situaciji kao i opći odjel CCIO-a mogao provesti da pomogne drugom društvu kćeri ili podružnici istog gospodarskog subjekta. Osim toga, razlozi za te gotovinske predujmove bili su gospodarski čimbenici jer je opći odjel CCIO-a poduzeo korake kako bi pomogao odjelu zračne luke CCIO-a s financijskim teškoćama (vidjeti uvodnu izjavu 46.).

| (197) | U ovom slučaju Komisija prvo navodi da su gotovinski predujmovi isplaćeni po nultoj stopi, bez datuma dospijeća, iako je odjel zračne luke u trenutku dodjele predujmova prolazio kroz razdoblje gospodarskih teškoća (111). Stoga, opći odjel nije imao dostatna jamstva na temelju kojih bi mogao očekivati da će upravljanje zračnom lukom postati profitabilno i omogućiti odjelu zračne luke da vrati odobrene predujmove uz dovoljnu profitnu maržu za povrat kapitala koji je uložio opći odjel CCIO-a. Osim toga, iz informacija dostavljenih Komisiji ne proizlazi da je odjel zračne luke izradio ili ponovno izradio poslovni plan ili simulaciju proračuna za opći odjel radi analize rizika povezanog s dodjelom tih gotovinskih predujmova. |
| --- | --- |

(197)

U ovom slučaju Komisija prvo navodi da su gotovinski predujmovi isplaćeni po nultoj stopi, bez datuma dospijeća, iako je odjel zračne luke u trenutku dodjele predujmova prolazio kroz razdoblje gospodarskih teškoća (111). Stoga, opći odjel nije imao dostatna jamstva na temelju kojih bi mogao očekivati da će upravljanje zračnom lukom postati profitabilno i omogućiti odjelu zračne luke da vrati odobrene predujmove uz dovoljnu profitnu maržu za povrat kapitala koji je uložio opći odjel CCIO-a. Osim toga, iz informacija dostavljenih Komisiji ne proizlazi da je odjel zračne luke izradio ili ponovno izradio poslovni plan ili simulaciju proračuna za opći odjel radi analize rizika povezanog s dodjelom tih gotovinskih predujmova.

111

| (198) | Komisija stoga u ovom slučaju zaključuje da načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu nije poštovano i da je predmetnim predujmovima odjelu zračne luke dodijeljena prednost koju u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi ostvario. |
| --- | --- |

(198)

Komisija stoga u ovom slučaju zaključuje da načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu nije poštovano i da je predmetnim predujmovima odjelu zračne luke dodijeljena prednost koju u uobičajenim tržišnim uvjetima ne bi ostvario.

Potpore za plan razvoja turizma

Potpore za plan razvoja turizma

| (199) | U ovom slučaju, planom razvoja turizma koji je uspostavio SMABT nastojao se potaknuti lokalni i regionalni turizam poticanjem dijela putnika u zračnoj luci Beauvais na boravak u Pikardiji ili Beauvaisisu umjesto u Parizu. U planu su stoga predviđene aktivnosti (reklamni materijal na internetskim stranicama zračne luke, ankete provedene na putnicima, internetske stranice, informacijske točke SMABT-a itd.) usmjerene na razvoj turizma Pikardije, Oisea i Beauvaisisa. Slijedom toga, iako se plan razvoja turizma temeljio na putnicima koji su prolazili kroz zračnu luku Beauvais, SAGEB nije bio korisnik tih aktivnosti jer su one prije svega bile usmjerene na putnike koji se već nalaze u zračnoj luci Beauvais, odnosno na putnike koji su već putovali u Beauvais bez aktivnosti iz plana razvoja turizma ili s njima. |
| --- | --- |

(199)

U ovom slučaju, planom razvoja turizma koji je uspostavio SMABT nastojao se potaknuti lokalni i regionalni turizam poticanjem dijela putnika u zračnoj luci Beauvais na boravak u Pikardiji ili Beauvaisisu umjesto u Parizu. U planu su stoga predviđene aktivnosti (reklamni materijal na internetskim stranicama zračne luke, ankete provedene na putnicima, internetske stranice, informacijske točke SMABT-a itd.) usmjerene na razvoj turizma Pikardije, Oisea i Beauvaisisa. Slijedom toga, iako se plan razvoja turizma temeljio na putnicima koji su prolazili kroz zračnu luku Beauvais, SAGEB nije bio korisnik tih aktivnosti jer su one prije svega bile usmjerene na putnike koji se već nalaze u zračnoj luci Beauvais, odnosno na putnike koji su već putovali u Beauvais bez aktivnosti iz plana razvoja turizma ili s njima.

| (200) | Komisija u ovom slučaju ističe da, s obzirom na to da je riječ o promicanju lokalnog i regionalnog turizma, što je u ovom slučaju zadaća javnih tijela propisana zakonom, troškove povezane s tom zadaćom u načelu nije morao snositi SAGEB, čija je jedina zadaća bila upravljanje zračnom lukom Beauvais i njezino vođenje. Komisija u tom pogledu napominje da CDSP ne obvezuje SAGEB da promiče lokalni ili regionalni turizam, osim da financijski doprinosi rashodima povezanima s tim turističkim aktivnostima i da institucionalnim tijelima za turizam osigura potrebna sredstva za provođenje tih aktivnosti (pristup zračnoj luci, plakati itd.). |
| --- | --- |

(200)

Komisija u ovom slučaju ističe da, s obzirom na to da je riječ o promicanju lokalnog i regionalnog turizma, što je u ovom slučaju zadaća javnih tijela propisana zakonom, troškove povezane s tom zadaćom u načelu nije morao snositi SAGEB, čija je jedina zadaća bila upravljanje zračnom lukom Beauvais i njezino vođenje. Komisija u tom pogledu napominje da CDSP ne obvezuje SAGEB da promiče lokalni ili regionalni turizam, osim da financijski doprinosi rashodima povezanima s tim turističkim aktivnostima i da institucionalnim tijelima za turizam osigura potrebna sredstva za provođenje tih aktivnosti (pristup zračnoj luci, plakati itd.).

| (201) | Komisija stoga smatra da plan turističkog razvoja koji je proveo SMABT nije smanjio troškove koje bi SAGEB inače morao snositi. |
| --- | --- |

(201)

Komisija stoga smatra da plan turističkog razvoja koji je proveo SMABT nije smanjio troškove koje bi SAGEB inače morao snositi.

| (202) | Budući da u ovom predmetu nije ispunjen kriterij gospodarske prednosti, Komisija smatra da djelomično pokrivanje troškova povezanih s promicanjem razvoja lokalnog turizma koje je podmirio SMABT ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(202)

Budući da u ovom predmetu nije ispunjen kriterij gospodarske prednosti, Komisija smatra da djelomično pokrivanje troškova povezanih s promicanjem razvoja lokalnog turizma koje je podmirio SMABT ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Pripisivost državi i prijenos državnih sredstava

Pripisivost državi i prijenos državnih sredstava

| (203) | U skladu s ustaljenom sudskom praksom članak 107. stavak 1. UFEU-a obuhvaća sve potpore dodijeljene putem državnih sredstava, neovisno o tome dodjeljuju li potporu država ili javna ili privatna tijela koja je država osnovala ili imenovala za upravljanje potporom. Stoga se mjera koju financira takvo tijelo može pripisati državi jer o uspostavi te mjere odlučuje država te zbog toga što država određuje uvjete upotrebe tih sredstava, upravljanja njima ili raspodjele tih sredstava. |
| --- | --- |

(203)

U skladu s ustaljenom sudskom praksom članak 107. stavak 1. UFEU-a obuhvaća sve potpore dodijeljene putem državnih sredstava, neovisno o tome dodjeljuju li potporu država ili javna ili privatna tijela koja je država osnovala ili imenovala za upravljanje potporom. Stoga se mjera koju financira takvo tijelo može pripisati državi jer o uspostavi te mjere odlučuje država te zbog toga što država određuje uvjete upotrebe tih sredstava, upravljanja njima ili raspodjele tih sredstava.

| (204) | U ovom je slučaju opći odjel CCIO-a dodijelio predmetne gotovinske predujmove. Međutim, Komisija podsjeća da se u prethodnim odlukama smatralo da su mjere koje su donijele trgovinske i industrijske komore pripisive državi i da podrazumijevaju državna sredstva (112). U ovom slučaju, na dan dodjele predmetnih predujmova CCIO se nalazio u situaciji sličnoj onoj u kojoj su se nalazile druge trgovačke i industrijske komore koje je proučila Komisija. Osobito uzimajući u obzir mjerodavno pravo, donošenje odluka unutar tih tijela, nadzor koji država provodi nad tim tijelima i podrijetlo njihovih sredstava (113), Komisija zaključuje da su se gotovinski predujmovi mogli pripisati državi i da su podrazumijevali upotrebu državnih sredstava. |
| --- | --- |

(204)

U ovom je slučaju opći odjel CCIO-a dodijelio predmetne gotovinske predujmove. Međutim, Komisija podsjeća da se u prethodnim odlukama smatralo da su mjere koje su donijele trgovinske i industrijske komore pripisive državi i da podrazumijevaju državna sredstva (112). U ovom slučaju, na dan dodjele predmetnih predujmova CCIO se nalazio u situaciji sličnoj onoj u kojoj su se nalazile druge trgovačke i industrijske komore koje je proučila Komisija. Osobito uzimajući u obzir mjerodavno pravo, donošenje odluka unutar tih tijela, nadzor koji država provodi nad tim tijelima i podrijetlo njihovih sredstava (113), Komisija zaključuje da su se gotovinski predujmovi mogli pripisati državi i da su podrazumijevali upotrebu državnih sredstava.

112

113

Selektivnost

Selektivnost

| (205) | U ovom slučaju gotovinski predujmovi činili su pojedinačnu potporu (114) te je tako dana prednost odjelu zračne luke CCIO-a na štetu drugih zračnih luka. Budući da je te potpore izravno i dvostrano dodijelio opći odjel, one su selektivne prirode (115). |
| --- | --- |

(205)

U ovom slučaju gotovinski predujmovi činili su pojedinačnu potporu (114) te je tako dana prednost odjelu zračne luke CCIO-a na štetu drugih zračnih luka. Budući da je te potpore izravno i dvostrano dodijelio opći odjel, one su selektivne prirode (115).

114

115

Mogući utjecaj na trgovinu među državama članicama i trgovinu unutar Unije

Mogući utjecaj na trgovinu među državama članicama i trgovinu unutar Unije

| (206) | Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 185. i 186. Komisija smatra da su gotovinski predujmovi utjecali na trgovinu unutar Unije i trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(206)

Zbog razloga navedenih u uvodnim izjavama 185. i 186. Komisija smatra da su gotovinski predujmovi utjecali na trgovinu unutar Unije i trgovinu među državama članicama.

8.1.1.3.   Zaključak o postojanju potpore

Zaključak o postojanju potpore

| (207) | Komisija zaključuje da sve subvencije za ulaganja, osim subvencija iz uvodne izjave 131. i subvencija dodijeljenih SAGEB-u kako je opisano u uvodnim izjavama 131. i 181., čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(207)

Komisija zaključuje da sve subvencije za ulaganja, osim subvencija iz uvodne izjave 131. i subvencija dodijeljenih SAGEB-u kako je opisano u uvodnim izjavama 131. i 181., čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (208) | Komisija zaključuje i da gotovinski predujmovi koje je opći odjel dodijelio odjelu zračne luke CCIO-a 2001., 2002. i 2004. čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(208)

Komisija zaključuje i da gotovinski predujmovi koje je opći odjel dodijelio odjelu zračne luke CCIO-a 2001., 2002. i 2004. čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (209) | S druge strane, subvencije za poslovanje u ukupnom iznosu od 107 924 EUR, gotovinski predujmovi dodijeljeni prije 12. prosinca 2000. i djelomično pokrivanje troškova za promicanje turizma koje je podmirio SMABT ne čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(209)

S druge strane, subvencije za poslovanje u ukupnom iznosu od 107 924 EUR, gotovinski predujmovi dodijeljeni prije 12. prosinca 2000. i djelomično pokrivanje troškova za promicanje turizma koje je podmirio SMABT ne čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

8.1.2.   Zakonitost potpora

Zakonitost potpora

| (210) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a „Komisija se pravodobno obavješćuje o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpora kako bi se o njima mogla očitovati. Dotična država članica ne primjenjuje predložene mjere sve dok se taj postupak ne okonča konačnom odlukom.” |
| --- | --- |

(210)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a „Komisija se pravodobno obavješćuje o svim planovima za dodjelu ili izmjenu potpora kako bi se o njima mogla očitovati. Dotična država članica ne primjenjuje predložene mjere sve dok se taj postupak ne okonča konačnom odlukom.”

| (211) | U ovom slučaju predmetne mjere nisu bile prijavljene Komisiji. Stoga je riječ o nezakonitim potporama. |
| --- | --- |

(211)

U ovom slučaju predmetne mjere nisu bile prijavljene Komisiji. Stoga je riječ o nezakonitim potporama.

8.1.3.   Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

| (212) | Potpore za ulaganje i operativne potpore utvrđene u uvodnim izjavama 207. i 209. i isplaćene uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Njihova spojivost s unutarnjim tržištem mora se ocijeniti s obzirom na iznimke iz članka 107. stavka 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(212)

Potpore za ulaganje i operativne potpore utvrđene u uvodnim izjavama 207. i 209. i isplaćene uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Njihova spojivost s unutarnjim tržištem mora se ocijeniti s obzirom na iznimke iz članka 107. stavka 3. UFEU-a.

| (213) | U članku 107. stavku 3. UFEU-a predviđena su određena izuzeća od općeg pravila da se državne potpore smatraju nespojivima s unutarnjim tržištem. Predmetne potpore za ulaganja i operativne potpore mogu se posebno ocijeniti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a u kojem je utvrđeno da se: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Smjernice iz 2014. za sektor zrakoplovstva u načelu pružaju okvir za ocjenu spojivosti potpora za ulaganje i operativnih potpora s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(213)

U članku 107. stavku 3. UFEU-a predviđena su određena izuzeća od općeg pravila da se državne potpore smatraju nespojivima s unutarnjim tržištem. Predmetne potpore za ulaganja i operativne potpore mogu se posebno ocijeniti na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a u kojem je utvrđeno da se: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Smjernice iz 2014. za sektor zrakoplovstva u načelu pružaju okvir za ocjenu spojivosti potpora za ulaganje i operativnih potpora s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu

| (214) | Kad je riječ o potporama za ulaganje, u točki 173. Smjernica iz 2014. predviđeno je da „u skladu s obavijesti Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora Komisija će na nezakonite potpore za ulaganja zračnim lukama primjenjivati pravila koja su na snazi u trenutku dodjele potpora. U skladu s tim, načela navedena u ovim smjernicama neće se primjenjivati u slučaju nezakonitih potpora za ulaganja zračnim lukama koje su dodijeljene prije 4. travnja 2014. godine.” Na potpore za ulaganje dodijeljene prije 4. travnja 2014. Komisija će stoga primjenjivati Smjernice iz 2005., koje se primjenjuju od 9. prosinca 2005. u skladu s točkom 85. prvim stavkom tih smjernica. Komisija će ocijeniti spojivost potpora za ulaganje dodijeljenih prije 9. prosinca 2005., za koje nisu postojali specifični kriteriji spojivosti, izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, uzimajući u obzir i svoju praksu u donošenju odluka. Budući da je ona objedinjena u Smjernicama iz 2005., potpore za ulaganje dodijeljene prije 9. prosinca 2005. morat će se ocijeniti i s obzirom na kriterije utvrđene u Smjernicama iz 2005. |
| --- | --- |

(214)

Kad je riječ o potporama za ulaganje, u točki 173. Smjernica iz 2014. predviđeno je da „u skladu s obavijesti Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora Komisija će na nezakonite potpore za ulaganja zračnim lukama primjenjivati pravila koja su na snazi u trenutku dodjele potpora. U skladu s tim, načela navedena u ovim smjernicama neće se primjenjivati u slučaju nezakonitih potpora za ulaganja zračnim lukama koje su dodijeljene prije 4. travnja 2014. godine.” Na potpore za ulaganje dodijeljene prije 4. travnja 2014. Komisija će stoga primjenjivati Smjernice iz 2005., koje se primjenjuju od 9. prosinca 2005. u skladu s točkom 85. prvim stavkom tih smjernica. Komisija će ocijeniti spojivost potpora za ulaganje dodijeljenih prije 9. prosinca 2005., za koje nisu postojali specifični kriteriji spojivosti, izravno na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, uzimajući u obzir i svoju praksu u donošenju odluka. Budući da je ona objedinjena u Smjernicama iz 2005., potpore za ulaganje dodijeljene prije 9. prosinca 2005. morat će se ocijeniti i s obzirom na kriterije utvrđene u Smjernicama iz 2005.

| (215) | Spojivost potpora za ulaganje dodijeljenih 2007. stoga će se ocijeniti u skladu sa Smjernicama iz 2005. |
| --- | --- |

(215)

Spojivost potpora za ulaganje dodijeljenih 2007. stoga će se ocijeniti u skladu sa Smjernicama iz 2005.

| (216) | Kad je riječ o operativnim potporama, u točki 172. Smjernica iz 2014. predviđeno je da se u njima utvrđena načela primjenjuju u svim predmetima koji se odnose na nezakonite operativne potpore dodijeljene zračnim lukama, čak i ako su dodijeljene prije 4. travnja 2014. i početka prijelaznog razdoblja. S obzirom na to da predmetne mjere nisu prijavljene prije njihove dodjele, one čine nezakonite potpore. Kako bi ocijenila spojivost gotovinskih predujmova Komisija će primijeniti Smjernice iz 2014. |
| --- | --- |

(216)

Kad je riječ o operativnim potporama, u točki 172. Smjernica iz 2014. predviđeno je da se u njima utvrđena načela primjenjuju u svim predmetima koji se odnose na nezakonite operativne potpore dodijeljene zračnim lukama, čak i ako su dodijeljene prije 4. travnja 2014. i početka prijelaznog razdoblja. S obzirom na to da predmetne mjere nisu prijavljene prije njihove dodjele, one čine nezakonite potpore. Kako bi ocijenila spojivost gotovinskih predujmova Komisija će primijeniti Smjernice iz 2014.

8.1.3.1.   Potpore za ulaganja

Potpore za ulaganja

Primjenjivost Smjernica iz 2005.

Primjenjivost Smjernica iz 2005.

| (217) | Iz točke 53. Smjernica iz 2005. proizlazi da nisu sve potpore dodijeljene za financiranje zračnih luka obuhvaćene odjeljkom 4. Smjernica iz 2005. Konkretno, potpore dodijeljene za obavljanje komercijalnih djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke moraju se ocijeniti u skladu s relevantnim sektorskim i općim pravilima. Nadalje, u skladu s točkom 54. Smjernica iz 2005., te se smjernice primjenjuju na sve aktivnosti zračne luke, osim na sigurnost, kontrolu zračnog prometa ili drugu aktivnost u nadležnosti tijela javne vlasti određene države članice. |
| --- | --- |

(217)

Iz točke 53. Smjernica iz 2005. proizlazi da nisu sve potpore dodijeljene za financiranje zračnih luka obuhvaćene odjeljkom 4. Smjernica iz 2005. Konkretno, potpore dodijeljene za obavljanje komercijalnih djelatnosti koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke moraju se ocijeniti u skladu s relevantnim sektorskim i općim pravilima. Nadalje, u skladu s točkom 54. Smjernica iz 2005., te se smjernice primjenjuju na sve aktivnosti zračne luke, osim na sigurnost, kontrolu zračnog prometa ili drugu aktivnost u nadležnosti tijela javne vlasti određene države članice.

| (218) | Kriteriji spojivosti potpora za ulaganje za financiranje infrastrukture zračne luke opisani su u odjeljku 4.1. Smjernica iz 2005. Ulaganja koja ispunjavaju uvjete za potpore na temelju tog odjeljka jedina su provedena stvarna ulaganja u izgradnju infrastrukture i opreme zračne luke (uzletno-sletne staze, terminali, stajanke, kontrolni toranj) ili kapaciteta koji ih izravno podržavaju (vatrogasni kapaciteti, osiguranje ili sigurnosna oprema) (116). Potpore povezane s pružanjem pomoćnih usluga zračne luke u zračnom prijevozu obuhvaćene su odjeljkom 4.3. Smjernica iz 2005. (potpora za usluge zračne luke). |
| --- | --- |

(218)

Kriteriji spojivosti potpora za ulaganje za financiranje infrastrukture zračne luke opisani su u odjeljku 4.1. Smjernica iz 2005. Ulaganja koja ispunjavaju uvjete za potpore na temelju tog odjeljka jedina su provedena stvarna ulaganja u izgradnju infrastrukture i opreme zračne luke (uzletno-sletne staze, terminali, stajanke, kontrolni toranj) ili kapaciteta koji ih izravno podržavaju (vatrogasni kapaciteti, osiguranje ili sigurnosna oprema) (116). Potpore povezane s pružanjem pomoćnih usluga zračne luke u zračnom prijevozu obuhvaćene su odjeljkom 4.3. Smjernica iz 2005. (potpora za usluge zračne luke).

