# Europeiska unionens L 60/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 60 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången24 februari 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 60

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången24 februari 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | FN-föreskrift nr 13-H – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på bromsning [2023/401] | 1 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

FN-föreskrift nr 13-H – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på bromsning [2023/401]

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.2.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 60/1

---

Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Denna föreskrifts status och ikraftträdandedag bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

https://unece.org/status-1958-agreement-and-annexed-regulations

FN-föreskrift nr 13-H – Enhetliga bestämmelser om godkännande av personbilar med avseende på bromsning [2023/401]

Inbegripet all giltig text till och med:

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 3 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande: 7 januari 2021

Supplement 4 till ändringsserie 01 – dag för ikraftträdande:

INNEHÅLL

Föreskrift

| 1 | Tillämpningsområde |
| --- | --- |

1

| 2 | Definitioner |
| --- | --- |

2

| 3 | Ansökan om godkännande |
| --- | --- |

3

| 4 | Godkännande |
| --- | --- |

4

| 5 | Specifikationer |
| --- | --- |

5

| 6 | Provningar |
| --- | --- |

6

| 7 | Ändring av fordonstyp eller bromssystem och utökning av godkännande |
| --- | --- |

7

| 8 | Produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

8

| 9 | Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse |
| --- | --- |

9

| 10 | slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- |

10

| 11 | Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar |
| --- | --- |

11

| 12 | Övergångsbestämmelser |
| --- | --- |

12

Bilagor

| 1 | Meddelande |
| --- | --- |

1

Tillägg – Förteckning över fordonsuppgifter för godkännanden enligt FN-föreskrift nr 90

| 2 | Godkännandemärkenas utformning |
| --- | --- |

2

| 3 | Provning av bromsar och bromssystems bromsverkan |
| --- | --- |

3

Tillägg – Förfarande för övervakning av batteriladdningstillstånd

| 4 | Bestämmelser avseende energikällor och energilagringsanordningar (energibehållare) |
| --- | --- |

4

| 5 | Bromskraftens fördelning mellan fordonsaxlarna |
| --- | --- |

5

Tillägg 1 – Förfarande för provning av hjullåsningssekvens

Tillägg 2 – Förfarande för provning av bromsvridmoment

| 6 | Provningskrav för fordon utrustade med låsningsfria bromssystem |
| --- | --- |

6

Tillägg 1 – Symboler och definitioner

Tillägg 2 – Friktionsutnyttjande

Tillägg 3 – Bromsverkan på ytor med olika friktion

Tillägg 4 – Metod för val av yta med låg friktion

| 7 | Provningsmetod med tröghetsdynamometer för bromsbelägg |
| --- | --- |

7

| 8 | Särskilda krav för säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska kontrollsystem för fordon |
| --- | --- |

8

1   Tillämpningsområde

| 1.1 | Denna föreskrift är tillämplig på bromsning av fordon av kategorierna M1 och N1 (1). |
| --- | --- |

1.1

Denna föreskrift är tillämplig på bromsning av fordon av kategorierna M1

1

1

| 1.2 | Denna föreskrift gäller inte för






  1.2.1 | fordon med en konstruktiv hastighet av högst 25 km/h, |
| --- | --- | --- |

1.2

Denna föreskrift gäller inte för

1.2.1

fordon med en konstruktiv hastighet av högst 25 km/h,

| 1.2.2 | fordon anpassade för förare med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.2.2

fordon anpassade för förare med funktionsnedsättning.

| 1.2.3 | Godkännande av fordonets system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system) och bromsassistanssystem (BAS). |
| --- | --- |

1.2.3

Godkännande av fordonets system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC-system) och bromsassistanssystem (BAS).

2   Definitioner

I denna föreskrift gäller följande definitioner:

| 2.1 | godkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsning. |
| --- | --- |

2.1

godkännande av ett fordon

| 2.2 | fordonstyp: kategori av fordon som inte skiljer sig åt i följande väsentliga avseenden:






  2.2.1 | Högsta vikt enligt definitionen i punkt 2.11. |
| --- | --- | --- |

2.2

fordonstyp

2.2.1

Högsta vikt enligt definitionen i punkt 2.11.

| 2.2.2 | Viktens fördelning mellan axlarna. |
| --- | --- |

2.2.2

Viktens fördelning mellan axlarna.

| 2.2.3 | Högsta konstruktiva hastighet. |
| --- | --- |

2.2.3

Högsta konstruktiva hastighet.

| 2.2.4 | Typen av bromssystem, särskilt vad avser förekomst eller avsaknad av utrustning för bromsning av släpfordon eller förekomst av ett elektriskt bromssystem. |
| --- | --- |

2.2.4

Typen av bromssystem, särskilt vad avser förekomst eller avsaknad av utrustning för bromsning av släpfordon eller förekomst av ett elektriskt bromssystem.

| 2.2.5 | Motortyp. |
| --- | --- |

2.2.5

Motortyp.

| 2.2.6 | Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden. |
| --- | --- |

2.2.6

Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden.

| 2.2.7 | Slutväxelns utväxlingsförhållande. |
| --- | --- |

2.2.7

Slutväxelns utväxlingsförhållande.

| 2.2.8 | Däckdimensioner. |
| --- | --- |

2.2.8

Däckdimensioner.

| 2.3 | bromssystem: den kombination av delar vilkas funktion är att steglöst minska hastigheten hos ett fordon i rörelse eller stanna det eller hålla det stillastående om det redan står stilla; dessa funktioner specificeras i punkt 5.1.2. Systemet består av manöverorganet, transmissionen och själva bromsen. |
| --- | --- |

2.3

bromssystem

| 2.4 | manöverorgan: den del som föraren direkt påverkar för att förse transmissionen med den energi som behövs för att bromsa eller styra bromsningen. Energin kan utgöras av förarens muskelkraft eller komma från någon annan källa som föraren styr, eller en kombination av dessa olika energislag. |
| --- | --- |

2.4

manöverorgan

| 2.5 | transmission: den kombination av komponenter som är placerad mellan manöverorganet och bromsen och kopplar ihop dessa funktionsmässigt. Transmissionen kan vara mekanisk, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk eller en kombination av dessa. Om bromskraften härrör från eller bistås av en energikälla som är fristående från föraren ska systemets energireserv betraktas som en del av transmissionen.
  Transmissionen indelas i två oberoende funktioner: styrtransmission och energitransmission. När termen transmission används ensam i denna föreskrift, omfattar den både styrtransmission och energitransmission.






  2.5.1 | styrtransmission: den kombination av transmissionens komponenter som styr bromsarnas funktion, inklusive styrfunktionen och den eller de nödvändiga energireserverna. |
| --- | --- | --- |

2.5

transmission

Transmissionen indelas i två oberoende funktioner: styrtransmission och energitransmission. När termen transmission används ensam i denna föreskrift, omfattar den både styrtransmission och energitransmission.

2.5.1

styrtransmission: den kombination av transmissionens komponenter som styr bromsarnas funktion, inklusive styrfunktionen och den eller de nödvändiga energireserverna.

styrtransmission

| 2.5.2 | energitransmission: den kombination av komponenter som förser bromsarna med den energi som krävs för att de ska fungera, inklusive den eller de för bromsverkan nödvändiga energireserverna. |
| --- | --- |

2.5.2

energitransmission: den kombination av komponenter som förser bromsarna med den energi som krävs för att de ska fungera, inklusive den eller de för bromsverkan nödvändiga energireserverna.

energitransmission

| 2.6 | broms: den del där de krafter som motverkar fordonets rörelse utvecklas. Den kan utgöras av en friktionsbroms (där krafterna alstras av friktionen mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra), en elektrisk broms (där krafterna alstras genom elektromagnetisk påverkan mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra utan att vidröra varandra), en hydraulisk broms (där krafterna alstras genom påverkan av en vätska som befinner sig mellan två fordonsdelar som rör sig i förhållande till varandra) eller en motorbroms (där krafterna uppstår genom att en kontrollerad ökning av motorns bromsning överförs till hjulen). |
| --- | --- |

2.6

broms

| 2.7 | olika typer av bromssystem: system som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som att






  2.7.1 | de innehåller komponenter med olika egenskaper, |
| --- | --- | --- |

2.7

olika typer av bromssystem

2.7.1

de innehåller komponenter med olika egenskaper,

| 2.7.2 | de innehåller en komponent som är tillverkad av material med olika egenskaper eller en komponent som har avvikande form eller storlek, |
| --- | --- |

2.7.2

de innehåller en komponent som är tillverkad av material med olika egenskaper eller en komponent som har avvikande form eller storlek,

| 2.7.3 | deras komponenter har satts samman på olika sätt. |
| --- | --- |

2.7.3

deras komponenter har satts samman på olika sätt.

| 2.8 | bromssystemkomponent: en av de enskilda delar som efter sammansättning utgör bromssystemet. |
| --- | --- |

2.8

bromssystemkomponent

| 2.9 | tilltagande och gradvis bromsning: bromsning under vilken, inom anordningens normala arbetsintervall och vid påverkan av bromsarna (se punkt 2.16),






  2.9.1 | föraren när som helst kan öka eller minska bromskraften genom att påverka manöverorganet, |
| --- | --- | --- |

2.9

tilltagande och gradvis bromsning

2.9.1

föraren när som helst kan öka eller minska bromskraften genom att påverka manöverorganet,

| 2.9.2 | bromskraften varierar proportionellt mot påverkan av manöverorganet (monoton funktion), och |
| --- | --- |

2.9.2

bromskraften varierar proportionellt mot påverkan av manöverorganet (monoton funktion), och

| 2.9.3 | bromskraften lätt kan styras med tillräcklig precision. |
| --- | --- |

2.9.3

bromskraften lätt kan styras med tillräcklig precision.

| 2.10 | lastat fordon: om inte annat anges, ett fordon som lastats till sin högsta vikt. |
| --- | --- |

2.10

lastat fordon

| 2.11 | högsta vikt: den högsta vikt som fordonstillverkaren angett som tekniskt tillåten (denna vikt kan vara högre än tillåten högsta vikt enligt nationella myndigheter). |
| --- | --- |

2.11

högsta vikt

| 2.12 | fördelning av vikten mellan axlarna: fördelningen av gravitationskraften på fordonets vikt och/eller last mellan axlarna. |
| --- | --- |

2.12

fördelning av vikten mellan axlarna

| 2.13 | hjul-/axelbelastning: den vertikala statiska reaktionen (kraften) från den del av vägens yta som är i kontakt med hjulet (hjulen) på axeln. |
| --- | --- |

2.13

hjul-/axelbelastning

| 2.14 | högsta stillastående hjul-/axelbelastning: hjul-/axelbelastning som uppnås när ett lastat fordon står stilla. |
| --- | --- |

2.14

högsta stillastående hjul-/axelbelastning

| 2.15 | hydrauliskt bromssystem med lagrad energi: bromssystem där energin tillförs med en hydraulisk vätska under tryck, lagrad i en eller flera ackumulatorer som matas från en eller flera tryckpumpar som var och en är försedda med en anordning som begränsar trycket till ett högsta värde. Detta värde ska anges av tillverkaren. |
| --- | --- |

2.15

hydrauliskt bromssystem med lagrad energi

| 2.16 | påverkan: avser både ansättning och frikoppling av manöverorganet. |
| --- | --- |

2.16

påverkan

| 2.17 | elektriskt regenererande bromssystem: bromssystem som vid retardation ombesörjer omvandlingen av fordonets rörelseenergi till elektrisk energi. |
| --- | --- |

2.17

elektriskt regenererande bromssystem

| 2.17.1 | manöverorgan för elektriskt regenererande bromssystem: anordning som anpassar det elektriskt regenererande bromssystemets verkan. |
| --- | --- |

2.17.1

manöverorgan för elektriskt regenererande bromssystem

| 2.17.2 | elektriskt regenererande bromssystem av kategori A: elektriskt regenererande bromssystem som inte utgör en del av färdbromssystemet. |
| --- | --- |

2.17.2

elektriskt regenererande bromssystem av kategori A

| 2.17.3 | elektriskt regenererande bromssystem av kategori B: elektriskt regenererande bromssystem som utgör en del av färdbromssystemet. |
| --- | --- |

2.17.3

elektriskt regenererande bromssystem av kategori B

| 2.17.4 | elektriskt laddningstillstånd: det momentana förhållandet mellan lagrad elektrisk energi i drivbatteriet och den största mängd elektrisk energi som kan lagras i detta batteri. |
| --- | --- |

2.17.4

elektriskt laddningstillstånd

| 2.17.5 | drivbatteri: en samling batterier som utgör det lager av energi som används för att driva fordonets drivmotorer. |
| --- | --- |

2.17.5

drivbatteri

| 2.18 | infasad bromsning: kan användas då två eller fler bromskällor styrs av ett gemensamt manöverorgan, varvid en källa kan ges prioritet genom att den andra källan eller de andra källorna fasas tillbaka så att det krävs ytterligare rörelse av manöverorganet innan den eller de källorna börjar tas i bruk. |
| --- | --- |

2.18

infasad bromsning

| 2.19 | nominellt värde: definitioner för det referensvärde för bromsverkan som krävs för att få ett värde för bromssystemets transmissionsfunktion, som anger förhållandet mellan utvärde och invärde för enskilda fordon. |
| --- | --- |

2.19

nominellt värde

| 2.19.1 | Nominellt värde definieras som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typgodkännandeprovningen och som anger förhållandet mellan fordonets bromsningsgrad och manöverkraften. |
| --- | --- |

2.19.1

Nominellt värde definieras som den utmärkande egenskap som kan påvisas vid typgodkännandeprovningen och som anger förhållandet mellan fordonets bromsningsgrad och manöverkraften.

| 2.20 | automatiskt styrd bromsning: funktion inom ett komplext elektroniskt kontrollsystem där påverkan av bromssystem eller bromsar på vissa axlar sker i syfte att generera fordonsretardation med eller utan direkt åtgärd från förarens sida, som en följd av automatisk behandling av information som alstras ombord på fordonet. |
| --- | --- |

2.20

automatiskt styrd bromsning

| 2.21 | selektiv bromsning: funktion inom ett komplext elektroniskt kontrollsystem där påverkan av enskilda bromsar sker automatiskt, varvid fordonets retardation är av sekundär betydelse i förhållande till ändringen av fordonets beteende. |
| --- | --- |

2.21

selektiv bromsning

| 2.22 | bromssignal: logisk signal som indikerar bromsansättning såsom anges i punkt 5.2.22 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

2.22

bromssignal

| 2.23 | nödbromssignal: logisk signal som indikerar nödbromsaktivering såsom anges i punkt 5.2.23 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

2.23

nödbromssignal

| 2.24 | identifieringskod: identifierar de bromsskivor eller bromstrummor som omfattas av godkännandet av bromssystemet enligt denna föreskrift. Koden innehåller minst tillverkarens handelsnamn eller varumärke och ett identifieringsnummer. |
| --- | --- |

2.24

identifieringskod

3   Ansökan om godkännande

| 3.1 | Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsning ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes behöriga ombud. |
| --- | --- |

3.1

Ansökan om godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsning ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes behöriga ombud.

| 3.2 | Ansökan ska åtföljas av nedanstående handlingar i tre exemplar och av följande uppgifter:






  3.2.1 | En beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen och motortypen ska anges. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ansökan ska åtföljas av nedanstående handlingar i tre exemplar och av följande uppgifter:

3.2.1

En beskrivning av fordonstypen med avseende på de uppgifter som anges i punkt 2.2. De siffror och/eller symboler som identifierar fordonstypen och motortypen ska anges.

| 3.2.2 | En förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör bromssystemet. |
| --- | --- |

3.2.2

En förteckning över de vederbörligen identifierade komponenter som utgör bromssystemet.

| 3.2.3 | En skiss över det sammansatta bromssystemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet. |
| --- | --- |

3.2.3

En skiss över det sammansatta bromssystemet och en beskrivning av komponenternas placering på fordonet.

| 3.2.4 | Detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras. |
| --- | --- |

3.2.4

Detaljerade ritningar av varje komponent så att den lätt kan lokaliseras och identifieras.

| 3.3 | Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna. |
| --- | --- |

3.3

Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningarna.

4   Godkännande

| 4.1 | Om den fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska godkännande av den fordonstypen beviljas. |
| --- | --- |

4.1

Om den fordonstyp som lämnats in för godkännande enligt denna föreskrift uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska godkännande av den fordonstypen beviljas.

| 4.2 | Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer vars två första siffror ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte ge samma nummer till samma fordonstyp som har utrustats med en annan typ av bromssystem, eller till en annan fordonstyp. |
| --- | --- |

4.2

Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer vars två första siffror ska ange den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskriften) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte ge samma nummer till samma fordonstyp som har utrustats med en annan typ av bromssystem, eller till en annan fordonstyp.

| 4.3 | Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat godkännande av en fordonstyp enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift, tillsammans med en sammanfattning av informationen i de dokument som avses i punkterna 3.2.1–3.2.4 och ritningar som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande, i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm) eller vikt till detta format, och i lämplig skala. |
| --- | --- |

4.3

Ett meddelande om beviljat eller ej beviljat godkännande av en fordonstyp enligt denna föreskrift ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift, tillsammans med en sammanfattning av informationen i de dokument som avses i punkterna 3.2.1–3.2.4 och ritningar som tillhandahålls av den som ansöker om godkännande, i ett format som inte är större än A4 (210 × 297 mm) eller vikt till detta format, och i lämplig skala.

| 4.4 | Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som består av följande:






  4.4.1 | En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (2). |
| --- | --- | --- |

4.4

Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift ska, på en väl synlig och lättillgänglig plats som anges i godkännandeformuläret, vara märkt med ett internationellt godkännandemärke som består av följande:

4.4.1

En cirkel som omger bokstaven E, följd av det särskiljande numret för det land som beviljat godkännandet (2).

2

| 4.4.2 | Numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

Numret på denna föreskrift följt av bokstaven R, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.5 | Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt den här föreskriften anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5

Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som är fogade till överenskommelsen, i det land som beviljat godkännande enligt den här föreskriften, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas. I så fall ska föreskriftens nummer, godkännandenummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt den här föreskriften anges i kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

| 4.6 | Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt. |
| --- | --- |

4.6

Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

| 4.7 | Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata. |
| --- | --- |

4.7

Godkännandemärket ska placeras nära eller på skylten med fordonsdata.

| 4.8 | I bilaga 2 till denna föreskrift ges exempel på godkännandemärkenas utformning. |
| --- | --- |

4.8

I bilaga 2 till denna föreskrift ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

5   Specifikationer

5.1   Allmänt

5.1.1   Bromssystem

| 5.1.1.1 | Bromssystemet ska vara så utformat, konstruerat och monterat att fordonet vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas för, överensstämmer med bestämmelserna i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Bromssystemet ska vara så utformat, konstruerat och monterat att fordonet vid normal användning, trots de vibrationer som det kan utsättas för, överensstämmer med bestämmelserna i denna föreskrift.

| 5.1.1.2 | I synnerhet ska bromssystemet vara så utformat, konstruerat och monterat att det kan motstå den korrosion och det åldrande det utsätts för. |
| --- | --- |

5.1.1.2

I synnerhet ska bromssystemet vara så utformat, konstruerat och monterat att det kan motstå den korrosion och det åldrande det utsätts för.

| 5.1.1.3 | Bromsbelägg får inte innehålla asbest. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Bromsbelägg får inte innehålla asbest.

| 5.1.1.4 | Bromssystemets effektivitet får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i FN-föreskrift nr 10 genom tillämpning av






  a) | ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av uppladdningsbara energilagringssystem (framdrivningsbatterier), |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4

Bromssystemets effektivitet får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med de tekniska kraven och övergångsbestämmelserna i FN-föreskrift nr 10 genom tillämpning av

a)

ändringsserie 03 för fordon utan ett kopplingssystem för laddning av uppladdningsbara energilagringssystem (framdrivningsbatterier),

| b) | ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av uppladdningsbara energilagringssystem (framdrivningsbatterier). |
| --- | --- |

b)

ändringsserie 04 för fordon med ett kopplingssystem för laddning av uppladdningsbara energilagringssystem (framdrivningsbatterier).

| 5.1.1.5 | En felsignal får momentant (< 10 ms) avbryta styrsignalen från styrtransmissionen om bromsverkan därvid inte minskas. |
| --- | --- |

5.1.1.5

En felsignal får momentant (< 10 ms) avbryta styrsignalen från styrtransmissionen om bromsverkan därvid inte minskas.

5.1.2   Bromssystemets funktioner

Bromssystemet, som definieras i punkt 2.3 i denna föreskrift, ska omfatta följande funktioner:

5.1.2.1   Färdbromssystem

Färdbromssystemet ska göra det möjligt att styra fordonets rörelse och att stanna det snabbt, säkert och effektivt, oavsett vilken hastighet och last det framförs med och oavsett hur marken lutar. Det ska vara möjligt att reglera denna bromsning. Föraren ska ha möjlighet att åstadkomma denna bromsning från förarsätet utan att behöva flytta händerna från styranordningen.

5.1.2.2   Reservbromssystem

Reservbromssystemet ska göra det möjligt att genom ansättning av färdbromsens manöverorgan stanna fordonet på en rimlig sträcka vid fel på färdbromssystemet. Det ska vara möjligt att reglera denna bromsning. Föraren ska ha möjlighet att åstadkomma denna bromsning från förarsätet utan att behöva flytta händerna från styranordningen. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser förutsätts att högst ett fel i taget kan uppstå på färdbromssystemet.

5.1.2.3   Parkeringsbromssystem

Parkeringsbromssystemet ska göra det möjligt att hålla fordonet stilla i en uppförs- eller nedförslutning även då föraren är frånvarande, genom att bromssystemets verksamma delar hålls låsta av en helt mekanisk anordning. Föraren ska ha möjlighet att åstadkomma denna bromsning från förarsätet.

5.1.3   Kraven i bilaga 8 ska tillämpas på säkerhetsaspekterna för alla komplexa elektroniska fordonskontrollsystem, inklusive de som definieras i en separat föreskrift, som tillhandahåller eller ingår i bromsfunktionens styrtransmission, inklusive de som utnyttjar bromssystemen för automatiskt styrd bromsning eller selektiv bromsning.

På fordon som är utrustade med system eller funktioner, inklusive sådana som definieras i en separat föreskrift, som använder bromssystemet som ett sätt att uppnå ett mål på högre nivå, ska dock bilaga 8 bara tillämpas i den mån dessa system eller funktioner direkt påverkar bromssystemet. Om sådana system ingår får de inte avaktiveras under typgodkännandeprovningen av bromssystemet.

5.1.4   Bestämmelser om regelbunden teknisk inspektion av bromssystem

| 5.1.4.1 | Det ska vara möjligt att bedöma slitaget på de av färdbromsens komponenter som är utsatta för slitage t.ex. bromsbelägg och bromstrummor/-skivor (för trummor och skivor behöver slitagebedömningen inte nödvändigtvis genomföras i samband med den regelbundna tekniska inspektionen). Den metod som ska användas vid bedömningen anges i punkt 5.2.11.2 i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.1.4.1

Det ska vara möjligt att bedöma slitaget på de av färdbromsens komponenter som är utsatta för slitage t.ex. bromsbelägg och bromstrummor/-skivor (för trummor och skivor behöver slitagebedömningen inte nödvändigtvis genomföras i samband med den regelbundna tekniska inspektionen). Den metod som ska användas vid bedömningen anges i punkt 5.2.11.2 i denna föreskrift.

| 5.1.4.2 | Det ska vara möjligt att ofta och på ett enkelt sätt kontrollera att driftsstatusen är korrekt för de komplexa elektroniska system som har kontroll över bromsningen. Om särskild information krävs ska denna tillhandahållas fritt. |
| --- | --- |

5.1.4.2

Det ska vara möjligt att ofta och på ett enkelt sätt kontrollera att driftsstatusen är korrekt för de komplexa elektroniska system som har kontroll över bromsningen. Om särskild information krävs ska denna tillhandahållas fritt.

| 5.1.4.2.1 | Om föraren får information om driftsstatusen genom varningssignaler, såsom anges i denna föreskrift, ska det vid en regelbunden teknisk inspektion vara möjligt att bekräfta att driftsstatusen är korrekt genom att visuellt kontrollera varningssignalerna efter det att systemet slagits på. |
| --- | --- |

5.1.4.2.1

Om föraren får information om driftsstatusen genom varningssignaler, såsom anges i denna föreskrift, ska det vid en regelbunden teknisk inspektion vara möjligt att bekräfta att driftsstatusen är korrekt genom att visuellt kontrollera varningssignalerna efter det att systemet slagits på.

| 5.1.4.2.2 | I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som införts som skydd mot enkel obehörig ändring av de verifieringssätt som tillverkaren valt (t.ex. varningssignal). Alternativt kan detta skyddskrav anses uppfyllt om det finns ett sekundärt sätt att kontrollera att systemets driftsstatus är korrekt. |
| --- | --- |

5.1.4.2.2

I samband med typgodkännandet ska det under sekretess redogöras för de metoder som införts som skydd mot enkel obehörig ändring av de verifieringssätt som tillverkaren valt (t.ex. varningssignal). Alternativt kan detta skyddskrav anses uppfyllt om det finns ett sekundärt sätt att kontrollera att systemets driftsstatus är korrekt.

| 5.1.4.3 | Det ska vara möjligt att generera maximala bromskrafter under statiska förhållanden på en rullbana eller med en rullbromsprovare. |
| --- | --- |

5.1.4.3

Det ska vara möjligt att generera maximala bromskrafter under statiska förhållanden på en rullbana eller med en rullbromsprovare.

5.2   Bromssystemens egenskaper

| 5.2.1 | Den uppsättning bromssystem som ett fordon är utrustat med ska uppfylla de krav som anges för färdbroms-, reservbroms- och parkeringsbromssystem. |
| --- | --- |

5.2.1

Den uppsättning bromssystem som ett fordon är utrustat med ska uppfylla de krav som anges för färdbroms-, reservbroms- och parkeringsbromssystem.

| 5.2.2 | De system som utgör färdbroms, reservbroms och parkeringsbroms får ha gemensamma komponenter, under förutsättning att de uppfyller följande villkor:






  5.2.2.1 | Det ska finnas minst två manöverorgan som är oberoende av varandra och lätt åtkomliga för föraren från den normala förarpositionen. Varje bromsmanöverorgan ska vara så konstruerat att det återgår till utgångsläget då det frikopplas. Detta krav ska inte gälla för manöverorganet för parkeringsbromsen då det låses mekaniskt i ansatt läge. |
| --- | --- | --- |

5.2.2

De system som utgör färdbroms, reservbroms och parkeringsbroms får ha gemensamma komponenter, under förutsättning att de uppfyller följande villkor:

5.2.2.1

Det ska finnas minst två manöverorgan som är oberoende av varandra och lätt åtkomliga för föraren från den normala förarpositionen. Varje bromsmanöverorgan ska vara så konstruerat att det återgår till utgångsläget då det frikopplas. Detta krav ska inte gälla för manöverorganet för parkeringsbromsen då det låses mekaniskt i ansatt läge.

| 5.2.2.2 | Färdbromssystemets manöverorgan ska vara oberoende av parkeringsbromssystemets manöverorgan. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Färdbromssystemets manöverorgan ska vara oberoende av parkeringsbromssystemets manöverorgan.

| 5.2.2.3 | Effektiviteten i kopplingen mellan färdbromssystemets manöverorgan och transmissionens olika komponenter får inte försämras efter en tids användning. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Effektiviteten i kopplingen mellan färdbromssystemets manöverorgan och transmissionens olika komponenter får inte försämras efter en tids användning.

| 5.2.2.4 | Parkeringsbromssystemet ska vara konstruerat så att det kan påverkas då fordonet är i rörelse. Detta krav kan uppfyllas genom påverkan av fordonets färdbromssystem, även delvis, med ytterligare ett manöverorgan. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Parkeringsbromssystemet ska vara konstruerat så att det kan påverkas då fordonet är i rörelse. Detta krav kan uppfyllas genom påverkan av fordonets färdbromssystem, även delvis, med ytterligare ett manöverorgan.

| 5.2.2.5 | Utan hinder av kraven i punkt 5.1.2.3 i denna föreskrift får färdbromssystemet och parkeringsbromssystemet använda gemensamma komponenter i sin eller sina transmissioner, under förutsättning att, i händelse av fel på någon del i transmissionen (transmissionerna), kraven på reservbromssystem fortfarande är uppfyllda. |
| --- | --- |

5.2.2.5

Utan hinder av kraven i punkt 5.1.2.3 i denna föreskrift får färdbromssystemet och parkeringsbromssystemet använda gemensamma komponenter i sin eller sina transmissioner, under förutsättning att, i händelse av fel på någon del i transmissionen (transmissionerna), kraven på reservbromssystem fortfarande är uppfyllda.

| 5.2.2.6 | Vid fel på någon annan komponent än bromsarna (enligt definitionen i punkt 2.6) eller på de komponenter som anges i punkt 5.2.2.10 eller vid något annat fel på färdbromssystemet (funktionsfel, partiell eller total uttömning av en energireserv), ska den del av färdbromssystemet som inte påverkas av felet kunna stanna fordonet enligt de villkor som föreskrivs för reservbromsning. |
| --- | --- |

5.2.2.6

Vid fel på någon annan komponent än bromsarna (enligt definitionen i punkt 2.6) eller på de komponenter som anges i punkt 5.2.2.10 eller vid något annat fel på färdbromssystemet (funktionsfel, partiell eller total uttömning av en energireserv), ska den del av färdbromssystemet som inte påverkas av felet kunna stanna fordonet enligt de villkor som föreskrivs för reservbromsning.

| 5.2.2.7 | Om färdbromssystemet aktiveras av förarens muskelkraft med hjälp av en eller flera energireserver, ska reservbromsverkan vid ett fel i denna hjälp kunna säkerställas genom förarens muskelkraft, med bistånd av den eller de eventuella energireserver som inte berörs av felet, varvid den kraft som måste anbringas på färdbromssystemets manöverorgan inte får överstiga det högsta föreskrivna värdet. |
| --- | --- |

5.2.2.7

Om färdbromssystemet aktiveras av förarens muskelkraft med hjälp av en eller flera energireserver, ska reservbromsverkan vid ett fel i denna hjälp kunna säkerställas genom förarens muskelkraft, med bistånd av den eller de eventuella energireserver som inte berörs av felet, varvid den kraft som måste anbringas på färdbromssystemets manöverorgan inte får överstiga det högsta föreskrivna värdet.

| 5.2.2.8 | Om färdbromssystemets och transmissionens kraft är helt beroende av en energireserv som styrs av föraren ska det finnas minst två helt oberoende energireserver, försedda med var sin oberoende transmission; var och en av energireserverna får påverka bromsarna på bara två eller flera hjul som valts ut så att de ensamma kan säkerställa den nödvändiga graden av reservbromsning utan att äventyra fordonets stabilitet under bromsningen; var och en av dessa energireserver ska också vara utrustad med en varningsanordning, enligt definitionen i punkt 5.2.14. |
| --- | --- |

5.2.2.8

Om färdbromssystemets och transmissionens kraft är helt beroende av en energireserv som styrs av föraren ska det finnas minst två helt oberoende energireserver, försedda med var sin oberoende transmission; var och en av energireserverna får påverka bromsarna på bara två eller flera hjul som valts ut så att de ensamma kan säkerställa den nödvändiga graden av reservbromsning utan att äventyra fordonets stabilitet under bromsningen; var och en av dessa energireserver ska också vara utrustad med en varningsanordning, enligt definitionen i punkt 5.2.14.

| 5.2.2.9 | Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt beroende av en energireserv ska en energireserv för transmissionen anses vara tillräcklig, under förutsättning att den föreskrivna reservbromsningen säkerställs av att förarens muskelkraft anbringas på färdbromsens manöverorgan och att kraven i punkt 5.2.5 är uppfyllda. |
| --- | --- |

5.2.2.9

Om kraften för färdbromssystemet och transmissionen är helt beroende av en energireserv ska en energireserv för transmissionen anses vara tillräcklig, under förutsättning att den föreskrivna reservbromsningen säkerställs av att förarens muskelkraft anbringas på färdbromsens manöverorgan och att kraven i punkt 5.2.5 är uppfyllda.

| 5.2.2.10 | Vissa delar, såsom pedalen och dess lager, huvudcylindern och dess kolvar, reglerventilen, länksystemet mellan pedalen och huvudcylindern eller reglerventilen, bromscylindrarna och deras kolvar och bromsarnas arm- och kamanordningar, ska anses vara tillförlitliga mot brott om de är tillräckligt dimensionerade, lätt åtkomliga för underhåll och har säkerhetsegenskaper som är minst likvärdiga med dem som föreskrivs för andra vitala delar (t.ex. styrinrättningens länksystem) i fordonet. Om ett eventuellt fel på någon av de nämnda delarna kan innebära att det blir omöjligt att bromsa fordonet med en bromsverkan som är minst lika stor som den som föreskrivs för reservbromsning, ska denna del vara tillverkad av metall eller av ett material med likvärdiga egenskaper och får inte förändras i någon större utsträckning vid normal användning av bromssystemen. |
| --- | --- |

5.2.2.10

Vissa delar, såsom pedalen och dess lager, huvudcylindern och dess kolvar, reglerventilen, länksystemet mellan pedalen och huvudcylindern eller reglerventilen, bromscylindrarna och deras kolvar och bromsarnas arm- och kamanordningar, ska anses vara tillförlitliga mot brott om de är tillräckligt dimensionerade, lätt åtkomliga för underhåll och har säkerhetsegenskaper som är minst likvärdiga med dem som föreskrivs för andra vitala delar (t.ex. styrinrättningens länksystem) i fordonet. Om ett eventuellt fel på någon av de nämnda delarna kan innebära att det blir omöjligt att bromsa fordonet med en bromsverkan som är minst lika stor som den som föreskrivs för reservbromsning, ska denna del vara tillverkad av metall eller av ett material med likvärdiga egenskaper och får inte förändras i någon större utsträckning vid normal användning av bromssystemen.

| 5.2.3 | Föraren ska vid fel på en del av ett hydrauliskt transmissionssystem varnas med en anordning som omfattar en röd kontrollampssignal som tänds senast när en tryckskillnad av högst 15,5 bar uppstår mellan den aktiva och det felaktiga bromssystemet, mätt vid huvudcylinderns utlopp och som förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningen är påslagen. En anordning med en röd kontrollampssignal som tänds när vätskenivån i behållaren sjunker under en viss nivå som anges av tillverkaren ska emellertid vara tillåten. Kontrollampssignalen ska vara synlig även i dagsljus, och föraren ska från förarplatsen enkelt kunna kontrollera att signalerna fungerar på ett tillfredsställande sätt. Ett fel på en komponent i anordningen ska inte medföra att bromssystemet slutar fungera helt. Ansätts parkeringsbromsen ska detta också indikeras för föraren. Samma kontrollampssignal får användas. |
| --- | --- |

5.2.3

Föraren ska vid fel på en del av ett hydrauliskt transmissionssystem varnas med en anordning som omfattar en röd kontrollampssignal som tänds senast när en tryckskillnad av högst 15,5 bar uppstår mellan den aktiva och det felaktiga bromssystemet, mätt vid huvudcylinderns utlopp och som förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningen är påslagen. En anordning med en röd kontrollampssignal som tänds när vätskenivån i behållaren sjunker under en viss nivå som anges av tillverkaren ska emellertid vara tillåten. Kontrollampssignalen ska vara synlig även i dagsljus, och föraren ska från förarplatsen enkelt kunna kontrollera att signalerna fungerar på ett tillfredsställande sätt. Ett fel på en komponent i anordningen ska inte medföra att bromssystemet slutar fungera helt. Ansätts parkeringsbromsen ska detta också indikeras för föraren. Samma kontrollampssignal får användas.

| 5.2.4 | Om någon annan energi än förarens muskelkraft utnyttjas behöver det inte finnas mer än en källa för denna energi (hydraulpump, luftkompressor osv.), men drivanordningarna för denna källa ska vara så säkra som är praktiskt möjligt. |
| --- | --- |

5.2.4

Om någon annan energi än förarens muskelkraft utnyttjas behöver det inte finnas mer än en källa för denna energi (hydraulpump, luftkompressor osv.), men drivanordningarna för denna källa ska vara så säkra som är praktiskt möjligt.

| 5.2.4.1 | I händelse av fel på någon del av transmissionen till ett bromssystem ska tillförseln till den del som inte påverkas av felet fortfarande vara säkerställd om detta krävs för att stanna fordonet med den verkningsgrad som föreskrivs för reservbromsning. Detta villkor ska uppfyllas med hjälp av anordningar som lätt kan påverkas då fordonet står stilla, eller med hjälp av automatiska anordningar. |
| --- | --- |

5.2.4.1

I händelse av fel på någon del av transmissionen till ett bromssystem ska tillförseln till den del som inte påverkas av felet fortfarande vara säkerställd om detta krävs för att stanna fordonet med den verkningsgrad som föreskrivs för reservbromsning. Detta villkor ska uppfyllas med hjälp av anordningar som lätt kan påverkas då fordonet står stilla, eller med hjälp av automatiska anordningar.

| 5.2.4.2 | Dessutom ska lagringsanordningar som är placerade efter denna anordning i flödesriktningen vara sådana att det i händelse av fel på energitillförseln efter fyra fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan under de förhållanden som föreskrivs i punkt 1.2 i bilaga 4 till denna föreskrift fortfarande är möjligt att stanna fordonet vid den femte ansättningen med den verkningsgrad som föreskrivs för reservbromsning. |
| --- | --- |

5.2.4.2

Dessutom ska lagringsanordningar som är placerade efter denna anordning i flödesriktningen vara sådana att det i händelse av fel på energitillförseln efter fyra fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan under de förhållanden som föreskrivs i punkt 1.2 i bilaga 4 till denna föreskrift fortfarande är möjligt att stanna fordonet vid den femte ansättningen med den verkningsgrad som föreskrivs för reservbromsning.

| 5.2.4.3 | För hydrauliska bromssystem med lagrad energi kan dock dessa bestämmelser anses uppfyllda om kraven i punkt 1.3 i bilaga 4 till denna föreskrift är uppfyllda. |
| --- | --- |

5.2.4.3

För hydrauliska bromssystem med lagrad energi kan dock dessa bestämmelser anses uppfyllda om kraven i punkt 1.3 i bilaga 4 till denna föreskrift är uppfyllda.

| 5.2.5 | Kraven i punkterna 5.2.2, 5.2.3 och 5.2.4 ska uppfyllas utan hjälp av någon automatisk anordning som är utformad på sådant sätt att det inte märks om den är obrukbar på grund av att delarna normalt befinner sig i ett viloläge och bara aktiveras vid fel på bromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.5

Kraven i punkterna 5.2.2, 5.2.3 och 5.2.4 ska uppfyllas utan hjälp av någon automatisk anordning som är utformad på sådant sätt att det inte märks om den är obrukbar på grund av att delarna normalt befinner sig i ett viloläge och bara aktiveras vid fel på bromssystemet.

| 5.2.6 | Färdbromssystemet ska verka på samtliga hjul på fordonet och ska fördela sin verkan på lämpligt sätt mellan axlarna. |
| --- | --- |

5.2.6

Färdbromssystemet ska verka på samtliga hjul på fordonet och ska fördela sin verkan på lämpligt sätt mellan axlarna.

| 5.2.7 | För fordon som är utrustade med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B får manöverkraften från andra bromskällor fasas ut på lämpligt sätt, för att låta enbart det elektriskt regenererande bromssystemet anbringas, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda:






  5.2.7.1 | Faktiska variationer i det elektriskt regenererande bromssystemets vridmoment (t.ex. som en följd av ändringar av drivbatteriernas elektriska laddningstillstånd) kompenseras automatiskt genom lämplig variation av fasningsförhållandet så länge som kraven (3) i en av följande bilagor till denna föreskrift är uppfyllda:
  punkt 1.3.2 i bilaga 3, eller
  punkt 5.3 i bilaga 6 (även med den elektriska motorn inkopplad).
  När så krävs för att säkerställa att bromsningsgradens 3/ förhållande till förarens bromskrav kvarstår, med hänsyn tagen till tillgängligt väggrepp, ska bromsning automatiskt fås att verka på fordonets alla hjul. |
| --- | --- | --- |

5.2.7

För fordon som är utrustade med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B får manöverkraften från andra bromskällor fasas ut på lämpligt sätt, för att låta enbart det elektriskt regenererande bromssystemet anbringas, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda:

5.2.7.1

Faktiska variationer i det elektriskt regenererande bromssystemets vridmoment (t.ex. som en följd av ändringar av drivbatteriernas elektriska laddningstillstånd) kompenseras automatiskt genom lämplig variation av fasningsförhållandet så länge som kraven (3) i en av följande bilagor till denna föreskrift är uppfyllda:

3

punkt 1.3.2 i bilaga 3, eller

punkt 5.3 i bilaga 6 (även med den elektriska motorn inkopplad).

När så krävs för att säkerställa att bromsningsgradens 3/ förhållande till förarens bromskrav kvarstår, med hänsyn tagen till tillgängligt väggrepp, ska bromsning automatiskt fås att verka på fordonets alla hjul.

| 5.2.8 | Färdbromssystemets verkan ska vara symmetriskt fördelad mellan hjulen på samma axel i förhållande till fordonets längsgående mittplan.
  Kompensering och funktioner såsom låsningsfria bromsar, som kan ge upphov till avvikelser i den symmetriska fördelningen, ska anges. |
| --- | --- |

5.2.8

Färdbromssystemets verkan ska vara symmetriskt fördelad mellan hjulen på samma axel i förhållande till fordonets längsgående mittplan.

Kompensering och funktioner såsom låsningsfria bromsar, som kan ge upphov till avvikelser i den symmetriska fördelningen, ska anges.

| 5.2.8.1 | Kompensering genom den elektriska styrtransmissionen för försämringar eller fel i bromssystemet ska indikeras för föraren med en gul varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.2. Detta krav ska gälla för alla lasttillstånd när kompenseringen överskrider följande gränser: |
| --- | --- |

5.2.8.1

Kompensering genom den elektriska styrtransmissionen för försämringar eller fel i bromssystemet ska indikeras för föraren med en gul varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.2. Detta krav ska gälla för alla lasttillstånd när kompenseringen överskrider följande gränser:

| 5.2.8.1.1 | En skillnad mellan bromstrycken för hjulen på någon axel, som uppgår till






  a) | 25 % av det högre värdet vid en fordonsretardation på ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.1

En skillnad mellan bromstrycken för hjulen på någon axel, som uppgår till

a)

25 % av det högre värdet vid en fordonsretardation på ≥ 2 m/s2,

2

| b) | ett värde som motsvarar 25 % vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå. |
| --- | --- |

b)

ett värde som motsvarar 25 % vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå.

2

| 5.2.8.1.2 | Ett enskilt kompensationsvärde för någon axel, som uppgår till






  a) | > 50 % av det nominella värdet vid en fordonsretardation på ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.8.1.2

Ett enskilt kompensationsvärde för någon axel, som uppgår till

a)

> 50 % av det nominella värdet vid en fordonsretardation på ≥ 2 m/s2,

2

| b) | ett värde som motsvarar 50 % av det nominella värdet vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå. |
| --- | --- |

b)

ett värde som motsvarar 50 % av det nominella värdet vid 2 m/s2 för retardationer under denna nivå.

2

| 5.2.8.2 | Kompensering enligt ovan är endast tillåten när bromsningen påbörjas vid fordonshastigheter över10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.8.2

Kompensering enligt ovan är endast tillåten när bromsningen påbörjas vid fordonshastigheter över10 km/h.

| 5.2.9 | Funktionsfel i den elektriska styrtransmissionen får inte medföra att bromsarna ansätts i strid med förarens avsikter. |
| --- | --- |

5.2.9

Funktionsfel i den elektriska styrtransmissionen får inte medföra att bromsarna ansätts i strid med förarens avsikter.

| 5.2.10 | Färdbroms-, reservbroms- och parkeringsbromssystemen ska verka på bromsytor som är kopplade till hjulen via komponenter med tillräcklig hållfasthet.
  Då bromsmomentet för en viss axel eller vissa axlar tillhandahålls av både ett friktionsbromssystem och ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B är bortkoppling av den senare källan tillåten, under förutsättning att friktionsbromskällan fortfarande är permanent ansluten och kan tillhandahålla den kompensering som nämns i punkt 5.2.7.1.
  För korta bortkopplingstransienter accepteras dock ofullständig kompensering, men inom 1 s ska denna kompensering ha uppnått minst 75 % av sitt slutliga värde.
  Trots det ska den permanent anslutna friktionsbromskällan i alla händelser säkerställa att både färdbromssystem och reservbromssystem fortfarande kan användas med föreskriven effektivitet.
  Att koppla ur parkeringsbromssystemets bromsytor får endast tillåtas om urkopplingen styrs av föraren från förarsätet, eller från en fjärrstyrningsanordning, och systemet inte kan aktiveras av en läcka.
  Den fjärrstyrningsanordning som nämns ovan ska vara en del av ett system som överensstämmer med de tekniska kraven för en automatiskt kontrollerad styrfunktion av kategori A enligt ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 79 eller senare ändringsserier. |
| --- | --- |

5.2.10

Färdbroms-, reservbroms- och parkeringsbromssystemen ska verka på bromsytor som är kopplade till hjulen via komponenter med tillräcklig hållfasthet.

Då bromsmomentet för en viss axel eller vissa axlar tillhandahålls av både ett friktionsbromssystem och ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B är bortkoppling av den senare källan tillåten, under förutsättning att friktionsbromskällan fortfarande är permanent ansluten och kan tillhandahålla den kompensering som nämns i punkt 5.2.7.1.

För korta bortkopplingstransienter accepteras dock ofullständig kompensering, men inom 1 s ska denna kompensering ha uppnått minst 75 % av sitt slutliga värde.

Trots det ska den permanent anslutna friktionsbromskällan i alla händelser säkerställa att både färdbromssystem och reservbromssystem fortfarande kan användas med föreskriven effektivitet.

Att koppla ur parkeringsbromssystemets bromsytor får endast tillåtas om urkopplingen styrs av föraren från förarsätet, eller från en fjärrstyrningsanordning, och systemet inte kan aktiveras av en läcka.

Den fjärrstyrningsanordning som nämns ovan ska vara en del av ett system som överensstämmer med de tekniska kraven för en automatiskt kontrollerad styrfunktion av kategori A enligt ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 79 eller senare ändringsserier.

| 5.2.11 | Det ska vara enkelt att kompensera för slitage av bromsarna med hjälp av en anordning för manuell eller automatisk justering. Dessutom ska manöverorganet och komponenterna i transmissionen och bromsarna ha en slaglängdsreserv och, om nödvändigt, lämplig möjlighet till kompensation så att effektiv bromsverkan säkerställs utan att någon omedelbar justering krävs då bromsarna blivit upphettade eller bromsbeläggen uppnått en viss grad av förslitning. |
| --- | --- |

5.2.11

Det ska vara enkelt att kompensera för slitage av bromsarna med hjälp av en anordning för manuell eller automatisk justering. Dessutom ska manöverorganet och komponenterna i transmissionen och bromsarna ha en slaglängdsreserv och, om nödvändigt, lämplig möjlighet till kompensation så att effektiv bromsverkan säkerställs utan att någon omedelbar justering krävs då bromsarna blivit upphettade eller bromsbeläggen uppnått en viss grad av förslitning.

| 5.2.11.1 | Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage ska ske automatiskt. Automatiska anordningar för kompensering för slitage ska vara sådana att effektiv bromsverkan säkerställs efter det att bromsarna hettats upp och sedan kylts ner. I synnerhet ska fordonet fortfarande kunna köras normalt efter det att provningarna genomförts enligt punkt 1.5 i bilaga 3 (typ I-provning). |
| --- | --- |

5.2.11.1

Justering av färdbromsen med hänsyn till slitage ska ske automatiskt. Automatiska anordningar för kompensering för slitage ska vara sådana att effektiv bromsverkan säkerställs efter det att bromsarna hettats upp och sedan kylts ner. I synnerhet ska fordonet fortfarande kunna köras normalt efter det att provningarna genomförts enligt punkt 1.5 i bilaga 3 (typ I-provning).

| 5.2.11.2 | Kontroll av slitaget på färdbromsens friktionskomponenter |
| --- | --- |

5.2.11.2

Kontroll av slitaget på färdbromsens friktionskomponenter

| 5.2.11.2.1 | Slitaget på färdbromsbeläggen ska lätt kunna bedömas utifrån eller från undersidan av fordonet, utan att hjulen behöver tas bort, t.ex. genom lämpliga inspektionsluckor. Detta kan göras med enkla vanliga verkstadsverktyg eller vanlig kontrollutrustning för fordon.
  Alternativt kan en avkänningsanordning per hjul (dubbelhjul betraktas som singelhjul) godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.21.1.2 får användas som optisk varningssignal. |
| --- | --- |

5.2.11.2.1

Slitaget på färdbromsbeläggen ska lätt kunna bedömas utifrån eller från undersidan av fordonet, utan att hjulen behöver tas bort, t.ex. genom lämpliga inspektionsluckor. Detta kan göras med enkla vanliga verkstadsverktyg eller vanlig kontrollutrustning för fordon.

Alternativt kan en avkänningsanordning per hjul (dubbelhjul betraktas som singelhjul) godtas, som varnar föraren vid förarplatsen när beläggen behöver bytas. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.21.1.2 får användas som optisk varningssignal.

| 5.2.11.2.2 | Bedömning av slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor får endast utföras genom direkt mätning av den verkliga komponenten eller genom undersökning av eventuell slitagevarnare på bromsskivan eller bromstrumman, vilket kan kräva viss demontering. Därför ska fordonstillverkaren i samband med typgodkännandet ange följande:






  a) | Den metod med vilken slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor kan bedömas, inklusive den demontering och de verktyg och förfaranden som krävs för att uppnå detta. |
| --- | --- | --- |

5.2.11.2.2

Bedömning av slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor får endast utföras genom direkt mätning av den verkliga komponenten eller genom undersökning av eventuell slitagevarnare på bromsskivan eller bromstrumman, vilket kan kräva viss demontering. Därför ska fordonstillverkaren i samband med typgodkännandet ange följande:

a)

Den metod med vilken slitaget på bromsskivornas eller bromstrummornas friktionsytor kan bedömas, inklusive den demontering och de verktyg och förfaranden som krävs för att uppnå detta.

| b) | Uppgifter om maximalt tillåten slitagegräns då komponenten måste bytas ut.
  Dessa uppgifter ska göras fritt tillgängliga, t.ex. i fordonets instruktionsbok eller i ett elektroniskt dataregister. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om maximalt tillåten slitagegräns då komponenten måste bytas ut.

Dessa uppgifter ska göras fritt tillgängliga, t.ex. i fordonets instruktionsbok eller i ett elektroniskt dataregister.

| 5.2.12 | I bromssystem med hydraulisk transmission ska vätskebehållarnas påfyllningsöppningar vara lätt åtkomliga och dessutom ska behållarna med reservvätska vara utformade så att reservvätskans nivå lätt kan kontrolleras utan att behållarna behöver öppnas och den minsta totala behållarvolymen ska vara lika stor som skillnaden i slagvolym för alla bromscylindrar och skjutkolvar som fylls från behållaren, när de rör sig från helt tillbakadragna vid nya belägg och till helt utskjutna vid helt nedslitna belägg. Om de sistnämnda villkoren inte uppfylls ska den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 göra föraren uppmärksam på att nivån hos en reservvätska sjunkit så lågt att det kan uppstå fel på bromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.12

I bromssystem med hydraulisk transmission ska vätskebehållarnas påfyllningsöppningar vara lätt åtkomliga och dessutom ska behållarna med reservvätska vara utformade så att reservvätskans nivå lätt kan kontrolleras utan att behållarna behöver öppnas och den minsta totala behållarvolymen ska vara lika stor som skillnaden i slagvolym för alla bromscylindrar och skjutkolvar som fylls från behållaren, när de rör sig från helt tillbakadragna vid nya belägg och till helt utskjutna vid helt nedslitna belägg. Om de sistnämnda villkoren inte uppfylls ska den röda varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 göra föraren uppmärksam på att nivån hos en reservvätska sjunkit så lågt att det kan uppstå fel på bromssystemet.

| 5.2.13 | Vätsketypen som ska användas i bromssystem med hydraulisk transmission ska anges med hjälp av en symbol enligt figur 1 eller 2 i ISO-standard 9128:2006 och lämplig DOT-märkning (t.ex. DOT 3). Symbolen och märkningen ska placeras på ett väl synligt ställe på ett outplånligt sätt inom 100 mm från vätskebehållarnas påfyllningsöppningar; ytterligare information får lämnas av tillverkaren. |
| --- | --- |

5.2.13

Vätsketypen som ska användas i bromssystem med hydraulisk transmission ska anges med hjälp av en symbol enligt figur 1 eller 2 i ISO-standard 9128:2006 och lämplig DOT-märkning (t.ex. DOT 3). Symbolen och märkningen ska placeras på ett väl synligt ställe på ett outplånligt sätt inom 100 mm från vätskebehållarnas påfyllningsöppningar; ytterligare information får lämnas av tillverkaren.

| 5.2.14 | Varningsanordning |
| --- | --- |

5.2.14

Varningsanordning

| 5.2.14.1 | Varje fordon som är utrustat med ett färdbromssystem som påverkas från en energibehållare ska, om den föreskrivna reservbromsverkan inte kan uppnås med detta bromssystem utan hjälp av den lagrade energin, vara försett med en varningsanordning som ger en optisk- eller akustisk signal när den lagrade energin i någon del av systemet sjunker till ett värde vid vilket det, utan omladdning av energibehållaren och oberoende av fordonets lastförhållanden, inte är möjligt att ansätta färdbromssystemets manöverorgan en femte gång efter fyra fulla ansättningar och erhålla den reservbromsverkan som föreskrivs (utan fel i färdbromsens transmission och med bromsarna inställda så tätt som möjligt). Denna varningsanordning ska vara direkt och permanent ansluten till kretsen. När motorn körs under normala driftsförhållanden och det inte finns några fel i bromssystemet, såsom är fallet vid typgodkännandeprovning, får inte varningsanordningen ge någon signal, utom under den tid som krävs för laddning av energibehållaren (energibehållarna) efter det att motorn startats. Den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 ska användas som optisk varningssignal. |
| --- | --- |

5.2.14.1

Varje fordon som är utrustat med ett färdbromssystem som påverkas från en energibehållare ska, om den föreskrivna reservbromsverkan inte kan uppnås med detta bromssystem utan hjälp av den lagrade energin, vara försett med en varningsanordning som ger en optisk- eller akustisk signal när den lagrade energin i någon del av systemet sjunker till ett värde vid vilket det, utan omladdning av energibehållaren och oberoende av fordonets lastförhållanden, inte är möjligt att ansätta färdbromssystemets manöverorgan en femte gång efter fyra fulla ansättningar och erhålla den reservbromsverkan som föreskrivs (utan fel i färdbromsens transmission och med bromsarna inställda så tätt som möjligt). Denna varningsanordning ska vara direkt och permanent ansluten till kretsen. När motorn körs under normala driftsförhållanden och det inte finns några fel i bromssystemet, såsom är fallet vid typgodkännandeprovning, får inte varningsanordningen ge någon signal, utom under den tid som krävs för laddning av energibehållaren (energibehållarna) efter det att motorn startats. Den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 ska användas som optisk varningssignal.

| 5.2.14.2 | I fråga om fordon som endast anses uppfylla kraven i punkt 5.2.4.1 i denna föreskrift genom att de uppfyller kraven i punkt 1.3 i bilaga 4 till denna föreskrift ska dock varningsanordningen utöver en optisk signal också avge en akustisk signal. Dessa anordningar behöver inte vara i drift samtidigt, under förutsättning att var och en av dem uppfyller ovanstående krav och att den akustiska signalen inte sätts igång före den optiska signalen. Den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 ska användas som optisk varningssignal. |
| --- | --- |