116

| (219) | U okviru 1. programa Komisija je sva provedena ulaganja klasificirala na sljedeći način:

  Tablica 11.


  Vrsta ulaganja u okviru 1. programa s obzirom na Smjernice iz 2005. (u EUR) | Državna ulaganja | Ulaganja obuhvaćena odjeljkom 4.1. | Ostala ulaganja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zapadno krilo (odlasci) | | 2 608 000 | |
| Istočno krilo (dolasci) | | 164 000 | |
| Modernizacija terminala | | 649 000 | |
| Zaštitna oprema | 922 000 | | |
| Ceste i ostale mreže (VRD):


  Od čega automobilsko parkiralište | | 774 533 | 463 467 |
| Studije i radovi u području okoliša | | 62 000 | |
| Naknade
   (117) | 55 669 | 688 223 | |
| Modernizacija opreme za rad: | Od čega stanice za infiltraciju i filtriranje |

(219)

U okviru 1. programa Komisija je sva provedena ulaganja klasificirala na sljedeći način:

Tablica 11.

Tablica 11.

Vrsta ulaganja u okviru 1. programa s obzirom na Smjernice iz 2005. (u EUR)

Vrsta ulaganja u okviru 1. programa s obzirom na Smjernice iz 2005. (u EUR)

Državna ulaganja

Ulaganja obuhvaćena odjeljkom 4.1.

Ostala ulaganja

Zapadno krilo (odlasci)

Zapadno krilo (odlasci)

2 608 000

Istočno krilo (dolasci)

Istočno krilo (dolasci)

164 000

Modernizacija terminala

Modernizacija terminala

649 000

Zaštitna oprema

Zaštitna oprema

922 000

Ceste i ostale mreže (VRD):

Ceste i ostale mreže (VRD):

Od čega automobilsko parkiralište

Od čega automobilsko parkiralište

774 533

463 467

Studije i radovi u području okoliša

Studije i radovi u području okoliša

62 000

Naknade
   (117)

Naknade

117

55 669

688 223

Modernizacija opreme za rad:

Od čega stanice za infiltraciju i filtriranje

133 000

1 131 000

Ukupno

Ukupno

1 110 669

1 110 669

6 076 756

6 076 756

463 467

463 467

| (220) | Komisija stoga primjećuje da državna ulaganja u okviru 1. programa iznose 1 110 669 EUR; da iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. iznosi 6 076 756 EUR i da iznos ostalih ulaganja (tj. ulaganja povezanih s komercijalnim djelatnostima koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke koje nisu obuhvaćene Smjernicama iz 2005.) iznosi 463 467 EUR. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 37., doprinosi javnih tijela (4,311 milijuna EUR) nisu formalno obuhvaćali specifična ulaganja u okviru 1. programa, nego su se temeljili na procijenjenom ukupnom iznosu ulaganja koja je trebalo provesti. Stoga, kako bi se ocijenila spojivost potpora za ulaganje u okviru 1. programa na temelju Smjernica iz 2005., troškove povezane s drugim ulaganjima (odnosno 463 000 EUR) trebalo bi isključiti iz prihvatljivih troškova. Međutim, Komisija napominje da, nakon oduzimanja troškova državnih ulaganja (odnosno 1 110 669 EUR) i ostalih ulaganja (463 467 EUR) od ukupnog iznosa ulaganja u okviru 1. programa, ukupan iznos subvencija javnih tijela (4,311 milijuna EUR), umanjen za subvenciju od 1 110 669 EUR dodijeljenu CCIO-u za pokrivanje državnih troškova (3,20 milijuna EUR) (118), ne prelazi ukupni iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. (odnosno 6,076 milijuna EUR). Stoga nije potrebno ispitivati spojivost potpora za ulaganje u okviru 1. programa prema pravnim osnovama različitima od one iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. |
| --- | --- |

(220)

Komisija stoga primjećuje da državna ulaganja u okviru 1. programa iznose 1 110 669 EUR; da iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. iznosi 6 076 756 EUR i da iznos ostalih ulaganja (tj. ulaganja povezanih s komercijalnim djelatnostima koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke koje nisu obuhvaćene Smjernicama iz 2005.) iznosi 463 467 EUR. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 37., doprinosi javnih tijela (4,311 milijuna EUR) nisu formalno obuhvaćali specifična ulaganja u okviru 1. programa, nego su se temeljili na procijenjenom ukupnom iznosu ulaganja koja je trebalo provesti. Stoga, kako bi se ocijenila spojivost potpora za ulaganje u okviru 1. programa na temelju Smjernica iz 2005., troškove povezane s drugim ulaganjima (odnosno 463 000 EUR) trebalo bi isključiti iz prihvatljivih troškova. Međutim, Komisija napominje da, nakon oduzimanja troškova državnih ulaganja (odnosno 1 110 669 EUR) i ostalih ulaganja (463 467 EUR) od ukupnog iznosa ulaganja u okviru 1. programa, ukupan iznos subvencija javnih tijela (4,311 milijuna EUR), umanjen za subvenciju od 1 110 669 EUR dodijeljenu CCIO-u za pokrivanje državnih troškova (3,20 milijuna EUR) (118), ne prelazi ukupni iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. (odnosno 6,076 milijuna EUR). Stoga nije potrebno ispitivati spojivost potpora za ulaganje u okviru 1. programa prema pravnim osnovama različitima od one iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005.

118

| (221) | U okviru 2. programa Komisija je ulaganja klasificirala kako slijedi:

  Tablica 12.


  Vrsta ulaganja u okviru 2. programa s obzirom na Smjernice iz 2005. (u EUR) | Državna ulaganja | Ulaganja obuhvaćena odjeljkom 4.1. | Ostala ulaganja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Proširenje terminala | | 1 327 749 | |
| Sigurnosne ograde | 165 805 | | |
| Usklađivanje stajanke i staze za vožnju sa standardima | | 1 408 739 | |
| Rekonstrukcija hangara i uzletno-sletnih staza | | 231 542 | |
| Separator protoka putnika | 176 590 | | |
| Usklađivanje parkirališta za osoblje sa Zakonom o vodama | | 227 611 | |
| Stražnji prostor iznajmljivača vozila | | | 1 735 |
| Stjecanje zemljišta za ILS | | 61 540 | |
| Unutarnje i vanjske oznake | | 10 510 | |
| Prihvatna točka za putnike koji dolaze sa stanice Porte Maillot | | | 213 548 |
| Usklađivanje sa Zakonom o vodama | | 46 141 | |
| Studije sustava za instrumentalno slijetanje (ILS) | | 139 803 | |
| Modernizacija javnih cesta | | 1 053 861 | |
| Službene prostorije | | 944 557 | |
| Studije 2. terminala | | 188 188 | |
| Opasnosti, naknade i nepredviđene situacije (119) | 86 085 | 659 038 | |
| Modernizacija opreme za rad, od čega:






  — | proizvodnja kućica za graničnu policiju |

(221)

U okviru 2. programa Komisija je ulaganja klasificirala kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Vrsta ulaganja u okviru 2. programa s obzirom na Smjernice iz 2005. (u EUR)

Vrsta ulaganja u okviru 2. programa s obzirom na Smjernice iz 2005. (u EUR)

Državna ulaganja

Ulaganja obuhvaćena odjeljkom 4.1.

Ostala ulaganja

Proširenje terminala

1 327 749

Sigurnosne ograde

165 805

Usklađivanje stajanke i staze za vožnju sa standardima

1 408 739

Rekonstrukcija hangara i uzletno-sletnih staza

231 542

Separator protoka putnika

176 590

Usklađivanje parkirališta za osoblje sa Zakonom o vodama

227 611

Stražnji prostor iznajmljivača vozila

1 735

Stjecanje zemljišta za ILS

61 540

Unutarnje i vanjske oznake

10 510

Prihvatna točka za putnike koji dolaze sa stanice Porte Maillot

213 548

Usklađivanje sa Zakonom o vodama

46 141

Studije sustava za instrumentalno slijetanje (ILS)

139 803

Modernizacija javnih cesta

1 053 861

Službene prostorije

944 557

Studije 2. terminala

188 188

Opasnosti, naknade i nepredviđene situacije (119)

119

86 085

659 038

Modernizacija opreme za rad, od čega:

—

proizvodnja kućica za graničnu policiju

| — | ugradnja laserskog strašila za ptice |
| --- | --- |

—

ugradnja laserskog strašila za ptice

| 52 670 |
| --- |

52 670

| 86 085 |
| --- |

86 085

2 039 000

Ukupno

Ukupno

567 782

567 782

8 338 279

8 338 279

215 283

215 283

| (222) | U kontekstu 2. programa Komisija napominje da je iznos državnih ulaganja 567 782 EUR; da iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. iznosi 8 338 279 EUR i da iznos ostalih ulaganja (tj. ulaganja povezanih s komercijalnim djelatnostima koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke koje nisu obuhvaćene Smjernicama iz 2005.) iznosi 215 283 EUR. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 40., doprinosi javnih tijela (6,8 milijuna EUR) nisu formalno obuhvaćali specifična ulaganja u okviru 2. programa, nego su se temeljili na procijenjenom ukupnom iznosu ulaganja koja je trebalo provesti. Stoga, kako bi se ocijenila spojivost potpora za ulaganje u okviru 2. programa na temelju Smjernica iz 2005., troškove povezane s ostalim ulaganjima (odnosno 215 283 EUR) trebalo bi isključiti iz prihvatljivih troškova. Međutim, Komisija napominje da, nakon oduzimanja troškova državnih ulaganja (odnosno 567 782 EUR) i ostalih ulaganja (215 283 EUR) od ukupnog iznosa ulaganja u okviru 2. programa, ukupan iznos subvencija javnih tijela (6,8 milijuna EUR), umanjen za subvenciju od 567 782 EUR dodijeljenu CCIO-u za pokrivanje državnih troškova (6,23 milijuna EUR) (120), ne prelazi ukupni iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. (odnosno 8,3 milijuna EUR). Stoga nije potrebno ispitivati spojivost potpora za ulaganje u okviru 2. programa prema pravnim osnovama različitima od one iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. |
| --- | --- |

(222)

U kontekstu 2. programa Komisija napominje da je iznos državnih ulaganja 567 782 EUR; da iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. iznosi 8 338 279 EUR i da iznos ostalih ulaganja (tj. ulaganja povezanih s komercijalnim djelatnostima koje nisu izravno povezane s osnovnim djelatnostima zračne luke koje nisu obuhvaćene Smjernicama iz 2005.) iznosi 215 283 EUR. Kako je istaknuto u uvodnoj izjavi 40., doprinosi javnih tijela (6,8 milijuna EUR) nisu formalno obuhvaćali specifična ulaganja u okviru 2. programa, nego su se temeljili na procijenjenom ukupnom iznosu ulaganja koja je trebalo provesti. Stoga, kako bi se ocijenila spojivost potpora za ulaganje u okviru 2. programa na temelju Smjernica iz 2005., troškove povezane s ostalim ulaganjima (odnosno 215 283 EUR) trebalo bi isključiti iz prihvatljivih troškova. Međutim, Komisija napominje da, nakon oduzimanja troškova državnih ulaganja (odnosno 567 782 EUR) i ostalih ulaganja (215 283 EUR) od ukupnog iznosa ulaganja u okviru 2. programa, ukupan iznos subvencija javnih tijela (6,8 milijuna EUR), umanjen za subvenciju od 567 782 EUR dodijeljenu CCIO-u za pokrivanje državnih troškova (6,23 milijuna EUR) (120), ne prelazi ukupni iznos ulaganja iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005. (odnosno 8,3 milijuna EUR). Stoga nije potrebno ispitivati spojivost potpora za ulaganje u okviru 2. programa prema pravnim osnovama različitima od one iz odjeljka 4.1. Smjernica iz 2005.

120

Kriteriji spojivosti potpora za ulaganje

Kriteriji spojivosti potpora za ulaganje

| (223) | Spojivost predmetnih potpora za ulaganje mora se analizirati s obzirom na kriterije utvrđene u točki 61. Smjernica iz 2005. i s obzirom na sudsku praksu (121). Državne potpore zračnim lukama, kao i sve druge državne potpore, moraju biti nužne za olakšavanje razvoja gospodarske djelatnosti i proporcionalne tom cilju kako bi se mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Komisija će stoga ispitati jesu li ispunjeni ti kriteriji nužnosti i proporcionalnosti, uz prethodno navedene kriterije iz Smjernica iz 2005. |
| --- | --- |

(223)

Spojivost predmetnih potpora za ulaganje mora se analizirati s obzirom na kriterije utvrđene u točki 61. Smjernica iz 2005. i s obzirom na sudsku praksu (121). Državne potpore zračnim lukama, kao i sve druge državne potpore, moraju biti nužne za olakšavanje razvoja gospodarske djelatnosti i proporcionalne tom cilju kako bi se mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a. Komisija će stoga ispitati jesu li ispunjeni ti kriteriji nužnosti i proporcionalnosti, uz prethodno navedene kriterije iz Smjernica iz 2005.

121

—   Potporama se olakšava razvoj gospodarske djelatnosti

Potporama se olakšava razvoj gospodarske djelatnosti

| (224) | Različiti dokumenti koje je dostavila Francuska jasno pokazuju da je infrastruktura predviđena u okviru 1. i 2. programa izvedena kako bi se uzastopnim upraviteljima omogućilo upravljanje zračnom lukom Beauvais u sigurnosnim uvjetima koji su zadovoljavajući za korisnike zračne luke, njezino osoblje i obližnje stanovnike te je prilagođena znatnom povećanju zračnog prometa koji je u zračnoj luci zabilježen od 2000. do 2010., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37. Taj je cilj izričito naveden u sporazumima o financiranju koji se odnose na ta dva programa ulaganja. |
| --- | --- |

(224)

Različiti dokumenti koje je dostavila Francuska jasno pokazuju da je infrastruktura predviđena u okviru 1. i 2. programa izvedena kako bi se uzastopnim upraviteljima omogućilo upravljanje zračnom lukom Beauvais u sigurnosnim uvjetima koji su zadovoljavajući za korisnike zračne luke, njezino osoblje i obližnje stanovnike te je prilagođena znatnom povećanju zračnog prometa koji je u zračnoj luci zabilježen od 2000. do 2010., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37. Taj je cilj izričito naveden u sporazumima o financiranju koji se odnose na ta dva programa ulaganja.

| (225) | Nadalje, lokalne i regionalne vlasti pružile su financijsku potporu kako bi čvorišna zračna luka Beauvais postala sredstvo za regionalni gospodarski razvoj. To proizlazi iz samih uvjeta ugovorâ o financiranju i CDSP-a. Lokalne i regionalne vlasti i uzastopni upravitelji zračnih luka postavili su cilj da zračna luka Beauvais više ne bude tranzitna zračna luka u Parizu, nego zračna luka koja pridonosi regionalnom razvoju Pikardije. |
| --- | --- |

(225)

Nadalje, lokalne i regionalne vlasti pružile su financijsku potporu kako bi čvorišna zračna luka Beauvais postala sredstvo za regionalni gospodarski razvoj. To proizlazi iz samih uvjeta ugovorâ o financiranju i CDSP-a. Lokalne i regionalne vlasti i uzastopni upravitelji zračnih luka postavili su cilj da zračna luka Beauvais više ne bude tranzitna zračna luka u Parizu, nego zračna luka koja pridonosi regionalnom razvoju Pikardije.

| (226) | Naposljetku, zračna luka ispunila je ciljeve održivog razvoja i zaštite okoliša. Svi programi ulaganja uključivali su studije i radove kojima bi se mogla smanjiti opterećenja na okoliš zbog zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais. Infrastruktura je stoga planirana i prilagođena potrebi za praćenje razvoja zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais, koju su propisale lokalne i regionalne vlasti. |
| --- | --- |

(226)

Naposljetku, zračna luka ispunila je ciljeve održivog razvoja i zaštite okoliša. Svi programi ulaganja uključivali su studije i radove kojima bi se mogla smanjiti opterećenja na okoliš zbog zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais. Infrastruktura je stoga planirana i prilagođena potrebi za praćenje razvoja zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais, koju su propisale lokalne i regionalne vlasti.

| (227) | Komisija stoga smatra da je cilj potpora dodijeljenih uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais bio olakšati razvoj čvorišne zračne luke Beauvais osiguravanjem sigurne infrastrukture zahvaljujući kojoj se mogao ostvariti veći promet. |
| --- | --- |

(227)

Komisija stoga smatra da je cilj potpora dodijeljenih uzastopnim upraviteljima zračne luke Beauvais bio olakšati razvoj čvorišne zračne luke Beauvais osiguravanjem sigurne infrastrukture zahvaljujući kojoj se mogao ostvariti veći promet.

—   Infrastruktura je nužna i proporcionalna postavljenom cilju

Infrastruktura je nužna i proporcionalna postavljenom cilju

1. program

1. program

| (228) | Komisija smatra da dokumenti i informacije koje je dostavila Francuska pokazuju da se u trenutku dodjele potpora za ulaganje ta infrastruktura činila nužnom i proporcionalnom cilju koji se želi postići. |
| --- | --- |

(228)

Komisija smatra da dokumenti i informacije koje je dostavila Francuska pokazuju da se u trenutku dodjele potpora za ulaganje ta infrastruktura činila nužnom i proporcionalnom cilju koji se želi postići.

| (229) | Početkom 21. stoljeća zračna luka Beauvais bila je prilično zastarjela zbog nedostatka ulaganja države i njezina upravitelja od njezina osnivanja. Tako je zračnu luku Beauvais, u trenutku kad je država donijela odluku o njezinu komercijalnom iskorištavanju, karakterizirala vrlo manjkava infrastruktura, posebice u pogledu zaštitne opreme, stanja cesta i same infrastrukture zračne luke. Tadašnja infrastruktura nije pružala zadovoljavajuće sigurnosne uvjete za prihvat domaćih i međunarodnih putnika. Stoga su sva ulaganja u okviru 1. programa ulaganja bila nužna da bi se zajamčilo sigurno poslovanje zračne luke Beauvais. |
| --- | --- |

(229)

Početkom 21. stoljeća zračna luka Beauvais bila je prilično zastarjela zbog nedostatka ulaganja države i njezina upravitelja od njezina osnivanja. Tako je zračnu luku Beauvais, u trenutku kad je država donijela odluku o njezinu komercijalnom iskorištavanju, karakterizirala vrlo manjkava infrastruktura, posebice u pogledu zaštitne opreme, stanja cesta i same infrastrukture zračne luke. Tadašnja infrastruktura nije pružala zadovoljavajuće sigurnosne uvjete za prihvat domaćih i međunarodnih putnika. Stoga su sva ulaganja u okviru 1. programa ulaganja bila nužna da bi se zajamčilo sigurno poslovanje zračne luke Beauvais.

| (230) | S druge strane, infrastruktura izgrađena u okviru 1. programa čini se proporcionalnom s obzirom na cilj koji se želi postići jer nije prelazila ono što bilo nužno da bi se zračnoj luci Beauvais omogućilo da pruži uslugu koja je u skladu s minimalnim sigurnosnim zahtjevima. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 236., infrastruktura predviđena u tom programu ulaganja planirana je na temelju suzdržanih predviđanja rasta zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais. |
| --- | --- |

(230)

S druge strane, infrastruktura izgrađena u okviru 1. programa čini se proporcionalnom s obzirom na cilj koji se želi postići jer nije prelazila ono što bilo nužno da bi se zračnoj luci Beauvais omogućilo da pruži uslugu koja je u skladu s minimalnim sigurnosnim zahtjevima. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 236., infrastruktura predviđena u tom programu ulaganja planirana je na temelju suzdržanih predviđanja rasta zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais.