5.2.14.2

I fråga om fordon som endast anses uppfylla kraven i punkt 5.2.4.1 i denna föreskrift genom att de uppfyller kraven i punkt 1.3 i bilaga 4 till denna föreskrift ska dock varningsanordningen utöver en optisk signal också avge en akustisk signal. Dessa anordningar behöver inte vara i drift samtidigt, under förutsättning att var och en av dem uppfyller ovanstående krav och att den akustiska signalen inte sätts igång före den optiska signalen. Den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 ska användas som optisk varningssignal.

| 5.2.14.3 | Ljudanordningen får sättas ur funktion när parkeringsbromsen är aktiverad och/eller, enligt tillverkarens val, i fråga om fordon med automatisk transmission när växelväljaren står i parkeringsläge. |
| --- | --- |

5.2.14.3

Ljudanordningen får sättas ur funktion när parkeringsbromsen är aktiverad och/eller, enligt tillverkarens val, i fråga om fordon med automatisk transmission när växelväljaren står i parkeringsläge.

| 5.2.15 | När en hjälpenergikälla är nödvändig för bromssystemets funktion ska energireserven, utan att kraven i punkt 5.1.2.3 påverkas, vara sådan att den säkerställer tillräcklig bromsverkan för att stanna fordonet enligt de föreskrivna villkoren om motorn stannar eller ett fel uppstår på de delar som driver energikällan. Om den muskelkraft som föraren anbringar på parkeringsbromssystemet förstärks med någon form av hjälpmedel ska parkeringsbromssystemets påverkan dessutom säkerställas i händelse av fel på detta hjälpmedel, vid behov med hjälp av en energireserv som är oberoende av den källa som normalt försörjer hjälpmedlet. Denna energireserv får vara den som är avsedd för färdbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.15

När en hjälpenergikälla är nödvändig för bromssystemets funktion ska energireserven, utan att kraven i punkt 5.1.2.3 påverkas, vara sådan att den säkerställer tillräcklig bromsverkan för att stanna fordonet enligt de föreskrivna villkoren om motorn stannar eller ett fel uppstår på de delar som driver energikällan. Om den muskelkraft som föraren anbringar på parkeringsbromssystemet förstärks med någon form av hjälpmedel ska parkeringsbromssystemets påverkan dessutom säkerställas i händelse av fel på detta hjälpmedel, vid behov med hjälp av en energireserv som är oberoende av den källa som normalt försörjer hjälpmedlet. Denna energireserv får vara den som är avsedd för färdbromssystemet.

| 5.2.16 | Pneumatisk/hydraulisk hjälputrustning ska förses med energi på ett sådant sätt att de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås när hjälputrustningen är i drift, och att driften av hjälputrustningen inte ens vid skada på energikällan kan orsaka att energireserverna som matar bromssystemen sjunker under den nivå som anges i punkt 5.2.14. |
| --- | --- |

5.2.16

Pneumatisk/hydraulisk hjälputrustning ska förses med energi på ett sådant sätt att de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås när hjälputrustningen är i drift, och att driften av hjälputrustningen inte ens vid skada på energikällan kan orsaka att energireserverna som matar bromssystemen sjunker under den nivå som anges i punkt 5.2.14.

| 5.2.17 | För ett motorfordon som är utrustat för att dra ett släpfordon med elektrisk färdbroms, ska följande krav uppfyllas:






  5.2.17.1 | Motorfordonets kraftförsörjning (generator och batteri) ska ha tillräcklig kapacitet för att förse det elektriska bromssystemet med ström. När motorn körs vid det tomgångsvarvtal som rekommenderas av tillverkaren och alla elektriska anordningar som levereras av tillverkaren som standardutrustning på fordonet är tillslagna får inte spänningen i de elektriska ledningarna vid det elektriska bromssystemets största strömförbrukning (15 A) sjunka under värdet 9,6 V mätt i anslutningspunkten. De elektriska ledningarna får inte kunna kortslutas ens vid överbelastning. |
| --- | --- | --- |

5.2.17

För ett motorfordon som är utrustat för att dra ett släpfordon med elektrisk färdbroms, ska följande krav uppfyllas:

5.2.17.1

Motorfordonets kraftförsörjning (generator och batteri) ska ha tillräcklig kapacitet för att förse det elektriska bromssystemet med ström. När motorn körs vid det tomgångsvarvtal som rekommenderas av tillverkaren och alla elektriska anordningar som levereras av tillverkaren som standardutrustning på fordonet är tillslagna får inte spänningen i de elektriska ledningarna vid det elektriska bromssystemets största strömförbrukning (15 A) sjunka under värdet 9,6 V mätt i anslutningspunkten. De elektriska ledningarna får inte kunna kortslutas ens vid överbelastning.

| 5.2.17.2 | I händelse av fel på motorfordonets färdbromssystem då detta system består av minst två separata delar, ska den eller de delar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt eller delvis påverka släpfordonets bromsar. |
| --- | --- |

5.2.17.2

I händelse av fel på motorfordonets färdbromssystem då detta system består av minst två separata delar, ska den eller de delar som inte påverkas av felet ha förmåga att helt eller delvis påverka släpfordonets bromsar.

| 5.2.17.3 | Användning av stopplyktans omkopplare och krets för att påverka det elektriska bromssystemet är endast tillåten om styrledningen är ansluten parallellt med stopplyktan och om stopplyktans befintliga omkopplare och krets klarar den extra belastningen. |
| --- | --- |

5.2.17.3

Användning av stopplyktans omkopplare och krets för att påverka det elektriska bromssystemet är endast tillåten om styrledningen är ansluten parallellt med stopplyktan och om stopplyktans befintliga omkopplare och krets klarar den extra belastningen.

| 5.2.18 | Ytterligare krav för fordon utrustade med elektriskt regenererande bromssystem. |
| --- | --- |

5.2.18

Ytterligare krav för fordon utrustade med elektriskt regenererande bromssystem.

| 5.2.18.1 | Fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A. |
| --- | --- |

5.2.18.1

Fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A.

| 5.2.18.1.1 | Det elektriskt regenererande bromssystemet får endast aktiveras av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge. |
| --- | --- |

5.2.18.1.1

Det elektriskt regenererande bromssystemet får endast aktiveras av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge.

| 5.2.18.2 | Fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B. |
| --- | --- |

5.2.18.2

Fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B.

| 5.2.18.2.1 | Det får inte vara möjligt att delvis eller helt koppla ur någon del av färdbromssystemet på annat sätt än genom en automatisk anordning. Detta krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i punkt 5.2.10. |
| --- | --- |

5.2.18.2.1

Det får inte vara möjligt att delvis eller helt koppla ur någon del av färdbromssystemet på annat sätt än genom en automatisk anordning. Detta krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i punkt 5.2.10.

| 5.2.18.2.2 | Färdbromssystemet får bara ha ett manöverorgan. |
| --- | --- |

5.2.18.2.2

Färdbromssystemet får bara ha ett manöverorgan.

| 5.2.18.2.3 | Färdbromssystemet får inte påverkas negativt av urkoppling av motorn (motorerna) eller av använt utväxlingsförhållande. |
| --- | --- |

5.2.18.2.3

Färdbromssystemet får inte påverkas negativt av urkoppling av motorn (motorerna) eller av använt utväxlingsförhållande.

| 5.2.18.2.4 | Om funktionen för en elektrisk bromskomponent är säkerställd genom ett förhållande mellan information som kommer från färdbromsens manöverorgan och bromskraften till hjulen ska ett fel i detta förhållande som får till följd att hänsyn ej tas till föreskrifterna för fördelning av bromsning mellan axlarna (bilaga 5 eller 6 beroende på vad som är tillämpligt) leda till att föraren varnas genom en optisk varningssignal senast när manöverorganet påverkas och som förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningen är påslagen. |
| --- | --- |

5.2.18.2.4

Om funktionen för en elektrisk bromskomponent är säkerställd genom ett förhållande mellan information som kommer från färdbromsens manöverorgan och bromskraften till hjulen ska ett fel i detta förhållande som får till följd att hänsyn ej tas till föreskrifterna för fördelning av bromsning mellan axlarna (bilaga 5 eller 6 beroende på vad som är tillämpligt) leda till att föraren varnas genom en optisk varningssignal senast när manöverorganet påverkas och som förblir tänd så länge som felet kvarstår och tändningen är påslagen.

| 5.2.18.3 | För fordon som är utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av endera kategorin gäller alla tillämpliga föreskrifter utom punkt 5.2.18.1.1. I detta fall får det elektriskt regenererande bromssystemet påverkas av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge. Dessutom får inte användning av färdbromsens manöverorgan minska den bromseffekt som genereras enligt ovan genom att gaspedalen frikopplas. |
| --- | --- |

5.2.18.3

För fordon som är utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av endera kategorin gäller alla tillämpliga föreskrifter utom punkt 5.2.18.1.1. I detta fall får det elektriskt regenererande bromssystemet påverkas av gaspedalen och/eller växeln i neutralläge. Dessutom får inte användning av färdbromsens manöverorgan minska den bromseffekt som genereras enligt ovan genom att gaspedalen frikopplas.

| 5.2.18.4 | Det elektriska bromssystemet får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. |
| --- | --- |

5.2.18.4

Det elektriska bromssystemet får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält.

| 5.2.18.5 | På fordon som är utrustade med låsningsfria bromsar ska dessa styra det elektriska bromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.18.5

På fordon som är utrustade med låsningsfria bromsar ska dessa styra det elektriska bromssystemet.

| 5.2.18.6 | Drivbatteriernas laddningstillstånd fastställs med den metod som anges i tillägg 1 till bilaga 3 till denna föreskrift (4). |
| --- | --- |

5.2.18.6

Drivbatteriernas laddningstillstånd fastställs med den metod som anges i tillägg 1 till bilaga 3 till denna föreskrift (4

| 5.2.19 | Särskilda ytterligare krav för den elektriska transmissionen till parkeringsbromssystemet |
| --- | --- |

5.2.19

Särskilda ytterligare krav för den elektriska transmissionen till parkeringsbromssystemet

| 5.2.19.1 | I de fall då fel uppstår på den elektriska transmissionen ska all oavsiktlig påverkan av parkeringsbromssystemet förhindras. |
| --- | --- |

5.2.19.1

I de fall då fel uppstår på den elektriska transmissionen ska all oavsiktlig påverkan av parkeringsbromssystemet förhindras.

| 5.2.19.2 | I de fall då ett elektriskt fel uppstår på manöverorganet eller ett ledningsbrott i den elektriska styrtransmissionen mellan manöverorganet och den elektroniska styrenhet som är direkt kopplad till det, med undantag för energikällan, ska det fortfarande vara möjligt att aktivera parkeringsbromssystemet från förarplatsen, och därmed ska det lastade fordonet kunna hållas stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 8 %. Som ett alternativ ska en automatisk påverkan av parkeringsbromsen tillåtas när fordonet är stillastående, förutsatt att ovanstående bromsverkan uppnås och att parkeringsbromsen, när den är ansatt, förblir aktiverad oavsett om tändningen är påslagen eller inte. Enligt detta alternativ ska parkeringsbromsen automatiskt lossas så snart föraren börjar sätta fordonet i rörelse igen. Motortransmissionen, den manuella transmissionen eller den automatiska transmissionen (parkeringsläge) får användas för att uppnå eller hjälpa till att uppnå ovanstående bromsverkan. |
| --- | --- |

5.2.19.2

I de fall då ett elektriskt fel uppstår på manöverorganet eller ett ledningsbrott i den elektriska styrtransmissionen mellan manöverorganet och den elektroniska styrenhet som är direkt kopplad till det, med undantag för energikällan, ska det fortfarande vara möjligt att aktivera parkeringsbromssystemet från förarplatsen, och därmed ska det lastade fordonet kunna hållas stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 8 %. Som ett alternativ ska en automatisk påverkan av parkeringsbromsen tillåtas när fordonet är stillastående, förutsatt att ovanstående bromsverkan uppnås och att parkeringsbromsen, när den är ansatt, förblir aktiverad oavsett om tändningen är påslagen eller inte. Enligt detta alternativ ska parkeringsbromsen automatiskt lossas så snart föraren börjar sätta fordonet i rörelse igen. Motortransmissionen, den manuella transmissionen eller den automatiska transmissionen (parkeringsläge) får användas för att uppnå eller hjälpa till att uppnå ovanstående bromsverkan.

| 5.2.19.2.1 | Ett avbrott i ledningarna i den elektriska transmissionen eller ett elektriskt fel i parkeringsbromssystemets manöverorgan ska signaleras till föraren genom den gula varningssignal som föreskrivs i punkt 5.2.21.1.2. Vid ett avbrott i ledningarna i parkeringsbromssystemets elektriska styrtransmission ska denna gula varningssignal visas för föraren så snart som avbrottet uppstår.
  Dessutom ska ett sådant elektriskt fel i manöverorganet eller avbrott i de externa kablarna till den eller de elektroniska styrenheterna, med undantag för energikällan, signaleras till föraren med hjälp av den blinkande röda varningssignalen som föreskrivs i punkt 5.2.21.1.1 så länge som tändningen är påslagen, inklusive en tidsperiod om minst 10 s därefter med manöverorganet i ansatt läge.
  Om parkeringsbromssystemet detekterar en korrekt ansättning av parkeringsbromsen kan den blinkande röda varningssignalen dock avbrytas och den icke-blinkande röda signalen användas för att visa att parkeringsbromsen är aktiverad.
  Om påverkan av parkeringsbromsen normalt indikeras av en separat röd varningssignal, som uppfyller alla kraven i punkt 5.2.21.2, ska denna signal användas för att uppfylla ovanstående krav på en röd signal. |
| --- | --- |

5.2.19.2.1

Ett avbrott i ledningarna i den elektriska transmissionen eller ett elektriskt fel i parkeringsbromssystemets manöverorgan ska signaleras till föraren genom den gula varningssignal som föreskrivs i punkt 5.2.21.1.2. Vid ett avbrott i ledningarna i parkeringsbromssystemets elektriska styrtransmission ska denna gula varningssignal visas för föraren så snart som avbrottet uppstår.

Dessutom ska ett sådant elektriskt fel i manöverorganet eller avbrott i de externa kablarna till den eller de elektroniska styrenheterna, med undantag för energikällan, signaleras till föraren med hjälp av den blinkande röda varningssignalen som föreskrivs i punkt 5.2.21.1.1 så länge som tändningen är påslagen, inklusive en tidsperiod om minst 10 s därefter med manöverorganet i ansatt läge.

Om parkeringsbromssystemet detekterar en korrekt ansättning av parkeringsbromsen kan den blinkande röda varningssignalen dock avbrytas och den icke-blinkande röda signalen användas för att visa att parkeringsbromsen är aktiverad.

Om påverkan av parkeringsbromsen normalt indikeras av en separat röd varningssignal, som uppfyller alla kraven i punkt 5.2.21.2, ska denna signal användas för att uppfylla ovanstående krav på en röd signal.

| 5.2.19.3 | Hjälputrustning får försörjas med energi från den elektriska transmissionen för parkeringsbromssystemet, förutsatt att energikällan är tillräcklig för att medge påverkan av parkeringsbromssystemet vid sidan av fordonets elektriska belastning under felfria förhållanden. Dessutom ska kraven i punkt 5.2.20.6 gälla om energikällan även används för färdbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.19.3

Hjälputrustning får försörjas med energi från den elektriska transmissionen för parkeringsbromssystemet, förutsatt att energikällan är tillräcklig för att medge påverkan av parkeringsbromssystemet vid sidan av fordonets elektriska belastning under felfria förhållanden. Dessutom ska kraven i punkt 5.2.20.6 gälla om energikällan även används för färdbromssystemet.

| 5.2.19.4 | När tändningen som styr bromssystemets elektriska energi stängts av och/eller nyckeln tagits ur ska det fortfarande vara möjligt att ansätta parkeringsbromssystemet men omöjligt att lossa det.
  Parkeringsbromsystemet får dock också lossas när detta sker som ett led i en handling som utförs av en fjärrstyrningsanordning som överensstämmer med de tekniska kraven för en automatiskt kontrollerad styrfunktion av kategori A enligt ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 79 eller senare ändringsserier. |
| --- | --- |

5.2.19.4

När tändningen som styr bromssystemets elektriska energi stängts av och/eller nyckeln tagits ur ska det fortfarande vara möjligt att ansätta parkeringsbromssystemet men omöjligt att lossa det.

Parkeringsbromsystemet får dock också lossas när detta sker som ett led i en handling som utförs av en fjärrstyrningsanordning som överensstämmer med de tekniska kraven för en automatiskt kontrollerad styrfunktion av kategori A enligt ändringsserie 02 till FN-föreskrift nr 79 eller senare ändringsserier.

| 5.2.20 | Särskilda ytterligare krav för färdbromssystem med elektrisk styrtransmission |
| --- | --- |

5.2.20

Särskilda ytterligare krav för färdbromssystem med elektrisk styrtransmission

| 5.2.20.1 | Med parkeringsbromsen lossad ska färdbromssystemet kunna uppfylla följande krav:






  a) | Med framdrivningssystemets manöverorgan för påslagning/avstängning i påslaget läge (körläge) ska färdbromssystemet alstra en total statistisk bromskraft som åtminstone motsvarar den som krävs enligt typ 0-provningen för färdbromsverkan, enligt punkt 2.1 i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- | --- |

5.2.20.1

Med parkeringsbromsen lossad ska färdbromssystemet kunna uppfylla följande krav:

a)

Med framdrivningssystemets manöverorgan för påslagning/avstängning i påslaget läge (körläge) ska färdbromssystemet alstra en total statistisk bromskraft som åtminstone motsvarar den som krävs enligt typ 0-provningen för färdbromsverkan, enligt punkt 2.1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

| b) | Under de första 60 sekunderna efter det att framdrivningssystemets manöverorgan för påslagning/avstängning har avaktiverats och försatts i avstängt eller låst läge och/eller nyckeln har tagits ur, ska tre bromsansättningar alstra en total statistisk bromskraft som åtminstone motsvarar den som krävs enligt typ 0-provningen för färdbromsverkan, enligt punkt 2.1 i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

b)

Under de första 60 sekunderna efter det att framdrivningssystemets manöverorgan för påslagning/avstängning har avaktiverats och försatts i avstängt eller låst läge och/eller nyckeln har tagits ur, ska tre bromsansättningar alstra en total statistisk bromskraft som åtminstone motsvarar den som krävs enligt typ 0-provningen för färdbromsverkan, enligt punkt 2.1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

| c) | Efter den period som anges ovan, eller från och med den fjärde bromsansättningen under 60-sekundersperioden, beroende på vad som sker först, ska färdbromssystemet alstra en total statisk bromskraft som åtminstone motsvarar den som krävs enligt typ 0-provningen för reservbromsverkan enligt punkt 2.2 i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

c)

Efter den period som anges ovan, eller från och med den fjärde bromsansättningen under 60-sekundersperioden, beroende på vad som sker först, ska färdbromssystemet alstra en total statisk bromskraft som åtminstone motsvarar den som krävs enligt typ 0-provningen för reservbromsverkan enligt punkt 2.2 i bilaga 3 till denna föreskrift.

Det ska anses klarlagt att det finns tillräckligt med energi i energitransmissionen för färdbromssystemet.

| 5.2.20.2 | I de fall då ett enstaka tillfälligt fel (< 40 ms) uppstår i den elektriska styrtransmissionen, som inte rör dess energikälla, (till exempel en ej överförd signal eller ett datafel) ska detta inte ha någon märkbar effekt på färdbromsens bromsverkan. |
| --- | --- |

5.2.20.2

I de fall då ett enstaka tillfälligt fel (< 40 ms) uppstår i den elektriska styrtransmissionen, som inte rör dess energikälla, (till exempel en ej överförd signal eller ett datafel) ska detta inte ha någon märkbar effekt på färdbromsens bromsverkan.

| 5.2.20.3 | Ett fel i den elektriska styrtransmissionen (5), med undantag för i dess energireserv, som påverkar den funktion och bromsverkan hos system som behandlas i denna föreskrift ska meddelas föraren genom de röda eller gula varningssignaler som specificeras i punkterna 5.2.21.1.1 respektive 5.2.21.1.2, beroende på vad som är tillämpligt. När den föreskrivna bromsverkan inte längre kan uppnås med färdbromsen (röd varningssignal), ska fel orsakade av elavbrott (t.ex. brott, urkoppling) signaleras till föraren så snart de uppstår och den föreskrivna reservbromsverkan ska uppnås genom användning av färdbromsens manöverorgan enligt punkt 2.2 i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.2.20.3

Ett fel i den elektriska styrtransmissionen (5

| 5.2.20.4 | I händelse av fel på den elektriska styrtransmissionens energikälla ska, med början från det nominella värdet på energinivån, fullt styrområde för färdbromssystemet garanteras efter tjugo på varandra följande fulla ansättningar av färdbromsens manöverorgan. Under provningen ska bromsens manöverorgan ansättas fullt under 20 s och lossas under 5 s vid varje påverkan. Det ska anses vara klarlagt att det under ovanstående provning finns tillräckligt med energi tillgänglig i energitransmissionen för att garantera full påverkan av färdbromssystemet. Detta krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i bilaga 4. |
| --- | --- |

5.2.20.4

I händelse av fel på den elektriska styrtransmissionens energikälla ska, med början från det nominella värdet på energinivån, fullt styrområde för färdbromssystemet garanteras efter tjugo på varandra följande fulla ansättningar av färdbromsens manöverorgan. Under provningen ska bromsens manöverorgan ansättas fullt under 20 s och lossas under 5 s vid varje påverkan. Det ska anses vara klarlagt att det under ovanstående provning finns tillräckligt med energi tillgänglig i energitransmissionen för att garantera full påverkan av färdbromssystemet. Detta krav ska inte tolkas som ett avsteg från kraven i bilaga 4.

| 5.2.20.5 | När batterispänningen sjunker under ett av tillverkaren angett värde vid vilket den föreskrivna bromsverkan inte längre kan garanteras med färdbromsen och/eller vilket hindrar åtminstone två oberoende färdbromskretsar från att var och en åstadkomma föreskriven reservbromsverkan ska den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 aktiveras. När varningssignalen har aktiverats ska det vara möjligt att ansätta färdbromsens manöverorgan och uppnå åtminstone den reservbromsverkan som föreskrivs i punkt 2.2 i bilaga 3 till denna föreskrift. Det ska anses klarlagt att det finns tillräckligt med energi i energitransmissionen för färdbromssystemet. |
| --- | --- |

5.2.20.5

När batterispänningen sjunker under ett av tillverkaren angett värde vid vilket den föreskrivna bromsverkan inte längre kan garanteras med färdbromsen och/eller vilket hindrar åtminstone två oberoende färdbromskretsar från att var och en åstadkomma föreskriven reservbromsverkan ska den röda varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.1 aktiveras. När varningssignalen har aktiverats ska det vara möjligt att ansätta färdbromsens manöverorgan och uppnå åtminstone den reservbromsverkan som föreskrivs i punkt 2.2 i bilaga 3 till denna föreskrift. Det ska anses klarlagt att det finns tillräckligt med energi i energitransmissionen för färdbromssystemet.

| 5.2.20.6 | Om hjälputrustningen förses med energi från samma reserv som den elektriska styrtransmissionen ska det säkerställas, med motorn gående med ett varvtal som inte är högre än 80 % av varvtalet vid maximal effekt, att energitillförseln är tillräcklig för att uppfylla de föreskrivna retardationsvärdena, antingen med en energikälla som kan förhindra urladdning av denna reserv när all hjälputrustning är i drift eller genom automatisk avstängning av förvalda delar av hjälputrustningen vid en spänning högre än den kritiska nivå som avses i punkt 5.2.20.5 i denna föreskrift, så att ytterligare urladdning av denna reserv förhindras. Överensstämmelse får visas genom beräkning eller genom en praktisk provning. Denna punkt gäller inte fordon för vilka de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås utan elektrisk energi. |
| --- | --- |

5.2.20.6

Om hjälputrustningen förses med energi från samma reserv som den elektriska styrtransmissionen ska det säkerställas, med motorn gående med ett varvtal som inte är högre än 80 % av varvtalet vid maximal effekt, att energitillförseln är tillräcklig för att uppfylla de föreskrivna retardationsvärdena, antingen med en energikälla som kan förhindra urladdning av denna reserv när all hjälputrustning är i drift eller genom automatisk avstängning av förvalda delar av hjälputrustningen vid en spänning högre än den kritiska nivå som avses i punkt 5.2.20.5 i denna föreskrift, så att ytterligare urladdning av denna reserv förhindras. Överensstämmelse får visas genom beräkning eller genom en praktisk provning. Denna punkt gäller inte fordon för vilka de föreskrivna retardationsvärdena kan uppnås utan elektrisk energi.

| 5.2.20.7 | Om hjälputrustningen förses med energi från den elektriska styrtransmissionen ska följande krav vara uppfyllda:






  5.2.20.7.1 | I händelse av fel på energikällan när fordonet är i rörelse ska energin i behållaren vara tillräcklig för att ansätta bromsarna när manöverorganet ansätts. |
| --- | --- | --- |

5.2.20.7

Om hjälputrustningen förses med energi från den elektriska styrtransmissionen ska följande krav vara uppfyllda:

5.2.20.7.1

I händelse av fel på energikällan när fordonet är i rörelse ska energin i behållaren vara tillräcklig för att ansätta bromsarna när manöverorganet ansätts.

| 5.2.20.7.2 | I händelse av fel på energikällan när fordonet står stilla och parkeringsbromssystemet är ansatt, ska energin i behållaren vara tillräcklig för att lamporna ska kunna påverkas även när bromsarna ansätts. |
| --- | --- |

5.2.20.7.2

I händelse av fel på energikällan när fordonet står stilla och parkeringsbromssystemet är ansatt, ska energin i behållaren vara tillräcklig för att lamporna ska kunna påverkas även när bromsarna ansätts.

| 5.2.21 | De allmänna bestämmelserna om optiska varningssignaler vars funktion är att för föraren indikera vissa specifika fel (eller defekter) på motorfordonets bromssystem, anges i följande punkter. Förutom såsom beskrivs i punkt 5.2.21.5 ska dessa signaler uteslutande användas för de ändamål som föreskrivs i denna föreskrift. |
| --- | --- |

5.2.21

De allmänna bestämmelserna om optiska varningssignaler vars funktion är att för föraren indikera vissa specifika fel (eller defekter) på motorfordonets bromssystem, anges i följande punkter. Förutom såsom beskrivs i punkt 5.2.21.5 ska dessa signaler uteslutande användas för de ändamål som föreskrivs i denna föreskrift.

| 5.2.21.1 | Motorfordon ska kunna tillhandahålla optiska varningssignaler för fel och defekter i bromssystemet enligt följande:






  5.2.21.1.1 | En röd varningssignal ska indikera ett fel på fordonets bromssystem, vilka definieras på annan plats i denna föreskrift och hindrar att den föreskrivna bromsverkan uppnås med färdbromsen och/eller hindrar funktionen för åtminstone en av två oberoende färdbromskretsar. |
| --- | --- | --- |

5.2.21.1

Motorfordon ska kunna tillhandahålla optiska varningssignaler för fel och defekter i bromssystemet enligt följande:

5.2.21.1.1

En röd varningssignal ska indikera ett fel på fordonets bromssystem, vilka definieras på annan plats i denna föreskrift och hindrar att den föreskrivna bromsverkan uppnås med färdbromsen och/eller hindrar funktionen för åtminstone en av två oberoende färdbromskretsar.

| 5.2.21.1.2 | När så är tillämpligt ska en gul varningssignal indikera ett elektriskt detekterat fel på fordonets bromssystem, vilket inte indikeras av den röda varningssignalen som beskrivs i punkt 5.2.21.1.1. |
| --- | --- |

5.2.21.1.2

När så är tillämpligt ska en gul varningssignal indikera ett elektriskt detekterat fel på fordonets bromssystem, vilket inte indikeras av den röda varningssignalen som beskrivs i punkt 5.2.21.1.1.

| 5.2.21.2 | Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus och föraren ska från förarplatsen enkelt kunna kontrollera att signalerna fungerar på ett tillfredsställande sätt. Fel på en komponent i varningsanordningarna ska inte medföra någon minskning av systemets bromsverkan. |
| --- | --- |

5.2.21.2

Varningssignalerna ska vara synliga även i dagsljus och föraren ska från förarplatsen enkelt kunna kontrollera att signalerna fungerar på ett tillfredsställande sätt. Fel på en komponent i varningsanordningarna ska inte medföra någon minskning av systemets bromsverkan.

| 5.2.21.3 | Om inget annat anges gäller följande:






  5.2.21.3.1 | Ett specificerat fel eller en specificerad defekt ska signaleras till föraren genom ovannämnda varningssignaler senast då tillämpligt bromsmanöverorgan påverkas. |
| --- | --- | --- |

5.2.21.3

Om inget annat anges gäller följande:

5.2.21.3.1

Ett specificerat fel eller en specificerad defekt ska signaleras till föraren genom ovannämnda varningssignaler senast då tillämpligt bromsmanöverorgan påverkas.

| 5.2.21.3.2 | Varningssignalerna ska visas så länge som felet eller defekten finns kvar och tändningen är påslagen. |
| --- | --- |

5.2.21.3.2

Varningssignalerna ska visas så länge som felet eller defekten finns kvar och tändningen är påslagen.

| 5.2.21.3.3 | Varningssignalen ska vara konstant (ej blinkande). |
| --- | --- |

5.2.21.3.3

Varningssignalen ska vara konstant (ej blinkande).

| 5.2.21.4 | Varningssignalerna som nämnts ovan ska tändas när fordonets elektriska utrustning (och bromssystemet) förses med energi. När fordonet står stilla ska bromssystemet bekräfta att inga av de specificerade felen eller defekterna finns innan signalerna släcks. De specificerade fel eller defekter som ska aktivera dessa varningssignaler, men som inte kan detekteras vid statiska förhållanden, ska lagras när de detekteras och visas vid påslagning och vid alla tillfällen när tändningen är påslagen, så länge som felet eller defekten kvarstår. |
| --- | --- |

5.2.21.4

Varningssignalerna som nämnts ovan ska tändas när fordonets elektriska utrustning (och bromssystemet) förses med energi. När fordonet står stilla ska bromssystemet bekräfta att inga av de specificerade felen eller defekterna finns innan signalerna släcks. De specificerade fel eller defekter som ska aktivera dessa varningssignaler, men som inte kan detekteras vid statiska förhållanden, ska lagras när de detekteras och visas vid påslagning och vid alla tillfällen när tändningen är påslagen, så länge som felet eller defekten kvarstår.

| 5.2.21.5 | Icke-specificerade fel (eller defekter) eller annan information om motorfordonets bromsar och/eller löpverk får indikeras med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.2, förutsatt att samtliga av följande villkor är uppfyllda:






  5.2.21.5.1 | Fordonet är stillastående. |
| --- | --- | --- |

5.2.21.5

Icke-specificerade fel (eller defekter) eller annan information om motorfordonets bromsar och/eller löpverk får indikeras med den gula varningssignal som specificeras i punkt 5.2.21.1.2, förutsatt att samtliga av följande villkor är uppfyllda:

5.2.21.5.1

Fordonet är stillastående.

| 5.2.21.5.2 | Bromssystemet har först energisatts och signalen har indikerat att inga specificerade fel (eller defekter) föreligger, i enlighet med de förfaranden som beskrivs i punkt 5.2.21.4. |
| --- | --- |

5.2.21.5.2

Bromssystemet har först energisatts och signalen har indikerat att inga specificerade fel (eller defekter) föreligger, i enlighet med de förfaranden som beskrivs i punkt 5.2.21.4.

| 5.2.21.5.3 | Icke-specificerade fel eller annan information indikeras endast genom varningssignalens blinkande. Varningssignalen ska dock släckas så fort fordonet kommer upp i över 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.21.5.3

Icke-specificerade fel eller annan information indikeras endast genom varningssignalens blinkande. Varningssignalen ska dock släckas så fort fordonet kommer upp i över 10 km/h.

| 5.2.22 | Generering av en bromssignal för att tända bromslamporna |
| --- | --- |

5.2.22

Generering av en bromssignal för att tända bromslamporna

| 5.2.22.1 | Förarens aktivering av färdbromssystemet ska generera en signal som används för att tända bromslamporna. |
| --- | --- |

5.2.22.1

Förarens aktivering av färdbromssystemet ska generera en signal som används för att tända bromslamporna.

| 5.2.22.2 | Krav för fordon utrustade med automatiskt styrd bromsning och/eller regenerativ bromsning som ger en retarderande kraft (t.ex. när gaspedalen släpps) (6).






  Retardation genom automatiskt styrd bromsning och/eller regenerativ bromsning |
| --- | --- |
| ≤ 1,3 m/s2 | > 1,3 m/s2 |
| Får generera signalen | Ska generera signalen |

5.2.22.2

Krav för fordon utrustade med automatiskt styrd bromsning och/eller regenerativ bromsning som ger en retarderande kraft (t.ex. när gaspedalen släpps) (6

Retardation genom automatiskt styrd bromsning och/eller regenerativ bromsning

≤ 1,3 m/s2

2

> 1,3 m/s2

2

Får generera signalen

Ska generera signalen

När signalen har genererats ska den avges tills retardationskravet upphör. Signalen får dock avbrytas vid stillastående eller när retardationskravet är lägre än 1,3 m/s2 eller lika med det värde som genererade signalen, beroende på vilket värde som är lägst.

2

En lämplig åtgärd (t.ex. avbrytning av hysteres, utjämning eller tidsfördröjning) ska genomföras för att undvika snabba förändringar av signalen som leder till blinkande stopplyktor.

| 5.2.22.3 | Aktivering av en del av färdbromssystemet genom ”selektiv bromsning” eller genom funktioner vars främsta syfte inte är att bromsa fordonet (t.ex. lätt påverkan av friktionsbromsarna för att rengöra skivorna) får inte generera ovannämnda signal (7). |
| --- | --- |

5.2.22.3

Aktivering av en del av färdbromssystemet genom ”selektiv bromsning” eller genom funktioner vars främsta syfte inte är att bromsa fordonet (t.ex. lätt påverkan av friktionsbromsarna för att rengöra skivorna) får inte generera ovannämnda signal (7

| 5.2.22.4 | Signalen får inte genereras när retardation framställs enbart genom motorns naturliga bromsverkan, luft-/rullmotstånd och/eller väglutning. |
| --- | --- |

5.2.22.4

Signalen får inte genereras när retardation framställs enbart genom motorns naturliga bromsverkan, luft-/rullmotstånd och/eller väglutning.

| 5.2.23 | Om ett fordon är utrustat med medel för att indikera nödbromsning, ska aktivering och avaktivering av nödbromssignalen endast genereras genom ansättning av färdbromssystemet om följande villkor är uppfyllda (6): |
| --- | --- |

5.2.23

Om ett fordon är utrustat med medel för att indikera nödbromsning, ska aktivering och avaktivering av nödbromssignalen endast genereras genom ansättning av färdbromssystemet om följande villkor är uppfyllda (6

| 5.2.23.1 | Signalen får inte aktiveras om fordonets retardation är lägre än 6 m/s2 men den får aktiveras vid en retardation på eller över detta värde; det faktiska värdet definieras av fordonstillverkaren.
  Signalen ska avaktiveras senast då retardationen blivit lägre än 2,5 m/s2. |
| --- | --- |

5.2.23.1

Signalen får inte aktiveras om fordonets retardation är lägre än 6 m/s2

Signalen ska avaktiveras senast då retardationen blivit lägre än 2,5 m/s2.

2

| 5.2.23.2 | Följande villkor får också tillämpas:






  a) | Signalen får genereras från en uppskattning av fordonets retardation utifrån bromskravet, med beaktande av de tröskelvärden för aktivering och avaktivering som definieras i punkt 5.2.23.1,
  eller |
| --- | --- | --- |

5.2.23.2

Följande villkor får också tillämpas:

a)

Signalen får genereras från en uppskattning av fordonets retardation utifrån bromskravet, med beaktande av de tröskelvärden för aktivering och avaktivering som definieras i punkt 5.2.23.1,

eller

| b) | signalen får aktiveras vid en hastighet över 50 km/h då det låsningsfria bromssystemet genomför en komplett cykel (enligt definitionen i punkt 2 i bilaga 6). |
| --- | --- |

b)

signalen får aktiveras vid en hastighet över 50 km/h då det låsningsfria bromssystemet genomför en komplett cykel (enligt definitionen i punkt 2 i bilaga 6).

Signalen ska avaktiveras då det låsningsfria bromssystemet inte längre genomför en komplett cykel.

| 5.2.24 | Motorfordon av kategorierna M1 och N1 utrustade med reservhjul/däck för tillfälligt bruk ska uppfylla tillämpliga tekniska krav i bilaga 3 till FN-föreskrift nr 64. |
| --- | --- |

5.2.24

Motorfordon av kategorierna M1

1

6   Provningar

De bromsprovningar som fordon som lämnats in för godkännande ska genomgå, och den bromsverkan som krävs, beskrivs i bilaga 3 till denna föreskrift.

7   Ändring av fordonstyp eller bromssystem och utökning av godkännande

| 7.1 | Varje ändring av en fordonstyp eller dess bromssystem ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen. Myndigheten får sedan antingen






  7.1.1 | anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få någon märkbar negativ effekt och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller |
| --- | --- | --- |

7.1

Varje ändring av en fordonstyp eller dess bromssystem ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkände fordonstypen. Myndigheten får sedan antingen

7.1.1

anse att ändringarna sannolikt inte kommer att få någon märkbar negativ effekt och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

| 7.1.2 | begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna. |
| --- | --- |

7.1.2

begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för att utföra provningarna.

| 7.2 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska på det sätt som anges i punkt 4.3 underrättas om godkännande beviljats, utökats eller ej beviljats. |
| --- | --- |

7.2

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska på det sätt som anges i punkt 4.3 underrättas om godkännande beviljats, utökats eller ej beviljats.

| 7.3 | Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska ge varje meddelandeformulär som upprättats för en sådan utökning ett serienummer. |
| --- | --- |

7.3

Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska ge varje meddelandeformulär som upprättats för en sådan utökning ett serienummer.

8   Produktionsöverensstämmelse

Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i bilaga 1 till överenskommelsen (E/ECE/TRANS/505/Rev.3), med följande krav:

| 8.1 | Ett fordon som är godkänt enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls. |
| --- | --- |

8.1

Ett fordon som är godkänt enligt denna föreskrift ska vara tillverkat så att det överensstämmer med den godkända typen genom att kraven i punkt 5 uppfylls.

| 8.2 | Den typgodkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsanläggning. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år. |
| --- | --- |

8.2

Den typgodkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje produktionsanläggning. Sådan granskning ska normalt ske en gång vartannat år.

9   Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse

| 9.1 | Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8.1 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

9.1

Ett godkännande av en fordonstyp som beviljats enligt denna föreskrift får återkallas om kraven i punkt 8.1 inte är uppfyllda.

| 9.2 | Om en part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den genast meddela detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av en kopia av det meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

9.2

Om en part i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den genast meddela detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift, med hjälp av en kopia av det meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.

10   Slutgiltigt upphörande av produktionen

En innehavare av ett godkännande som helt upphör med sin tillverkning av en fordonstyp som godkänts i enlighet med denna föreskrift ska meddela detta till den typgodkännandemyndighet som beviljade godkännandet. När myndigheten har mottagit det aktuella meddelandet ska den underrätta övriga parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift om detta, med hjälp av kopior av ett meddelandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till denna föreskrift.

11   Namn på och adress till typgodkännandemyndigheter och de tekniska tjänster som utför godkännandeprovningar

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn på och adress till de tekniska tjänster som ansvarar för att utföra godkännandeprovningarna och de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka formulär om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

12   Övergångsbestämmelser

| 12.1 | Från och med den 1 september 2018 får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess lydelse enligt ändringsserie 01. |
| --- | --- |

12.1

Från och med den 1 september 2018 får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift vägra att bevilja eller vägra att godta typgodkännanden enligt denna föreskrift i dess lydelse enligt ändringsserie 01.

| 12.2 | Även efter den 1 september 2018 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift fortsätta att godta typgodkännanden som beviljats enligt ändringsserie 00 till denna föreskrift.
  De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift är dock inte skyldiga att godta typgodkännanden enligt ändringsserie 00 till denna föreskrift för de fordonstyper som inte är utrustade med en fordonsstabilitetsfunktion (enligt definitionen i FN-föreskrift nr 13), eller ESC och BAS, för nationellt eller regionalt typgodkännande. |
| --- | --- |

12.2

Även efter den 1 september 2018 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift fortsätta att godta typgodkännanden som beviljats enligt ändringsserie 00 till denna föreskrift.

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift är dock inte skyldiga att godta typgodkännanden enligt ändringsserie 00 till denna föreskrift för de fordonstyper som inte är utrustade med en fordonsstabilitetsfunktion (enligt definitionen i FN-föreskrift nr 13), eller ESC och BAS, för nationellt eller regionalt typgodkännande.

| 12.3 | Från och med den 1 september 2018 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift endast bevilja typgodkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i denna föreskrift i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 01. |
| --- | --- |

12.3

Från och med den 1 september 2018 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift endast bevilja typgodkännanden om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i denna föreskrift i dess ändrade lydelse enligt ändringsserie 01.

| 12.4 | De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännanden för befintliga typer, oavsett om fordonet är utrustat med en fordonsstabilitetsfunktion, (enligt definitionen i FN-föreskrift nr 13) eller ESC och BAS, eller inte, mot bakgrund av de bestämmelser som gällde vid tidpunkten för det ursprungliga godkännandet. |
| --- | --- |

12.4

De parter i överenskommelsen som tillämpar denna föreskrift får inte vägra att bevilja utökningar av typgodkännanden för befintliga typer, oavsett om fordonet är utrustat med en fordonsstabilitetsfunktion, (enligt definitionen i FN-föreskrift nr 13) eller ESC och BAS, eller inte, mot bakgrund av de bestämmelser som gällde vid tidpunkten för det ursprungliga godkännandet.

---

(1)  I denna föreskrift finns en alternativ uppsättning krav för fordon av kategori N1 jämfört med dem som finns i FN-föreskrift nr 13. Parter i överenskommelsen som tillämpar både FN-föreskrift nr 13 och den här föreskriften erkänner godkännanden enligt endera av dessa såsom lika giltiga. Fordonskategorierna M1 och N1 definieras i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

1

1

1

(2)  De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Den typgodkännandemyndighet som ska bevilja godkännande ska ha rätt att undersöka färdbromssystemet genom ytterligare fordonsprovningar.

3

(4)  Om den tekniska tjänsten medger det krävs ingen bedömning av laddningstillståndet för fordon som har en energikälla ombord för laddning av drivbatterierna och ett system för reglering av deras laddningstillstånd.

4

(5)  Till dess att enhetliga provningsförfaranden har fastställts ska tillverkaren förse den tekniska tjänsten med en analys av potentiella fel i styrtransmissionen och deras konsekvenser. Den tekniska tjänsten och fordonstillverkaren ska diskutera och enas om denna information.

5

(6)  I samband med typgodkännandet ska överensstämmelsen med detta krav bekräftas av fordonstillverkaren.

6

(7)  Under en selektiv bromsning får funktionen ändras till automatiskt styrd bromsning.

7

---

BILAGA 1

Meddelande
   (*1)

(maximiformat: A4 [210 × 297 mm])

| | Utfärdat av | : | Myndighetens namn:
  ......
  ......
  ...... |
| --- | --- | --- | --- |

Image 1

Utfärdat av

:

Myndighetens namn:

......

......

......

| om (1) (2) | : | beviljat godkännande
  utökat godkännande
  ej beviljat godkännande
  återkallat godkännande
  slutgiltigt upphörande av produktionen |
| --- | --- | --- |

om (1) (2)

:

beviljat godkännande

utökat godkännande

ej beviljat godkännande

återkallat godkännande

slutgiltigt upphörande av produktionen

av en fordonstyp med avseende på bromsning enligt FN-föreskrift nr 13-H

| Godkännande nr:... | | Utökning nr:... |
| --- | --- | --- |

Godkännande nr:...

Utökning nr:...

| 1 | Fordonets handelsnamn eller varumärke:... |
| --- | --- |

1

| 2 | Fordonstyp:... |
| --- | --- |

2

| 3 | Tillverkarens namn och adress:... |
| --- | --- |

3

| 4 | Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud:...
  ...... |
| --- | --- |

4

......

| 5 | Fordonets vikt:... |
| --- | --- |

5

| 5.1 | Fordonets högsta vikt:... |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Fordonets lägsta vikt:... |
| --- | --- |

5.2

| 6 | Viktens fördelning på axlarna (högsta värde):... |
| --- | --- |

6

| 7 | Fabrikat och typ av bromsbelägg, bromsskivor och bromstrummor: |
| --- | --- |

7

| 7.1 | Bromsbelägg: |
| --- | --- |

7.1

| 7.1.1 | Bromsbelägg provade enligt alla tillämpliga bestämmelser i bilaga 3:... |
| --- | --- |

7.1.1

| 7.1.2 | Alternativa bromsbelägg provade enligt bilaga 7:... |
| --- | --- |

7.1.2

| 7.2 | Bromsskivor och bromstrummor: |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Identifieringskod för de bromsskivor som omfattas av godkännandet av bromssystemet:...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.1

......

| 7.2.2 | Identifieringskod för de bromstrummor som omfattas av godkännandet av bromssystemet:...
  ...... |
| --- | --- |

7.2.2

......

| 8 | Motortyp:... |
| --- | --- |

8

| 9 | Växlarnas antal och utväxlingsförhållanden:... |
| --- | --- |

9

| 10 | Slutliga utväxlingsförhållanden:... |
| --- | --- |

10

| 11 | Högsta vikt för släpfordon som får tillkopplas, om tillämpligt:... |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Obromsat släpfordon:... |
| --- | --- |

11.1

| 12 | Däckdimensioner:... |
| --- | --- |

12

| 12.1 | Reservhjul för tillfälligt bruk/däckdimensioner:... |
| --- | --- |

12.1

| 12.2 | Fordonet uppfyller de tekniska kraven i bilaga 3 till FN-föreskrift nr 64:...
  ...ja/nej (2) |
| --- | --- |

12.2

...ja/nej (2)

| 13 | Högsta konstruktiva hastighet:... |
| --- | --- |

13

| 14 | Kort beskrivning av bromssystemet:... |
| --- | --- |

14

| 15 | Fordonsvikt vid provning: | Lastat (kg) | Olastat (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Axel nr 1 | | |
| Axel nr 2 | | |
| Totalt | | |

15

Lastat (kg)

Olastat (kg)

Axel nr 1

Axel nr 2

Totalt

| 16 | Resultat av provningarna:







  Provnings hastighet (km/h) | Uppmätt bromsverkan | Uppmätt kraft anbringad på manöverorganet (daN) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

16

Provnings hastighet (km/h)

Uppmätt bromsverkan

Uppmätt kraft anbringad på manöverorganet (daN)

| 16.1 | Typ 0-provningar:...
  Frikopplad motor:...
  Färdbromsning (lastad):...
  Färdbromsning (olastad):...
  Reservbromsning (lastad):...
  Reservbromsning (olastad):... |
| --- | --- |

16.1

Frikopplad motor:...

Färdbromsning (lastad):...

Färdbromsning (olastad):...

Reservbromsning (lastad):...

Reservbromsning (olastad):...

| 16.2 | Typ 0-provningar:...
  Motorn inkopplad:...
  Färdbromsning (lastad):...
  Färdbromsning (olastad):...
  (I enlighet med punkt 2.1.1 (B) i bilaga 3)... |
| --- | --- |

16.2

Motorn inkopplad:...

Färdbromsning (lastad):...

Färdbromsning (olastad):...

(I enlighet med punkt 2.1.1 (B) i bilaga 3)...

| 16.3 | Typ I-provningar:...
  Inledande ansättning (för att bestämma pedalkraften):...
  Bromsverkan med varma bromsar (första stopp):...
  Bromsverkan med varma bromsar (andra stopp):...
  Bromsverkan efter återhämtning:... |
| --- | --- |

16.3

Inledande ansättning (för att bestämma pedalkraften):...

Bromsverkan med varma bromsar (första stopp):...

Bromsverkan med varma bromsar (andra stopp):...

Bromsverkan efter återhämtning:...

| 16.4 | Parkeringsbromsens dynamiska bromsverkan:... |
| --- | --- |

16.4

| 17 | Resultat av provningarna av bromsverkan i bilaga 5:... |
| --- | --- |

17

| 18 | Fordonet är/är inte (2) utrustat för att dra ett släpfordon med elektriskt bromssystem. |
| --- | --- |

18

| 19 | Fordonet är/är inte (2) utrustat med ett låsningsfritt bromssystem. |
| --- | --- |

19

| 19.1 | Fordonet uppfyller kraven i bilaga 6: ja/nej (2) |
| --- | --- |

19.1

| 19.2 | Kategori av låsningsfritt bromssystem: kategori 1 / 2 / 3 (2) |
| --- | --- |

19.2

| 20 | Tillräcklig dokumentation enligt bilaga 8 har lämnats om följande system: ja / nej / ej tillämpligt (2) |
| --- | --- |

20

| 21 | Datum då fordonet lämnades in för godkännande:... |
| --- | --- |

21

| 22 | Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra godkännandeprovningar:... |
| --- | --- |

22

| 23 | Datum för rapporten som denna tjänst utfärdat:... |
| --- | --- |

23

| 24 | Nummer på rapporten som denna tjänst utfärdat:... |
| --- | --- |

24

| 25 | Godkännande beviljat/ej beviljat/utökat/återkallat (2) |
| --- | --- |

25

| 26 | Godkännandemärkets placering på fordonet:... |
| --- | --- |

26

| 27 | Ort:... |
| --- | --- |

27

| 28 | Datum:... |
| --- | --- |

28

| 29 | Underskrift:... |
| --- | --- |

29

| 30 | Den sammanfattning som avses i punkt 4.3 i denna föreskrift bifogas detta meddelande. |
| --- | --- |

30

---

(*1)  På begäran av sökande om godkännande enligt FN-föreskrift nr 90 ska typgodkännandemyndigheten tillhandahålla denna information enligt tillägg 1 till denna bilaga. Denna information får dock inte tillhandahållas för andra ändamål än godkännanden enligt FN-föreskrift nr 90.

(1)  Särskiljande nummer för det land som beviljat/utökat/ej beviljat/återkallat godkännandet (se bestämmelserna i föreskriften).

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

---

Tillägg

Förteckning över fordonsuppgifter för godkännanden enligt FN-föreskrift nr 90

| 1 | Beskrivning av fordonstypen:... |
| --- | --- |

1

| 1.1 | Fordonets handelsnamn eller varumärke (i förekommande fall):... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Fordonskategori:... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Fordonstyp enligt godkännande enligt FN-förskrift nr 13-H:... |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Modeller eller handelsnamn för fordon som ingår i fordonstypen (i förekommande fall):... ... |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tillverkarens namn och adress:... |
| --- | --- |

1.5

| 2 | Fabrikat och typ av bromsbelägg, bromsskivor och bromstrummor:... |
| --- | --- |

2

| 2.1 | Bromsbelägg:... |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Bromsbelägg provade enligt alla tillämpliga bestämmelser i bilaga 3:... |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Alternativa bromsbelägg provade enligt bilaga 7:... |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.2 | Bromsskivor och bromstrummor:... |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Identifieringskod för de bromsskivor som omfattas av godkännandet av bromssystemet:... ... |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Identifieringskod för de bromstrummor som omfattas av godkännandet av bromssystemet:... ... |
| --- | --- |

2.2.2

| 3 | Fordonets lägsta vikt:... |
| --- | --- |

3

| 3.1 | Viktens fördelning på axlarna (högsta värde):... |
| --- | --- |

3.1

| 4 | Fordonets högsta vikt:... |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Viktens fördelning på axlarna (högsta värde):... |
| --- | --- |

4.1

| 5 | Högsta fordonshastighet:... |
| --- | --- |

5

| 6 | Däck- och hjuldimensioner:... |
| --- | --- |

6

| 7 | Bromskretskonfiguration (t.ex. främre/bakre eller diagonal delning):... |
| --- | --- |

7

| 8 | Uppgifter om vilket som är reservbromssystemet:... |
| --- | --- |

8

| 9 | Specifikationer för bromsventiler (i förekommande fall):... |
| --- | --- |

9

| 9.1 | Specifikationer för anpassning av lastkännande ventil:... |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Inställning av tryckventil:... |
| --- | --- |

9.2

| 10 | Beräknad bromskraftfördelning:... |
| --- | --- |

10

| 11 | Bromsspecifikation:... |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Typ av skivbroms (t.ex. antal kolvar med angivande av diameter, ventilerad eller solid skiva):... |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | Typ av trumbroms (t.ex. duoservo, med kolvstorlek och trumdimensioner):... ... |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | I fråga om tryckluftbromssystem, t.ex. cylindertyp och cylinderstorlek, hävarmar osv.:... |
| --- | --- |

11.3

| 12 | Typ och storlek på huvudcylinder:... |
| --- | --- |

12

| 13 | Typ och storlek på hjälpdon:... |
| --- | --- |

13

---

BILAGA 2

Godkännandemärkenas utformning

Mall A

(se punkt 4.4 i denna föreskrift)

Image 2

a = minst 8 mm

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den berörda fordonstypen med avseende på bromsning har godkänts i Förenade kungariket (E 11) enligt FN-föreskrift nr 13-H med godkännandenummer 012439. De första två siffrorna i typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljats enligt kraven i ändringsserie 01 till FN-föreskrift nr 13-H.

Mall B

(se punkt 4.5 i denna föreskrift)

Image 3

a = minst 8 mm

Ovanstående godkännandemärke fäst på ett fordon visar att den berörda fordonstypen har godkänts i Förenade kungariket (E 11) enligt föreskrifterna nr 13-H och nr 24 (1). (I fråga om föreskrift 24 är den korrigerade absorptionskoefficienten 1,30 m–1). Godkännandenumren visar att FN-föreskrift nr 13-H redan innehöll ändringsserie 01 och att FN-föreskrift nr 24 redan innehöll ändringsserie 02 när respektive godkännande beviljades.

---

(1)  Detta nummer anges endast som exempel.

---

BILAGA 3

Provning av bromsar och bromssystems bromsverkan

1   Provning av bromsar

1.1   Allmänt

| 1.1.1 | Den bromsverkan som föreskrivs för bromssystem ska grundas på stoppsträckan och på medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen. Bromsverkan hos ett bromssystem ska bestämmas genom mätning av stoppsträckan i förhållande till fordonets initiala hastighet och/eller genom mätning av medelvärdet av den fullt utvecklade retardationen under provningen. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Stoppsträckan ska vara den sträcka fordonet tillryggalägger från det ögonblick då föraren börjar påverka bromssystemets manöverorgan till det ögonblick då fordonet stannar; fordonets initiala hastighet ska vara hastigheten i det ögonblick då föraren börjar påverka bromssystemets manöverorgan och den initiala hastigheten ska vara minst 98 % av den hastighet som föreskrivs för provningen i fråga.
  Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen (dm) ska beräknas som den genomsnittliga retardationen för sträckan under intervallet vb till vb enligt formeln





  där







  vo | = | fordonets initiala hastighet i km/h, |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | fordonshastigheten vid 0,8 vo i km/h, |
| ve | = | fordonshastigheten vid 0,1 vo i km/h, |
| sb | = | tillryggalagd sträcka mellan vo och vb i m, |
| se | = | tillryggalagd sträcka mellan vo och ve i m. |

1.1.2

Medelvärdet för den fullt utvecklade retardationen (dm) ska beräknas som den genomsnittliga retardationen för sträckan under intervallet vb till vb enligt formeln

Formula

där

vo

=

fordonets initiala hastighet i km/h,

vb

=

fordonshastigheten vid 0,8 vo i km/h,

ve

=

fordonshastigheten vid 0,1 vo i km/h,

sb

=

tillryggalagd sträcka mellan vo och vb i m,

se

=

tillryggalagd sträcka mellan vo och ve i m.