2. program

2. program

| (231) | Komisija napominje da su ista razmatranja koja su navedena u uvodnim izjavama 229. i 230. u vezi s 1. programom opravdala nužnost i proporcionalnost 2. programa, koji je bio planiran radi nastavka i dovršenja radova na sigurnosti i modernizaciji potrebnih za prihvat zračnog prometa koji je u stalnom porastu. |
| --- | --- |

(231)

Komisija napominje da su ista razmatranja koja su navedena u uvodnim izjavama 229. i 230. u vezi s 1. programom opravdala nužnost i proporcionalnost 2. programa, koji je bio planiran radi nastavka i dovršenja radova na sigurnosti i modernizaciji potrebnih za prihvat zračnog prometa koji je u stalnom porastu.

| (232) | To se posebno odnosi na proširenje terminala: u izvješću arhitektonskog društva, kontrolnog ureda i društva za građevinske usluge iz 2002. već je utvrđen znatan manjak površine zračne luke Beauvais s obzirom na predviđeni promet od 800 000 putnika za 2010., ali koji je i dalje mogao biti održiv ako se taj broj ne bi prekoračio i uz uvjet da zračna luka učinkovito upravlja putnicima. Međutim, kako je prikazano u tablici 1, zračna luka već je 2006. primala gotovo dva milijuna putnika, što je opravdalo hitnu potrebu za proširenjem njezine konstrukcije (122). |
| --- | --- |

(232)

To se posebno odnosi na proširenje terminala: u izvješću arhitektonskog društva, kontrolnog ureda i društva za građevinske usluge iz 2002. već je utvrđen znatan manjak površine zračne luke Beauvais s obzirom na predviđeni promet od 800 000 putnika za 2010., ali koji je i dalje mogao biti održiv ako se taj broj ne bi prekoračio i uz uvjet da zračna luka učinkovito upravlja putnicima. Međutim, kako je prikazano u tablici 1, zračna luka već je 2006. primala gotovo dva milijuna putnika, što je opravdalo hitnu potrebu za proširenjem njezine konstrukcije (122).

122

| (233) | To vrijedi i za radove na stajanci, čija je svrha bila povećati dubinu parkirališnog područja zrakoplova, izvesti prijelaze između staza za vožnju i staviti oznake na tlu radi bolje regulacije i sigurnosti zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais. Ti radovi nisu omogućili povećanje broja parkirališnih mjesta dostupnih u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(233)

To vrijedi i za radove na stajanci, čija je svrha bila povećati dubinu parkirališnog područja zrakoplova, izvesti prijelaze između staza za vožnju i staviti oznake na tlu radi bolje regulacije i sigurnosti zračnog prometa u zračnoj luci Beauvais. Ti radovi nisu omogućili povećanje broja parkirališnih mjesta dostupnih u zračnoj luci.

| (234) | Općenito, sva se ostala infrastruktura pokazala nužnom da zračna luka prevlada svoj manjak infrastrukture kako bi se prilagodila rastućem zračnom prometu koji bi mogao pridonijeti gospodarskom razvoju regije. |
| --- | --- |

(234)

Općenito, sva se ostala infrastruktura pokazala nužnom da zračna luka prevlada svoj manjak infrastrukture kako bi se prilagodila rastućem zračnom prometu koji bi mogao pridonijeti gospodarskom razvoju regije.

—   Infrastruktura nudi zadovoljavajuće mogućnosti srednjoročne uporabe

Infrastruktura nudi zadovoljavajuće mogućnosti srednjoročne uporabe

| (235) | Infrastruktura je izgrađena kako bi se zadovoljile razumne i zadovoljavajuće srednjoročne prognoze rasta zračnog prometa. |
| --- | --- |

(235)

Infrastruktura je izgrađena kako bi se zadovoljile razumne i zadovoljavajuće srednjoročne prognoze rasta zračnog prometa.

| (236) | Na primjer, CCIO je 2001. predložio 1. program u cilju dosezanja broja od 660 000 putnika do 2006., dok je indeks rasta prometa u zračnoj luci (+ 18 % godišnje u 2000.) pokazao da će do tog datuma broj putnika biti veći (123). To je povećanje razmotreno u kontekstu znatnog razvoja europskog zračnog prometa, a posebno niskotarifnih zračnih prijevoznika, koji od 1996. ubrzano rastu (124). |
| --- | --- |

(236)

Na primjer, CCIO je 2001. predložio 1. program u cilju dosezanja broja od 660 000 putnika do 2006., dok je indeks rasta prometa u zračnoj luci (+ 18 % godišnje u 2000.) pokazao da će do tog datuma broj putnika biti veći (123). To je povećanje razmotreno u kontekstu znatnog razvoja europskog zračnog prometa, a posebno niskotarifnih zračnih prijevoznika, koji od 1996. ubrzano rastu (124).

123

124

| (237) | Nadalje, 2. program temeljio se na pretpostavci o prometu od 18 000 letova u srednjoročnom razdoblju iz izvješća Opće uprave za civilno zrakoplovstvo odobrenog 29. lipnja 2006. |
| --- | --- |

(237)

Nadalje, 2. program temeljio se na pretpostavci o prometu od 18 000 letova u srednjoročnom razdoblju iz izvješća Opće uprave za civilno zrakoplovstvo odobrenog 29. lipnja 2006.

| (238) | Studija iz tablice 1 pokazuje da su sve pretpostavke o prometu na kojima se temelje te odluke o ulaganju uvelike ispunjene i premašene prije očekivanog roka. |
| --- | --- |

(238)

Studija iz tablice 1 pokazuje da su sve pretpostavke o prometu na kojima se temelje te odluke o ulaganju uvelike ispunjene i premašene prije očekivanog roka.

—   Svi mogući korisnici imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način

Svi mogući korisnici imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način

| (239) | Službenim istražnim postupkom potvrđene su primjedbe iz odluke o pokretanju postupka da je infrastruktura na jednak i nediskriminirajući način bila dostupna svim mogućim korisnicima. |
| --- | --- |

(239)

Službenim istražnim postupkom potvrđene su primjedbe iz odluke o pokretanju postupka da je infrastruktura na jednak i nediskriminirajući način bila dostupna svim mogućim korisnicima.

—   Na razvoj trgovine ne utječe se u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu

Na razvoj trgovine ne utječe se u mjeri koja je protivna zajedničkom interesu

| (240) | Francuska je u svojim opaskama navela da su zračne luke Amiens-Glisy i Rouen poslovne i rekreativne zračne luke koje ne ostvaruju komercijalni promet. Razvoj zračne luke Beauvais stoga nije utjecao na te dvije zračne luke, koje se nisu mogle smatrati prihvatljivim alternativama zračnoj luci Beauvais. Tržišno natjecanje između tih zračnih luka i zračne luke Beauvais stoga je bilo vrlo ograničeno i utjecaj na trgovinu suprotan zajedničkom interesu nije bio vjerojatan. |
| --- | --- |

(240)

Francuska je u svojim opaskama navela da su zračne luke Amiens-Glisy i Rouen poslovne i rekreativne zračne luke koje ne ostvaruju komercijalni promet. Razvoj zračne luke Beauvais stoga nije utjecao na te dvije zračne luke, koje se nisu mogle smatrati prihvatljivim alternativama zračnoj luci Beauvais. Tržišno natjecanje između tih zračnih luka i zračne luke Beauvais stoga je bilo vrlo ograničeno i utjecaj na trgovinu suprotan zajedničkom interesu nije bio vjerojatan.

| (241) | Iako je zračna luka Beauvais od 2000. do 2013. zabilježila vrlo velik rast putničkog prometa (s 380 000 na gotovo 4 milijuna odlaznih putnika), njezin je tržišni udio ostao vrlo ograničen na područje Pariza (4 % u 2011.) u usporedbi sa zračnim lukama Roissy i Orly. Kad je riječ o niskotarifnom prometu, u zračnoj luci Beauvais u 2011. 31 % letova obuhvaćalo je linije prema Parizu i iz njega, dok je u zračnim lukama Roissy i Orly taj udio iznosio 69 %. Istodobno, prema studiji društva Microeconomix koju su dostavili CCIO, SMABT i SAGEB (vidjeti uvodnu izjavu 106. i sljedeće), udio niskotarifnog prometa u ukupnom prometu zračnih luka Roissy i Orly povećao se od 2009. do 2010. za 5,7 %, a od 2010. do 2011. za 11,3 %. Ta studija, utemeljena na detaljnoj analizi, pokazuje da razvoj zračne luke Beauvais, koja je uglavnom usmjerena na niskotarifni promet, nije utjecao na razvoj niskotarifnog prometa dviju pariških zračnih luka zbog njezinih značajki, njezina tržišta (isključivo usmjerena na niskotarifno tržište, za razliku od pariških zračnih luka) i nepostojanja masovnog preusmjeravanja prometa iz zračne luke Beauvais u jednu od druge dvije pariške zračne luke. |
| --- | --- |

(241)

Iako je zračna luka Beauvais od 2000. do 2013. zabilježila vrlo velik rast putničkog prometa (s 380 000 na gotovo 4 milijuna odlaznih putnika), njezin je tržišni udio ostao vrlo ograničen na područje Pariza (4 % u 2011.) u usporedbi sa zračnim lukama Roissy i Orly. Kad je riječ o niskotarifnom prometu, u zračnoj luci Beauvais u 2011. 31 % letova obuhvaćalo je linije prema Parizu i iz njega, dok je u zračnim lukama Roissy i Orly taj udio iznosio 69 %. Istodobno, prema studiji društva Microeconomix koju su dostavili CCIO, SMABT i SAGEB (vidjeti uvodnu izjavu 106. i sljedeće), udio niskotarifnog prometa u ukupnom prometu zračnih luka Roissy i Orly povećao se od 2009. do 2010. za 5,7 %, a od 2010. do 2011. za 11,3 %. Ta studija, utemeljena na detaljnoj analizi, pokazuje da razvoj zračne luke Beauvais, koja je uglavnom usmjerena na niskotarifni promet, nije utjecao na razvoj niskotarifnog prometa dviju pariških zračnih luka zbog njezinih značajki, njezina tržišta (isključivo usmjerena na niskotarifno tržište, za razliku od pariških zračnih luka) i nepostojanja masovnog preusmjeravanja prometa iz zračne luke Beauvais u jednu od druge dvije pariške zračne luke.

| (242) | Osim toga, putnički promet u zračnoj luci Roissy iste je godine iznosio 62 052 917 putnika, a u zračnoj luci Orly 28 274 154 putnika. Komisija je napomenula da će se zračna luka Roissy od 2025. morati suočiti s potražnjom koja nadmašuje njezine kapacitete. Nadalje, budući da je promet u zračnoj luci Orly administrativnom odlukom ograničen (125), ta se zračna luka danas može smatrati preopterećenom. Stoga se čini da je zračna luka Beauvais, zbog svoje blizine Parizu, učinkovito sredstvo za suzbijanje preopterećenja u dvjema pariškim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(242)

Osim toga, putnički promet u zračnoj luci Roissy iste je godine iznosio 62 052 917 putnika, a u zračnoj luci Orly 28 274 154 putnika. Komisija je napomenula da će se zračna luka Roissy od 2025. morati suočiti s potražnjom koja nadmašuje njezine kapacitete. Nadalje, budući da je promet u zračnoj luci Orly administrativnom odlukom ograničen (125), ta se zračna luka danas može smatrati preopterećenom. Stoga se čini da je zračna luka Beauvais, zbog svoje blizine Parizu, učinkovito sredstvo za suzbijanje preopterećenja u dvjema pariškim zračnim lukama.

125

| (243) | Nadalje, Komisija napominje da je cilj potpora za ulaganje koje je primila zračna luka Beauvais prije svega bila sigurnost infrastrukture preopterećene drastičnim povećanjem prometa koje je od 2000. do 2010. već ostvareno, a ne poticanje razvoja tog prometa. Drugim riječima, zračna luka Beauvais bila je uspješna i bez tih potpora za ulaganje (vidjeti uvodnu izjavu 224.) jer su određeni niskotarifni zračni prijevoznici odabrali ondje uvesti zračne linije i jednog dana postaviti održivu bazu. |
| --- | --- |

(243)

Nadalje, Komisija napominje da je cilj potpora za ulaganje koje je primila zračna luka Beauvais prije svega bila sigurnost infrastrukture preopterećene drastičnim povećanjem prometa koje je od 2000. do 2010. već ostvareno, a ne poticanje razvoja tog prometa. Drugim riječima, zračna luka Beauvais bila je uspješna i bez tih potpora za ulaganje (vidjeti uvodnu izjavu 224.) jer su određeni niskotarifni zračni prijevoznici odabrali ondje uvesti zračne linije i jednog dana postaviti održivu bazu.

| (244) | Službenim istražnim postupkom nije utvrđen ni utjecaj na razvoj alternativnih vrsta prijevoza suprotan zajedničkom interesu, kako su u svojim zajedničkim primjedbama pokazali SMABT, CCIO i SAGEB (vidjeti uvodnu izjavu 108.). |
| --- | --- |

(244)

Službenim istražnim postupkom nije utvrđen ni utjecaj na razvoj alternativnih vrsta prijevoza suprotan zajedničkom interesu, kako su u svojim zajedničkim primjedbama pokazali SMABT, CCIO i SAGEB (vidjeti uvodnu izjavu 108.).

—   Nužnost i proporcionalnost potpore

Nužnost i proporcionalnost potpore

| (245) | Prvo, što se tiče 1. programa, Komisija napominje da dostavljene informacije jasno upućuju na to da CCIO ne bi mogao sam financirati planirana ulaganja. Naime, u obračunskim godinama 2000. i 2001. odjel zračne luke CCIO-a zabilježio je gubitke (vidjeti tablicu 2 Tableau 2). Nadalje, CCIO se za financiranje svojeg sudjelovanja u programu ulaganja koristio zajmom (126). Stoga su potpore dodijeljene za taj program ulaganja bile nužne. |
| --- | --- |

(245)

Prvo, što se tiče 1. programa, Komisija napominje da dostavljene informacije jasno upućuju na to da CCIO ne bi mogao sam financirati planirana ulaganja. Naime, u obračunskim godinama 2000. i 2001. odjel zračne luke CCIO-a zabilježio je gubitke (vidjeti tablicu 2 Tableau 2). Nadalje, CCIO se za financiranje svojeg sudjelovanja u programu ulaganja koristio zajmom (126). Stoga su potpore dodijeljene za taj program ulaganja bile nužne.

126

| (246) | Komisija napominje i da je intenzitet potpora lokalnih i regionalnih vlasti iznosio 53 % ukupnih prihvatljivih troškova, odnosno dio koji nije neproporcionalan s obzirom na neposredne potrebe za ulaganjima u trenutku dodjele potpora. Nadalje, u svakom od sporazuma o financiranju koji su zaključeni 2002. predviđen je mehanizam povrata potpora u slučaju da troškovi nisu nastali ili da su manji od procijenjenog ukupnog iznosa ulaganja. Isto tako, te su potpore bile ograničene čak i u slučaju prekoračenja ukupnog procijenjenog iznosa. Sporazumima o financiranju uspostavljene su i provjere nastalih troškova koje su provodile lokalne i regionalne vlasti jer su se subvencije dodjeljivale u obrocima ovisno o popratnoj dokumentaciji koju je dostavljao CCIO. Stoga je potpora dodijeljena za taj program ulaganja bila nužna i proporcionalna. |
| --- | --- |

(246)

Komisija napominje i da je intenzitet potpora lokalnih i regionalnih vlasti iznosio 53 % ukupnih prihvatljivih troškova, odnosno dio koji nije neproporcionalan s obzirom na neposredne potrebe za ulaganjima u trenutku dodjele potpora. Nadalje, u svakom od sporazuma o financiranju koji su zaključeni 2002. predviđen je mehanizam povrata potpora u slučaju da troškovi nisu nastali ili da su manji od procijenjenog ukupnog iznosa ulaganja. Isto tako, te su potpore bile ograničene čak i u slučaju prekoračenja ukupnog procijenjenog iznosa. Sporazumima o financiranju uspostavljene su i provjere nastalih troškova koje su provodile lokalne i regionalne vlasti jer su se subvencije dodjeljivale u obrocima ovisno o popratnoj dokumentaciji koju je dostavljao CCIO. Stoga je potpora dodijeljena za taj program ulaganja bila nužna i proporcionalna.

| (247) | Drugo, kad je riječ o potporama za ulaganje dodijeljenima CCIO-u u okviru 2. programa, Komisija je uzela u obzir hitnu potrebu za ciljanim ulaganjima i s vrlo ograničenim razdobljem amortizacije tih ulaganja za CCIO (127). Stoga smatra da su potpore bile nužne i proporcionalne s obzirom na specifične okolnosti u trenutku njihove dodjele. |
| --- | --- |

(247)

Drugo, kad je riječ o potporama za ulaganje dodijeljenima CCIO-u u okviru 2. programa, Komisija je uzela u obzir hitnu potrebu za ciljanim ulaganjima i s vrlo ograničenim razdobljem amortizacije tih ulaganja za CCIO (127). Stoga smatra da su potpore bile nužne i proporcionalne s obzirom na specifične okolnosti u trenutku njihove dodjele.

127

| (248) | Komisija stoga zaključuje da su sve potpore za ulaganje dodijeljene u ovom predmetu bile nužne i proporcionalne. |
| --- | --- |

(248)

Komisija stoga zaključuje da su sve potpore za ulaganje dodijeljene u ovom predmetu bile nužne i proporcionalne.

Zaključak o spojivosti potpora za ulaganje

Zaključak o spojivosti potpora za ulaganje

| (249) | Komisija zaključuje da su potpore za ulaganje iz ovog odjeljka u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a kako se tumači u Smjernicama iz 2005. |
| --- | --- |

(249)

Komisija zaključuje da su potpore za ulaganje iz ovog odjeljka u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a kako se tumači u Smjernicama iz 2005.

8.1.3.2.   Potpore za tekuće poslovanje

Potpore za tekuće poslovanje

| (250) | U točki 137. Smjernica iz 2014. predviđeno je da se operativne potpore dodijeljene prije početka prijelaznog razdoblja (uključujući potpore isplaćene prije 4. travnja 2014.) mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem do pune mjere nepokrivenih operativnih troškova ako su ispunjeni uvjeti navedeni u odjeljku 5.1.2., osim točaka 115., 119., 121., 122., 123., od 126. do 130., 132., 133. i 134. Smjernica iz 2014. |
| --- | --- |

(250)

U točki 137. Smjernica iz 2014. predviđeno je da se operativne potpore dodijeljene prije početka prijelaznog razdoblja (uključujući potpore isplaćene prije 4. travnja 2014.) mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem do pune mjere nepokrivenih operativnih troškova ako su ispunjeni uvjeti navedeni u odjeljku 5.1.2., osim točaka 115., 119., 121., 122., 123., od 126. do 130., 132., 133. i 134. Smjernica iz 2014.

| (251) | Uvjeti iz odjeljka 5.1.2. Smjernica iz 2014. analizirani su u nastavku. |
| --- | --- |

(251)

Uvjeti iz odjeljka 5.1.2. Smjernica iz 2014. analizirani su u nastavku.