Hastigheten och sträckan ska bestämmas med hjälp av instrument som har en noggrannhet av ± 1 % vid den föreskrivna hastigheten för provningen. Variabeln dm får bestämmas genom andra metoder än mätning av hastighet och sträcka; i sådana fall ska noggrannheten för dm ligga inom ± 3 %.

1.2   Vid godkännandet av ett fordon ska bromsverkan mätas under provkörning på väg under följande förhållanden:

| 1.2.1 | Fordonets tillstånd med avseende på vikten ska vara så som föreskrivs för varje typ av provning och ska noteras i provningsrapporten. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Provningen ska utföras vid de hastigheter som föreskrivs för varje typ av provning; när ett fordons högsta konstruktiva hastighet är lägre än den hastighet som föreskrivs för provningen ska provningen utföras vid fordonets högsta hastighet. |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Under provningarna får inte den kraft som anbringas på bromsens manöverorgan för att åstadkomma föreskriven bromsverkan överstiga det högsta värde som fastställts. |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Vägen ska ha en yta som ger god friktion, om inget annat anges i tillämpliga bilagor. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Provningarna ska utföras när det inte förekommer någon vind som kan komma att påverka resultaten. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Vid provningarnas början ska däcken vara kalla och ha det tryck som föreskrivs för den last som hjulen faktiskt utsätts för då fordonet står stilla. |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.2.7 | Den föreskrivna bromsverkan ska uppnås utan att hjulen låser sig vid hastigheter som överskrider 15 km/h, utan att fordonet avviker från ett 3,5 m brett körfält, utan att en girvinkel på 15° överskrids och utan onormala vibrationer. |
| --- | --- |

1.2.7

| 1.2.8 | För fordon som drivs helt eller delvis av en eller flera elektriska motorer som är permanent kopplade till hjulen ska alla provningar utföras med denna eller dessa motorer inkopplade. |
| --- | --- |

1.2.8

| 1.2.9 | För fordon som beskrivs i punkt 1.2.8, utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A, ska provningarna av fordonens beteende utföras på en bana med låg friktionskoefficient (såsom anges i punkt 5.2.2 i bilaga 6) vid en hastighet som motsvarar 80 % av fordonets högsta hastighet men inte överstiger 120 km/h för kontroll av att stabiliteten bibehålls. |
| --- | --- |

1.2.9

| 1.2.9.1 | För fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A får dessutom inte transienta effekter såsom växlingar eller gaspedalens frikoppling påverka fordonets beteende under det förhållande som beskrivs i punkt 1.2.9. |
| --- | --- |

1.2.9.1

| 1.2.10 | Vid de provningar som avses i punkterna 1.2.9 och 1.2.9.1 är hjullåsning inte tillåten. Emellertid är styrkorrigering tillåten om vridningsvinkeln hos styranordningen ligger inom 120° under de två första sekunderna och inte överstiger 240° totalt. |
| --- | --- |

1.2.10

| 1.2.11 | För ett fordon med elektriskt påverkade färdbromsar som drivs av drivbatterier (eller ett hjälpbatteri) som tar emot energi endast från ett oberoende externt laddningssystem, ska dessa batterier, vid provning av bromsverkan, vara laddade till en nivå som i snitt inte ligger mer än 5 % över det laddningstillstånd vid vilken den bromsfelsvarning som föreskrivs i punkt 5.2.20.5 i denna föreskrift ska avges.
  Om denna varning avges, får batterierna delvis laddas om under provningarna, för att hålla dem inom önskat laddningsintervall. |
| --- | --- |

1.2.11

Om denna varning avges, får batterierna delvis laddas om under provningarna, för att hålla dem inom önskat laddningsintervall.

1.3   Fordonets beteende under bromsning

| 1.3.1 | Vid bromsprovningar, särskilt de som utförs vid hög hastighet, ska fordonets allmänna beteende under bromsningen kontrolleras. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Fordonets beteende under bromsning på en väg med nedsatt friktion ska uppfylla de tillämpliga kraven i bilaga 5 och/eller 6 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.2.1 | För ett bromssystem enligt punkt 5.2.7 i denna föreskrift där bromsningen av en viss axel (eller vissa axlar) fås från fler än en källa till bromsmoment och en enskild källa kan varieras i förhållande till andra, ska fordonet uppfylla kraven i bilaga 5, eller alternativt bilaga 6, under alla förhållanden som är tillåtna enligt fordonets styrstrategi (1). |
| --- | --- |

1.3.2.1

1.4   Typ 0-provning (provning av normal bromsverkan med kalla bromsar)

| 1.4.1 | Allmänt |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.1.1 | Medeltemperaturen för färdbromsarna på fordonets varmaste axel, mätt på bromsbeläggens insida eller på bromsytan på skivan eller trumman, ska vara mellan 65 och 100 °C innan bromsen ansätts. |
| --- | --- |

1.4.1.1

| 1.4.1.2 | Provningen ska utföras under följande förhållanden:






  1.4.1.2.1 | Fordonet ska vara lastat och fördelningen av vikten mellan axlarna ska vara den som tillverkaren anger; när flera olika belastningsmöjligheter finns ska den högsta vikten fördelas mellan axlarna så att belastningen på varje axel är proportionell mot den högsta tillåtna vikten på varje axel. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2

1.4.1.2.1

Fordonet ska vara lastat och fördelningen av vikten mellan axlarna ska vara den som tillverkaren anger; när flera olika belastningsmöjligheter finns ska den högsta vikten fördelas mellan axlarna så att belastningen på varje axel är proportionell mot den högsta tillåtna vikten på varje axel.

| 1.4.1.2.2 | Varje provning ska upprepas på det olastade fordonet; det får utöver föraren finnas ytterligare en person i framsätet med uppgift att notera provningsresultaten. |
| --- | --- |

1.4.1.2.2

Varje provning ska upprepas på det olastade fordonet; det får utöver föraren finnas ytterligare en person i framsätet med uppgift att notera provningsresultaten.

| 1.4.1.2.3 | I fråga om ett fordon som är utrustat med ett elektriskt regenererande bromssystem beror kraven på vilken kategori detta bromssystem tillhör: | Kategori A: Eventuella separata manöverorgan för det elektriskt regenererande bromssystemet får inte användas under typ 0-provningar. |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2.3

I fråga om ett fordon som är utrustat med ett elektriskt regenererande bromssystem beror kraven på vilken kategori detta bromssystem tillhör:

Kategori A: Eventuella separata manöverorgan för det elektriskt regenererande bromssystemet får inte användas under typ 0-provningar.

| | Kategori B: Bidraget från det elektriskt regenererande bromssystemet till genererad bromskraft får inte överskrida den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion. |
| --- | --- |

Kategori B: Bidraget från det elektriskt regenererande bromssystemet till genererad bromskraft får inte överskrida den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion.

Detta villkor anses vara uppfyllt om batterierna har ett av följande laddningstillstånd:

| a) | Den rekommenderade maximala laddningsnivå som tillverkaren angett i fordonsspecifikationen. |
| --- | --- |

a)

Den rekommenderade maximala laddningsnivå som tillverkaren angett i fordonsspecifikationen.

| b) | Om tillverkaren inte lämnat någon specifik rekommendation, en laddningsnivå som inte understiger 95 % av full laddningsnivå. |
| --- | --- |

b)

Om tillverkaren inte lämnat någon specifik rekommendation, en laddningsnivå som inte understiger 95 % av full laddningsnivå.

| c) | Maximal laddningsnivå som kan uppnås vid automatisk laddningsreglering. |
| --- | --- |

c)

Maximal laddningsnivå som kan uppnås vid automatisk laddningsreglering.

| d) | Om provningarna utförs utan regenererande bromskomponent, oavsett batteriernas laddningstillstånd. |
| --- | --- |

d)

Om provningarna utförs utan regenererande bromskomponent, oavsett batteriernas laddningstillstånd.

| 1.4.1.2.4 | De gränser som föreskrivs för minsta bromsverkan, både vid provning med olastat fordon och vid provning med lastat fordon, ska vara de som anges nedan; fordonet ska uppfylla både den föreskrivna stoppsträckan och det föreskrivna medelvärdet för fullt utvecklad retardation men det är inte säkert att båda parametrarna faktiskt behöver mätas. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4

De gränser som föreskrivs för minsta bromsverkan, både vid provning med olastat fordon och vid provning med lastat fordon, ska vara de som anges nedan; fordonet ska uppfylla både den föreskrivna stoppsträckan och det föreskrivna medelvärdet för fullt utvecklad retardation men det är inte säkert att båda parametrarna faktiskt behöver mätas.

| 1.4.1.2.5 | Vägen ska vara horisontell, och om inte annat anges kan varje provning omfatta upp till sex stopp, inklusive de som behövs för stabilisering. |
| --- | --- |

1.4.1.2.5

Vägen ska vara horisontell, och om inte annat anges kan varje provning omfatta upp till sex stopp, inklusive de som behövs för stabilisering.

| 1.4.2 | Typ 0-provning med motorn frikopplad, färdbroms enligt punkt 2.1.1 A i denna bilaga.
  Provningen ska utföras vid den hastighet som föreskrivs, varvid en viss tolerans medges för de värden som föreskrivs i detta sammanhang. Den minsta bromsverkan som föreskrivs ska uppnås. |
| --- | --- |

1.4.2

Provningen ska utföras vid den hastighet som föreskrivs, varvid en viss tolerans medges för de värden som föreskrivs i detta sammanhang. Den minsta bromsverkan som föreskrivs ska uppnås.

| 1.4.3 | Typ 0-provning med motorn inkopplad, färdbroms enligt punkt 2.1.1 B i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.3.1 | Provningen ska utföras med motorn inkopplad, från den hastighet som föreskrivs i punkt 2.1.1 B i denna bilaga. Den minsta bromsverkan som föreskrivs ska uppnås. Denna provning utförs inte om fordonets högsta hastighet är ≤ 125 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1

| 1.4.3.2 | De högsta praktiska värdena för bromsverkan ska mätas och fordonets beteende ska vara i överensstämmelse med punkt 1.3.2 i denna bilaga. Om fordonets högsta hastighet är högre än 200 km/h ska dock provningshastigheten vara 160 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2

1.5   Typ I-provning (avmattnings- och återhämtningsprovning)

| 1.5.1 | Uppvärmningsförfarande |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.1.1 | Alla fordons färdbromssystem ska provas med lastade fordon genom att bromsarna successivt ansätts och lossas ett antal gånger enligt villkoren i följande tabell:
  Villkor








  v1 (km/h) | v2 (km/h) | Δt (s) | n |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 % vmax ≤ 120 | 0,5 v1 | 45 | 15 |

1.5.1.1

Villkor

v1 (km/h)

v2 (km/h)

Δt (s)

n

80 % vmax ≤ 120

0,5 v1

45

15

där

| v1 | = | initial hastighet vid inledningen av bromsningen |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | hastighet vid slutet av bromsningen |
| vmax | = | fordonets högsta hastighet |
| n | = | antal bromsansättningar |
| Δt | = | bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en bromsning till inledningen av nästa. |

v1

=

initial hastighet vid inledningen av bromsningen

v2

=

hastighet vid slutet av bromsningen

vmax

=

fordonets högsta hastighet

n

=

antal bromsansättningar

Δt

=

bromscykelns varaktighet: tiden från inledningen av en bromsning till inledningen av nästa.

| 1.5.1.2 | Om fordonets egenskaper inte medger den tid som föreskrivs för Δt får varaktigheten ökas; utöver den tid som behövs för bromsning och acceleration av fordonet ska i samtliga fall en tid på 10 s tillåtas i varje cykel för stabilisering av hastigheten v1. |
| --- | --- |

1.5.1.2

| 1.5.1.3 | Under dessa provningar ska den kraft som anbringas på manöverorganet vara inställd så att en medelretardation på 3 m/s2 erhålls vid varje bromsansättning; två inledande provningar får utföras för att fastställa lämplig manöverkraft. |
| --- | --- |

1.5.1.3

| 1.5.1.4 | Under bromsansättningarna ska högsta växelläget (utom överväxel eller liknande) användas hela tiden. |
| --- | --- |

1.5.1.4

| 1.5.1.5 | För att återställa hastigheten efter bromsningen ska växellådan användas så att hastigheten v1 uppnås på kortast möjliga tid (högsta acceleration som tillåts av motorn och växellådan). |
| --- | --- |

1.5.1.5

| 1.5.1.6 | För fordon som inte har tillräckligt med egen kraft för att utföra uppvärmningscyklerna av bromsarna ska provningarna utföras genom att uppnå den föreskrivna hastigheten före den första bromsningen och sedan använda fordonets högsta acceleration och bromsa successivt vid den hastighet som uppnåtts efter varje 45-sekunderscykel. |
| --- | --- |

1.5.1.6

| 1.5.1.7 | För fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B ska fordonsbatteriernas tillstånd då provningen startar vara sådant att det bidrag till bromskraften som det elektriskt regenererande bromssystemet tillhandahåller inte överskrider den miniminivå som garanteras av systemets konstruktion. Detta villkor anses vara uppfyllt om batterierna har ett av de laddningstillstånd som förtecknas i punkt 1.4.1.2.3. |
| --- | --- |

1.5.1.7

| 1.5.2 | Bromsverkan med varma bromsar |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.2.1 | I slutet av typ I-provningen (enligt punkt 1.5.1 i denna bilaga) ska färdbromssystemets verkan med varma bromsar mätas under samma förhållanden (och särskilt vid en genomsnittlig manöverkraft som inte är större än den genomsnittliga kraft som verkligen används) som vid typ 0-provningen med motorn frikopplad (temperaturförhållandena får vara annorlunda). |
| --- | --- |

1.5.2.1

| 1.5.2.2 | Denna bromsverkan med varma bromsar ska vara minst 75 % (2) av den bromsverkan som föreskrivs och minst 60 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning med motorn frikopplad. |
| --- | --- |

1.5.2.2

| 1.5.2.3 | För fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori A ska det högsta växelläget användas hela tiden under bromsansättningarna och det särskilda elektriska bromsmanöverorganet, om sådant finns, får inte användas. |
| --- | --- |

1.5.2.3

| 1.5.2.4 | För fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B som har utfört uppvärmningscyklerna enligt punkt 1.5.1.6 i denna bilaga ska bromsverkansprovningen med varma bromsar utföras vid den högsta hastighet som kan uppnås med fordonet efter bromsuppvärmningscyklerna, om inte den hastighet som specificeras i punkt 2.1.1 A i denna bilaga kan uppnås.
  Som jämförelse ska en efterföljande typ 0-provning med kalla bromsar upprepas från samma hastighet och med ett liknande bidrag från det elektriskt regenererande bromssystemet, inställt genom lämpligt batteriladdningstillstånd, som det som var tillgängligt under bromsprovningen med varma bromsar.
  Efter återhämtningen och provningen ska ytterligare återhämtning av bromsbeläggen vara tillåten före den provning som görs för att jämföra denna andra kalla bromsverkan med den som uppnås vid varm provning, mot kriterierna i punkterna 1.5.2.2 eller 1.5.2.5 i denna bilaga.
  Provningarna får utföras utan en regenererande bromskomponent. I detta fall är inte kravet på batteriernas laddningstillstånd tillämpligt. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Som jämförelse ska en efterföljande typ 0-provning med kalla bromsar upprepas från samma hastighet och med ett liknande bidrag från det elektriskt regenererande bromssystemet, inställt genom lämpligt batteriladdningstillstånd, som det som var tillgängligt under bromsprovningen med varma bromsar.

Efter återhämtningen och provningen ska ytterligare återhämtning av bromsbeläggen vara tillåten före den provning som görs för att jämföra denna andra kalla bromsverkan med den som uppnås vid varm provning, mot kriterierna i punkterna 1.5.2.2 eller 1.5.2.5 i denna bilaga.

Provningarna får utföras utan en regenererande bromskomponent. I detta fall är inte kravet på batteriernas laddningstillstånd tillämpligt.

| 1.5.2.5 | På ett fordon som uppfyller kravet på 60 % i punkt 1.5.2.2 i denna bilaga, men som inte kan uppfylla kravet på 75 % (2) i punkt 1.5.2.2 i denna bilaga, får ytterligare en provning av bromsverkan med varma bromsar utföras med en manöverkraft som inte överstiger den som specificeras i punkt 2 i denna bilaga. Resultaten från båda provningarna ska tas med i provningsrapporten. |
| --- | --- |

1.5.2.5

| 1.5.3 | Återhämtningsförfarande
  Omedelbart efter provningen av bromsverkan med varma bromsar ska fyra stopp göras från 50 km/h med motorn inkopplad med en medelretardation av 3 m/s2. Det ska vara ett intervall av 1,5 km mellan inledningarna av på varandra följande stopp. Omedelbart efter varje stopp ska fordonet så snabbt som möjligt accelereras till 50 km/h och denna hastighet ska behållas fram till nästa stopp. |
| --- | --- |

1.5.3

Omedelbart efter provningen av bromsverkan med varma bromsar ska fyra stopp göras från 50 km/h med motorn inkopplad med en medelretardation av 3 m/s2. Det ska vara ett intervall av 1,5 km mellan inledningarna av på varandra följande stopp. Omedelbart efter varje stopp ska fordonet så snabbt som möjligt accelereras till 50 km/h och denna hastighet ska behållas fram till nästa stopp.

| 1.5.3.1 | För fordon som är utrustade med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B är det tillåtet att ladda om batterierna eller ersätta dem med en laddad uppsättning så att återhämtningsförfarandet kan slutföras. I detta fall ska ytterligare återhämtning av bromsbeläggen utföras för att slutföra återhämtningsförfarandet.
  Förfarandet får utföras utan en regenererande bromskomponent. |
| --- | --- |

1.5.3.1

Förfarandet får utföras utan en regenererande bromskomponent.

| 1.5.4 | Bromsverkan efter återhämtning
  I slutet av återhämtningsförfarandet ska bromsverkan efter återhämtning för färdbromssystemet mätas vid samma förutsättningar som vid typ 0-provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena får vara annorlunda), med en genomsnittlig manöverkraft som inte är större än den genomsnittskraft som används vid motsvarande typ 0-provning.
  Denna bromsverkan efter återhämtning ska vara minst 70 % och högst 150 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning med motorn frikopplad. |
| --- | --- |

1.5.4

I slutet av återhämtningsförfarandet ska bromsverkan efter återhämtning för färdbromssystemet mätas vid samma förutsättningar som vid typ 0-provning med motorn frikopplad (temperaturförhållandena får vara annorlunda), med en genomsnittlig manöverkraft som inte är större än den genomsnittskraft som används vid motsvarande typ 0-provning.

Denna bromsverkan efter återhämtning ska vara minst 70 % och högst 150 % av det värde som registrerats vid typ 0-provning med motorn frikopplad.

| 1.5.4.1 | För fordon utrustade med ett elektriskt regenererande bromssystem av kategori B ska provningen efter återhämtning göras utan regenererande bromskomponent, dvs. enligt villkoren i punkt 1.5.4.
  Efter ytterligare återhämtning av bromsbeläggen ska en andra upprepning av typ 0-provningen utföras från samma hastighet och utan bidrag från den elektriskt regenererande bromsen såsom vid provningen efter återhämtning med motorn (motorerna) frikopplad (frikopplade), och en jämförelse ska göras mellan dessa provningsresultat.
  Bromsverkan efter återhämtning ska vara minst 70 % och högst 150 % av det värde som registrerats vid denna slutliga upprepning av typ 0-provningen. |
| --- | --- |

1.5.4.1

Efter ytterligare återhämtning av bromsbeläggen ska en andra upprepning av typ 0-provningen utföras från samma hastighet och utan bidrag från den elektriskt regenererande bromsen såsom vid provningen efter återhämtning med motorn (motorerna) frikopplad (frikopplade), och en jämförelse ska göras mellan dessa provningsresultat.

Bromsverkan efter återhämtning ska vara minst 70 % och högst 150 % av det värde som registrerats vid denna slutliga upprepning av typ 0-provningen.

2   Bromssystemens bromsverkan

2.1   Färdbromssystem

| 2.1.1 | Färdbromssystem ska provas under de förhållanden som anges i följande tabell:













  A. | Typ-0 provning med motorn frikopplad |
| --- | --- | --- |

2.1.1

A.

Typ-0 provning med motorn frikopplad

v s ≤ dm ≥

100 km/h 0,1 v + 0,0060 v2 (m) 6,43 m/s2

| B. | Typ-0 provning med motorn inkopplad |
| --- | --- |

B.

Typ-0 provning med motorn inkopplad

v s ≤ dm ≥

80 % vmax ≤ 160 km/h 0,1 v + 0,0067 v2 (m) 5,76 m/s2

f

6,5 – 50 daN

där

| v | = | provningshastighet i km/h |
| --- | --- | --- |
| s | = | stoppsträckan i m |
| dm | = | medelvärdet för fullt utvecklad retardation i m/s2 |
| f | = | kraft som anbringas på pedalen i daN |
| vmax | = | fordonets högsta hastighet i km/h. |

v

=

provningshastighet i km/h

s

=

stoppsträckan i m

dm

=

medelvärdet för fullt utvecklad retardation i m/s2

f

=

kraft som anbringas på pedalen i daN

vmax

=

fordonets högsta hastighet i km/h.

| 2.1.2 | För ett motorfordon som är godkänt för att dra ett obromsat släpfordon, ska den lägsta typ 0-bromsverkan för kombinationen inte vara mindre än 5,4 m/s2 (både under lastade och olastade förhållanden).
  Bromsverkan för kombinationen ska kontrolleras genom beräkningar med hjälp av den högsta bromsverkan som faktiskt uppnås av motorfordonet ensamt (lastat) under typ 0-provning med motorn frikopplad och med hjälp av följande formel (inga praktiska provningar med ett kopplat obromsat släpfordon krävs):





  där







  dM+R | = | beräknat medelvärde för fullt utvecklad retardation av motorfordonet kopplat till ett obromsat släpfordon, i m/s2 |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | det högsta medelvärde för fullt utvecklad retardation av motorfordonet ensamt som uppnås under typ 0-provning med motorn frikopplad, i m/s2 |
| PM | = | motorfordonets vikt (lastat) |
| PR | = | högsta vikt för ett obromsat släpfordon som får tillkopplas, enligt vad som anges av motorfordonstillverkaren. |

2.1.2

Bromsverkan för kombinationen ska kontrolleras genom beräkningar med hjälp av den högsta bromsverkan som faktiskt uppnås av motorfordonet ensamt (lastat) under typ 0-provning med motorn frikopplad och med hjälp av följande formel (inga praktiska provningar med ett kopplat obromsat släpfordon krävs):

Formula

där

dM+R

=

beräknat medelvärde för fullt utvecklad retardation av motorfordonet kopplat till ett obromsat släpfordon, i m/s2

dM

=

det högsta medelvärde för fullt utvecklad retardation av motorfordonet ensamt som uppnås under typ 0-provning med motorn frikopplad, i m/s2

PM

=

motorfordonets vikt (lastat)

PR

=

högsta vikt för ett obromsat släpfordon som får tillkopplas, enligt vad som anges av motorfordonstillverkaren.

2.2   Reservbromssystem

| 2.2.1 | Reservbromssystemets bromsverkan ska provas med typ 0-provning med motorn frikopplad från en initial hastighet av 100 km/h och med en kraft av minst 6,5 daN och högst 50 daN på färdbromsens manöverorgan. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Reservbromssystemet ska ge en stoppsträcka som inte överstiger värdet





  och ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på minst 2,44 m/s2 (motsvarande den andra termen i ovanstående formel). |
| --- | --- |

2.2.2

Formula

och ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på minst 2,44 m/s2 (motsvarande den andra termen i ovanstående formel).

| 2.2.3 | Provningen av bromsverkan hos reservbromssystemet ska utföras genom att de verkliga felen hos färdbromssystemet simuleras. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | För fordon som har elektriskt regenererande bromssystem ska bromsverkan dessutom kontrolleras vid följande två fall av fel: |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.4.1 | Vid ett totalfel på färdbromsens elektriska komponent. |
| --- | --- |

2.2.4.1

| 2.2.4.2 | Om felet innebär att den elektriska komponenten ger upphov till maximal bromskraft. |
| --- | --- |

2.2.4.2

2.3   Parkeringsbromssystem

| 2.3.1 | Parkeringsbromssystemet ska ha förmåga att hålla det lastade fordonet stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 20 %. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | På fordon som är godkända för tillkoppling av släpfordon ska dragfordonets parkeringsbromssystem ha förmåga att hålla fordonskombinationen stillastående i en uppförs- eller nedförslutning på 12 %. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Om manöverorganet aktiveras med handen får inte den kraft som måste anbringas överstiga 40 daN. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Om manöverorganet aktiveras med foten får inte den kraft som måste anbringas överstiga 50 daN. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Ett parkeringsbromssystem som måste påverkas flera gånger innan föreskriven bromsverkan uppnås ska tillåtas. |
| --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | För att kontrollera överensstämmelsen med kravet i punkt 5.2.2.4 i denna föreskrift ska en typ 0-provning utföras med motorn frikopplad och vid en initial hastighet av 30 km/h. Den genomsnittliga fullt utvecklade retardationen vid ansättningen av manöverorganet till parkeringsbromssystemet och retardationen omedelbart innan fordonet stannar får inte vara mindre än 1,5 m/s2. Provningen ska utföras med fordonet lastat. Den kraft som anbringas på manöverorganet får inte överstiga angivna värden. |
| --- | --- |

2.3.6

3   Responstid

| 3.1 | När ett fordon är försett med ett färdbromssystem som är helt eller delvis beroende av en annan energikälla än förarens muskelkraft ska följande krav vara uppfyllda:






  3.1.1 | Vid en nödmanöver får inte mer än 0,6 s förflyta från det ögonblick då manöverorganet börjar påverkas till det ögonblick då bromskraften på den minst gynnsamt placerade axeln uppnår den nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan. |
| --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Vid en nödmanöver får inte mer än 0,6 s förflyta från det ögonblick då manöverorganet börjar påverkas till det ögonblick då bromskraften på den minst gynnsamt placerade axeln uppnår den nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan.

| 3.1.2 | I fråga om fordon utrustade med hydrauliska bromssystem anses kraven i punkt 3.1.1 vara uppfyllda om fordonets retardation eller trycket i den minst gynnsamt placerade bromscylindern vid en nödmanöver uppnår en nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan inom 0,6 s. |
| --- | --- |

3.1.2

I fråga om fordon utrustade med hydrauliska bromssystem anses kraven i punkt 3.1.1 vara uppfyllda om fordonets retardation eller trycket i den minst gynnsamt placerade bromscylindern vid en nödmanöver uppnår en nivå som motsvarar den föreskrivna bromsverkan inom 0,6 s.

---

(1)  Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med den uppsättning bromskurvor som är tillåtna enligt den automatiska styrstrategin. Dess kurvor får verifieras av den tekniska tjänsten.

(2)  Detta motsvarar en stoppsträcka på 0,1 v + 0,0080 v2 och ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 4,82 m/s2.

---

Tillägg

Förfarande för övervakning av batteriladdningstillstånd

Detta förfarande är tillämpligt på fordonsbatterier som används för drivning och regenererande bromsning.

Förfarandet kräver användning av en dubbelriktad watt-tidsmätare för likström eller en dubbelriktad ampere-tidsmätare för likström.