—   Potporama se olakšava razvoj gospodarske djelatnosti

Potporama se olakšava razvoj gospodarske djelatnosti

| (252) | Cilj je gotovinskih predujmova odobrenih po nultoj stopi u 2001., 2002. i 2004. bio omogućiti odjelu zračne luke CCIO-a da zadrži svoju djelatnost upravljanja zračnom lukom Beauvais kako bi ona postala sredstvo gospodarskog razvoja regije Pikardije. Stoga je cilj potpora bio olakšati regionalni razvoj djelatnosti zračne luke Beauvais. Nadalje, Komisija navodi interes zračne luke Beauvais za parišku regiju kako bi se smanjilo preopterećenje zračnog prometa oko glavnog grada Francuske. |
| --- | --- |

(252)

Cilj je gotovinskih predujmova odobrenih po nultoj stopi u 2001., 2002. i 2004. bio omogućiti odjelu zračne luke CCIO-a da zadrži svoju djelatnost upravljanja zračnom lukom Beauvais kako bi ona postala sredstvo gospodarskog razvoja regije Pikardije. Stoga je cilj potpora bio olakšati regionalni razvoj djelatnosti zračne luke Beauvais. Nadalje, Komisija navodi interes zračne luke Beauvais za parišku regiju kako bi se smanjilo preopterećenje zračnog prometa oko glavnog grada Francuske.

—   Potreba za državnom intervencijom

Potreba za državnom intervencijom

| (253) | U skladu s točkom 118. Smjernica iz 2014., Komisija napominje da se, na temelju stvarnog godišnjeg putničkog prometa zabilježenog u dvjema financijskim godinama koje su prethodile svakoj od financijskih godina u kojima su odobreni gotovinski predujmovi (to jest 2001., 2002. i 2004.), zračna luka Beauvais mogla smatrati zračnom lukom koja u trenutku dodjele svake operativne potpore nije snosila veći ili manji dio tih troškova (128). |
| --- | --- |

(253)

U skladu s točkom 118. Smjernica iz 2014., Komisija napominje da se, na temelju stvarnog godišnjeg putničkog prometa zabilježenog u dvjema financijskim godinama koje su prethodile svakoj od financijskih godina u kojima su odobreni gotovinski predujmovi (to jest 2001., 2002. i 2004.), zračna luka Beauvais mogla smatrati zračnom lukom koja u trenutku dodjele svake operativne potpore nije snosila veći ili manji dio tih troškova (128).

128

| (254) | Usto, u Smjernicama iz 2014. potporom se mora postići znatno poboljšanje koje tržište samo po sebi ne može ponuditi. Komisija smatra da je to slučaj u ovom predmetu. Kritična gospodarska situacija u kojoj se zračna luka Beauvais nalazila u trenutku dodjele svakog gotovinskog predujma (razine prometa i dalje niske, hitna potreba za sigurnom infrastrukturom i deficit ekonomske bilance) (129) mogla je odjelu zračne luke otežati pristup tržištu putem zajmova s razumnim stopama (130). Budući da zbog tih teškoća regija Pikardija nije raspolagala sigurnom infrastrukturom zračne luke koja je korisna za njezin gospodarski razvoj, gotovinski predujmovi bili su nužni kako se zračna luka Beauvais ne bi dovela u situaciju neplaćanja. |
| --- | --- |

(254)

Usto, u Smjernicama iz 2014. potporom se mora postići znatno poboljšanje koje tržište samo po sebi ne može ponuditi. Komisija smatra da je to slučaj u ovom predmetu. Kritična gospodarska situacija u kojoj se zračna luka Beauvais nalazila u trenutku dodjele svakog gotovinskog predujma (razine prometa i dalje niske, hitna potreba za sigurnom infrastrukturom i deficit ekonomske bilance) (129) mogla je odjelu zračne luke otežati pristup tržištu putem zajmova s razumnim stopama (130). Budući da zbog tih teškoća regija Pikardija nije raspolagala sigurnom infrastrukturom zračne luke koja je korisna za njezin gospodarski razvoj, gotovinski predujmovi bili su nužni kako se zračna luka Beauvais ne bi dovela u situaciju neplaćanja.

129

130

—   Prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike

Prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike

| (255) | Budući da su u vrijeme dodjele potpore financijski rezultati odjela zračne luke CCIO-a bili negativni (131) i da se suočavao s nedostatkom gotovine, zahvaljujući gotovinskim predujmovima mogao je nastaviti s upravljanjem zračnom lukom Beauvais kako bi ona postala sredstvo regionalnog gospodarskog razvoja i kako bi se izgradila sigurna infrastruktura. Komisija napominje da su ti predujmovi osim toga bili vremenski ograničeni i da predstavljaju instrument kojim se najmanje narušava tržišno natjecanje jer su bili usmjereni na zadovoljavanje privremene potrebe za likvidnošću. Stoga je potpora bila prikladan instrument za postizanje ciljeva od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(255)

Budući da su u vrijeme dodjele potpore financijski rezultati odjela zračne luke CCIO-a bili negativni (131) i da se suočavao s nedostatkom gotovine, zahvaljujući gotovinskim predujmovima mogao je nastaviti s upravljanjem zračnom lukom Beauvais kako bi ona postala sredstvo regionalnog gospodarskog razvoja i kako bi se izgradila sigurna infrastruktura. Komisija napominje da su ti predujmovi osim toga bili vremenski ograničeni i da predstavljaju instrument kojim se najmanje narušava tržišno natjecanje jer su bili usmjereni na zadovoljavanje privremene potrebe za likvidnošću. Stoga je potpora bila prikladan instrument za postizanje ciljeva od zajedničkog interesa.

131

—   Postojanje učinka poticaja

Postojanje učinka poticaja

| (256) | Komisija napominje da bi se bez tih gotovinskih predujmova aktivnosti CCIO-a kao upravitelja zračne luke znatno smanjile (ili čak zaustavile zbog rizika od neplaćanja) iako je infrastruktura zračne luke Beauvais početkom 21. stoljeća znatno rasla. Ta bi situacija dovela u ozbiljno pitanje ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa iz uvodne izjave 252. Stoga su potpore nedvojbeno imale poticajan učinak. |
| --- | --- |

(256)

Komisija napominje da bi se bez tih gotovinskih predujmova aktivnosti CCIO-a kao upravitelja zračne luke znatno smanjile (ili čak zaustavile zbog rizika od neplaćanja) iako je infrastruktura zračne luke Beauvais početkom 21. stoljeća znatno rasla. Ta bi situacija dovela u ozbiljno pitanje ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa iz uvodne izjave 252. Stoga su potpore nedvojbeno imale poticajan učinak.

—   Proporcionalnost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum)

Proporcionalnost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum)

| (257) | U skladu s točkom 125. Smjernica iz 2014., da bi bile proporcionalne, operativne potpore odobrene zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za provođenje predviđene djelatnosti. Komisija smatra da su gotovinski predujmovi u ovom slučaju bili proporcionalni jer su zračnoj luci Beauvais omogućili da poštuje neposredne rokove plaćanja. Komisija napominje i da su iznosi tih predujmova bili mali, tako da su potpore bile ograničene na iznos koji je bio nužan da se zadovolje specifične potrebe za likvidnošću. Komisija napominje i da ih je odjel zračne luke CCIO-a brzo nadoknadio već 2005. Stoga su gotovinski predujmovi bili strogo ograničeni na nužni minimum. |
| --- | --- |

(257)

U skladu s točkom 125. Smjernica iz 2014., da bi bile proporcionalne, operativne potpore odobrene zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za provođenje predviđene djelatnosti. Komisija smatra da su gotovinski predujmovi u ovom slučaju bili proporcionalni jer su zračnoj luci Beauvais omogućili da poštuje neposredne rokove plaćanja. Komisija napominje i da su iznosi tih predujmova bili mali, tako da su potpore bile ograničene na iznos koji je bio nužan da se zadovolje specifične potrebe za likvidnošću. Komisija napominje i da ih je odjel zračne luke CCIO-a brzo nadoknadio već 2005. Stoga su gotovinski predujmovi bili strogo ograničeni na nužni minimum.

—   Sprječavanje nepotrebnih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

Sprječavanje nepotrebnih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

| (258) | Naposljetku, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 240. i dalje, unatoč prisutnosti drugih zračnih luka u prihvatnom području zračne luke Beauvais, u nekima od njih nije se odvijao komercijalni promet. Osim toga, mali iznos operativnih potpora dodijeljenih u ovom slučaju nije mogao negativno utjecati na razvoj drugih dviju pariških zračnih luka (Roissy i Orly), koje veličinom i količinom prometa nisu bile usporedive sa zračnom lukom Beauvais. Nadalje, infrastruktura zračne luke stavljena je na raspolaganje svim zračnim prijevoznicima pod nediskriminirajućim uvjetima. |
| --- | --- |

(258)

Naposljetku, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 240. i dalje, unatoč prisutnosti drugih zračnih luka u prihvatnom području zračne luke Beauvais, u nekima od njih nije se odvijao komercijalni promet. Osim toga, mali iznos operativnih potpora dodijeljenih u ovom slučaju nije mogao negativno utjecati na razvoj drugih dviju pariških zračnih luka (Roissy i Orly), koje veličinom i količinom prometa nisu bile usporedive sa zračnom lukom Beauvais. Nadalje, infrastruktura zračne luke stavljena je na raspolaganje svim zračnim prijevoznicima pod nediskriminirajućim uvjetima.

—   Zaključak

Zaključak

| (259) | Na temelju toga Komisija zaključuje da su uvjeti spojivosti utvrđeni u Smjernicama iz 2014. ispunjeni, te da gotovinski predujmovi koje je opći odjel CCIO-a po nultoj stopi dodijelio odjelu zračne luke tog subjekta čine državne potpore spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) kako se tumači u Smjernicama iz 2014. |
| --- | --- |

(259)

Na temelju toga Komisija zaključuje da su uvjeti spojivosti utvrđeni u Smjernicama iz 2014. ispunjeni, te da gotovinski predujmovi koje je opći odjel CCIO-a po nultoj stopi dodijelio odjelu zračne luke tog subjekta čine državne potpore spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) kako se tumači u Smjernicama iz 2014.

8.2.   Mjere u korist zračnih prijevoznika

Mjere u korist zračnih prijevoznika

| (260) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125., da bi se smatrala državnom potporom, mjera u korist zračnog prijevoznika mora ispunjavati nekoliko kumulativnih uvjeta. Posebno, njome se zračnom prijevozniku mora dodijeliti gospodarska prednost. Komisija je zaključila da predmetnim mjerama u korist zračnih prijevoznika nije dodijeljena gospodarska prednost tim zračnim prijevoznicima zbog razloga navedenih u odjeljku 8.2.1. Isto tako, u ovom se odjeljku samo želi dokazati da gospodarska prednost nije postojala, bez ispitivanja drugih kriterija za postojanje državne potpore. |
| --- | --- |

(260)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125., da bi se smatrala državnom potporom, mjera u korist zračnog prijevoznika mora ispunjavati nekoliko kumulativnih uvjeta. Posebno, njome se zračnom prijevozniku mora dodijeliti gospodarska prednost. Komisija je zaključila da predmetnim mjerama u korist zračnih prijevoznika nije dodijeljena gospodarska prednost tim zračnim prijevoznicima zbog razloga navedenih u odjeljku 8.2.1. Isto tako, u ovom se odjeljku samo želi dokazati da gospodarska prednost nije postojala, bez ispitivanja drugih kriterija za postojanje državne potpore.

8.2.1.   Nepostojanje gospodarske prednosti

Nepostojanje gospodarske prednosti

| (261) | Kako bi utvrdila je li ugovorima koje su CCIO i SAGEB sklopili sa zračnim prijevoznicima potonjima dodijeljena prednost, Komisija mora ispitati bi li u sličnim okolnostima privatni subjekt, uzimajući u obzir predvidivost ostvarivanja povrata te izuzimajući sva socijalna, regionalno-politička i sektorska pitanja, pri obavljanju djelatnosti u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva sklopio komercijalne ugovore slične ili istovjetne onima koje je sklopio upravitelj zračne luke Beauvais (CCIO, zatim SAGEB). Javna sredstva dodijeljena u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne smatraju se državnom potporom. |
| --- | --- |

(261)

Kako bi utvrdila je li ugovorima koje su CCIO i SAGEB sklopili sa zračnim prijevoznicima potonjima dodijeljena prednost, Komisija mora ispitati bi li u sličnim okolnostima privatni subjekt, uzimajući u obzir predvidivost ostvarivanja povrata te izuzimajući sva socijalna, regionalno-politička i sektorska pitanja, pri obavljanju djelatnosti u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva sklopio komercijalne ugovore slične ili istovjetne onima koje je sklopio upravitelj zračne luke Beauvais (CCIO, zatim SAGEB). Javna sredstva dodijeljena u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne smatraju se državnom potporom.

| (262) | U skladu s tim, kad je riječ o javnom financiranju zračnih luka, analiza usklađenosti s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, čija je primjenjivost u ovom slučaju gotovo sasvim sigurna jer je riječ o komercijalnim ugovorima koje zračna luka često mora sklapati u okviru svoje komercijalne djelatnosti, treba se temeljiti na zdravim izgledima za ex ante profitabilnost za tijelo koje dodjeljuje sredstva. Svako predviđanje prometa koje se koristi u tu svrhu trebalo bi biti realistično i podlijegati razumnoj analizi osjetljivosti. Nepostojanje poslovnog plana pokazatelj je da se načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu možda nije poštovalo (132). U slučaju da ne postoji poslovni plan države članice mogu dostaviti analizu ili interne dokumente javnih tijela ili predmetne zračne luke u kojima se jasno vidi da je prije dodjele javnih sredstava provedena analiza iz koje je vidljivo da su ispunjeni kriteriji načela subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(262)

U skladu s tim, kad je riječ o javnom financiranju zračnih luka, analiza usklađenosti s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, čija je primjenjivost u ovom slučaju gotovo sasvim sigurna jer je riječ o komercijalnim ugovorima koje zračna luka često mora sklapati u okviru svoje komercijalne djelatnosti, treba se temeljiti na zdravim izgledima za ex ante profitabilnost za tijelo koje dodjeljuje sredstva. Svako predviđanje prometa koje se koristi u tu svrhu trebalo bi biti realistično i podlijegati razumnoj analizi osjetljivosti. Nepostojanje poslovnog plana pokazatelj je da se načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu možda nije poštovalo (132). U slučaju da ne postoji poslovni plan države članice mogu dostaviti analizu ili interne dokumente javnih tijela ili predmetne zračne luke u kojima se jasno vidi da je prije dodjele javnih sredstava provedena analiza iz koje je vidljivo da su ispunjeni kriteriji načela subjekta u tržišnom gospodarstvu.

ex ante

132

8.2.1.1.   Rekonstrukcija poslovnih planova – CCIO i SAGEB

Rekonstrukcija poslovnih planova – CCIO i SAGEB

| (263) | Komisija smatra da su transakcije iz prethodne uvodne izjave u skladu s tržišnim uvjetima na temelju rekonstrukcije poslovnih planova koje bi subjekt u tržišnom gospodarstvu sastavio kako bi odlučio hoće li potpisati ugovore sa zračnim prijevoznicima (133). |
| --- | --- |

(263)

Komisija smatra da su transakcije iz prethodne uvodne izjave u skladu s tržišnim uvjetima na temelju rekonstrukcije poslovnih planova koje bi subjekt u tržišnom gospodarstvu sastavio kako bi odlučio hoće li potpisati ugovore sa zračnim prijevoznicima (133).

133

| (264) | Kako je navedeno u odjeljku 5.2., Francuska je za ugovore koje je potpisao CCIO navedene u tablici 9 Tableau 9 (osim ugovora RYAN1 i RYAN2) dostavila analize koje su provedene naknadno, ali u kojima su simulirani objektivno znanje i pretpostavke kojima bi upravitelj zračne luke raspolagao prije potpisivanja ugovora. Za ugovore koje je potpisao SAGEB Francuska je dostavila poslovne planove izrađene prije potpisivanja ugovorâ te je rekonstruirala te poslovne planove kako bi izračunala njihov inkrementalni doprinos dobiti upravitelja zračne luke. |
| --- | --- |

(264)

Kako je navedeno u odjeljku 5.2., Francuska je za ugovore koje je potpisao CCIO navedene u tablici 9 Tableau 9 (osim ugovora RYAN1 i RYAN2) dostavila analize koje su provedene naknadno, ali u kojima su simulirani objektivno znanje i pretpostavke kojima bi upravitelj zračne luke raspolagao prije potpisivanja ugovora. Za ugovore koje je potpisao SAGEB Francuska je dostavila poslovne planove izrađene prije potpisivanja ugovorâ te je rekonstruirala te poslovne planove kako bi izračunala njihov inkrementalni doprinos dobiti upravitelja zračne luke.

| (265) | Komisija napominje da Francuska nije u dovoljnoj mjeri opravdala niz pretpostavki iz ex ante i ex post analiza. Konkretno, pretpostavke o inkrementalnim troškovima upravitelja zračne luke nisu potkrijepljene detaljnom analizom. Druge pretpostavke, kao što su iskorištenost putničkih kapaciteta ili prihodi od zrakoplovnih ili nezrakoplovnih djelatnosti, u nekim analizama nisu dovoljno obrazložene. |
| --- | --- |

(265)

Komisija napominje da Francuska nije u dovoljnoj mjeri opravdala niz pretpostavki iz ex ante i ex post analiza. Konkretno, pretpostavke o inkrementalnim troškovima upravitelja zračne luke nisu potkrijepljene detaljnom analizom. Druge pretpostavke, kao što su iskorištenost putničkih kapaciteta ili prihodi od zrakoplovnih ili nezrakoplovnih djelatnosti, u nekim analizama nisu dovoljno obrazložene.

ex ante

ex post

| (266) | Budući da su te pretpostavke osnovni parametri financijskih projekcija, Komisija je odlučila utvrditi pretpostavke koje bi iznio upravitelj zračne luke koji posluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva. Komisija je također odlučila ponovno izraditi poslovne planove u obliku u kojem bi ih na temelju tih pretpostavki izradio upravitelj zračne luke koji posluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva prije nego što odluči hoće li potpisati ugovore sa zračnim prijevoznicima. Ako se pri rekonstrukciji poslovnog plana pokaže da potpisivanjem ugovora upravitelj zračne luke može ostvariti inkrementalnu dobit, potpisivanjem ugovora on djeluje kao subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(266)

Budući da su te pretpostavke osnovni parametri financijskih projekcija, Komisija je odlučila utvrditi pretpostavke koje bi iznio upravitelj zračne luke koji posluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva. Komisija je također odlučila ponovno izraditi poslovne planove u obliku u kojem bi ih na temelju tih pretpostavki izradio upravitelj zračne luke koji posluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva prije nego što odluči hoće li potpisati ugovore sa zračnim prijevoznicima. Ako se pri rekonstrukciji poslovnog plana pokaže da potpisivanjem ugovora upravitelj zračne luke može ostvariti inkrementalnu dobit, potpisivanjem ugovora on djeluje kao subjekt u tržišnom gospodarstvu.