Förfarande

| 1.1 | Om batterierna är nya eller har lagrats länge ska de genomgå en cykel enligt tillverkarens rekommendation. En minsta hålltid på 8 h vid omgivande temperatur ska vara tillåten efter genomförd cykel. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Full laddning ska åstadkommas med tillverkarens rekommenderade laddningsförfarande. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | När bromsprovningarna i punkterna 1.2.11, 1.4.1.2.3, 1.5.1.6, 1.5.1.7 och 1.5.2.4 i bilaga 3 utförs ska de watt-timmar som förbrukas av drivmotorerna och levereras av det regenererande bromssystemet registreras som ett löpande totalvärde, vilket sedan ska användas för att fastställa befintligt laddningstillstånd i början eller slutet av en enskild provning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | För att kunna göra jämförande provningar, t.ex. de provningar som beskrivs i punkt 1.5.2.4 i bilaga 3, måste batterierna antingen laddas upp till identiskt laddningstillstånd eller till mer än den nivån, och laddas ur med en fast last med ungefär konstant effekt tills önskat laddningstillstånd uppnås. För fordon med endast batteridriven eldrift får detta laddningstillstånd uppnås genom att fordonet körs. Provningar som utförs med batteriet delvis laddat vid provningens början ska påbörjas så snart som möjligt efter att önskat laddningstillstånd uppnåtts. |
| --- | --- |

1.4

---

BILAGA 4

Bestämmelser avseende energikällor och energilagringsanordningar (energibehållare)

Hydrauliska bromssystem med lagrad energi

1   Energilagringsanordningars (energibehållares) kapacitet

1.1   Allmänt

| 1.1.1 | Fordon på vilka bromssystemet kräver användning av lagrad energi som erhålls av en hydraulisk vätska under tryck ska vara försedda med energilagringsanordningar (energiackumulatorer) med en kapacitet som uppfyller kraven i punkterna 1.2 eller 1.3 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Den föreskrivna kapaciteten för energilagringsanordningarna får dock inte krävas om bromssystemet är sådant att det vid avsaknad av någon energireserv är möjligt att med färdbromsens manöverorgan åstadkomma en bromsverkan som är minst lika med den som förskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Vid kontroll av överensstämmelsen med kraven i punkterna 1.2, 1.3 och 2.1 i denna bilaga ska bromsarna vara justerade så tätt som möjligt, och enligt punkt 1.2 i denna bilaga ska takten för de fulla bromsansättningarna vara sådan att ett mellanrum på minst 60 s erhålls mellan varje påverkan. |
| --- | --- |

1.1.3

1.2   Fordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med lagrad energi ska uppfylla följande krav:

| 1.2.1 | Efter åtta fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan ska det fortfarande vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- |

1.2.1

Efter åtta fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan ska det fortfarande vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet.

| 1.2.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.2.2.1 | Provningen ska inledas vid ett tryck som får anges av tillverkaren men inte är högre än inkopplingstrycket (1). |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.2.2.1

Provningen ska inledas vid ett tryck som får anges av tillverkaren men inte är högre än inkopplingstrycket (1).

| 1.2.2.2 | Energilagringsanordningarna får inte fyllas på; Dessutom ska eventuella energilagringsanordningar för hjälputrustning vara isolerade. |
| --- | --- |

1.2.2.2

Energilagringsanordningarna får inte fyllas på; Dessutom ska eventuella energilagringsanordningar för hjälputrustning vara isolerade.

1.3   Fordon försedda med ett hydrauliskt bromssystem med lagrad energi som inte kan uppfylla kraven i punkt 5.2.4.1 i denna föreskrift ska anses överensstämma med den punkten om följande krav uppfylls:

| 1.3.1 | Efter ett enstaka transmissionsfel ska det fortfarande efter åtta fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet. |
| --- | --- |

1.3.1

Efter ett enstaka transmissionsfel ska det fortfarande efter åtta fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan vara möjligt att vid den nionde ansättningen åstadkomma minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromssystemet.

| 1.3.2 | Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:






  1.3.2.1 | Med energikällan stillastående eller med ett varvtal som motsvarar motorns tomgångsvarvtal får valfritt transmissionsfel framkallas. Innan ett sådant fel framkallas ska energilagringsanordningen (energilagringsanordningarna) ha ett tryck som får anges av tillverkaren men som inte överstiger inkopplingstrycket. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Provningen ska utföras i överensstämmelse med följande krav:

1.3.2.1

Med energikällan stillastående eller med ett varvtal som motsvarar motorns tomgångsvarvtal får valfritt transmissionsfel framkallas. Innan ett sådant fel framkallas ska energilagringsanordningen (energilagringsanordningarna) ha ett tryck som får anges av tillverkaren men som inte överstiger inkopplingstrycket.

| 1.3.2.2 | Hjälputrustningen och dess eventuella energilagringsanordningar ska vara isolerade. |
| --- | --- |

1.3.2.2

Hjälputrustningen och dess eventuella energilagringsanordningar ska vara isolerade.

2   Hydrauliska energikällors kapacitet

2.1   Energikällorna ska uppfylla de krav som fastställs i följande punkter:

2.1.1   Definitioner

| 2.1.1.1 | p1
  : det högsta systemdriftstryck (urkopplingstrycket) i energilagringsanordningarna som tillverkaren angett. |
| --- | --- |

2.1.1.1

| 2.1.1.2 | p2
  : trycket efter fyra fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan, med utgångspunkt från p1 och utan påfyllning av energilagringsanordningarna. |
| --- | --- |

2.1.1.2

| 2.1.1.3 | t: den tid som krävs för att trycket ska stiga från p2 till p1 i energilagringsanordningarna utan ansättning av bromsmanöverorganet. |
| --- | --- |

2.1.1.3

2.1.2   Mätförhållanden

| 2.1.2.1 | Under provningen för bestämning av t ska påfyllningstakten för energikällan vara den som erhålls när motorn arbetar med det varvtal som motsvarar dess högsta effekt eller med det varvtal som tillåts av regulatorn. |
| --- | --- |

2.1.2.1

| 2.1.2.2 | Under provningen för bestämning av t ska energilagringsanordningarna för hjälputrustningen inte vara isolerade på annat sätt än automatiskt. |
| --- | --- |

2.1.2.2

2.1.3   Tolkning av resultaten

| 2.1.3.1 | Tiden t får inte för något fordon överstiga 20 s. |
| --- | --- |

2.1.3.1

3   Varningsanordningars egenskaper

Med motorn stillastående och med utgångspunkt från ett tryck som får anges av tillverkaren men som inte får överstiga inkopplingstrycket får varningsanordningen inte träda i funktion efter två fulla ansättningar av färdbromssystemets manöverorgan.

---

(1)  Den ursprungliga energinivån ska anges i godkännandedokumentet.

---

BILAGA 5

Bromskraftens fördelning mellan fordonsaxlarna

1   Allmänt

Fordon som inte är försedda med ett låsningsfritt bromssystem enligt definitionen i bilaga 6 till denna föreskrift ska uppfylla alla krav i denna bilaga. Om en särskild anordning används ska denna fungera automatiskt.

2   Symboler

| i | = | axelindex (i = 1, framaxel;
  i = 2, bakaxel) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden |
| Ni | = | normalkraft från vägen på axel i under bromsning |
| Ti | = | kraft som utövas av bromsarna på axel i vid normal bromsning på väg |
| fi | = | Ti/Ni, utnyttjad friktion för axel i (1) |
| J | = | fordonets retardation |
| g | = | acceleration beroende på tyngdkraften: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | fordonets bromsningsgrad = J/g |
| P | = | fordonets vikt |
| h | = | tyngdpunktens höjd över marken specificerad av tillverkaren och godkänd av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen |
| E | = | hjulbas |
| k | = | teoretisk friktionskoefficient mellan däck och vägbana |

i

=

axelindex (i = 1, framaxel;

i = 2, bakaxel)

Pi

=

normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden

Ni

=

normalkraft från vägen på axel i under bromsning

Ti

=

kraft som utövas av bromsarna på axel i vid normal bromsning på väg

fi

=

Ti/Ni, utnyttjad friktion för axel i (1)

J

=

fordonets retardation

g

=

acceleration beroende på tyngdkraften: g = 9,81 m/s2

z

=

fordonets bromsningsgrad = J/g

P

=

fordonets vikt

h

=

tyngdpunktens höjd över marken specificerad av tillverkaren och godkänd av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen

E

=

hjulbas

k

=

teoretisk friktionskoefficient mellan däck och vägbana

3   Krav

| 3.1 A | För alla fordonets lasttillstånd får friktionsutnyttjandekurvan för bakaxeln inte vara belägen ovanför motsvarande kurva för framaxeln (2)

  för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8. |
| --- | --- |

3.1 A

för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8.

| 3.1 B | För k-värden mellan 0,2 och 0,8 (2):
  z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (se diagram 1 i denna bilaga). |
| --- | --- |

3.1 B

z ≥ 0,1 + 0,7 (k – 0,2) (se diagram 1 i denna bilaga).

| 3.2 | För att kontrollera kraven i punkt 3.1 i denna bilaga ska tillverkaren tillhandahålla kurvor över friktionsutnyttjandet för fram- och bakaxlarna beräknade med hjälp av följande formler:










  Kurvorna ska ritas upp för båda av följande lasttillstånd: |
| --- | --- |

3.2

Formula

Formula

Kurvorna ska ritas upp för båda av följande lasttillstånd:

| 3.2.1 | Olastat fordon i körklart skick, med förare. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Lastat fordon: när det är möjligt att fördela lasten på flera olika sätt ska den fördelning då framaxeln belastas kraftigast vara den som beaktas. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | För fordon utrustade med elektriskt regenererande bromssystem av kategori B, där den elektriskt regenererande bromskapaciteten påverkas av det elektriska laddningstillståndet, ska kurvorna ritas upp med hänsyn tagen till den elektriska bromskomponenten vid största och minsta avgivna bromskraft. Detta krav är inte tillämpligt på fordon som är utrustade med låsningsfria bromsar som styr hjulen som är kopplade till den elektriska bromsen, då kraven i bilaga 6 till denna föreskrift ska tillämpas. |
| --- | --- |

3.2.3

4   Krav som ska uppfyllas i händelse av fel i bromsfördelningssystemet

När kraven i denna bilaga är uppfyllda med hjälp av en särskild anordning (t.ex. genom mekanisk påverkan från fordonets upphängning), ska det vid ett eventuellt fel på dess manöverorgan (t.ex. ett avbrott i manöverorganets länksystem) vara möjligt att stanna fordonet, på det sätt som föreskrivs vid typ 0-provning med motorn frikopplad, med en stoppsträcka som inte överskrider 0,1 v + 0,0100 v2 (m) och ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på minst 3,86 m/s2.

5   Fordonsprovning

Under typgodkännandeprovning av ett fordon ska typgodkännandemyndigheten kontrollera överensstämmelsen med kraven i denna bilaga genom att utföra följande provningar:

| 5.1 | Provning av hjullåsningssekvens (se tillägg 1)
  Om provningen av hjullåsningssekvensen bekräftar att framhjulen låses före eller samtidigt med bakhjulen har överensstämmelsen med punkt 3 i denna bilaga kontrollerats och provningen är avslutad. |
| --- | --- |

5.1

Om provningen av hjullåsningssekvensen bekräftar att framhjulen låses före eller samtidigt med bakhjulen har överensstämmelsen med punkt 3 i denna bilaga kontrollerats och provningen är avslutad.

| 5.2 | Ytterligare provning
  Om provningen av hjullåsningssekvensen indikerar att bakhjulen låses före framhjulen gäller följande:






  a) | Fordonet ska utsättas för ytterligare provning i form av






  i) | ytterligare provningar av hjullåsningssekvensen, och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Om provningen av hjullåsningssekvensen indikerar att bakhjulen låses före framhjulen gäller följande:

a)

Fordonet ska utsättas för ytterligare provning i form av

i)

ytterligare provningar av hjullåsningssekvensen, och/eller

| ii) | provning av bromsvridmoment (se tillägg 2) för att bestämma bromsfaktorerna för att skapa friktionsutnyttjandekurvor; dessa kurvor ska uppfylla kraven i punkt 3.1 A i denna bilaga. |
| --- | --- |

ii)

provning av bromsvridmoment (se tillägg 2) för att bestämma bromsfaktorerna för att skapa friktionsutnyttjandekurvor; dessa kurvor ska uppfylla kraven i punkt 3.1 A i denna bilaga.

| b) | Fordonet kan få avslag på ansökan om typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

Fordonet kan få avslag på ansökan om typgodkännande.

| 5.3 | Resultaten från de praktiska provningarna ska bifogas typgodkännanderapporten. |
| --- | --- |

5.3

6   Produktionsöverensstämmelse

| 6.1 | När fordon kontrolleras avseende produktionsöverensstämmelse ska den tekniska tjänsten följa samma förfaranden som för typgodkännande. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kraven ska också vara samma som för typgodkännande, med undantag för att vid den provning som beskrivs i punkt 5.2 a ii i denna bilaga ska kurvan för bakaxeln ligga under linjen z = 0,9 k för alla bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8 (i stället för att uppfylla kraven i punkt 3.1 A) (se diagram 2).

  Diagram 1







  Diagram 2 |
| --- | --- |

6.2

Diagram 1

Image 4

Diagram 2

Image 5

---

(1)  Med friktionsutnyttjandekurvor för ett fordon avses de kurvor som, för angivna lastförhållanden, visar den friktion som utnyttjas av varje axel i, i förhållande till fordonets bromsningsgrad.

(2)  Bestämmelserna i punkt 3.1 påverkar inte kraven i bilaga 3 till denna föreskrift angående bromsverkan. Dock gäller att om vid de provningar som utförs enligt bestämmelserna i punkt 3.1 en bromsverkan uppnås som är högre än den som föreskrivs i bilaga 3, ska bestämmelserna som avser friktionsutnyttjandekurvorna tillämpas inom de områden av diagram 1 i denna bilaga som avgränsas av de raka linjerna k = 0,8 och z = 0,8.

---

Tillägg 1

Förfarande för provning av hjullåsningssekvens

1   Allmän information

| a) | Syftet med denna provning är att säkerställa att låsningen av båda framhjulen sker vid en lägre retardationsgrad än låsningen av båda bakhjulen, när provning sker på vägytor där hjullåsning sker vid bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8. |
| --- | --- |

a)

Syftet med denna provning är att säkerställa att låsningen av båda framhjulen sker vid en lägre retardationsgrad än låsningen av båda bakhjulen, när provning sker på vägytor där hjullåsning sker vid bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8.

| b) | Med samtidig låsning av fram- och bakhjul avses ett tillstånd där tidsintervallet mellan låsningen av det sista (andra) hjulet på bakaxeln och det sista (andra) hjulet på framaxeln är < 0,1 s vid fordonshastigheter > 30 km/h. |
| --- | --- |

b)

Med samtidig låsning av fram- och bakhjul avses ett tillstånd där tidsintervallet mellan låsningen av det sista (andra) hjulet på bakaxeln och det sista (andra) hjulet på framaxeln är < 0,1 s vid fordonshastigheter > 30 km/h.

2   Fordonsförhållanden

| a) | Fordonslast: Lastat och olastat. |
| --- | --- |

a)

Fordonslast: Lastat och olastat.

| b) | Transmissionsläge: Frikopplad motor. |
| --- | --- |

b)

Transmissionsläge: Frikopplad motor.

3   Provningsförhållanden och prövningsförfaranden

| a) | Bromsarnas initiala temperatur: 65–100 °C i genomsnitt för den varmaste axeln. |
| --- | --- |

a)

Bromsarnas initiala temperatur: 65–100 °C i genomsnitt för den varmaste axeln.

| b) | Provningshastighet | : | 65 km/h för en bromsningsgrad ≤ 0,50.
  100 km/h för en bromsningsgrad > 0,50. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Provningshastighet

:

65 km/h för en bromsningsgrad ≤ 0,50.

100 km/h för en bromsningsgrad > 0,50.

| c) | Pedalkraft






  i) | Pedalkraften anbringas och styrs av en erfaren förare eller genom ett mekaniskt bromspedaldon. |
| --- | --- | --- |

c)

Pedalkraft

i)

Pedalkraften anbringas och styrs av en erfaren förare eller genom ett mekaniskt bromspedaldon.

| ii) | Pedalkraften ökas linjärt till dess att första axelns låsning sker åtminstone 0,5 s och inte mer än 1,5 s efter den första ansättningen av pedalen. |
| --- | --- |

ii)

Pedalkraften ökas linjärt till dess att första axelns låsning sker åtminstone 0,5 s och inte mer än 1,5 s efter den första ansättningen av pedalen.

| iii) | Pedalen frigörs när den andra axeln låses eller när pedalkraften uppnått1 kN eller 0,1 s efter den första låsningen, beroende på vad som sker först. |
| --- | --- |

iii)

Pedalen frigörs när den andra axeln låses eller när pedalkraften uppnått1 kN eller 0,1 s efter den första låsningen, beroende på vad som sker först.

| d) | Hjullåsning: Bara hjullåsningar vid en fordonshastighet över 15 km/h beaktas. |
| --- | --- |

d)

Hjullåsning: Bara hjullåsningar vid en fordonshastighet över 15 km/h beaktas.

| e) | Provningsyta: Denna provning utförs på vägytor på vilka hjullåsning sker vid bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8. |
| --- | --- |

e)

Provningsyta: Denna provning utförs på vägytor på vilka hjullåsning sker vid bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8.

| f) | Data som ska registreras: Följande uppgifter ska automatiskt registreras kontinuerligt och i fas under varje provning så att variablernas värden kan jämföras för varje tidpunkt:






  i) | Fordonets hastighet. |
| --- | --- | --- |

f)

Data som ska registreras: Följande uppgifter ska automatiskt registreras kontinuerligt och i fas under varje provning så att variablernas värden kan jämföras för varje tidpunkt:

i)

Fordonets hastighet.

| ii) | Fordonets momentana bromsningsgrad (t.ex. genom differentiering av fordonshastigheten). |
| --- | --- |

ii)

Fordonets momentana bromsningsgrad (t.ex. genom differentiering av fordonshastigheten).

| iii) | Bromspedalkraften (eller trycket i hydraulledningen). |
| --- | --- |

iii)

Bromspedalkraften (eller trycket i hydraulledningen).

| iv) | Vinkelhastigheten för alla hjul. |
| --- | --- |

iv)

Vinkelhastigheten för alla hjul.

| g) | Varje provning ska upprepas en gång för att bekräfta hjullåsningssekvensen: om ett av dessa två resultat inte uppfyller de föreskrivna kraven ska en tredje provning under samma förhållanden bli avgörande. |
| --- | --- |

g)

Varje provning ska upprepas en gång för att bekräfta hjullåsningssekvensen: om ett av dessa två resultat inte uppfyller de föreskrivna kraven ska en tredje provning under samma förhållanden bli avgörande.

4   Prestandakrav

| a) | Båda bakhjulen får inte låsas innan båda framhjulen låsts, vid fordonsbromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8. |
| --- | --- |

a)

Båda bakhjulen får inte låsas innan båda framhjulen låsts, vid fordonsbromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8.

| b) | Fordonet uppfyller kraven för hjullåsningssekvens om det vid provning enligt ovanstående förfarande vid fordonsbromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8 uppfyller ett av följande kriterier:






  i) | Inga hjullåsningar sker. |
| --- | --- | --- |

b)

Fordonet uppfyller kraven för hjullåsningssekvens om det vid provning enligt ovanstående förfarande vid fordonsbromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8 uppfyller ett av följande kriterier:

i)

Inga hjullåsningar sker.

| ii) | Båda hjulen på framaxeln och ett eller inga hjul på den bakre axeln låses. |
| --- | --- |

ii)

Båda hjulen på framaxeln och ett eller inga hjul på den bakre axeln låses.

| iii) | Båda axlarna låses samtidigt. |
| --- | --- |

iii)

Båda axlarna låses samtidigt.

| c) | Om hjullåsningen börjar vid en bromsningsgrad som är lägre än 0,15 eller högre än 0,8 är provningen ogiltig och ska upprepas på en annan vägyta. |
| --- | --- |

c)

Om hjullåsningen börjar vid en bromsningsgrad som är lägre än 0,15 eller högre än 0,8 är provningen ogiltig och ska upprepas på en annan vägyta.

| d) | Om båda hjulen på bakaxeln och ett eller inget hjul på framaxeln låses vid provning med antingen lastat eller olastat fordon och en bromsningsgrad mellan 0,15 och 0,8, har fordonet inte klarat provningen av hjullåsningssekvensen. I så fall ska fordonet genomgå en provning av bromsvridmoment för att fastställa de riktiga bromsfaktorerna för beräkning av friktionsutnyttjandekurvorna. |
| --- | --- |

d)

Om båda hjulen på bakaxeln och ett eller inget hjul på framaxeln låses vid provning med antingen lastat eller olastat fordon och en bromsningsgrad mellan 0,15 och 0,8, har fordonet inte klarat provningen av hjullåsningssekvensen. I så fall ska fordonet genomgå en provning av bromsvridmoment för att fastställa de riktiga bromsfaktorerna för beräkning av friktionsutnyttjandekurvorna.

---

Tillägg 2

Förfarande för provning av bromsvridmoment

1   Allmän information

Syftet med denna provning är att mäta bromsfaktorerna och därigenom bestämma friktionsutnyttjandet för fram- och bakaxlar för bromsningsgrader mellan 0,15 och 0,8.

2   Fordonsförhållanden

| a) | Fordonslast: Lastat och olastat. |
| --- | --- |

a)

Fordonslast: Lastat och olastat.

| b) | Transmissionsläge: Frikopplad motor. |
| --- | --- |

b)

Transmissionsläge: Frikopplad motor.

3   Provningsförhållanden och prövningsförfaranden

| a) | Bromsarnas initiala temperatur: 65–100 °C i genomsnitt för den varmaste axeln. |
| --- | --- |

a)

Bromsarnas initiala temperatur: 65–100 °C i genomsnitt för den varmaste axeln.

| b) | Provningshastigheter: 100 km/h och 50 km/h. |
| --- | --- |

b)

Provningshastigheter: 100 km/h och 50 km/h.

| c) | Pedalkraft: Pedalkraften ökas linjärt, med mellan 100 och 150 N/s vid provningen med hastigheten 100 km/h eller med mellan 100 och 200 N/s vid provningen med hastigheten 50 km/h, tills första axeln låses eller tills en pedalkraft av 1 kN uppnås, beroende på vad som sker först. |
| --- | --- |

c)

Pedalkraft: Pedalkraften ökas linjärt, med mellan 100 och 150 N/s vid provningen med hastigheten 100 km/h eller med mellan 100 och 200 N/s vid provningen med hastigheten 50 km/h, tills första axeln låses eller tills en pedalkraft av 1 kN uppnås, beroende på vad som sker först.

| d) | Kylning av bromsar: Mellan bromsansättningarna körs fordonet med hastigheter upp till 100 km/h tills den initiala bromstemperaturen som anges i punkt 3 a har uppnåtts. |
| --- | --- |

d)

Kylning av bromsar: Mellan bromsansättningarna körs fordonet med hastigheter upp till 100 km/h tills den initiala bromstemperaturen som anges i punkt 3 a har uppnåtts.

| e) | Antal körningar: Fem stopp ska utföras från en hastighet av 100 km/h och fem stopp från en hastighet av 50 km/h med fordonet olastat, alternerande mellan de två provningshastigheterna efter varje stopp. Med fordonet lastat upprepas de fem stoppen med varje provningshastighet med alternering mellan de två provningshastigheterna. |
| --- | --- |

e)

Antal körningar: Fem stopp ska utföras från en hastighet av 100 km/h och fem stopp från en hastighet av 50 km/h med fordonet olastat, alternerande mellan de två provningshastigheterna efter varje stopp. Med fordonet lastat upprepas de fem stoppen med varje provningshastighet med alternering mellan de två provningshastigheterna.

| f) | Provningsyta: Denna provning utförs på en vägyta med hög friktion. |
| --- | --- |

f)

Provningsyta: Denna provning utförs på en vägyta med hög friktion.

| g) | Data som ska registreras: Följande uppgifter ska automatiskt registreras kontinuerligt och i fas under varje provning så att variablernas värden kan jämföras för varje tidpunkt:






  i) | Fordonets hastighet. |
| --- | --- | --- |

g)

Data som ska registreras: Följande uppgifter ska automatiskt registreras kontinuerligt och i fas under varje provning så att variablernas värden kan jämföras för varje tidpunkt:

i)

Fordonets hastighet.

| ii) | Bromspedalkraft. |
| --- | --- |

ii)

Bromspedalkraft.

| iii) | Vinkelhastigheten för alla hjul. |
| --- | --- |

iii)

Vinkelhastigheten för alla hjul.

| iv) | Bromsvridmomentet för varje hjul. |
| --- | --- |

iv)

Bromsvridmomentet för varje hjul.

| v) | Trycket i varje bromskrets hydraulledning, med givare på minst ett framhjul och ett bakhjul efter eventuella proportionerings- eller tryckbegränsningsventiler. |
| --- | --- |

v)

Trycket i varje bromskrets hydraulledning, med givare på minst ett framhjul och ett bakhjul efter eventuella proportionerings- eller tryckbegränsningsventiler.

| vi) | Fordonets retardation. |
| --- | --- |

vi)

Fordonets retardation.

| h) | Provningstakt: All utrustning för inhämtning och lagring av data ska klara en minsta provtagningstakt av 40 Hz på alla kanaler. |
| --- | --- |

h)

Provningstakt: All utrustning för inhämtning och lagring av data ska klara en minsta provtagningstakt av 40 Hz på alla kanaler.

| i) | Bestämning av förhållandet mellan fram- och bakaxeltryck: Bestämning av förhållandet mellan fram- och bakaxeltryck inom hydraulledningarnas hela tryckområde. Denna bestämning görs med statiska provningar om inte fordonet har ett variabelt bromstrycksfördelningssystem. Om fordonet har ett variabelt bromstrycksfördelningssystem utförs dynamiska provningar med fordonet lastat respektive olastat. Femton ansättningar från 50 km/h görs för varje lastförhållande med samma initiala villkor som anges i detta tillägg. |
| --- | --- |

i)

Bestämning av förhållandet mellan fram- och bakaxeltryck: Bestämning av förhållandet mellan fram- och bakaxeltryck inom hydraulledningarnas hela tryckområde. Denna bestämning görs med statiska provningar om inte fordonet har ett variabelt bromstrycksfördelningssystem. Om fordonet har ett variabelt bromstrycksfördelningssystem utförs dynamiska provningar med fordonet lastat respektive olastat. Femton ansättningar från 50 km/h görs för varje lastförhållande med samma initiala villkor som anges i detta tillägg.