8.2.1.2.   Rekonstrukcija poslovnih planova koju je provela Komisija – primijenjene pretpostavke

Rekonstrukcija poslovnih planova koju je provela Komisija – primijenjene pretpostavke

| (267) | Ugovori navedeni u tablici 9 imaju vrlo specifične značajke (vidjeti tablicu 10). Komisija je za svaki ugovor ponovno izradila poslovni plan uzimajući u obzir pretpostavke o broju putnika, iskorištenosti putničkih kapaciteta, prihodima i troškovima. Na temelju tih rekonstrukcija može se utvrditi inkrementalna dobit (ili inkrementalni gubitak) koju bi upravitelj zračne luke mogao očekivati potpisivanjem ugovora. Primijenjene su sljedeće pretpostavke: |
| --- | --- |

(267)

Ugovori navedeni u tablici 9 imaju vrlo specifične značajke (vidjeti tablicu 10). Komisija je za svaki ugovor ponovno izradila poslovni plan uzimajući u obzir pretpostavke o broju putnika, iskorištenosti putničkih kapaciteta, prihodima i troškovima. Na temelju tih rekonstrukcija može se utvrditi inkrementalna dobit (ili inkrementalni gubitak) koju bi upravitelj zračne luke mogao očekivati potpisivanjem ugovora. Primijenjene su sljedeće pretpostavke:

Broj putnika (promet)

Broj putnika (promet)

| (268) | Neki se ugovori temelje na obvezama u pogledu prometa u smislu broja putnika (npr. ugovor RYAN4 temelji se na obvezi obavljanja najmanje deset povratnih letova tjedno uz već provedene povratne letove). Drugi ugovori odnose se na promet koji je zračni prijevoznik predvidio, ali on ne predstavlja čvrstu obvezu. Naposljetku, neki ugovori ne sadržavaju ni jedan cilj prometa. |
| --- | --- |

(268)

Neki se ugovori temelje na obvezama u pogledu prometa u smislu broja putnika (npr. ugovor RYAN4 temelji se na obvezi obavljanja najmanje deset povratnih letova tjedno uz već provedene povratne letove). Drugi ugovori odnose se na promet koji je zračni prijevoznik predvidio, ali on ne predstavlja čvrstu obvezu. Naposljetku, neki ugovori ne sadržavaju ni jedan cilj prometa.

| (269) | Komisija je uzela u obzir količinu prometa iz ugovorne obveze u pogledu prometa, ako ona postoji. Ako je količina prometa navedena, Komisija je, bez uključivanja obveze zračnog prijevoznika, primjenjivala tu količinu i provela analize osjetljivosti kako bi provjerila bi li veća ili manja količina dovela do istog zaključka, a to je stvara li se na temelju predmetnog ugovora dobit ili gubitak za upravitelja zračne luke. Ako količina nije navedena, Komisija je nekoliko puta analizirala promet kako bi se uvjerila u to da se zaključci o profitabilnosti ugovora ne mijenjaju ovisno o broju odabranih letova. Ta je analiza posebno važna ako se prihodi upravitelja zračne luke razlikuju ovisno o broju letova. Na primjer, za ugovor WIZZ1 prihodi od naknada za slijetanje smanjuju se za 20 % po povratnom letu za više od četiri povratna leta dnevno. Stoga je potrebno osigurati da, ako je broj dnevnih povratnih letova veći od četiri, ugovor i dalje bude profitabilan. |
| --- | --- |

(269)

Komisija je uzela u obzir količinu prometa iz ugovorne obveze u pogledu prometa, ako ona postoji. Ako je količina prometa navedena, Komisija je, bez uključivanja obveze zračnog prijevoznika, primjenjivala tu količinu i provela analize osjetljivosti kako bi provjerila bi li veća ili manja količina dovela do istog zaključka, a to je stvara li se na temelju predmetnog ugovora dobit ili gubitak za upravitelja zračne luke. Ako količina nije navedena, Komisija je nekoliko puta analizirala promet kako bi se uvjerila u to da se zaključci o profitabilnosti ugovora ne mijenjaju ovisno o broju odabranih letova. Ta je analiza posebno važna ako se prihodi upravitelja zračne luke razlikuju ovisno o broju letova. Na primjer, za ugovor WIZZ1 prihodi od naknada za slijetanje smanjuju se za 20 % po povratnom letu za više od četiri povratna leta dnevno. Stoga je potrebno osigurati da, ako je broj dnevnih povratnih letova veći od četiri, ugovor i dalje bude profitabilan.

Kapacitet zrakoplovâ i stopa popunjenosti

Kapacitet zrakoplovâ i stopa popunjenosti

| (270) | U ugovoru se katkad navodi tip zrakoplova kojim se služi zračni prijevoznik (te tako i njegov kapacitet). U tom se slučaju uzima u obzir kapacitet tog tipa zrakoplova. Ako tip zrakoplova koji se upotrebljava nije naveden u ugovoru, Komisija se oslanjala na podatke koje je dostavila Francuska. Kapacitet zrakoplova kreće se od 132 do 198 sjedala. |
| --- | --- |

(270)

U ugovoru se katkad navodi tip zrakoplova kojim se služi zračni prijevoznik (te tako i njegov kapacitet). U tom se slučaju uzima u obzir kapacitet tog tipa zrakoplova. Ako tip zrakoplova koji se upotrebljava nije naveden u ugovoru, Komisija se oslanjala na podatke koje je dostavila Francuska. Kapacitet zrakoplova kreće se od 132 do 198 sjedala.

| (271) | Stopa popunjenosti koju primjenjuje Komisija jest stopa zabilježena u godinama koje prethode potpisivanju ugovora. Za društva Ryanair i Wizz Air, primijenjene su stope popunjenosti specifične za letove koje su ti zračni prijevoznici obavljali u godinama koje su prethodile sklapanju ugovora. Za druge zračne prijevoznike čijim povijesnim podacima upravitelj zračne luke ne raspolaže primijenjene su srednje vrijednosti povijesnih podataka zračne luke (svi zračni prijevoznici). Stope popunjenosti kreću se od 70 % do 80 %. |
| --- | --- |

(271)

Stopa popunjenosti koju primjenjuje Komisija jest stopa zabilježena u godinama koje prethode potpisivanju ugovora. Za društva Ryanair i Wizz Air, primijenjene su stope popunjenosti specifične za letove koje su ti zračni prijevoznici obavljali u godinama koje su prethodile sklapanju ugovora. Za druge zračne prijevoznike čijim povijesnim podacima upravitelj zračne luke ne raspolaže primijenjene su srednje vrijednosti povijesnih podataka zračne luke (svi zračni prijevoznici). Stope popunjenosti kreću se od 70 % do 80 %.

Prihodi od zrakoplovnih djelatnosti

Prihodi od zrakoplovnih djelatnosti

| (272) | Prihodi od zrakoplovnih djelatnosti temelje se na uvjetima ugovora. Oni obuhvaćaju prihode od naknada za slijetanje i naknada za svakog odlaznog putnika. U mnogim su ugovorima naknade za slijetanje degresivne (njihova se tarifa smanjuje ovisno o broju tjednih ili dnevnih povratnih letova), a mnogi ugovori ne obuhvaćaju naknade po putniku. Komisija je smatrala da su za višegodišnje ugovore naknade za slijetanje i naknade po putniku ostale fiksne za razdoblje trajanja ugovora jer ugovorima nije predviđena klauzula o povećanju tarife. |
| --- | --- |

(272)

Prihodi od zrakoplovnih djelatnosti temelje se na uvjetima ugovora. Oni obuhvaćaju prihode od naknada za slijetanje i naknada za svakog odlaznog putnika. U mnogim su ugovorima naknade za slijetanje degresivne (njihova se tarifa smanjuje ovisno o broju tjednih ili dnevnih povratnih letova), a mnogi ugovori ne obuhvaćaju naknade po putniku. Komisija je smatrala da su za višegodišnje ugovore naknade za slijetanje i naknade po putniku ostale fiksne za razdoblje trajanja ugovora jer ugovorima nije predviđena klauzula o povećanju tarife.

Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti

Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti

| (273) | Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti čine većinu prihoda zračne luke Beauvais, a glavna stavka nezrakoplovnih prihoda jesu prihodi od autobusne linije koja povezuje Pariz i zračnu luku. Tako su 2009. prihodi od prometovanja autobusnom linijom činili 49 % prihoda zračne luke, a ostali prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti činili su 16 % prihoda (prihodi od zrakoplovnih djelatnosti činili su 12 % prihoda, a sigurnosna pristojba 23 %). |
| --- | --- |

(273)

Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti čine većinu prihoda zračne luke Beauvais, a glavna stavka nezrakoplovnih prihoda jesu prihodi od autobusne linije koja povezuje Pariz i zračnu luku. Tako su 2009. prihodi od prometovanja autobusnom linijom činili 49 % prihoda zračne luke, a ostali prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti činili su 16 % prihoda (prihodi od zrakoplovnih djelatnosti činili su 12 % prihoda, a sigurnosna pristojba 23 %).

| (274) | Komisija je procijenjene prihode od prometovanja autobusnom linijom temeljila na i. cijenama koje su bile na snazi u trenutku potpisivanja ugovora (134) i ii. udjelu putnika koji su se koristili autobusom u godini koja je prethodila potpisivanju ugovora (taj je udio od 1997. do 2005. iznosio [55–60] %, a od 2006. do 2011. stabilizirao se na oko 50 %). Komisija je smatrala da su se za višegodišnje ugovore cijene autobusnog prijevoza zbog inflacije povećavale za 2 % godišnje. Za rekonstrukciju poslovnog plana RYAN3 u razdoblju od deset godina Komisija je uzela u obzir i godišnje smanjenje od jednog postotnog boda za udio putnika koji se koriste autobusom (s 57 % na 48 % u deset godina) kako bi se obuhvatilo povećanje aktivnosti parkirališta zračne luke i očekivano povećanje broja lokalnih putnika i putnika sa sjevera regije. |
| --- | --- |

(274)

Komisija je procijenjene prihode od prometovanja autobusnom linijom temeljila na i. cijenama koje su bile na snazi u trenutku potpisivanja ugovora (134) i ii. udjelu putnika koji su se koristili autobusom u godini koja je prethodila potpisivanju ugovora (taj je udio od 1997. do 2005. iznosio [55–60] %, a od 2006. do 2011. stabilizirao se na oko 50 %). Komisija je smatrala da su se za višegodišnje ugovore cijene autobusnog prijevoza zbog inflacije povećavale za 2 % godišnje. Za rekonstrukciju poslovnog plana RYAN3 u razdoblju od deset godina Komisija je uzela u obzir i godišnje smanjenje od jednog postotnog boda za udio putnika koji se koriste autobusom (s 57 % na 48 % u deset godina) kako bi se obuhvatilo povećanje aktivnosti parkirališta zračne luke i očekivano povećanje broja lokalnih putnika i putnika sa sjevera regije.

134

| (275) | Procjena ostalih prihoda od nezrakoplovnih djelatnosti (parkiralište, trgovine itd.) temeljila se na analizi računa dobiti i gubitka upravitelja zračne luke. Oni iznose približno 1,50 EUR po putniku u razdoblju 2000.–2001. i 2,20 EUR po putniku u razdoblju 2008.–2009. Komisija je smatrala da su se za višegodišnje ugovore ostali prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti zbog inflacije povećavali za 2 % godišnje. |
| --- | --- |

(275)

Procjena ostalih prihoda od nezrakoplovnih djelatnosti (parkiralište, trgovine itd.) temeljila se na analizi računa dobiti i gubitka upravitelja zračne luke. Oni iznose približno 1,50 EUR po putniku u razdoblju 2000.–2001. i 2,20 EUR po putniku u razdoblju 2008.–2009. Komisija je smatrala da su se za višegodišnje ugovore ostali prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti zbog inflacije povećavali za 2 % godišnje.

| (276) | Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti navedeni u uvodnim izjavama 274. i 275. uzimaju se u obzir u svim rekonstrukcijama poslovnih planova. Druge vrste prihoda od nezrakoplovnih djelatnosti također su ponekad uzimane u obzir kako bi se prikazali određeni posebni sporazumi. Ipak, njihov je učinak i dalje zanemariv:






  (a) | za ugovore RYAN1, RYAN2 i RYAN3 Komisija je uzela u obzir ugovor s društvom Ryanair na temelju kojeg upravitelj zračne luke prima proviziju od 5 % vrijednosti zrakoplovnih karata koje društvo Ryanair proda izravno. Francuska je taj prihod procijenila na 0,15 EUR po putniku na temelju prihoda od 100 000 EUR u 2002.; |
| --- | --- | --- |

(276)

Prihodi od nezrakoplovnih djelatnosti navedeni u uvodnim izjavama 274. i 275. uzimaju se u obzir u svim rekonstrukcijama poslovnih planova. Druge vrste prihoda od nezrakoplovnih djelatnosti također su ponekad uzimane u obzir kako bi se prikazali određeni posebni sporazumi. Ipak, njihov je učinak i dalje zanemariv:

(a)

za ugovore RYAN1, RYAN2 i RYAN3 Komisija je uzela u obzir ugovor s društvom Ryanair na temelju kojeg upravitelj zračne luke prima proviziju od 5 % vrijednosti zrakoplovnih karata koje društvo Ryanair proda izravno. Francuska je taj prihod procijenila na 0,15 EUR po putniku na temelju prihoda od 100 000 EUR u 2002.;

| (b) | kad je riječ o ugovorima kojima se predviđaju fakultativne usluge čišćenja zrakoplova i druge usluge, Komisija je pretpostavila da će zračni prijevoznici upotrebljavati te usluge u 5 % slučajeva. |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o ugovorima kojima se predviđaju fakultativne usluge čišćenja zrakoplova i druge usluge, Komisija je pretpostavila da će zračni prijevoznici upotrebljavati te usluge u 5 % slučajeva.

Inkrementalni operativni troškovi zračne luke

Inkrementalni operativni troškovi zračne luke

| (277) | Inkrementalni operativni troškovi zračne luke glavna su troškovna stavka poslovnih planova. Oni obuhvaćaju sve operativne troškove zračne luke (osoblje, kupnja opreme itd.), ali ne obuhvaćaju ulaganja u zračnu luku ni troškove povezane s ovlastima tijela javne vlasti koje snosi država. |
| --- | --- |

(277)

Inkrementalni operativni troškovi zračne luke glavna su troškovna stavka poslovnih planova. Oni obuhvaćaju sve operativne troškove zračne luke (osoblje, kupnja opreme itd.), ali ne obuhvaćaju ulaganja u zračnu luku ni troškove povezane s ovlastima tijela javne vlasti koje snosi država.

| (278) | Kad je riječ o inkrementalnim troškovima ulaganja, potrebno je napomenuti da, prema mišljenju Francuske, na temelju posebnog ugovora koji je predmet ove istrage nije trebalo biti provedeno ni jedno ulaganje u zračnoj luci Beauvais. Stoga, uzevši u obzir činjenicu da ni jedan element iz spisa nije ukazao na to da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu očekivao da određena ulaganja treba provesti zbog jednog ili više ugovora koji su predmet službenog istražnog postupka, ni jedan inkrementalni trošak ulaganja u ovoj analizi nije uzet u obzir. |
| --- | --- |

(278)

Kad je riječ o inkrementalnim troškovima ulaganja, potrebno je napomenuti da, prema mišljenju Francuske, na temelju posebnog ugovora koji je predmet ove istrage nije trebalo biti provedeno ni jedno ulaganje u zračnoj luci Beauvais. Stoga, uzevši u obzir činjenicu da ni jedan element iz spisa nije ukazao na to da bi subjekt u tržišnom gospodarstvu očekivao da određena ulaganja treba provesti zbog jednog ili više ugovora koji su predmet službenog istražnog postupka, ni jedan inkrementalni trošak ulaganja u ovoj analizi nije uzet u obzir.

| (279) | Inkrementalni operativni troškovi pokrivaju operativne troškove zrakoplovnih i nezrakoplovnih aktivnosti (autobusi i druge nezrakoplovne aktivnosti). |
| --- | --- |

(279)

Inkrementalni operativni troškovi pokrivaju operativne troškove zrakoplovnih i nezrakoplovnih aktivnosti (autobusi i druge nezrakoplovne aktivnosti).

| (280) | Inkrementalni operativni troškovi ne obuhvaćaju troškove povezane s obvezama tijela javne vlasti (sigurnost i zaštita) u nadležnosti države (i ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a). |
| --- | --- |

(280)

Inkrementalni operativni troškovi ne obuhvaćaju troškove povezane s obvezama tijela javne vlasti (sigurnost i zaštita) u nadležnosti države (i ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a).

| (281) | Kako bi rekonstruirala operativne troškove, Komisija je preuzela podatke iz računa dobiti i gubitka CCIO-a i SAGEB-a. Godišnji operativni troškovi sastoje se od ukupnih operativnih troškova od kojih se oduzimaju i. operativni troškovi povezani s ovlastima javne vlasti (sigurnost i zaštita – ti se troškovi financiraju iz sigurnosne pristojbe) i ii. amortizacija ulaganja (koja se sastoji od troškova amortizacije i rezerviranja povezanih s obnovom i velikim popravcima). |
| --- | --- |

(281)

Kako bi rekonstruirala operativne troškove, Komisija je preuzela podatke iz računa dobiti i gubitka CCIO-a i SAGEB-a. Godišnji operativni troškovi sastoje se od ukupnih operativnih troškova od kojih se oduzimaju i. operativni troškovi povezani s ovlastima javne vlasti (sigurnost i zaštita – ti se troškovi financiraju iz sigurnosne pristojbe) i ii. amortizacija ulaganja (koja se sastoji od troškova amortizacije i rezerviranja povezanih s obnovom i velikim popravcima).

| (282) | Analiza kretanja operativnih troškova s obzirom na broj putnika omogućuje izračun inkrementalnog operativnog troška po putniku, odnosno dodatnog operativnog troška nastalog dolaskom dodatnog putnika. Grafikon 1 i grafikon 2 pokazuju da su promjene broja putnika i operativnih troškova usko povezane. |
| --- | --- |

(282)

Analiza kretanja operativnih troškova s obzirom na broj putnika omogućuje izračun inkrementalnog operativnog troška po putniku, odnosno dodatnog operativnog troška nastalog dolaskom dodatnog putnika. Grafikon 1 i grafikon 2 pokazuju da su promjene broja putnika i operativnih troškova usko povezane.

| (283) | Komisija je razlikovala dva razdoblja u kojima rast operativnih troškova ima različita obilježja. S jedne strane, u razdoblju od 1997. do 2001. inkrementalni operativni trošak iznosio je 6,54 EUR po putniku u vrijednostima iz 2001. Za ugovore potpisane prije 31. prosinca 2001. Komisija je inkrementalne operativne troškove temeljila na tom iznosu. Vrijednost korištena za ponovnu izradu poslovnog plana prilagođena je s obzirom na inflaciju. Stoga je za poslovni plan RYAN1 potpisan 1999. Komisija prihvatila inkrementalni operativni trošak od 6,35 EUR, što odgovara vrijednosti od 6,54 EUR prilagođenoj s obzirom na inflaciju od 1999. do 2001. Rezultat analize Komisije prikazan je na grafikonu 1.

  Grafikon 1.


  Operativni troškovi prema broju putnika (1997.–2001.)






  Izvor: Podaci zračne luke Beauvais. Analiza Komisija |
| --- | --- |

(283)

Komisija je razlikovala dva razdoblja u kojima rast operativnih troškova ima različita obilježja. S jedne strane, u razdoblju od 1997. do 2001. inkrementalni operativni trošak iznosio je 6,54 EUR po putniku u vrijednostima iz 2001. Za ugovore potpisane prije 31. prosinca 2001. Komisija je inkrementalne operativne troškove temeljila na tom iznosu. Vrijednost korištena za ponovnu izradu poslovnog plana prilagođena je s obzirom na inflaciju. Stoga je za poslovni plan RYAN1 potpisan 1999. Komisija prihvatila inkrementalni operativni trošak od 6,35 EUR, što odgovara vrijednosti od 6,54 EUR prilagođenoj s obzirom na inflaciju od 1999. do 2001. Rezultat analize Komisije prikazan je na grafikonu 1.