4   Datareducering

| a) | De data från varje bromsansättning som beskrivs i punkt 3 e filtreras med ett fempunkters centrerat glidande medelvärde för varje datakanal. |
| --- | --- |

a)

De data från varje bromsansättning som beskrivs i punkt 3 e filtreras med ett fempunkters centrerat glidande medelvärde för varje datakanal.

| b) | För varje bromsansättning som beskrivs i punkt 3 e bestäms lutningen (bromsfaktorn) och skärningspunkten med bromstryckskurvan (bromshållningstrycket) för den kurva beräknad med minsta kvadratmetoden som bäst beskriver det erhållna vridningsmomentet för varje bromsat hjul som en funktion av det uppmätta trycket i bromsledningen för detta hjul. I denna regressionsanalys används endast vridmomentsvärden som samlas in när fordonsretardationen ligger mellan 0,15 och 0,8 g. |
| --- | --- |

b)

För varje bromsansättning som beskrivs i punkt 3 e bestäms lutningen (bromsfaktorn) och skärningspunkten med bromstryckskurvan (bromshållningstrycket) för den kurva beräknad med minsta kvadratmetoden som bäst beskriver det erhållna vridningsmomentet för varje bromsat hjul som en funktion av det uppmätta trycket i bromsledningen för detta hjul. I denna regressionsanalys används endast vridmomentsvärden som samlas in när fordonsretardationen ligger mellan 0,15 och 0,8 g.

| c) | Medelvärdet av resultaten i led b för alla bromsansättningar av framaxeln används för att beräkna medelbromsfaktorn och bromshållningstrycket för framaxeln. |
| --- | --- |

c)

Medelvärdet av resultaten i led b för alla bromsansättningar av framaxeln används för att beräkna medelbromsfaktorn och bromshållningstrycket för framaxeln.

| d) | Medelvärdet av resultaten i led b för alla bromsansättningar av framaxeln används för att beräkna medelbromsfaktorn och bromshållningstrycket för framaxeln. |
| --- | --- |

d)

Medelvärdet av resultaten i led b för alla bromsansättningar av framaxeln används för att beräkna medelbromsfaktorn och bromshållningstrycket för framaxeln.

| e) | Med användning av förhållandet mellan fram- och bakaxelns ledningstryck som bestäms i punkt 3 i och den dynamiska rullningsradien för däcket beräknas bromskraften för varje axel som en funktion av frambromsens ledningstryck. |
| --- | --- |

e)

Med användning av förhållandet mellan fram- och bakaxelns ledningstryck som bestäms i punkt 3 i och den dynamiska rullningsradien för däcket beräknas bromskraften för varje axel som en funktion av frambromsens ledningstryck.

| f) | Beräkna bromsningsgraden för fordonet som en funktion av frambromsens ledningstryck med hjälp av följande ekvation:





  där







  z | = | bromsningsgraden vid ett givet ledningstryck för frambromsen, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1, T2 | = | bromskrafterna för fram- respektive bakaxeln, i förhållande till samma ledningstryck för frambromsen, |
| P | = | fordonets vikt. |

f)

Beräkna bromsningsgraden för fordonet som en funktion av frambromsens ledningstryck med hjälp av följande ekvation:

Formula

där

z

=

bromsningsgraden vid ett givet ledningstryck för frambromsen,

T1, T2

=

bromskrafterna för fram- respektive bakaxeln, i förhållande till samma ledningstryck för frambromsen,

P

=

fordonets vikt.

| g) | Beräkna friktionsutnyttjandet för varje axel som en funktion av bromsningsgraden med hjälp av följande formler:










  Symbolerna definieras i punkt 2 i denna bilaga. |
| --- | --- |

g)

Beräkna friktionsutnyttjandet för varje axel som en funktion av bromsningsgraden med hjälp av följande formler:

Formula

Formula

Symbolerna definieras i punkt 2 i denna bilaga.

| h) | Rita upp f1 och f2 som en funktion av z både för lastade och olastade förhållanden. Dessa är fordonets friktionsutnyttjandekurvor, som ska uppfylla kraven i punkt 5.2 a ii i denna bilaga (eller, för kontroll av produktionsöverensstämmelse, kraven i punkt 6.2 i denna bilaga). |
| --- | --- |

h)

Rita upp f1 och f2 som en funktion av z både för lastade och olastade förhållanden. Dessa är fordonets friktionsutnyttjandekurvor, som ska uppfylla kraven i punkt 5.2 a ii i denna bilaga (eller, för kontroll av produktionsöverensstämmelse, kraven i punkt 6.2 i denna bilaga).

---

BILAGA 6

Provningskrav för fordon utrustade med låsningsfria bromssystem

1.   Allmänt

| 1.1 | I denna bilaga anges vilken bromsverkan som krävs för fordon utrustade med låsningsfria bromssystem. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | De låsningsfria bromssystem som förekommer i dag omfattar en eller flera givare, en eller flera styrenheter och en eller flera modulatorer. Varje system med en annan konstruktion som kan komma att införas i framtiden, eller där en låsningsfri bromsfunktion integreras i ett annat system, ska anses vara ett låsningsfritt bromssystem i den mening som avses i denna bilaga och i bilaga 5 till denna föreskrift, om de tillhandahåller en prestanda som är likvärdig med den som föreskrivs i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.2

2   Definitioner

| 2.1 | låsningsfritt bromssystem: del av ett färdbromssystem vilket automatiskt reglerar slirningsgraden i hjulens rotationsriktning på ett eller flera fordonshjul under bromsning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | givare: komponent som konstruerats för att känna av och till styrenheten överföra information om hjulens rotationstillstånd eller fordonets dynamiska tillstånd. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | styrenhet: komponent som konstruerats för att utvärdera de data som överförs av givare och för att överföra en signal till modulatorn. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | modulator: komponent som konstruerats för att variera bromskraften (bromskrafterna) enligt den signal som tas emot från styrenheten. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | direkt styrt hjul: hjul vars bromskraft anpassas efter den information det erhåller åtminstone från sin egen givare (1). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | indirekt styrt hjul: hjul vars bromskraft anpassas efter den information det erhåller från givare på andra hjul (1). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | komplett genomförande av en cykel: när det låsningsfria bromssystemet upprepade gånger modulerar bromskraften för att förhindra att de direkt styrda hjulen låser sig. Bromsningar där modulering endast sker en gång under bromsningen ska inte anses överensstämma med denna definition. |
| --- | --- |

2.7

3   Typer av låsningsfria bromssystem

| 3.1 | Ett fordon ska anses vara försett med ett låsningsfritt bromssystem i den mening som avses i punkt 1 i bilaga 5 till denna föreskrift om det är utrustat med ett av följande system:






  3.1.1 | Låsningsfria bromssystem av kategori 1:
  Ett fordon utrustat med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 1 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Låsningsfria bromssystem av kategori 1:

Ett fordon utrustat med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 1 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga.

| 3.1.2 | Låsningsfria bromssystem av kategori 2:
  Ett fordon utrustat med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 2 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga, med undantag av kraven i punkt 5.3.5. |
| --- | --- |

3.1.2

Låsningsfria bromssystem av kategori 2:

Ett fordon utrustat med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 2 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga, med undantag av kraven i punkt 5.3.5.

| 3.1.3 | Låsningsfria bromssystem av kategori 3:
  Ett fordon utrustat med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga, med undantag av kraven i punkterna 5.3.4 och 5.3.5. På sådana fordon ska varje enskild axel som inte innehåller minst ett direkt styrt hjul uppfylla villkoren för friktionsutnyttjandet och hjullåsningssekvensen i bilaga 5 till denna föreskrift i stället för de krav för friktionsutnyttjande som föreskrivs i punkt 5.2 i denna bilaga. Om friktionsutnyttjandekurvornas relativa lägen inte uppfyller kraven i punkt 3.1 i bilaga 5 till denna föreskrift ska dock en kontroll utföras för att säkerställa att hjulen på minst en av bakaxlarna inte låser sig före hjulen på framaxeln eller framaxlarna under de villkor som föreskrivs i punkt 3.1 i bilaga 5 till denna föreskrift, med avseende på bromsningsgrad respektive belastning. Dessa krav får kontrolleras på vägytor med hög och låg friktion (högst cirka 0,8 respektive 0,3) genom reglering av färdbromsens manöverkraft. |
| --- | --- |

3.1.3

Låsningsfria bromssystem av kategori 3:

Ett fordon utrustat med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3 ska uppfylla alla tillämpliga krav i denna bilaga, med undantag av kraven i punkterna 5.3.4 och 5.3.5. På sådana fordon ska varje enskild axel som inte innehåller minst ett direkt styrt hjul uppfylla villkoren för friktionsutnyttjandet och hjullåsningssekvensen i bilaga 5 till denna föreskrift i stället för de krav för friktionsutnyttjande som föreskrivs i punkt 5.2 i denna bilaga. Om friktionsutnyttjandekurvornas relativa lägen inte uppfyller kraven i punkt 3.1 i bilaga 5 till denna föreskrift ska dock en kontroll utföras för att säkerställa att hjulen på minst en av bakaxlarna inte låser sig före hjulen på framaxeln eller framaxlarna under de villkor som föreskrivs i punkt 3.1 i bilaga 5 till denna föreskrift, med avseende på bromsningsgrad respektive belastning. Dessa krav får kontrolleras på vägytor med hög och låg friktion (högst cirka 0,8 respektive 0,3) genom reglering av färdbromsens manöverkraft.

4   Allmänna krav

| 4.1 | Varje elektriskt fel eller givaravvikelse som påverkar systemet i fråga om funktions- och prestandakrav enligt denna bilaga, inbegripet fel på elförsörjningen till systemet, kablarna utanför den eller de elektroniska styrenheterna (2), och modulatorn (modulatorerna), ska meddelas föraren med hjälp av en särskild optisk varningssignal. Den gula varningssignalen som specificeras i punkt 5.2.21.1.2 i denna föreskrift ska användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Givaravvikelser som inte kan detekteras under statiska förhållanden ska detekteras senast då fordonets hastighet överstiger 10 km/h (3). För att förhindra felaktig felvisning när en givare inte genererar ett fordonshastighetsvärde, på grund av att ett hjul inte roterar, får kontrollen försenas men detekteras senast då fordonets hastighet överstiger 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | När det låsningsfria bromssystemet energisätts med fordonet stillastående, ska den eller de elektriskt styrda pneumatiska modulatorventilerna genomgå minst en cykel. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | I händelse av ett enstaka elektriskt funktionsfel, som endast påverkar det låsningsfria bromssystemet, enligt indikation från ovan nämnda gula varningssignal, får den efterföljande färdbromsverkan inte vara mindre än 80 % av den föreskrivna bromsverkan enligt typ 0-provning med motorn frikopplad. Detta motsvarar en stoppsträcka på 0,1 v + 0,0075 v2 (m) och ett medelvärde för fullt utvecklad retardation på 5,15 m/s2. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det låsningsfria bromssystemets funktion får inte påverkas negativt av magnetiska eller elektriska fält. Detta ska visas genom överensstämmelse med FN-föreskrift nr 10 enligt vad som krävs i punkt 5.1.1.4 i den föreskriften. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | En manuell anordning får inte tillhandahållas för att koppla ifrån eller ändra styrningssättet (4) för det låsningsfria bromssystemet. |
| --- | --- |

4.4

5   Särskilda bestämmelser

5.1   Energiförbrukning

Fordon utrustade med låsningsfria bromssystem ska behålla sin bromsverkan när färdbromsens manöverorgan ansätts fullt under lång tid. Överensstämmelse med detta krav ska kontrolleras genom följande provningar:

5.1.1   Provningsförfarande

| 5.1.1.1 | Den ursprungliga energinivån i energilagringsanordningen (energilagringsanordningarna) ska vara den som anges av tillverkaren. Denna nivå ska vara minst sådan att den verkningsgrad som föreskrivs för färdbromsning när fordonet är lastat säkerställs. Energilagringsanordningen (energilagringsanordningarna) för pneumatisk hjälputrustning ska isoleras. |
| --- | --- |

5.1.1.1

| 5.1.1.2 | Från en initial hastighet av minst 50 km/h på en yta med en friktionskoefficient på 0,3 (5) eller mindre ska bromsarna på det lastade fordonet ansättas fullt under tiden t, samtidigt som hänsyn ska tas till den energi som förbrukas av de indirekt styrda hjulen, och alla direkt styrda hjul ska kontrolleras av det låsningsfria bromssystemet. |
| --- | --- |

5.1.1.2

| 5.1.1.3 | Fordonets motor ska sedan stannas eller försörjningen till energilagringsanordningen (energilagringsanordningarna) stängas av. |
| --- | --- |

5.1.1.3

| 5.1.1.4 | Färdbromsens manöverorgan ska därefter påverkas fullt fyra gånger i följd med fordonet stillastående. |
| --- | --- |

5.1.1.4

| 5.1.1.5 | När bromsarna ansätts för femte gången ska det vara möjligt att bromsa fordonet med minst den bromsverkan som föreskrivs för reservbromsning av det lastade fordonet. |
| --- | --- |

5.1.1.5

5.1.2   Ytterligare krav

| 5.1.2.1 | Vägytans friktionskoefficient ska mätas med fordonet under provning med den metod som beskrivs i punkt 1.1 i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.1.2.1

| 5.1.2.2 | Bromsprovningen ska utföras med motorn frikopplad och på tomgång, och med fordonet lastat. |
| --- | --- |

5.1.2.2

| 5.1.2.3 | Bromsningstiden t ska bestämmas med formeln





  (tiden t får dock inte vara mindre än 15 s)
  där t uttrycks i sekunder och vmax motsvarar fordonets högsta konstruktiva hastighet uttryckt i km/h med en övre gräns på 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Formula

(tiden t får dock inte vara mindre än 15 s)

där t uttrycks i sekunder och vmax motsvarar fordonets högsta konstruktiva hastighet uttryckt i km/h med en övre gräns på 160 km/h.

| 5.1.2.4 | Om t inte kan uppnås under en enstaka bromsning får ytterligare försök göras upp till högst fyra totalt. |
| --- | --- |

5.1.2.4

| 5.1.2.5 | Om provningen utförs i flera försök får ingen ny energi tillföras mellan provningsförsöken.
  Från och med det andra försöket får hänsyn tas till den energiförbrukning som motsvarar den ursprungliga bromsansättningen, genom att en full bromsansättning dras av från de fyra fulla ansättningar som föreskrivs i punkt 5.1.1.4 (samt punkterna 5.1.1.5 och 5.1.2.6) i denna bilaga för det andra, tredje respektive fjärde försöket i den provning som föreskrivs i punkt 5.1.1 i denna bilaga, beroende på vad som är tillämpligt. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Från och med det andra försöket får hänsyn tas till den energiförbrukning som motsvarar den ursprungliga bromsansättningen, genom att en full bromsansättning dras av från de fyra fulla ansättningar som föreskrivs i punkt 5.1.1.4 (samt punkterna 5.1.1.5 och 5.1.2.6) i denna bilaga för det andra, tredje respektive fjärde försöket i den provning som föreskrivs i punkt 5.1.1 i denna bilaga, beroende på vad som är tillämpligt.

| 5.1.2.6 | Den bromsverkan som föreskrivs i punkt 5.1.1.5 i denna bilaga ska anses uppfylld om, i slutet av fjärde ansättningen med fordonet stillastående, energinivån i lagringsanordningen (lagringsanordningarna) är lika med eller högre än den som krävs för reservbromsning av det lastade fordonet. |
| --- | --- |

5.1.2.6

5.2   Friktionsutnyttjande

| 5.2.1 | Det låsningsfria bromssystemets utnyttjande av friktion tar hänsyn till den faktiska ökningen av bromssträckan utöver det teoretiska minsta värdet. Det låsningsfria bromssystemet ska anses vara tillfredsställande när villkoret ε ≥ 0,75 är uppfyllt, där ε anger utnyttjad friktion enligt definitionen i punkt 1.2 i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Friktionsutnyttjandet ε ska mätas på vägytor med en friktionskoefficient på 0,3 (5) eller mindre och med cirka 0,8 (torr väg) vid en utgångshastighet på 50 km/h. För att eliminera effekterna av olika bromstemperaturer rekommenderas att zAL bestäms före bestämningen av k. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Provningsförfarandet för att bestämma friktionskoefficienten (k) och formlerna för beräkning av friktionsutnyttjandet (ε) ska vara de som fastställs i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Det låsningsfria bromssystemets friktionsutnyttjande ska kontrolleras på kompletta fordon utrustade med låsningsfria bromssystem av kategori 1 eller 2. I fråga om fordon försedda med låsningsfria bromssystem av kategori 3 behöver endast den eller de axlar med minst ett direkt styrt hjul uppfylla detta krav. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Villkoret ε ≥ 0,75 ska kontrolleras med fordonet både lastat och olastat (6).
  Provningen med lastat fordon på en yta med hög friktion behöver inte genomföras om den föreskrivna kraften på manöverorganet inte leder till komplett genomförande av en cykel av det låsningsfria bromssystemet.
  För provning utan last får kraften på manöverorganet ökas upp till 100 daN om ingen komplett cykel uppnås vid full kraft (7). Om 100 daN är otillräckligt för att uppnå en komplett cykel behöver denna provning inte utföras. |
| --- | --- |

5.2.5

Provningen med lastat fordon på en yta med hög friktion behöver inte genomföras om den föreskrivna kraften på manöverorganet inte leder till komplett genomförande av en cykel av det låsningsfria bromssystemet.

För provning utan last får kraften på manöverorganet ökas upp till 100 daN om ingen komplett cykel uppnås vid full kraft (7). Om 100 daN är otillräckligt för att uppnå en komplett cykel behöver denna provning inte utföras.

5.3   Ytterligare kontroller

Följande ytterligare kontroller ska utföras med motorn frikopplad och med fordonet lastat och olastat:

| 5.3.1 | De hjul som styrs direkt av ett låsningsfritt bromssystem får inte låsas när full kraft (7) plötsligt anbringas på manöverorganet på de vägytor som anges i punkt 5.2.2 i denna bilaga, vid en initial hastighet av v = 40 km/h och vid en hög initial hastighet v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8). |
| --- | --- |

5.3.1

De hjul som styrs direkt av ett låsningsfritt bromssystem får inte låsas när full kraft (7) plötsligt anbringas på manöverorganet på de vägytor som anges i punkt 5.2.2 i denna bilaga, vid en initial hastighet av v = 40 km/h och vid en hög initial hastighet v = 0,8 vmax ≤ 120 km/h (8).

| 5.3.2 | När en axel övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta med låg friktion (kL) där kH ≥ 0,5 och kH / kL ≥ 2 (9), med full kraft (7) anbringad på kontrollenheten, ska inte de direkt styrda hjulen låsas. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsarna ansätts ska beräknas så att, med ett komplett genomförande av en cykel av det låsningsfria bromssystemet på ytan med hög friktion, övergången från en yta till en annan inträffar vid hög och vid låg hastighet. under de förhållanden som fastställs i punkt 5.3.1 (8). |
| --- | --- |

5.3.2

När en axel övergår från en yta med hög friktion (kH) till en yta med låg friktion (kL) där kH ≥ 0,5 och kH / kL ≥ 2 (9), med full kraft (7) anbringad på kontrollenheten, ska inte de direkt styrda hjulen låsas. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsarna ansätts ska beräknas så att, med ett komplett genomförande av en cykel av det låsningsfria bromssystemet på ytan med hög friktion, övergången från en yta till en annan inträffar vid hög och vid låg hastighet. under de förhållanden som fastställs i punkt 5.3.1 (8).

| 5.3.3 | När ett fordon övergår från en yta med låg friktion (kL) till en yta med hög friktion (kH) där kH ≥ 0,5 och kH / kL ≥ 2 (9), med full kraft (7) anbringad på kontrollenheten, ska fordonets retardation öka till det lämpliga höga värdet inom rimlig tid och fordonet ska inte avvika från sin ursprungliga kurs. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsarna ansätts ska beräknas så att övergången från den ena ytan till den andra inträffar vid ungefär 50 km/h, och det låsningsfria bromssystemet genomför en komplett cykel på ytan med låg friktion. |
| --- | --- |

5.3.3

När ett fordon övergår från en yta med låg friktion (kL) till en yta med hög friktion (kH) där kH ≥ 0,5 och kH / kL ≥ 2 (9), med full kraft (7) anbringad på kontrollenheten, ska fordonets retardation öka till det lämpliga höga värdet inom rimlig tid och fordonet ska inte avvika från sin ursprungliga kurs. Färdhastigheten och det ögonblick då bromsarna ansätts ska beräknas så att övergången från den ena ytan till den andra inträffar vid ungefär 50 km/h, och det låsningsfria bromssystemet genomför en komplett cykel på ytan med låg friktion.

| 5.3.4 | Bestämmelserna i denna punkt ska endast gälla fordon utrustade med låsningsfria bromssystem av kategori 1 eller 2. När höger och vänster hjul på fordonet befinner sig på ytor med skilda friktionskoefficienter (kH och kL), där kH ≥ 0,5 och kH / kL ≥ 2 (9), får inte de direkt styrda hjulen låsas när full kraft (7) plötsligt anbringas på manöverorganet vid en hastighet av 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.4

Bestämmelserna i denna punkt ska endast gälla fordon utrustade med låsningsfria bromssystem av kategori 1 eller 2. När höger och vänster hjul på fordonet befinner sig på ytor med skilda friktionskoefficienter (kH och kL), där kH ≥ 0,5 och kH / kL ≥ 2 (9), får inte de direkt styrda hjulen låsas när full kraft (7) plötsligt anbringas på manöverorganet vid en hastighet av 50 km/h.

| 5.3.5 | Dessutom ska lastade fordon försedda med låsningsfria bromssystem av kategori 1 enligt villkoren i punkt 5.3.4 i denna bilaga uppfylla föreskriven bromsningsgrad i tillägg 3 till denna bilaga. |
| --- | --- |

5.3.5

Dessutom ska lastade fordon försedda med låsningsfria bromssystem av kategori 1 enligt villkoren i punkt 5.3.4 i denna bilaga uppfylla föreskriven bromsningsgrad i tillägg 3 till denna bilaga.

| 5.3.6 | Under provningarna enligt punkterna 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga ska dock korta perioder med hjullåsning tillåtas. Vidare är hjullåsning tillåten när hastigheten är mindre än 15 km/h och låsning av indirekt styrda hjul är också tillåten vid varje hastighet, men stabiliteten och styrbarheten får då inte påverkas och fordonet får inte överskrida en girvinkel på 15o eller avvika från en 3,5 m bred fil. |
| --- | --- |

5.3.6

Under provningarna enligt punkterna 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga ska dock korta perioder med hjullåsning tillåtas. Vidare är hjullåsning tillåten när hastigheten är mindre än 15 km/h och låsning av indirekt styrda hjul är också tillåten vid varje hastighet, men stabiliteten och styrbarheten får då inte påverkas och fordonet får inte överskrida en girvinkel på 15o eller avvika från en 3,5 m bred fil.

| 5.3.7 | Under provningarna enligt punkterna 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga är styrningskorrigering tillåten om vinkelvridningen hos styranordningen ligger inom 120o under de två första sekunderna och inte överstiger 240o totalt. I början av dessa provningar ska dessutom fordonets längsgående mittplan passera gränsen mellan ytorna med hög och låg friktion, och under dessa provningar får ingen del av de yttre däcken passera denna gräns (6). |
| --- | --- |

5.3.7

Under provningarna enligt punkterna 5.3.4 och 5.3.5 i denna bilaga är styrningskorrigering tillåten om vinkelvridningen hos styranordningen ligger inom 120o under de två första sekunderna och inte överstiger 240o totalt. I början av dessa provningar ska dessutom fordonets längsgående mittplan passera gränsen mellan ytorna med hög och låg friktion, och under dessa provningar får ingen del av de yttre däcken passera denna gräns (6).

---

(1)  Låsningsfria bromssystem med hög signalkontroll (select-high) ska anses omfatta både direkt och indirekt styrda hjul; i system med låg signalkontroll (select low) ska alla avkända hjul anses vara direkt styrda hjul.

(2)  Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med dokumentation avseende styrenheten (styrenheterna) som följer mallen i bilaga 8.

(3)  Varningssignalen får tändas igen medan fordonet är stillastående, förutsatt att den släcks innan fordonshastigheten uppgår till 10 km/h eller 15 km/h, beroende på vad som är tillämpligt, när det inte finns något fel.

(4)  Det ska vara klart att anordningen som ändrar det låsningsfria bromssystemets styrningssätt inte omfattas av punkt 4.4 i denna bilaga, om systemet med dess ändrade styrningssätt uppfyller alla krav för den kategori av låsningsfria bromssystem som fordonet är försett med.

(5)  Till dess att sådana provningsytor blivit allmänt tillgängliga får däck som är vid utslitningsgränsen och högre värden upp till 0,4 användas om den tekniska tjänsten bestämmer detta. Det faktiska erhållna värdet samt däcktyper och yta ska registreras.

(6)  Till dess att ett enhetligt provningsförfarande har fastställts kan de provningar som krävs enligt denna punkt behöva upprepas för fordon utrustade med elektriskt regenererande bromssystem, för att fastställa påverkan av olika bromsfördelningsvärden som tillhandahålls av automatiska funktioner på fordonet.

(7)  
  Med full kraft avses den högsta kraft som fastställs i bilaga 3 till denna föreskrift; en högre kraft får användas om så krävs för att aktivera det låsningsfria bromssystemet.

(8)  Syftet med dessa provningar är att kontrollera att hjulen inte låser sig och att fordonet förblir stabilt. Det är därför inte nödvändigt att helt kunna stanna fordonet på en yta med låg friktion.

(9)  kH är koefficienten för yta med hög friktion.

kL är koefficienten för yta med låg friktion.

kH och kL ska mätas enligt vad som anges i tillägg 2 i denna bilaga.

---

Tillägg 1

Symboler och definitioner

| Symbol | Definitioner |
| --- | --- |
| E | hjulbas |
| ε | den friktion som utnyttjas av fordonet: kvoten av den största bromsningsgraden med det låsningsfria bromssystemet i drift (zAL) och friktionskoefficienten (k) |
| εi | ε-värdet mätt på axeln i (för ett motorfordon med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3) |
| εH | ε-värdet på en yta med hög friktion |
| εL | ε-värdet på en yta med låg friktion |
| F | kraft (N) |
| Fdyn | normalkraft från vägytan under dynamiska förhållanden med det låsningsfria bromssystemet i drift |
| Fidyn | Fdyn på axel i för motorfordon |
| Fi | normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden |
| FM | total statisk normalkraft från vägytan på motorfordonets alla hjul |
| FMnd
   (1) | total statisk normalkraft från vägytan på de obromsade och icke drivande axlarna på motorfordonet |
| FMd
   (1) | total statisk normalkraft från vägytan på de obromsade och drivande axlarna på motorfordonet |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| g | acceleration beroende på tyngdkraften (9,81 m/s2) |
| h | tyngdpunktens höjd över marken specificerad av tillverkaren och godkänd av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen |
| k | friktionskoefficient mellan däck och väg |
| kf | k-faktor för en framaxel |
| kH | k-värde fastställt på en yta med hög friktion |
| ki | k-värde fastställt för axel i för ett fordon med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3 |
| kL | k-värde fastställt på en yta med låg friktion |
| klock | friktionsvärde för 100 % slirning |
| kM | k-faktor för motorfordonet |
| kpeak | högsta värde för kurvan ”friktion kontra slirning” |
| kr | k-faktor för en bakaxel |
| P | vikt för enskilt fordon (kg) |
| R | förhållandet mellan kpeak och klock |
| t | tidsintervall (s) |
| tm | medelvärde för t |
| tmin | minimivärde för t |
| z | bromsningsgrad |
| zAL | bromsningsgrad z för fordon med det låsningsfria bromssystemet i drift |
| zm | medelvärdet för bromsningsgraden |
| zmax | högsta värde för z |
| zMALS | zAL för motorfordon på en delad yta |

Symbol

Definitioner

E

hjulbas

ε

den friktion som utnyttjas av fordonet: kvoten av den största bromsningsgraden med det låsningsfria bromssystemet i drift (zAL) och friktionskoefficienten (k)

εi

ε-värdet mätt på axeln i (för ett motorfordon med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3)

εH

ε-värdet på en yta med hög friktion

εL

ε-värdet på en yta med låg friktion

F

kraft (N)

Fdyn

normalkraft från vägytan under dynamiska förhållanden med det låsningsfria bromssystemet i drift

Fidyn

Fdyn på axel i för motorfordon

Fi

normalkraft från vägen på axel i under statiska förhållanden

FM

total statisk normalkraft från vägytan på motorfordonets alla hjul

FMnd
   (1)

total statisk normalkraft från vägytan på de obromsade och icke drivande axlarna på motorfordonet

FMd
   (1)

total statisk normalkraft från vägytan på de obromsade och drivande axlarna på motorfordonet

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

g

acceleration beroende på tyngdkraften (9,81 m/s2)

h

tyngdpunktens höjd över marken specificerad av tillverkaren och godkänd av den tekniska tjänst som utför godkännandeprovningen

k

friktionskoefficient mellan däck och väg

kf

k-faktor för en framaxel

kH

k-värde fastställt på en yta med hög friktion

ki

k-värde fastställt för axel i för ett fordon med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3

kL

k-värde fastställt på en yta med låg friktion

klock

friktionsvärde för 100 % slirning

kM

k-faktor för motorfordonet

kpeak

högsta värde för kurvan ”friktion kontra slirning”

kr

k-faktor för en bakaxel

P

vikt för enskilt fordon (kg)

R

förhållandet mellan kpeak och klock

t

tidsintervall (s)

tm

medelvärde för t

tmin

minimivärde för t

z

bromsningsgrad

zAL

bromsningsgrad z för fordon med det låsningsfria bromssystemet i drift

zm

medelvärdet för bromsningsgraden

zmax

högsta värde för z

zMALS

zAL för motorfordon på en delad yta

---

(1)  FMnd och FMd för tvåaxlade motorfordon: dessa symboler får förenklas till motsvarande Fi-symboler.