Grafikon 1.

Grafikon 1.

Operativni troškovi prema broju putnika (1997.–2001.)

Operativni troškovi prema broju putnika (1997.–2001.)

Image 6

Izvor: Podaci zračne luke Beauvais. Analiza Komisija

| (284) | Grafikon 1 izrađen je primjenom sljedeće metodologije:






  (1) | Svaka točka na grafikonu odgovara jednoj godini u razdoblju od 1997. do 2001.; |
| --- | --- | --- |

(284)

Grafikon 1 izrađen je primjenom sljedeće metodologije:

(1)

Svaka točka na grafikonu odgovara jednoj godini u razdoblju od 1997. do 2001.;

| (2) | Apscisa svake točke predstavlja broj putnika prevezenih u godini, a ordinata ukupne operativne troškove zračne luke u godini; |
| --- | --- |

(2)

Apscisa svake točke predstavlja broj putnika prevezenih u godini, a ordinata ukupne operativne troškove zračne luke u godini;

| (3) | Pravac jednadžbe y=6,5405x + 152944 ekstrapoliran je iz svih točaka. Korelacija između ekstrapoliranog pravca i točaka vrlo je visoka, uz R2 od 0,9105, što znači da je ekstrapolirani pravac izvrsna približna vrijednost za izradu modela poravnanja točaka zahvaljujući kojem se može odrediti linearni odnos između operativnih troškova zračne luke i broja prevezenih putnika. Jednadžba ekstrapolirane linije stoga omogućuje određivanje iznosa operativnih troškova (y) ovisno o broju prevezenih putnika (x); |
| --- | --- |

(3)

Pravac jednadžbe y=6,5405x + 152944 ekstrapoliran je iz svih točaka. Korelacija između ekstrapoliranog pravca i točaka vrlo je visoka, uz R2 od 0,9105, što znači da je ekstrapolirani pravac izvrsna približna vrijednost za izradu modela poravnanja točaka zahvaljujući kojem se može odrediti linearni odnos između operativnih troškova zračne luke i broja prevezenih putnika. Jednadžba ekstrapolirane linije stoga omogućuje određivanje iznosa operativnih troškova (y) ovisno o broju prevezenih putnika (x);

2

| (4) | Dodatni operativni troškovi po dodatnom prevezenom putniku iznose 6,5405 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Dodatni operativni troškovi po dodatnom prevezenom putniku iznose 6,5405 EUR.

| (285) | S druge strane, od 2002. do 2009. inkrementalni operativni trošak iznosio je 8,47 EUR po putniku u vrijednostima iz 2009. Za ugovore potpisane od 2002. do 2010. Komisija je inkrementalne operativne troškove temeljila na tom iznosu uz pretpostavku da će se 2010. razumni upravitelj osloniti na poznate operativne troškove do 2009. Vrijednost korištena za ponovnu izradu poslovnog plana prilagođena je s obzirom na inflaciju. Stoga je za poslovni plan FLYM1 potpisan 2006. Komisija uzela u obzir inkrementalni operativni trošak od 8,05 EUR koji odgovara vrijednosti od 8,47 EUR, prilagođenoj s obzirom na inflaciju od 2006. do 2009. Rezultat analize Komisije prikazan je na grafikonu 2.

  Grafikon 2.


  Operativni troškovi prema broju putnika (2002.–2009.)






  Izvor: Podaci zračne luke Beauvais. Analiza Komisija |
| --- | --- |

(285)

S druge strane, od 2002. do 2009. inkrementalni operativni trošak iznosio je 8,47 EUR po putniku u vrijednostima iz 2009. Za ugovore potpisane od 2002. do 2010. Komisija je inkrementalne operativne troškove temeljila na tom iznosu uz pretpostavku da će se 2010. razumni upravitelj osloniti na poznate operativne troškove do 2009. Vrijednost korištena za ponovnu izradu poslovnog plana prilagođena je s obzirom na inflaciju. Stoga je za poslovni plan FLYM1 potpisan 2006. Komisija uzela u obzir inkrementalni operativni trošak od 8,05 EUR koji odgovara vrijednosti od 8,47 EUR, prilagođenoj s obzirom na inflaciju od 2006. do 2009. Rezultat analize Komisije prikazan je na grafikonu 2.

Grafikon 2.

Grafikon 2.

Operativni troškovi prema broju putnika (2002.–2009.)

Operativni troškovi prema broju putnika (2002.–2009.)

Image 7

Izvor: Podaci zračne luke Beauvais. Analiza Komisija

| (286) | Grafikon 2 izrađen je primjenom sljedeće metodologije:






  (1) | Svaka točka na grafikonu odgovara jednoj godini od 2002. do 2009.; |
| --- | --- | --- |

(286)

Grafikon 2 izrađen je primjenom sljedeće metodologije:

(1)

Svaka točka na grafikonu odgovara jednoj godini od 2002. do 2009.;

| (2) | Apscisa svake točke predstavlja broj putnika prevezenih u godini, a ordinata ukupne operativne troškove zračne luke u godini; |
| --- | --- |

(2)

Apscisa svake točke predstavlja broj putnika prevezenih u godini, a ordinata ukupne operativne troškove zračne luke u godini;

| (3) | Pravac jednadžbe y=8.4719x +1E+06 ekstrapoliran je iz svih točaka. Korelacija između ekstrapoliranog pravca i točaka vrlo je visoka, uz R2 od 0,9271, što znači da je ekstrapolirani pravac izvrsna približna vrijednost za izradu modela poravnanja točaka zahvaljujući kojem se može odrediti linearni odnos između operativnih troškova zračne luke i broja prevezenih putnika. Jednadžba ekstrapolirane linije stoga omogućuje određivanje iznosa operativnih troškova (y) ovisno o broju prevezenih putnika (x); |
| --- | --- |

(3)

Pravac jednadžbe y=8.4719x +1E+06 ekstrapoliran je iz svih točaka. Korelacija između ekstrapoliranog pravca i točaka vrlo je visoka, uz R2 od 0,9271, što znači da je ekstrapolirani pravac izvrsna približna vrijednost za izradu modela poravnanja točaka zahvaljujući kojem se može odrediti linearni odnos između operativnih troškova zračne luke i broja prevezenih putnika. Jednadžba ekstrapolirane linije stoga omogućuje određivanje iznosa operativnih troškova (y) ovisno o broju prevezenih putnika (x);

E

2

| (4) | Za dodatnog prevezenog putnika dodatni operativni troškovi iznose 8,4719 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Za dodatnog prevezenog putnika dodatni operativni troškovi iznose 8,4719 EUR.

| (287) | Komisija je smatrala da se za višegodišnje ugovore inkrementalni operativni troškovi utvrđuju za prvu godinu ugovora u skladu s metodom opisanom u uvodnim izjavama 285. i 286. te da se troškovi povećavaju za 2 % godišnje zbog inflacije. |
| --- | --- |

(287)

Komisija je smatrala da se za višegodišnje ugovore inkrementalni operativni troškovi utvrđuju za prvu godinu ugovora u skladu s metodom opisanom u uvodnim izjavama 285. i 286. te da se troškovi povećavaju za 2 % godišnje zbog inflacije.

Marketinški troškovi – programi poticaja

Marketinški troškovi – programi poticaja

| (288) | Ugovori RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 i CENT1 sadržavaju klauzule prema kojima se upravitelj zračne luke obvezuje platiti financijske doprinose zračnom prijevozniku na temelju prometa koji dovede zračni prijevoznik. Ta financijska sredstva predstavljaju troškove upravitelja zračne luke i uzimaju se u obzir u poslovnim planovima koje je Komisija ponovno izradila. Ostali ugovori ne sadržavaju takve klauzule. |
| --- | --- |

(288)

Ugovori RYAN4, RYAN5, WIZZ1, WIZZ2, WIZZ3, VOLA1, AIRH1 i CENT1 sadržavaju klauzule prema kojima se upravitelj zračne luke obvezuje platiti financijske doprinose zračnom prijevozniku na temelju prometa koji dovede zračni prijevoznik. Ta financijska sredstva predstavljaju troškove upravitelja zračne luke i uzimaju se u obzir u poslovnim planovima koje je Komisija ponovno izradila. Ostali ugovori ne sadržavaju takve klauzule.

8.2.1.3.   Rekonstrukcija poslovnih planova koju je provela Komisija – rezultati

Rekonstrukcija poslovnih planova koju je provela Komisija – rezultati

| (289) | Za sve ugovore koje su potpisali CCIO i SAGEB, a koji su predmet ove Odluke, poslovnim planovima koje je Komisija ponovno izradila stvara se inkrementalna dobit za upravitelja zračne luke, što potvrđuju zaključci Francuske prema kojima bi ugovore koje su potpisali CCIO i SAGEB potpisao upravitelj zračne luke koji posluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(289)

Za sve ugovore koje su potpisali CCIO i SAGEB, a koji su predmet ove Odluke, poslovnim planovima koje je Komisija ponovno izradila stvara se inkrementalna dobit za upravitelja zračne luke, što potvrđuju zaključci Francuske prema kojima bi ugovore koje su potpisali CCIO i SAGEB potpisao upravitelj zračne luke koji posluje u uobičajenim uvjetima tržišnog gospodarstva.

| (290) | Stoga ugovori koje su potpisali CCIO i SAGEB sa zračnim prijevoznicima nisu donijeli prednost zračnim prijevoznicima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, pa ne čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(290)

Stoga ugovori koje su potpisali CCIO i SAGEB sa zračnim prijevoznicima nisu donijeli prednost zračnim prijevoznicima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, pa ne čine državnu potporu.

8.2.1.4.   Sporazum dioničara SAGEB-a – utjecaj privatnog dioničara

Sporazum dioničara SAGEB-a – utjecaj privatnog dioničara

| (291) | Uz analizu iz odjeljka 8.2.1.3., Komisija podredno smatra da su odluke o potpisivanju ugovora o uslugama zračne luke između SAGEB-a i zračnih prijevoznika u skladu s tržišnim uvjetima ako su ih zajednički potvrdila dva dioničara SAGEB-a (CCIO kao javno tijelo i društvo Véolia Transport kao privatni subjekt), koji su na sličan način izloženi dobiti i rizicima koji proizlaze iz tih transakcija. SAGEB je potpisao ugovore RYAN4, RYAN5 i WIZZ3 (vidjeti uvodnu izjavu 51.). |
| --- | --- |

(291)

Uz analizu iz odjeljka 8.2.1.3., Komisija podredno smatra da su odluke o potpisivanju ugovora o uslugama zračne luke između SAGEB-a i zračnih prijevoznika u skladu s tržišnim uvjetima ako su ih zajednički potvrdila dva dioničara SAGEB-a (CCIO kao javno tijelo i društvo Véolia Transport kao privatni subjekt), koji su na sličan način izloženi dobiti i rizicima koji proizlaze iz tih transakcija. SAGEB je potpisao ugovore RYAN4, RYAN5 i WIZZ3 (vidjeti uvodnu izjavu 51.).

| (292) | U Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. UFEU-a navodi se da se usklađenost transakcije s tržišnim uvjetima može izravno utvrditi ako transakciju pari passu izvršavaju javni i privatni subjekti. (135) |
| --- | --- |

(292)

U Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. UFEU-a navodi se da se usklađenost transakcije s tržišnim uvjetima može izravno utvrditi ako transakciju pari passu izvršavaju javni i privatni subjekti. (135)

pari passu

135

| (293) | U ovom slučaju Komisija mora analizirati postupke SAGEB-a, koji upravlja zračnom lukom, a ne zajedničko ponašanje SAGEB-a i drugih javnih ili privatnih subjekata. Stoga je Komisija analizirala postupak donošenja odluka u SAGEB-u u pogledu potpisivanja ugovora sa zračnim prijevoznicima i uloga dioničara SAGEB-a (CCIO 51 %, a društvo Véolia Transport 49 %). |
| --- | --- |

(293)

U ovom slučaju Komisija mora analizirati postupke SAGEB-a, koji upravlja zračnom lukom, a ne zajedničko ponašanje SAGEB-a i drugih javnih ili privatnih subjekata. Stoga je Komisija analizirala postupak donošenja odluka u SAGEB-u u pogledu potpisivanja ugovora sa zračnim prijevoznicima i uloga dioničara SAGEB-a (CCIO 51 %, a društvo Véolia Transport 49 %).

| (294) | Uloga i ovlasti CCIO-a i društva Véolia Transport u SAGEB-u uređeni su statutom SAGEB-a i sporazumom dioničara koji su potpisali CCIO i Véolia Transport. |
| --- | --- |

(294)

Uloga i ovlasti CCIO-a i društva Véolia Transport u SAGEB-u uređeni su statutom SAGEB-a i sporazumom dioničara koji su potpisali CCIO i Véolia Transport.

| (295) | U okviru SAGEB-a, odbor dioničara sastoji se od deset predstavnika dioničara. Svaki dioničar imenuje broj predstavnika razmjerno svojem vlasničkom udjelu (zaokruženo na najbliži cijeli broj) (136). Tako pet predstavnika imenuje CCIO, a pet ih imenuje Véolia Transport. |
| --- | --- |

(295)

U okviru SAGEB-a, odbor dioničara sastoji se od deset predstavnika dioničara. Svaki dioničar imenuje broj predstavnika razmjerno svojem vlasničkom udjelu (zaokruženo na najbliži cijeli broj) (136). Tako pet predstavnika imenuje CCIO, a pet ih imenuje Véolia Transport.

136

| (296) | Predsjednik SAGEB-a (koji obnaša funkciju direktora zračne luke) i potpredsjednik SAGEB-a (koji zamjenjuje predsjednika u slučaju njegove spriječenosti) imenuju se kvalificiranom većinom članova odbora dioničara (75 % glasova dioničara). Predsjednik se odabire na prijedlog većinskog dioničara, a potpredsjednik na prijedlog društva Véolia Transport (137). I CCIO i Véolia Transport raspolažu blokirajućom manjinom za ta dva imenovanja, za koja je stoga potreban konsenzus između tih dvaju dioničara. Predsjednik i potpredsjednik članovi su odbora dioničara. Odbor dioničara kvalificiranom većinom odobrava imenovanja poslovnog direktora (kojeg predlaže društvo Véolia Transport), direktora tehničkih službi te računovodstvenog i financijskog direktora (138). CCIO i Véolia Transport stoga za sve ključne funkcije upravljanja zračnom lukom raspolažu blokirajućom manjinom, a odluke se moraju donositi konsenzusom dvaju dioničara. |
| --- | --- |

(296)

Predsjednik SAGEB-a (koji obnaša funkciju direktora zračne luke) i potpredsjednik SAGEB-a (koji zamjenjuje predsjednika u slučaju njegove spriječenosti) imenuju se kvalificiranom većinom članova odbora dioničara (75 % glasova dioničara). Predsjednik se odabire na prijedlog većinskog dioničara, a potpredsjednik na prijedlog društva Véolia Transport (137). I CCIO i Véolia Transport raspolažu blokirajućom manjinom za ta dva imenovanja, za koja je stoga potreban konsenzus između tih dvaju dioničara. Predsjednik i potpredsjednik članovi su odbora dioničara. Odbor dioničara kvalificiranom većinom odobrava imenovanja poslovnog direktora (kojeg predlaže društvo Véolia Transport), direktora tehničkih službi te računovodstvenog i financijskog direktora (138). CCIO i Véolia Transport stoga za sve ključne funkcije upravljanja zračnom lukom raspolažu blokirajućom manjinom, a odluke se moraju donositi konsenzusom dvaju dioničara.

137

138

| (297) | Odbor dioničara mora kvalificiranom većinom odobriti odluke o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima (139). Konkretno, riječ je o sljedećim odlukama:






  (a) | donošenje i odobrenje godišnjeg proračuna; |
| --- | --- | --- |

(297)

Odbor dioničara mora kvalificiranom većinom odobriti odluke o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima (139). Konkretno, riječ je o sljedećim odlukama:

139

(a)

donošenje i odobrenje godišnjeg proračuna;

| (b) | odobrenje ažuriranja poslovnog plana; |
| --- | --- |

(b)

odobrenje ažuriranja poslovnog plana;

| (c) | svaki akt, ugovor ili sporazum u trajanju duljem od jedne godine ili na temelju kojeg SAGEB mora preuzeti obvezu veću od 100 000 EUR, koja nije predviđena u godišnjem proračunu; |
| --- | --- |

(c)

svaki akt, ugovor ili sporazum u trajanju duljem od jedne godine ili na temelju kojeg SAGEB mora preuzeti obvezu veću od 100 000 EUR, koja nije predviđena u godišnjem proračunu;

| (d) | sve odluke koje mogu utjecati na promet SAGEB-a u iznosu većem od 100 000 EUR (što je slučaj s ugovorima RYAN4, RYAN5 i WIZZ3); |
| --- | --- |

(d)

sve odluke koje mogu utjecati na promet SAGEB-a u iznosu većem od 100 000 EUR (što je slučaj s ugovorima RYAN4, RYAN5 i WIZZ3);

| (e) | svaki akt, obveza ili odluka koji mogu utjecati na više od 4 % ukupnog broja letova u zračnoj luci (kao što je slučaj s ugovorima RYAN5 i WIZZ3, koji utječu na 5,3 % odnosno 113 % prometa). |
| --- | --- |

(e)

svaki akt, obveza ili odluka koji mogu utjecati na više od 4 % ukupnog broja letova u zračnoj luci (kao što je slučaj s ugovorima RYAN5 i WIZZ3, koji utječu na 5,3 % odnosno 113 % prometa).

| (298) | Odluke o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima pod istim uvjetima donose dva dioničara koji se nalaze u sličnom položaju. Komisija je došla do tog zaključka, posebno zapažanjem sljedećih činjenica:






  (a) | odluke o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima, a posebno ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3, zajednički donose dva dioničara i mora ih odobriti svaki dioničar; |
| --- | --- | --- |

(298)

Odluke o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima pod istim uvjetima donose dva dioničara koji se nalaze u sličnom položaju. Komisija je došla do tog zaključka, posebno zapažanjem sljedećih činjenica:

(a)

odluke o potpisivanju ugovora sa zračnim prijevoznicima, a posebno ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3, zajednički donose dva dioničara i mora ih odobriti svaki dioničar;

| (b) | oba su dioničara izložena rizicima i dobiti od poslovanja zračne luke pod istim uvjetima i razmjerno njihovim vlasničkim udjelima u SAGEB-u, od kojih 51 % drži CCIO, a 49 % društvo Véolia Transport; |
| --- | --- |

(b)

oba su dioničara izložena rizicima i dobiti od poslovanja zračne luke pod istim uvjetima i razmjerno njihovim vlasničkim udjelima u SAGEB-u, od kojih 51 % drži CCIO, a 49 % društvo Véolia Transport;

| (c) | vlasnički udio društva Véolia Transport stoga je od stvarne gospodarske važnosti (140) te su, s obzirom na sporazum dioničara, njegove odluke jednako važne kao i odluke CCIO-a; |
| --- | --- |

(c)

vlasnički udio društva Véolia Transport stoga je od stvarne gospodarske važnosti (140) te su, s obzirom na sporazum dioničara, njegove odluke jednako važne kao i odluke CCIO-a;

140

| (d) | položaji CCIO-a i društva Véolia Transport usporedivi su u odnosu na aktivnost. Iako je CCIO bio upravitelj zračne luke Beauvais prije SAGEB-a, izloženost CCIO-a rezultatima zračne luke ograničena je na njegovu ulogu u SAGEB-u i ni na koji način nije obuhvaćena njegovom ulogom upravitelja prije SAGEB-a. Tako se u ugovoru o delegiranju koji su potpisali SMABT i SAGEB uopće ne navode obveze CCIO-a povezane s njegovim upravljanjem zračnom lukom prije 1. lipnja 2008 (datum kad je SAGEB počeo upravljati zračnom lukom). |
| --- | --- |