---

Tillägg 2

Friktionsutnyttjande

| 1 | Mätmetod |
| --- | --- |

1

| 1.1 | Bestämning av friktionskoefficienten (k) |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Friktionskoefficienten (k) ska bestämmas som kvoten av de största bromskrafterna utan låsning av hjulen och motsvarande dynamiska belastning på den axel som bromsas. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Bromsarna ska ansättas på endast en axel på det fordon som provas vid en initial hastighet av 50 km/h. Bromskrafterna ska vara jämnt fördelade mellan axelns hjul för att uppnå högsta bromsverkan. Det låsningsfria bromssystemet ska vara urkopplat eller ur funktion mellan 40 km/h och 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Ett antal provningar vid olika ledningstryck ska utföras för bestämning av fordonets största bromsningsgrad (zmax). Under varje provning ska en konstant ingångskraft upprätthållas och bromsningsgraden bestämmas med hänsyn till den tid (t) som går åt för att hastigheten ska minska från 40 km/h till 20 km/h med hjälp av formeln





  zmax är största värdet av z och t anges i sekunder. |
| --- | --- |

1.1.3

Formula

zmax är största värdet av z och t anges i sekunder.

| 1.1.3.1 | Hjullåsning får inträffa vid hastigheter under 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1

| 1.1.3.2 | Med utgångspunkt i det lägsta uppmätta värdet på t, benämnt tmin, väljs sedan tre värden på t som ligger i intervallet tmin till 1,05 tmin och deras aritmetiska medelvärde tm beräknas,
  och därefter beräknas:





  Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan erhållas av praktiska skäl får minimitiden tmin användas. Kraven i punkt 1.3 ska dock fortfarande gälla. |
| --- | --- |

1.1.3.2

och därefter beräknas:

Formula

Om det kan visas att de tre värden som anges ovan inte kan erhållas av praktiska skäl får minimitiden tmin användas. Kraven i punkt 1.3 ska dock fortfarande gälla.

| 1.1.4 | Bromskrafterna ska beräknas från den uppmätta bromsningsgraden och rullmotståndet hos den obromsade axeln, vilket är lika med 0,015 och 0,010 av den statiska axelbelastningen för en driven respektive icke-driven hjulaxel. |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Axelns dynamiska belastning ska vara den som anges av formeln i bilaga 5 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Värdet för k ska avrundas till tre decimaler. |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Därefter ska provningen upprepas för den eller de andra axlarna enligt punkterna 1.1.1–1.1.6. |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Exempel: För ett tvåaxlat bakhjulsdrivet fordon på vilket framaxeln (1) bromsas erhålls friktionskoefficienten (k) med hjälp av formeln





  De andra symbolerna (P, h, E) definieras i bilaga 5 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.1.8

Formula

De andra symbolerna (P, h, E) definieras i bilaga 5 till denna föreskrift.

| 1.1.9 | En koefficient bestäms för framaxeln kf och en för bakaxeln kr. |
| --- | --- |

1.1.9

| 1.2 | Bestämning av utnyttjad friktion (ε) |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Den utnyttjade friktionen (ε) definieras som kvoten av den största bromsningsgraden med det låsningsfria bromssystemet i drift (zAL) och friktionskoefficienten ( kM ), dvs. |
| --- | --- |

1.2.1

Formula

| 1.2.2 | Vid en ingångshastighet av 55 km/h ska det högsta värdet för bromsningsgraden (zAL) mätas med ett komplett genomförande av en cykel av det låsningsfria bromssystemet och baseras på medelvärdet av tre provningar, enligt punkt 1.1.3 i detta tillägg, med användande av den tid som gått åt för att hastigheten ska minska från 45 km/h till 15 km/h, enligt formeln |
| --- | --- |

1.2.2

Formula

| 1.2.3 | Friktionskoefficienten kM ska bestämmas genom viktning av de dynamiska axelbelastningarna enligt formeln





  där |
| --- | --- |

1.2.3

Formula

där

Formula

Formula

| 1.2.4 | Värdet på ε ska avrundas till två decimaler. |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | För fordon försedda med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 1 eller 2 ska värdet på zAL baseras på hela fordonet med det låsningsfria bromssystemet i drift, och den utnyttjade friktionen (ε) erhålls genom den formel som återges i punkt 1.2.1 i detta tillägg. |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | För ett fordon försett med ett låsningsfritt bromssystem av kategori 3 ska värdet på zAL mätas på varje axel som har minst ett direkt styrt hjul. Exempel: För ett tvåaxlat fordon med ett låsningsfritt bromssystem som endast verkar på bakaxeln (2), erhålls den utnyttjade friktionen (ε) med hjälp av formeln





  Denna beräkning ska utföras för varje axel som har minst ett direkt styrt hjul. |
| --- | --- |

1.2.6

Formula

Denna beräkning ska utföras för varje axel som har minst ett direkt styrt hjul.

| 1.3 | Om ε > 1,00 ska mätningarna av friktionskoefficienterna upprepas. En tolerans på 10 % är godtagbar. |
| --- | --- |

1.3

---

Tillägg 3

Bromsverkan på ytor med olika friktion

| 1 | Den föreskrivna bromsningsgraden enligt punkt 5.3.5 i denna bilaga får beräknas med hjälp av den uppmätta friktionskoefficienten för de två ytor på vilka provningen utförs. Dessa två ytor ska uppfylla de villkor som föreskrivs i punkt 5.3.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

1

| 2 | Friktionskoefficienten (kH och kL) för ytor med hög respektive låg friktion ska bestämmas i enlighet med bestämmelserna i punkt 1.1 i tillägg 2 till denna bilaga. |
| --- | --- |

2

| 3 | Bromsningsgraden (zMALS) för lastade fordon ska vara: |
| --- | --- |

3

Formula

---

Tillägg 4

Metod för val av yta med låg friktion

| 1 | Uppgifter om friktionskoefficienten på den valda ytan, enligt vad som anges i punkt 5.1.1.2 i denna bilaga, ska lämnas till den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

1

| 1.1 | Dessa uppgifter ska omfatta en kurva av friktionskoefficienten för friktion i förhållande till slirning (från 0 till 100 % slirning) vid en hastighet av ungefär 40 km/h. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | kpeak avser det högsta värdet på kurvan och klock avser värdet vid 100 % slirning. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Förhållandet R ska bestämmas som kvoten av kpeak och klock. |
| --- | --- |

1.1.2

Formula

| 1.1.3 | Värdet på R ska avrundas till en decimal. |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Den yta som ska användas ska ha ett R-förhållande mellan 1,0 och 2,0 (1). |
| --- | --- |

1.1.4

| 2 | Före provningarna ska den tekniska tjänsten säkerställa att den valda ytan uppfyller de särskilda kraven, och erhålla följande uppgifter: | provningsmetod för att bestämma R, |
| --- | --- | --- |

2

provningsmetod för att bestämma R,

| | fordonstyp, |
| --- | --- |

fordonstyp,

| | axelbelastning och däck (olika belastning och olika däck måste provas och resultaten visas för den tekniska tjänsten som ska bestämma om de är representativa för det fordon som ska godkännas). |
| --- | --- |

axelbelastning och däck (olika belastning och olika däck måste provas och resultaten visas för den tekniska tjänsten som ska bestämma om de är representativa för det fordon som ska godkännas).

| 2.1 | Värdet på R ska anges i provningsrapporten.
  Kalibreringen av ytan ska utföras minst en gång om året med ett representativt fordon för att kontrollera stabiliteten på R. |
| --- | --- |

2.1

Kalibreringen av ytan ska utföras minst en gång om året med ett representativt fordon för att kontrollera stabiliteten på R.

---

(1)  Till dess att sådana provningsytor blir allmänt tillgängliga ska ett R-förhållande upp till 2,5 vara godtagbart efter samråd med den tekniska tjänsten.

---

BILAGA 7

Provningsmetod med tröghetsdynamometer för bromsbelägg

1   Allmänt

| 1.1 | Det förfarande som beskrivs i denna bilaga får tillämpas om en fordonstyp ändras till följd av att bromsbelägg av annan typ monteras på fordon som har godkänts enligt denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | De alternativa typerna av bromsbelägg ska kontrolleras genom att deras bromsverkan jämförs med den bromsverkan som erhölls med de bromsbelägg som fordonet var försett med vid tiden för godkännandet och som överensstämmer med de komponenter som anges i det aktuella informationsdokumentet för vilken en mall ges i bilaga 1 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Den typgodkännandemyndighet som ansvarar för godkännandeprovningarna får om den så önskar begära att bromsverkan hos bromsbeläggen jämförs enligt tillämpliga bestämmelser i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ansökan om godkännande genom jämförelse ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av dennes behöriga ombud. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | I denna bilaga avses med fordon den fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift och med vilken det krävs att en jämförelse ska vara tillfredsställande. |
| --- | --- |

1.5

2   Provningsutrustning

| 2.1 | En dynamometer med följande egenskaper ska användas för provningarna: |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Den ska klara att generera det tröghetsmoment som krävs i punkt 3.1 i denna bilaga och ha kapacitet att uppfylla de krav som föreskrivs i punkt 1.5 i bilaga 3 till denna föreskrift, med avseende på typ I-avmattningsprovning. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | De monterade bromsarna ska vara identiska med bromsarna på den berörda ursprungliga fordonstypen. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Om luftkylning finns ska den överensstämma med punkt 3.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Instrumenteringen för provningen ska kunna ge minst följande uppgifter: |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.4.1 | Kontinuerlig registrering av skivans eller trummans rotationshastighet. |
| --- | --- |

2.1.4.1

| 2.1.4.2 | Antalet varv under ett stopp, med en upplösning som inte är större än en åttondels varv. |
| --- | --- |

2.1.4.2

| 2.1.4.3 | Stopptid. |
| --- | --- |

2.1.4.3

| 2.1.4.4 | Kontinuerlig registrering av temperaturen mätt i mitten av den bana som sveps av belägget eller mitt på tjockleken på skivan eller trumman eller belägget. |
| --- | --- |

2.1.4.4

| 2.1.4.5 | Kontinuerlig registrering av styrledningens tryck eller kraft vid bromsansättning. |
| --- | --- |

2.1.4.5

| 2.1.4.6 | Kontinuerlig registrering av bromsens utgångsvridmoment. |
| --- | --- |

2.1.4.6

3   Provningsförhållanden

| 3.1 | Dynamometern ska ställas in så nära som möjligt inom ± 5 % tolerans till det tröghetsmoment som motsvarar den del av fordonets totala tröghet som bromsas av ifrågavarande hjul enligt följande formel:





  där







  I | = | rotationströgheten (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | däckets dynamiska rullningsradie (m) |
| M | = | den del av fordonets högsta vikt som bromsas av ifrågavarande hjul. För en enarmsdynamometer ska denna vikt beräknas från den konstruktiva bromsfördelningen när retardationen motsvarar det värde som anges i rad (A) i tabellen i punkt 2.1.1 i bilaga 3 till denna föreskrift. |

3.1

Formula

där

I

=

rotationströgheten (kgm2)

R

=

däckets dynamiska rullningsradie (m)

M

=

den del av fordonets högsta vikt som bromsas av ifrågavarande hjul. För en enarmsdynamometer ska denna vikt beräknas från den konstruktiva bromsfördelningen när retardationen motsvarar det värde som anges i rad (A) i tabellen i punkt 2.1.1 i bilaga 3 till denna föreskrift.

| 3.2 | Den inledande rotationshastigheten hos tröghetsdynamometern ska motsvara den linjära fordonshastighet som föreskrivs i rad A i tabellen i punkt 2.1.1 i bilaga 3 till denna föreskrift och den ska baseras på däckets dynamiska rullningsradie. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Bromsbeläggen ska vara inkörda till minst 80 % och får inte ha överskridit en temperatur på 180 °C under inkörningsförfarandet; alternativt kan de på fordonstillverkarens begäran köras in enligt dennes rekommendationer. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kylluft som strömmar över bromsen i en riktning som är vinkelrät mot dess rotationsaxel får användas. Hastigheten på kylluften som strömmar över bromsen får vara högst 10 km/h. Kylluftens temperatur ska vara samma som omgivningstemperaturen. |
| --- | --- |

3.4

4   Provningsförfarande

| 4.1 | Fem uppsättningar provexemplar av bromsbelägget ska genomgå jämförelseprovningen; de ska jämföras med fem uppsättningar av belägg som överensstämmer med de ursprungliga komponenter som anges i informationsdokumentet för det första godkännandet av den berörda fordonstypen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Bromsbeläggens likvärdighet ska grundas på en jämförelse av de resultat som erhålls med det provningsförfarande som föreskrivs i denna bilaga och enligt nedanstående krav. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Typ O-provning av bromsverkan med kalla bromsar |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Tre bromsansättningar ska utföras när den ursprungliga temperaturen är under 100 °C. Temperaturen ska mätas enligt bestämmelserna i punkt 2.1.4.4 i denna bilaga. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Bromsansättningarna ska utföras från en ursprunglig rotationshastighet motsvarande den som anges i rad (A) i tabellen i punkt 2.1.1 i bilaga 3 till denna föreskrift och bromsen ska ansättas så att det medelvridmoment som motsvarar den retardation som föreskrivs i den punkten åstadkoms. Dessutom ska provningarna utföras vid flera rotationshastigheter varvid den lägsta ska motsvara 30 % av fordonets högsta hastighet och den högsta ska motsvara 80 % av denna hastighet. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Det genomsnittliga bromsvridmoment som registreras under ovanstående provningar med kalla bromsar för de belägg som provas för jämförelsen, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsvridmoment som registrerats med de bromsbelägg som överensstämmer med den komponent som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.4 | Typ I-provning (avmattningsprov) |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Uppvärmningsförfarande |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.1.1 | Bromsbelägg ska provas enligt det förfarande som anges i punkt 1.5.1 i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.4.1.1

| 4.4.2 | Bromsverkan med varma bromsar |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.2.1 | Vid slutet av de provningar som krävs enligt punkt 4.4.1 i denna bilaga ska provning av bromsverkan med varma bromsar utföras enligt punkt 1.5.2 i bilaga 3 till denna föreskrift. |
| --- | --- |

4.4.2.1

| 4.4.2.2 | Det genomsnittliga bromsvridmoment som registreras under ovanstående provningar med varma bromsar för de belägg som provas för jämförelsen, ska för samma ingångsvärde ligga inom provningsgränserna ± 15 % av det genomsnittliga bromsvridmoment som registrerats med de bromsbelägg som överensstämmer med den komponent som anges i ifrågavarande ansökan om fordonstypgodkännande. |
| --- | --- |

4.4.2.2

5   Kontroll av bromsbelägg

Bromsbeläggen ska kontrolleras visuellt efter det att ovannämnda provningar avslutats för att kontrollera att de är i tillfredsställande skick för fortsatt användning under normal drift.

---

BILAGA 8

Särskilda krav för säkerhetsaspekter hos komplexa elektroniska kontrollsystem för fordon

1   Allmänt

I denna bilaga anges särskilda krav på dokumentation, felstrategi och kontroll med avseende på säkerhetsaspekter av komplexa elektroniska kontrollsystem för fordon (definieras i punkt 2.3) vid tillämpningen av denna föreskrift.

Denna bilaga kan också åberopas i enskilda punkter i denna föreskrift, när det gäller säkerhetsrelaterade funktioner som regleras av elektroniska system.

I denna bilaga specificeras inga prestandakrav för systemet, däremot beskrivs metoder för konstruktionsprocessen och den information som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med typgodkännande.

Denna information ska visa att systemet under normala förhållanden och vid fel uppfyller alla tillämpliga prestandakrav som anges på annat håll i denna föreskrift.

2   Definitioner

I denna bilaga gäller följande definitioner:

| 2.1 | säkerhetskoncept: en beskrivning av de åtgärder som införts i systemet, t.ex. i de elektroniska enheterna, för att skydda systemets integritet och därigenom garantera säker drift även vid elektriska fel.
  Möjligheten att övergå till partiell drift eller till ett reservsystem för vitala fordonsfunktioner får ingå i säkerhetskonceptet. |
| --- | --- |

2.1

Möjligheten att övergå till partiell drift eller till ett reservsystem för vitala fordonsfunktioner får ingå i säkerhetskonceptet.

| 2.2 | elektroniskt kontrollsystem: en kombination av enheter avsedda att samarbeta vid alstringen av den angivna kontrollfunktionen genom elektronisk databehandling.
  Sådana system är ofta programvarustyrda och uppbyggda av enskilda funktionskomponenter såsom givare, elektroniska styrenheter och manöverorgan sammankopplade av transmissionslänkar. De kan också inbegripa mekaniska, elektropneumatiska eller elektrohydrauliska delar.

  systemet: det system för vilket typgodkännande söks. |
| --- | --- |

2.2

Sådana system är ofta programvarustyrda och uppbyggda av enskilda funktionskomponenter såsom givare, elektroniska styrenheter och manöverorgan sammankopplade av transmissionslänkar. De kan också inbegripa mekaniska, elektropneumatiska eller elektrohydrauliska delar.

systemet: det system för vilket typgodkännande söks.

| 2.3 | komplexa elektroniska kontrollsystem för fordon: elektroniska kontrollsystem med en kontrollhierarki där en kontrollerad funktion får avbrytas av en elektronisk kontroll eller funktion på högre nivå.
  En avbruten funktion blir en del av det komplexa systemet. |
| --- | --- |

2.3

En avbruten funktion blir en del av det komplexa systemet.

| 2.4 | kontroll på högre nivå: system eller funktioner som använder ytterligare databehandling eller givarsignaler för att ändra fordonets beteende genom att beordra ändringar av kontrollsystemets normala funktioner.
  Detta gör det möjligt för komplexa system att automatiskt ändra sina mål med en prioritet som beror på de omständigheter som sensorerna känner av. |
| --- | --- |

2.4

Detta gör det möjligt för komplexa system att automatiskt ändra sina mål med en prioritet som beror på de omständigheter som sensorerna känner av.

| 2.5 | enheter: de minsta uppdelningar av systemkomponenter som är av intresse i denna bilaga, eftersom kombinationer av komponenter kommer att betraktas som individuella enheter för identifiering, analys eller byte. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | transmissionslänkar: anordningar som används för att koppla samman utspridda enheter i syfte att överföra signaler, driftsdata eller energi.
  Denna utrustning är normalt sett elektrisk men kan delvis vara mekanisk, pneumatisk, hydraulisk eller optisk. |
| --- | --- |

2.6

Denna utrustning är normalt sett elektrisk men kan delvis vara mekanisk, pneumatisk, hydraulisk eller optisk.

| 2.7 | kontrollintervall: det intervall för en utsignalvariabel över vilket systemet sannolikt kan utöva kontroll. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | gränser för funktionell drift: de yttre fysikaliska gränser inom vilka systemet kan upprätthålla kontrollen. |
| --- | --- |

2.8

3   Dokumentation

3.1   Krav

Tillverkaren ska tillhandahålla ett dokumentationspaket med uppgifter om systemets grundläggande konstruktion och hur det är kopplat till de andra fordonssystemen eller hur det direkt kontrollerar utsignalvariablerna.

Systemets funktioner och säkerhetskoncept ska förklaras enligt tillverkarens uppgifter.

Dokumentationen ska vara kortfattad men innehålla belägg för att konstruktionen och utvecklingen har utnyttjat sakkunskap från alla områden som systemet berör.

För regelbundet återkommande tekniska inspektioner ska dokumentationen omfatta en beskrivning av hur systemets aktuella driftsstatus kan kontrolleras.

| 3.1.1 | Dokumentationen ska bestå av följande två delar:






  a) | Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Detta kommer att utgöra den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4 i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

a)

Det formella dokumentationspaketet för godkännandet, med det material som anges i punkt 3 (med undantag av vad som anges i punkt 3.4.4) som ska lämnas till den tekniska tjänsten i samband med att ansökan om typgodkännande lämnas in. Detta kommer att utgöra den grundläggande referensen för kontrollerna enligt punkt 4 i denna bilaga.

| b) | Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4, som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare material och analyser enligt punkt 3.4.4, som ska förvaras av tillverkaren och uppvisas i samband med typgodkännandet.

3.2   Beskrivning av systemets funktioner

En beskrivning ska lämnas som enkelt förklarar alla systemets kontrollfunktioner och metoder för att uppnå målen, inklusive uppgift om den eller de mekanismer genom vilka kontrollen utövas.

| 3.2.1 | En förteckning över alla insignalvariabler och avkända variabler ska lämnas och deras driftsintervall anges. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | En förteckning över alla utsignalvariabler som kontrolleras av systemet ska lämnas, i samtliga fall med uppgift om huruvida kontrollen utövas direkt eller via ett annat fordonssystem. Kontrollintervallet (punkt 2.7) för varje sådan variabel ska anges. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Gränserna för funktionell drift (punkt 2.8) ska anges där de påverkar systemets prestanda. |
| --- | --- |

3.2.3

3.3   Systemets utformning och scheman

3.3.1   Komponentförteckning

En förteckning ska lämnas över alla systemets enheter, med uppgift om de andra fordonssystem som behövs för att uppnå den aktuella kontrollfunktionen.

Ett översiktligt schema som visar dessa enheter i kombination med varandra ska lämnas, där enheternas fördelning och kopplingarna mellan dem framgår klart.

3.3.2   Enheternas funktioner

Funktionen för varje enhet i systemet ska anges, och de signaler som sammanbinder den med andra enheter eller fordonssystem ska visas. Detta får göras med ett uppmärkt blockschema eller annat diagram, eller med en beskrivning med ett sådant schema som stöd.

3.3.3   Sammankopplingar

Sammankopplingarna i systemet ska visas med ett kretsschema för elektriska transmissionslänkar, ett rörschema för pneumatiska eller hydrauliska kopplingar och ett förenklat diagram för mekaniska kopplingar.

3.3.4   Signalflöde och prioriteringar

Det ska finnas ett tydligt samband mellan dessa transmissionslänkar och de signaler som överförs mellan enheterna.

Signalprioriteten på multiplexa dataförbindelser ska anges så snart som prioriteten kan påverka prestandan eller säkerheten vid tillämpningen av denna föreskrift.

3.3.5   Identifiering av enheter

Varje enhet ska vara klart och otvetydigt identifierbar (t.ex. genom märkning för hårdvara och märkning eller utsignal för programvara) så att rätt utrustning kan knytas till motsvarande dokumentation.

I de fall flera funktioner kombineras i en enda enhet eller inom en enda dator, men visas i flera block i blockschemat ska för klarhetens och tydlighetens skull en enda maskinvaruidentifiering användas.

Tillverkaren ska med hjälp av denna identifiering bekräfta att den levererade utrustningen överensstämmer med motsvarande dokument.

| 3.3.5.1 | Identifieringen ska ange hårdvaru- och programvaruversion, och när programvaran ändras så att enhetens funktion ändras på ett sätt som är av betydelse för denna föreskrift ska denna identifiering också ändras. |
| --- | --- |

3.3.5.1

3.4   Tillverkarens säkerhetskoncept

| 3.4.1 | Tillverkaren ska lämna en deklaration som bekräftar att den strategi som valts för utformning av systemet under felfria förhållanden inte kommer att äventyra säker drift av sådana system som denna föreskrift är tillämplig på. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Beträffande systemets programvara ska arkitekturen förklaras och de metoder och verktyg som använts vid konstruktionen ska anges. Tillverkaren ska vid behov kunna visa hur systemlogikens tillämpning valdes under konstruktions- och utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Tillverkaren ska förse den tekniska tjänsten med en förklaring av de av systemets konstruktionsegenskaper som är avsedda att skapa säker drift vid fel. Tänkbara konstruktionsegenskaper vid fel hos systemet är exempelvis






  a) | återgång till drift med ett partiellt system, |
| --- | --- | --- |

3.4.3

a)

återgång till drift med ett partiellt system,

| b) | övergång till ett separat reservsystem, |
| --- | --- |

b)

övergång till ett separat reservsystem,

| c) | bortkoppling av högnivåfunktionen. |
| --- | --- |

c)

bortkoppling av högnivåfunktionen.

Vid fel ska föraren varnas t.ex. genom en varningssignal eller genom att ett meddelande visas. Om föraren inte avaktiverar systemet, t.ex. genom att stänga av tändningen eller genom att stänga av den funktionen med en särskild strömställare, ska varningen kvarstå så länge som felet föreligger.

| 3.4.3.1 | Om den valda konstruktionen innebär att partiell funktion inträder vid vissa felvillkor, ska dessa villkor anges jämte resulterande effektivitetsgränser. |
| --- | --- |

3.4.3.1

| 3.4.3.2 | Om den valda konstruktionen innebär att en andra metod (reserv) används för att uppnå målet för systemet, ska principerna för övergången, redundansnivån och eventuella inbyggda kontroller av reserven förklaras, och de resulterande effektivitetsgränserna vid reservdrift ska anges. |
| --- | --- |

3.4.3.2

| 3.4.3.3 | Om den konstruktion som valts innebär att högnivåfunktioner kopplas från, ska alla motsvarande kontrollutsignaler som hör till den funktionen avaktiveras, på ett sätt som begränsar störningarna vid övergången. |
| --- | --- |

3.4.3.3

| 3.4.4 | Dokumentationen ska åtföljas av en analys som övergripande visar hur systemet kommer att uppträda när något av de angivna fel som har inverkan på kontrollen över fordonet eller dess säkerhet inträffar.
  Detta får bygga på en FMEA-analys (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemets säkerhet.
  Den eller de valda analysmetoderna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännande. |
| --- | --- |

3.4.4

Detta får bygga på en FMEA-analys (Failure Mode and Effect Analysis), en felträdsanalys (FTA) eller någon liknande metod som är lämplig med avseende på systemets säkerhet.

Den eller de valda analysmetoderna ska anges och följas av tillverkaren och ska kunna inspekteras av den tekniska tjänsten vid tidpunkten för typgodkännande.

| 3.4.4.1 | I dokumentationen ska de parametrar som övervakas förtecknas, och för varje fel av den typ som anges i punkt 3.4.4 i denna bilaga ska den varningssignal anges som ska ges till föraren eller den personal som utför underhåll eller tekniska inspektioner. |
| --- | --- |

3.4.4.1

4   Kontroll och provning

| 4.1 | Systemets funktion, såsom anges i den dokumentation som krävs enligt punkt 3, ska provas på följande sätt:






  4.1.1 | Kontroll av systemets funktion
  I syfte att fastställa normala driftsnivåer ska fordonssystemets prestanda under förhållanden utan fel kontrolleras med avseende på tillverkarens grundläggande anvisningar, om inte detta är föremål för en särskild provning som en del av godkännandeförfarandet enligt dessa eller andra föreskrifter. |
| --- | --- | --- |

4.1

4.1.1

Kontroll av systemets funktion

I syfte att fastställa normala driftsnivåer ska fordonssystemets prestanda under förhållanden utan fel kontrolleras med avseende på tillverkarens grundläggande anvisningar, om inte detta är föremål för en särskild provning som en del av godkännandeförfarandet enligt dessa eller andra föreskrifter.

| 4.1.2 | Kontroll av säkerhetskonceptet enligt punkt 3.4 i denna bilaga
  Systemets reaktion ska enligt typgodkännandemyndighetens gottfinnande kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel inuti enheten.
  Resultaten av kontrollen ska överensstämma med sammanfattningen av felanalysen i dokumentationen, med en sådan nivå på den totala inverkan att det kan anses bekräftat att säkerhetskonceptet och dess tillämpning är tillräckliga. |
| --- | --- |

4.1.2

Kontroll av säkerhetskonceptet enligt punkt 3.4 i denna bilaga

Systemets reaktion ska enligt typgodkännandemyndighetens gottfinnande kontrolleras när det påverkas av ett fel i någon individuell enhet genom att motsvarande utsignaler påförs elektriska enheter eller mekaniska element för att simulera effekterna av interna fel inuti enheten.

Resultaten av kontrollen ska överensstämma med sammanfattningen av felanalysen i dokumentationen, med en sådan nivå på den totala inverkan att det kan anses bekräftat att säkerhetskonceptet och dess tillämpning är tillräckliga.

---