(d)

položaji CCIO-a i društva Véolia Transport usporedivi su u odnosu na aktivnost. Iako je CCIO bio upravitelj zračne luke Beauvais prije SAGEB-a, izloženost CCIO-a rezultatima zračne luke ograničena je na njegovu ulogu u SAGEB-u i ni na koji način nije obuhvaćena njegovom ulogom upravitelja prije SAGEB-a. Tako se u ugovoru o delegiranju koji su potpisali SMABT i SAGEB uopće ne navode obveze CCIO-a povezane s njegovim upravljanjem zračnom lukom prije 1. lipnja 2008 (datum kad je SAGEB počeo upravljati zračnom lukom).

| (299) | Komisija zaključuje da i. CCIO i Véolia Transport pari passu potpisuju ugovore sa zračnim prijevoznicima; ii. da zbog sporazuma dioničara s CCIO-om društvo Véolia Transport može osigurati da je potpisivanje ugovora SAGEB-a sa zračnim prijevoznicima u skladu s njegovim interesima; i iii. te je transakcije stoga izvršio privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu te su stoga bile u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(299)

Komisija zaključuje da i. CCIO i Véolia Transport pari passu potpisuju ugovore sa zračnim prijevoznicima; ii. da zbog sporazuma dioničara s CCIO-om društvo Véolia Transport može osigurati da je potpisivanje ugovora SAGEB-a sa zračnim prijevoznicima u skladu s njegovim interesima; i iii. te je transakcije stoga izvršio privatni subjekt u tržišnom gospodarstvu te su stoga bile u skladu s tržišnim uvjetima.

pari passu

| (300) | Komisija u prilog tom zaključku napominje i da je prije potpisivanja ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3 SAGEB proveo ekonomske analize kako bi se uvjerio u profitabilnost tih ugovora te da je te analize potvrdio odbor dioničara. Komisija u prilog svojem zaključku navodi i da je SAGEB ostvario dobit od upravljanja zračnom lukom od 2008. do 2011., što je pokazatelj dobrog upravljanja SAGEB-a. |
| --- | --- |

(300)

Komisija u prilog tom zaključku napominje i da je prije potpisivanja ugovora RYAN4, RYAN5 i WIZZ3 SAGEB proveo ekonomske analize kako bi se uvjerio u profitabilnost tih ugovora te da je te analize potvrdio odbor dioničara. Komisija u prilog svojem zaključku navodi i da je SAGEB ostvario dobit od upravljanja zračnom lukom od 2008. do 2011., što je pokazatelj dobrog upravljanja SAGEB-a.

| (301) | Zaključno, zahvaljujući analizi statuta SAGEB-a i sporazuma dioničara SAGEB-a potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 290. da ugovori koje je SAGEB potpisao sa zračnim prijevoznicima ne donose prednost tim zračnim prijevoznicima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i stoga ne čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(301)

Zaključno, zahvaljujući analizi statuta SAGEB-a i sporazuma dioničara SAGEB-a potvrđuje se zaključak iz uvodne izjave 290. da ugovori koje je SAGEB potpisao sa zračnim prijevoznicima ne donose prednost tim zračnim prijevoznicima u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a i stoga ne čine državnu potporu.

8.2.2.   Zaključak o postojanju državne potpore

Zaključak o postojanju državne potpore

| (302) | Komisija zaključuje da ugovorima o uslugama zračne luke koje su sklopili CCIO i SAGEB, a koji su navedeni u tablici 9, zračnim prijevoznicima nije dodijeljena gospodarska prednost jer su sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(302)

Komisija zaključuje da ugovorima o uslugama zračne luke koje su sklopili CCIO i SAGEB, a koji su navedeni u tablici 9, zračnim prijevoznicima nije dodijeljena gospodarska prednost jer su sklopljeni u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (303) | Stoga ugovori o uslugama zračne luke ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

(303)

Stoga ugovori o uslugama zračne luke ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Subvencije za ulaganja koja su departman Oise, zajednica općina Beauvaisis i regija Pikardija 2001. dodijelili Trgovačkoj i industrijskoj komori Oise u iznosu od 1 110 669 EUR, a 2006. u iznosu od 567 782 EUR za pokrivanje troškova povezanih s državnim zadaćama zračne luke Beauvais te subvencija za ulaganje u iznosu od 14,5 milijuna EUR koje je Mješoviti sindikat zračne luke Beauvais-Tillé 2008. dodijelio Društvu za upravljanje zračnom lukom Beauvais, ne čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Subvencije za ulaganja u iznosu od 3,20 milijuna EUR koja su departman Oise, zajednica općina Beauvaisis i regija Pikardija 2001. dodijelili Trgovačkoj i industrijskoj komori Oise, a 2006. u iznosu od 6,23 milijuna EUR čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Francuska je tu državnu potporu dodijelila nezakonito, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

3.   Subvencije za poslovanje dodijeljene Trgovačkoj i industrijskoj komori Oise te gotovinski predujmovi koje je opći odjel Trgovačke i industrijske komore Oise prije 12. prosinca 2000. dodijelio svojem odjelu zračne luke nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

4.   Gotovinski predujmovi koje je opći odjel Trgovačke i industrijske komore Oise od 2001. do 2004. dodijelio svojem odjelu zračne luke jesu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Francuska je tu državnu potporu dodijelila nezakonito, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

5.   Djelomično pokrivanje troškova provedbe plana razvoja turizma koje je podmirio Mješoviti sindikat zračne luke Beauvais-Tillé ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

6.   Državne potpore iz stavaka od 2. do 4. spojive su s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

1.   Ugovori o uslugama zračne luke koje su 8. rujna 1998., 16. ožujka 2001. i 12. veljače 2002. sklopili Trgovačka i industrijska komora Oise i društvo Ryanair te ugovori o uslugama zračne luke koje je 4. veljače 2010. i 27. srpnja 2010. Društvo za upravljanje zračnom lukom Beauvais sklopilo s društvom Ryanair ne čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2.   Ugovori o uslugama zračne luke koje su 11. lipnja 2004. i 1. srpnja 2005. sklopili Trgovačka i industrijska komore Oise i društvo Wizz Air te ugovor o uslugama zračne luke koji su 1. lipnja 2009. sklopili Društvo za upravljanje zračnom lukom Beauvais i društvo Wizz Air ne čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

3.   Ugovori o uslugama zračne luke koje je Trgovačka i industrijska komora Oise sklopila s društvima Goodjet 14. prosinca 2001., Ciaofly 24. travnja 2002., Berlin Jet 30. siječnja 2003., Volare 13. veljače 2003., Sterling 15. srpnja 2004., Norwegian Air Shuttle 7. travnja 2005., Air Horizon 12. srpnja 2004., Air Polonia 20. listopada 2004., Blue Air 11. listopada 2005. i 28. kolovoza 2007., FlyMe 30. ožujka 2006. i Centralwings 18. veljače 2007. ne čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 3.

Ova je odluka upućena Francuskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. srpnja 2022.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 279, 14.9.2012., str. 23.

1

(2)  Izvješće o konačnim zapažanjima o upravljanju Trgovačke i industrijske komore Oise, dostupno na http://www.ccomptes.fr/fr/CRC20/documents/ROD/PIR200714.pdf.

2

(3)  
  SL C 279, 14.9.2012., str. 23.

3

(4)  Dopisima od 30. svibnja 2012., 15. lipnja 2012., 3. svibnja 2013., 9. siječnja 2014., 23. siječnja 2014., 4. veljače 2014., 2. srpnja 2014., 12. rujna 2014., 16. prosinca 2015. i 17. svibnja 2019.

4

(5)  Odluka Komisije (EU) 2016/1698 od 20. veljače 2014. o mjerama SA.22932 (2011/C) (ex NN 37/2007) koje je Francuska poduzela u korist Zračne luke Marseille Provence i zračnih prijevoznika korisnika Zračne luke (SL L 260, 27.9.2016., str. 1.).

5

(6)  Komunikacija Komisije, Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

6

(7)  
  SL C 113, 15.4.2014, str. 30.

7

(8)  Prema prilozima dopisu francuskih tijela od 31. siječnja 2012.

8

(9)  Cilj je proračunskog nadzora osigurati poštovanje pravila koja se primjenjuju na pripremu, donošenje i izvršenje proračuna lokalnih vlasti i njihovih javnih institucija. Provodi ga isključivo prefekt, u skladu s odredbama članaka od L.1612-1 do L.1612-20 Općeg zakonika o lokalnim vlastima (CGCT) i članka 72. Ustava Francuske Republike, u suradnji s regionalnim revizorskim komorama. Samo je prefekt ovlašten izmijeniti proračunske dokumente u okviru svoje ovlasti zamjenjivanja, što mu omogućuje da po službenoj dužnosti donese izmjenu i izvršenje proračuna. Proračunski nadzor obuhvaća datum donošenja proračuna, stvarnu uravnoteženost proračuna, financijske izvještaje i deficit na administrativnom računu te službeno knjiženje i naloge obveznih rashoda.

9

(10)  Članak 58. Zakona o izmjenama Zakona o financijama za 2006. od 30. prosinca 2006.

10

(11)  Podaci francuskih tijela od 31. siječnja 2012. Prometovanje autobusnom linijom Pariz–Beauvais započeto je u svibnju 1997. Prema mišljenju Francuske, niži rezultati 2004. posljedica su osobito velikog troška rezerviranja za obnovu dodijeljene imovine (5 216 500 EUR) i rezerviranja za velike popravke (590 000 EUR). Plan obnove obuhvaća radove na imovini, odnosno rekonstrukciju glavne uzletno-sletne staze, stajanki i staza za vožnju, cesta i sustava grijanja, električnih i vodovodnih instalacija.

11

(12)  Za razdoblje od 1. siječnja 2008. do 31. svibnja 2008.

12

(13)  Odluka sindikata SMABT od 25. veljače 2008.

13

(14)  Postupak delegiranja podrobnije je opisan u uvodnim izjavama 159. i sljedećima.

14

(15)  Kapital društva Veolia Environnement bio je 2008. podijeljen između Caisse des dépôts et consignations (javno tijelo) (10 %), Groupama (5,55 %), Capital Research and Management Company (5,04 %), EDF (3,87 %), Veolia Environnement (3,17 %) i pojedinaca te drugih privatnih ulagatelja u obliku dionica (72,37 %) (https://www.veolia.com/sites/g/files/dvc2491/files/imported-documents/2016/11/Rapport_financier_annuel_-_Document_de_reference_2008_20090406_0.pdf).

15

(16)  Članci 1. i 6. odluke o dozvoli za privremeno korištenje od 1. listopada 1997.

16

(17)  U članku 8. AOT-a navode se usluge kontrole zračnog prometa i meteorološka pomoć u zračnoj plovidbi.

17

(18)  Članak 9. AOT-a.

18

(19)  Članak 34. AOT-a.

19

(20)  Članak 10. AOT-a.

20

(21)  Vidjeti Odluku br. 97-547 od 29. svibnja 1997. o odobrenju standardnih specifikacija i ugovora o koncesiji koji se primjenjuju na koncesije koje je država dodijelila za izgradnju, održavanje i poslovanje zračnih luka, kako je izmijenjena Odlukom br. 99-780 od 6. rujna 1999.

21

(22)  U skladu s člankom 16. specifikacije (na koju upućuje članak 7. Ugovora o koncesiji iz 2002.), te su usluge obuhvaćale kupnju, održavanje i ugradnju opreme potrebne za pružanje usluga zračnog prometa, uključujući uređaj za upravljanje svjetlima, kupnju radiofrekvencijskih pomagala za slijetanje te kupnju i ugradnju vizualnih pokazivača kuta prilaženja.

22

(23)  Članak 7.2. Ugovora o koncesiji.

23

(24)  Članci 8. i 9. Ugovora o koncesiji.

24

(25)  Članci 11. i 13. Ugovora o koncesiji.

25

(26)  Članci 8. i 9. Ugovora o koncesiji.

26

(27)  Članak 1. CDSP-a od 19. ožujka 2008. Međutim, treba napomenuti da je autobusnom linijom upravljao isključivo SAGEB.

27

(28)  Članci 6. i 7. CDSP-a od 19. ožujka 2008.

28

(29)  U skladu s člankom 27. CDSP-a te su usluge, među ostalim, sigurnosne i protupožarne usluge, usluge suzbijanja opasnosti od naleta životinja, nadzor pristupa ograničenom području zračne luke, provođenje sigurnosnih inspekcija itd.

29

(30)  Kad je riječ o zadaćama u području sigurnosnih i protupožarnih usluga i usluga suzbijanja opasnosti od naleta životinja.

30

(31)  Kad je riječ o svim ostalim zadaćama u području sigurnosti i zaštite iz članka 27. CDSP-a.

31

(32)  Članak 9. CDSP-a. Popis ulaganja naveden je u nastavku Odluke.

32

(33)  Članci 11. i 79. CDSP-a.

33

(34)  Sporazumom o financiranju koji su 23. srpnja 2002. sklopili departman Oise i CCIO.

34

(35)  Sporazumom o financiranju koji su 13. prosinca 2002. sklopili regija Pikardija i CCIO.

35

(36)  Sporazumom o financiranju koji su 8. listopada 2002. sklopili CCB i CCIO.

36

(37)  Departman Oise i regija Pikardija pojedinačno su izdvojili 2 060 000 EUR, a CCB 191 395 EUR.

37

(38)  CCIO je namjeravao financirati svoj udio u financiranju vlastitim sredstvima (odjel zračne luke) i zaduživanjem.

38

(39)  Preambula 1. izmjene od 10. kolovoza 2005. Sporazuma o financiranju od 23. srpnja 2002.

39

(40)  U vremenskom okviru razlikuju se tri faze financiranja: prvo razdoblje od 1. lipnja 2008. do 31. prosinca 2012. s obvezom od 49,9 milijuna EUR; drugo razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2017., kojim se predviđa ulaganje u iznosu od 7,8 milijuna EUR i posljednja faza ulaganja u iznosu od 10,5 milijuna EUR koja se mora provesti od 2018. do 2023.

40

(41)  O planu razvoja turizma prethodno je odlučio SMABT u odluci od 24. siječnja 2008. Priložen je CDSP-u.

41

(42)  Vidjeti članak 8. sporazuma o ciljevima i sredstvima od 24. listopada 2008.

42

(43)  Presuda Suda od 24. srpnja 2003., Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

43

Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg,

(44)  Primjedbe Francuske od 14. kolovoza 2012.

44

(45)  Primjedbe Francuske od 14. kolovoza 2012.

45

(46)  Vidjeti tablicu 4. Točnije, Francuska u svojim primjedbama navodi da ta sredstva iznose 920 425 EUR. Zapravo, nakon Komisijina temeljitog pregleda računa koje je dostavila Francuska, izdaci koji se odnose na navedene stavke veći su od izdataka koje je navela Francuska.

46

(47)  Smjernice Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

47

(48)  Presuda Prvostupanjskog suda od 12. prosinca 2000., Aéroports de Paris protiv Komisije, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290.

48

Aéroports de Paris protiv Komisije

(49)  Kao što je navedeno, zračna luka Roissy udaljena je od zračne luke Beauvais 80 km, a zračna luka Orly 115 km.

49

(50)  Prema studiji (koja se temeljila na podacima opće uprave za civilno zrakoplovstvo) u zračnoj luci Roissy zabilježeno je 2011. ukupno 60,7 milijuna putnika, a u zračnoj luci Orly 27,1 milijun putnika.

50

(51)  Ta su odredišta Dublin, Barcelona, Milano, Rim i Stockholm. Tih pet linija bile su najprometnije linije iz zračne luke Beauvais u razdoblju od 2002. do 2010. te su činile do 77 % ukupnog putničkog prometa zračne luke Beauvais i stoga su mogle znatnije utjecati na druge pariške zračne luke.

51

(52)  Broj putnika zračne luke Roissy na liniji Pariz – Barcelona smanjio se s gotovo 1,2 milijuna putnika 2008. na manje od 800 000 2010. u odnosu na povećanje od oko 550 000 putnika u zračnoj luci Orly 2008. i gotovo 800 000 putnika 2010. Kad je riječ o udjelu zračne luke Beauvais, njegova je gornja granica u razdoblju od 2008. do 2010. i dalje iznosila oko 300 000 putnika.

52

(53)  U studiji je navedeno da vožnja do zračne luke Beauvais iz Pariza autobusom, automobilom ili željeznicom traje dulje od jednog sata, dok do zračnih luka Orly i Roissy traje manje od jednog sata, štoviše iznosi pola sata.

53

(54)  Prema studiji, trajanje putovanja koje je potrebno za dolazak u zračnu luku Beauvais iz središta Pariza onemogućuje da ponude letova te zračne luke budu vjerodostojna alternativa za intermodalne putnike (uglavnom u željezničkom prometu) koji dolaze iz Pariza. Zaključak je studije da, iako se za lokalnu potražnju, to jest potražnju iz neposredne blizine zračne luke Beauvais, zračna luka Beauvais može smatrati zamjenom za vlak za nacionalna odredišta, za potražnju iz Pariza ponuda letova iz zračne luke Beauvais ne može se zamijeniti željezničkom ponudom.

54

(55)  Ryanair se, među ostalim, poziva na presudu Suda od 3. srpnja 2003. u spojenim predmetima C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P, Chronopost SA, ECLI:EU:C:2003:388.

55

Chronopost SA

(56)  Studija društva Oxera od 11. rujna 2014. koju je Ryanair dostavio u svojim primjedbama od 12. rujna 2014.

56

(57)  Presuda Suda od 12. svibnja 2002., Francuska protiv Komisije, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, točka 45.

57

Francuska protiv Komisije

(58)  Wizz Air se, među ostalim, poziva na presudu Suda od 3. srpnja 2003. u spojenim predmetima C-83/01 P, C-93/01 P i C-94/01 P, Chronopost SA, ECLI:EU:C:2003:388.

58

Chronopost SA,

(59)  U prilog tom argumentu Wizz Air je dostavio studiju koju je 26. listopada 2012. izradilo društvo Oxera i koja pokazuje da su zračne luke Doncaster, Liverpool, Memmingen, Prestwick i Stockholm-Skavsta usporedive sa zračnom lukom Beauvais.

59

(60)  Studija društva Oxera od 3. studenoga 2014. koju je dostavio Wizz Air u svojim primjedbama od 4. studenoga 2014.

60

(61)  Presuda Suda od 4. svibnja 1988., Bodson, C-30/87, ECLI:EU:C:1988:225, točka 18.

61

Bodson,

(62)  Vidjeti posebno presudu Suda od 19. siječnja 1994., SAT/Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, točku 30.

62

SAT/Eurocontrol

(63)  Točke od 35. do 37. Smjernica iz 2014.

63

(64)  Presuda Suda od 26. ožujka 2009., Selex Sistemi Integrati/Komisija, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, točka 71.

64

Selex Sistemi Integrati/Komisija

(65)  Odluka Komisije od 7. prosinca 2011. o državnoj potpori SA.32820 (2011/NN) – Ujedinjena Kraljevina – Potpora za Forensic Science Services, (SL C 29, 2.2.2012., str. 4.), uvodna izjava 8.

65

(66)  Vidjeti Odluku Komisije (EU) 2015/1227 od 23. srpnja 2014. o državnoj potpori SA.22614 (C 53/07) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Pau-Béarn te društava Ryanair, Airport Marketing Services i Transavia (SL L 201, 30.7.2015., str. 109.), uvodne izjave 101. i 495. i Odluku Komisije (EU) 2016/633 od 23. srpnja 2014. o državnoj potpori SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) koju je provela Francuska u korist Trgovačke i industrijske komore Nîmes – Uzès – Le Vigan, društava Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited i Airport Marketing Services Limited (SL L 113, 27.4.2016., str. 32.), uvodna izjava 567.

66

(67)  Presuda Suda od 3. ožujka 2005., C-172/03 Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, ECLI:EU:C:2005:130, točka 36.

67

Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck,

(68)  Kao što je navedeno, ta su se ulaganja odnosila na izgradnju prostorije za sigurnosnu i protupožarnu službu te izgradnju sustavâ za kontrolu predane prtljage i pristupa, separatora protoka putnika, sigurnosnih ograda, stanica za zaštitni pregled, kućica za carinu i laserskog strašila za suzbijanje opasnosti od naleta životinja, kao i na naknade povezane s tim ulaganjima.

68

(69)  Vidjeti Odluku (EU) 2015/1227, uvodne izjave 101. i 495.; i Odluku (EU) 2016/633, uvodnu izjavu 567.

69

(70)  Vidjeti tablicu 6 (redak „Nabava zaštitne opreme”).

70

(71)  Taj se instrument temeljio na poreznom doprinosu, pristojbama zračne luke i dodatnom instrumentu (Interventni fond za zračne luke i zračni prijevoz) do 2008., kad je država zamijenila dodatni instrument povećanjem pristojba zračne luke.

71

(72)  Vidjeti, primjerice, Odluku (EU) 2016/633, uvodne izjave 32.–42.

72

(73)  Taj se iznos odnosi na procijenjeni iznos naveden u planu ulaganja CDSP-a.

73

(74)  Presuda Općeg suda od 25. siječnja 2018., u predmetu T-818/14, BSCA protiv Europske komisije, ECLI:EU:T:2018:33, točka 102.

74

BSCA protiv Europske komisije

(75)  Presuda Općeg suda od 24. ožujka 2011., T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH, ECLI:EU:T:2011:117, točka 95.

75

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(76)  Presuda Općeg suda od 12. svibnja 2011. u spojenim predmetima T-267/08 i T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, ECLI:EU:T:2011:209, točka 108.

76

Région Nord-Pas-de-Calais

(77)  SMABT je javnopravno tijelo koje okuplja isključivo lokalne i regionalne vlasti, koje s dvije trećine sudjeluju u njegovu financiranju i čiji vodeći članovi dolaze iz tih tijela i djeluju u ime tih tijela.

77

(78)  Presuda Općeg suda od 12. svibnja 2011. u spojenim predmetima T-267/08 i T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais, ECLI:EU:T:2011:209, točka 109.

78

Région Nord-Pas-de-Calais

(79)  Presuda Suda od 5. lipnja 2012., C-124/10 P, EDF, ECLI:EU:C:2012:318, točke 80. i 81.

79

EDF

(80)  Presuda Suda od 7. svibnja 2020., C-148/19 P, BTB Holding Investments i Duferco Participations Holding/Komisija, ECLI:EU:C:2020:354, točka 46.

80

BTB Holding Investments i Duferco Participations Holding/Komisija

(81)  Vidjeti uvodnu izjavu 61.

81

(82)  Presuda Općeg suda od 16. siječnja 2018., T-747/15, EDF, ECLI:EU:T:2018:6, točke 240.–242; presuda Suda od 19. prosinca 2019., C-385/18 Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, točka 73.

82

EDF

Arriva Italia Srl

(83)  Te su subvencije dodijeljene pri sklapanju svakog od triju sporazuma o financiranju, odnosno 23. srpnja 2002. za subvencije koje je dodijelio departman Oise, 12. prosinca 2002. za subvencije koje je dodijelila regija Pikardija i 8. listopada 2002. za subvencije koje je dodijelio CCB.

83

(84)  Vidjeti odjeljak 3.1.2.1.

84

(85)  To je vidljivo iz preambula sporazuma o financiranju sklopljenih 2002. između triju lokalnih i regionalnih tijela i CCIO-a te iz sporazuma o financiranju koje su 2006. sklopile iste strane.

85

(86)  Presuda Suda od 19. prosinca 2019., C-385/18 Arriva Italia Srl, ECLI:EU:C:2019:1121, točka 73.

86

Arriva Italia Srl

(87)  Vidjeti uvodnu izjavu 27.

87

(88)  Vidjeti uvodnu izjavu 131.

88

(89)  Vidjeti uvodne izjave 17. i 39.

89

(90)  To je vidljivo iz preambula svakog od prethodno navedenih sporazuma o financiranju.

90

(91)  Vidjeti odjeljak 3.1.1.2.

91

(92)  Vidjeti uvodnu izjavu 131.

92

(93)  Vidjeti Prilog 14. CDSP-u.

93

(94)  U Prilogu 14. predviđeno je da se „
  u zamjenu za sudjelovanje SMABT-a u financiranju infrastrukture zračne luke koncesionar obvezuje platiti SMABT-u dividendu izračunanu na temelju viška dobiti u odnosu na procijenjenu unutarnju stopu povrata od 10 %
  ”.

94

u zamjenu za sudjelovanje SMABT-a u financiranju infrastrukture zračne luke koncesionar obvezuje platiti SMABT-u dividendu izračunanu na temelju viška dobiti u odnosu na procijenjenu unutarnju stopu povrata od 10 %

(95)  U skladu s Prilogom 14. CDSP-u, pravo na podjelu dobiti nastaje u godini (n) ako je neto dobit pozitivna, ako je kumulativna neto dobit za godine od (1.) do (n) pozitivna i ako je tako izračunana unutarnja stopa povrata veća od 10 %. Podjela dobiti iznosi 50 % viška dobiti.

95

(96)  Prilog 14. CDSP-u.

96

(97)  Presuda Općeg suda od 13. svibnja 2020., easyJet Airline Co. Ltd., T-8/18, ECLI:EU:T:2020:182, točka 201.

97

easyJet Airline Co. Ltd

(98)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.), točka 89. i navedena sudska praksa.

98

(99)  Vidjeti poglavlje 7. tehničkih specifikacija.

99

(100)  Ti su podaci konkretno uključivali izvršene proračune, prvotni proračun za 2007., analizu neovisnih stručnjaka iz kolovoza 2007., s ažuriranim ekonomskim i financijskim podacima o koncesiji, podatke o aktivi i pasivi iz bilanci, porezne prijave, tablice amortizacije ili salda financijskih obveza.

100

(101)  Vidjeti presude od 25. veljače 2008. (br. 0800277) i od 17. ožujka 2008. (br. 0800506) Upravnog suda u Amiensu.

101

(102)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, točka 96.

102

(103)  Riječ je od procijenjenom iznosu kako je utvrđen u planu ulaganja iz CDSP-a.

103

(104)  Presuda Općeg suda od 13. prosinca 2018., Ryanair DAC, T-53/16, ECLI:EU:T:2018:943, točka 162.

104

Ryanair DAC

(105)  Presuda Suda od 4. lipnja 2015., MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, točka 60.

105

MOL

(106)  Vidjeti uvodnu izjavu 129.

106

(107)  https://www.senat.fr/rap/l02-068-318/l02-068-31827.html#toc310.

107

(108)  Točke 28. i 29. Smjernica iz 2014.

108

(109)  Vidjeti posebno članak L1111-4 Općeg zakonika o lokalnim i regionalnim vlastima.

109

(110)  Člankom L2224-8 Općeg zakonika o lokalnim i regionalnim vlastima predviđeno je da „
  općine moraju snositi troškove javne kanalizacije, osobito postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i zbrinjavanje mulja koji proizvode te troškove kontrole kanalizacijskih sustava koji nisu javni”
  . U ovom slučaju CCIO je obavljao radove na javnoj mreži (priključivanje krilâ na javnu mrežu), za koje je bila zadužena općina Tillé.

110

općine moraju snositi troškove javne kanalizacije, osobito postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i zbrinjavanje mulja koji proizvode te troškove kontrole kanalizacijskih sustava koji nisu javni”

(111)  Vidjeti tablicu 8.

111

(112)  Vidjeti Odluku (EU) 2016/633, uvodne izjave 255.–274., koju je primjerice potvrdio Opći sud u presudama od 13. prosinca 2018., Ryanair protiv Komisije, ECLI:EU:T:2018:943.

112

(113)  U trenutku kad je CCIO dodijelio te predujmove, trgovačke i industrijske komore bile su javne zakonski utemeljene ustanove, kojima su upravljali izabrani voditelji poduzeća i koje su djelovale pod državnim nadzorom. Osim toga, kao posrednička tijela države, a time i kao njezina javna tijela, zakonom su im povjerene zadaće od općeg interesa. Nadalje, člankom L710-1 Trgovačkog zakonika koji je bio na snazi u trenutku dodjele potpora predviđeni su posebni načini financiranja trgovačkih i industrijskih komora, čija su se sredstva tako uglavnom sastojala od poreznih prihoda (pristojba za troškove trgovačkih i industrijskih komora utvrđena člankom 1600. tadašnjeg Općeg poreznog zakonika), subvencija ili sredstava od djelatnosti osposobljavanja i upravljanja prijevoznim infrastrukturama.

113

(114)  Vidjeti uvodnu izjavu 183.

114

(115)  Presuda Suda od 4. lipnja 2015., MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, točka 60.

115

MOL

(116)  Vidjeti točku 55. Smjernica iz 2005.

116

(117)  Predmetne naknade odnosile su se i na državna ulaganja (u iznosu od 55 669 EUR) i na ulaganja povezana s izgradnjom infrastrukture.

117

(118)  Subvencija dodijeljena u iznosu od 1 110 669 EUR za pokrivanje državnih troškova iz 1. programa ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131.

118

(119)  Naknade su se odnosile i na državna ulaganja (u iznosu od 86 085 EUR) i na ulaganja povezana s izgradnjom infrastrukture.

119

(120)  Subvencija u iznosu od 1 110 669 EUR dodijeljena za pokrivanje državnih troškova iz 2. programa ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131.

120

(121)  Presuda Suda (veliko vijeće) od 22. rujna 2020., C-594/18 P, Republika Austrija protiv Komisije, ECLI:EU:C:2020:742, točka 20.

121

Republika Austrija protiv Komisije

(122)  Uostalom, to proširenje u praksi nije bilo dostatno jer su u zračnoj luci Beauvais montirane privremene konstrukcije (šatori, kontejneri itd.) kako bi se riješilo pitanje priljeva putnika.

122

(123)  Od 800 000 do 1 000 000 putnika.

123

(124)  U svojim dokumentima zahtjeva za ulaganje CCIO navodi da europsko tržište niskotarifnih letova naglo raste, s 400 milijuna USD 1996. na 1,5 milijardi USD 2000.

124

(125)  Godišnji broj slotova u zračnim lukama iznosi 250 000, dok je broj letova 2013. iznosio 229 654.

125

(126)  Vidjeti odluku Glavne skupštine CCIO-a od 25. lipnja 2001. o planu modernizacije zračne luke Beauvais i financiranju tog plana.

126

(127)  Koncesija sklopljena s CCIO-om trebala je isteći 2007. Država te lokalne i regionalne vlasti koje su financirale program ulaganja namjeravale su zatim provesti natječajni postupak za obnovu koncesije.

127

(128)  Vidjeti tablicu 1. Stvarni godišnji promet zračne luke Beauvais od 1999. do 2002. obuhvatio je od 200 000 do 700 000 stvarnih godišnjih putnika. Godine 2003. porastao je na više od 700 000 putnika godišnje.

128

(129)  Vidjeti tablicu 2 i uvodne izjave 217. i 220.

129

(130)  Treba napomenuti da je zračna luka Beauvais zatražila i pomoć lokalnih i regionalnih vlasti kako bi odgovorila na hitnu potrebu za sigurnom infrastrukturom (uvodne izjave 37. i 40.).

130

(131)  Vidjeti tablicu 2.Tableau 2

131

(132)  Presuda Suda (veliko vijeće) od 5. lipnja 2012., C-124/10 P, Komisija protiv Électricité de France (EDF), ECLI:EU:C:2012:318, točke 84., 85. i 105.

132

Komisija protiv Électricité de France (EDF)

(133)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.), točke od 101. do 105. i navedena sudska praksa.

133

(134)  Cijene karata povećale su se s 5,78 EUR po vožnji u 1997. na 14,22 EUR 2011.

134

(135)  Obavijest Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (SL C 262, 19.7.2016., str. 1.)., točka 84.

135

(136)  Članak 3.3. točka (a) sporazuma dioničara SAGEB-a.

136

(137)  Članak 3.1. sporazuma dioničara SAGEB-a.

137

(138)  Članak 3.2. sporazuma dioničara SAGEB-a.

138

(139)  Članak 3.3. točka (f) sporazuma dioničara SAGEB-a.

139

(140)  Ugovor WIZZ3 utječe na sav promet društva Wizzair, dok se ugovor RYAN5 odnosi na razvoj dodatnih linija. Ugovor RYAN4 odnosi se na razvoj dodatnih linija i utječe na 2,5 % prometa zračne luke.

140

---

| 13.1.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 12/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 12/84

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/106

оd 11. siječnja 2023.

o utvrđivanju okvirnih dodijeljenih sredstava za potporu Unije državama članicama za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje oD
  1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1370/2013 od 16. prosinca 2013. o utvrđivanju mjera za određivanje određenih potpora i subvencija vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (1), a posebno njezin članak 5. stavak 4. treći podstavak,

budući da:

| (1) | U članku 23.a Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđen je ukupni iznos potpore Unije u okviru programa u školama po školskoj godini za cijelu Uniju te objektivni kriteriji za raspodjelu tog ukupnog iznosa državama članicama. |
| --- | --- |

(1)

U članku 23.a Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđen je ukupni iznos potpore Unije u okviru programa u školama po školskoj godini za cijelu Uniju te objektivni kriteriji za raspodjelu tog ukupnog iznosa državama članicama.

| (2) | U Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1370/2013 utvrđena su godišnja okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije po državi članici za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2017. do 31. srpnja 2023. Nakon tog šestogodišnjeg prijelaznog razdoblja, Komisija za razdoblje od 1. kolovoza 2023. treba utvrditi okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije za svaku državu članicu na temelju kriterija iz članka 23.a stavka 2. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 1308/2013. Pri utvrđivanju okvirnih dodijeljenih sredstava treba uzeti u obzir minimalni iznos potpore Unije na koji države članice imaju pravo kako bi države članice ograničene demografske veličine mogle provesti troškovno učinkovit program. |
| --- | --- |

(2)

U Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1370/2013 utvrđena su godišnja okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije po državi članici za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za razdoblje od 1. kolovoza 2017. do 31. srpnja 2023. Nakon tog šestogodišnjeg prijelaznog razdoblja, Komisija za razdoblje od 1. kolovoza 2023. treba utvrditi okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije za svaku državu članicu na temelju kriterija iz članka 23.a stavka 2. prvog podstavka Uredbe (EU) br. 1308/2013. Pri utvrđivanju okvirnih dodijeljenih sredstava treba uzeti u obzir minimalni iznos potpore Unije na koji države članice imaju pravo kako bi države članice ograničene demografske veličine mogle provesti troškovno učinkovit program.

| (3) | U skladu s člankom 23. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i člankom 2. stavkom 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/40 (3) države članice trebaju izraditi strategije koje obuhvaćaju šestogodišnje razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. i dostaviti ih Komisiji do 30. travnja 2023. Kako bi se državama članicama omogućilo učinkovito planiranje provedbe programa tijekom razdoblja obuhvaćenog strategijama, okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije trebala bi se odnositi na isto to razdoblje. Tim okvirnim dodijeljenim sredstvima ne dovode se u pitanje buduće odluke povezane s višegodišnjim financijskim okvirom Unije za razdoblje nakon 2027. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 23. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i člankom 2. stavkom 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/40 (3) države članice trebaju izraditi strategije koje obuhvaćaju šestogodišnje razdoblje od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. i dostaviti ih Komisiji do 30. travnja 2023. Kako bi se državama članicama omogućilo učinkovito planiranje provedbe programa tijekom razdoblja obuhvaćenog strategijama, okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije trebala bi se odnositi na isto to razdoblje. Tim okvirnim dodijeljenim sredstvima ne dovode se u pitanje buduće odluke povezane s višegodišnjim financijskim okvirom Unije za razdoblje nakon 2027.

| (4) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(4)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Okvirna dodijeljena sredstva za potporu Unije za voće i povrće u školama i za mlijeko u školama za svaku državu članicu po školskoj godini u razdoblju od 1. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2029. utvrđena su u Prilogu.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. siječnja 2023.

Za Komisiju

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 346, 20.12.2013., str. 12.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/40 оd 3. studenoga 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potpore Unije za isporuku voća i povrća, banana i mlijeka u obrazovnim ustanovama i izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 907/2014 (SL L 5, 10.1.2017., str. 11.).

3

---

PRILOG

OKVIRNA DODIJELJENA SREDSTVA ZA POTPORU UNIJE PO ŠKOLSKOJ GODINI U RAZDOBLJU OD 1. KOLOVOZA 2023. DO 31. SRPNJA 2029. IZ ČLANKA 1.

| Država članica | Okvirna dodijeljena sredstva za voće i povrće u školama
  u EUR | Okvirna dodijeljena sredstva za mlijeko u školama
  u EUR |
| --- | --- | --- |
| Belgija | 3 648 727 | 1 600 475 |
| Bugarska | 2 110 411 | 1 800 090 |
| Češka | 3 349 886 | 3 048 057 |
| Danska | 1 671 583 | 1 632 431 |
| Njemačka | 20 373 277 | 8 910 720 |
| Estonija | 396 340 | 754 955 |
| Irska | 1 889 775 | 826 537 |
| Grčka | 3 149 503 | 1 464 086 |
| Španjolska | 13 407 407 | 6 023 462 |
| Francuska | 22 720 501 | 9 979 209 |
| Hrvatska | 1 278 964 | 610 533 |
| Italija | 15 293 816 | 6 910 347 |
| Cipar | 290 000 | 252 652 |
| Latvija | 649 309 | 868 581 |
| Litva | 891 870 | 1 236 781 |
| Luksemburg | 290 000 | 193 000 |
| Mađarska | 2 894 429 | 2 970 122 |
| Malta | 290 000 | 193 000 |
| Nizozemska | 4 977 290 | 2 176 932 |
| Austrija | 2 320 736 | 1 015 027 |
| Poljska | 12 138 186 | 12 791 591 |
| Portugal | 2 804 412 | 1 301 261 |
| Rumunjska | 6 178 236 | 11 303 390 |
| Slovenija | 665 306 | 305 638 |
| Slovačka | 1 851 325 | 1 659 402 |
| Finska | 1 672 943 | 2 731 455 |
| Švedska | 3 404 234 | 7 635 935 |
| Ukupno | 130 608 466 | 90 195 669 |

Država članica

Okvirna dodijeljena sredstva za voće i povrće u školama

u EUR

Okvirna dodijeljena sredstva za mlijeko u školama

u EUR

Belgija

3 648 727

1 600 475

Bugarska

2 110 411

1 800 090

Češka

3 349 886

3 048 057

Danska

1 671 583

1 632 431

Njemačka

20 373 277

8 910 720

Estonija

396 340

754 955

Irska

1 889 775

826 537

Grčka

3 149 503

1 464 086

Španjolska

13 407 407

6 023 462

Francuska

22 720 501

9 979 209

Hrvatska

1 278 964

610 533

Italija

15 293 816

6 910 347

Cipar

290 000

252 652

Latvija

649 309

868 581

Litva

891 870

1 236 781

Luksemburg

290 000

193 000

Mađarska

2 894 429

2 970 122

Malta

290 000

193 000

Nizozemska

4 977 290

2 176 932

Austrija

2 320 736

1 015 027

Poljska

12 138 186

12 791 591

Portugal

2 804 412

1 301 261

Rumunjska

6 178 236

11 303 390

Slovenija

665 306

305 638

Slovačka

1 851 325

1 659 402

Finska

1 672 943

2 731 455

Švedska

3 404 234

7 635 935

Ukupno

130 608 466

90 195 669

---