# Euroopa Liidu L 96/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 96 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik5. aprill 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 96

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik5. aprill 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/735, 30. jaanuar 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/760 nõude osas esitada individuaalse kvoodi kehtestamiseks arved ning selgitatakse mõningaid küsimusi, mis on seotud litsentsiga ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise (LORI) elektroonilise süsteemiga | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/736, 31. märts 2023, millega määratakse kindlaks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui TTF seotud tuletisinstrumentide suhtes | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/737, 4. aprill 2023, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/738, 4. aprill 2023, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/739, 4. aprill 2023, millega nähakse ette erakorraline toetusmeede Bulgaaria, Poola ja Rumeenia teravilja- ja õliseemnesektorile | 80 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/740, 4. aprill 2023, mänguasjade harmoneeritud standardite kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks | 85 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/735, 30. jaanuar 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/760 nõude osas esitada individuaalse kvoodi kehtestamiseks arved ning selgitatakse mõningaid küsimusi, mis on seotud litsentsiga ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise (LORI) elektroonilise süsteemiga

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/736, 31. märts 2023, millega määratakse kindlaks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui TTF seotud tuletisinstrumentide suhtes

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/737, 4. aprill 2023, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/738, 4. aprill 2023, millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes

45

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/739, 4. aprill 2023, millega nähakse ette erakorraline toetusmeede Bulgaaria, Poola ja Rumeenia teravilja- ja õliseemnesektorile

80

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/740, 4. aprill 2023, mänguasjade harmoneeritud standardite kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks

85

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 2. veebruari 2023. aasta määruse (EL) 2023/334 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja V lisa seoses klotianidiini ja tiametoksaami jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal) parandus ( ELT L 47, 15.2.2023 ) | 89 |

Parandused

*

Komisjoni 2. veebruari 2023. aasta määruse (EL) 2023/334 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja V lisa seoses klotianidiini ja tiametoksaami jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal) parandus ( ELT L 47, 15.2.2023 )

( ELT L 47, 15.2.2023 )

89

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/735,

30. jaanuar 2023,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2020/760 nõude osas esitada individuaalse kvoodi kehtestamiseks arved ning selgitatakse mõningaid küsimusi, mis on seotud litsentsiga ettevõtjate registreerimise ja identifitseerimise (LORI) elektroonilise süsteemiga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 186,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/760 (2) täiendab määrust (EL) nr 1308/2013 põllumajandustoodete impordi- ja eksporditariifikvootide litsentside alusel haldamise eeskirjade osas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/760 (2) täiendab määrust (EL) nr 1308/2013 põllumajandustoodete impordi- ja eksporditariifikvootide litsentside alusel haldamise eeskirjade osas.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 10 lõike 2 kohaselt peavad ettevõtjad esitama litsentse väljaandvale asutusele individuaalse kvoodi kehtestamiseks arve. Seni oli individuaalne kvoot kehtestatud kõnealuse delegeeritud määruse artikli 26 esimeses lõigus ette nähtud üleminekusätte alusel, mistõttu kõnealust sätet ei ole kasutatud. Kuna kõnealuse delegeeritud määrusega kehtestatud tariifikvootide haldamise muud aspektid on osutunud tõhusaks ja selleks, et vähendada ettevõtjate ja litsentse väljaandvate asutuste halduskoormust, on soovitatav kaotada ettevõtjate kohustus esitada litsentse väljaandvale asutusele individuaalse kvoodi kehtestamiseks arve. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 10 lõike 2 kohaselt peavad ettevõtjad esitama litsentse väljaandvale asutusele individuaalse kvoodi kehtestamiseks arve. Seni oli individuaalne kvoot kehtestatud kõnealuse delegeeritud määruse artikli 26 esimeses lõigus ette nähtud üleminekusätte alusel, mistõttu kõnealust sätet ei ole kasutatud. Kuna kõnealuse delegeeritud määrusega kehtestatud tariifikvootide haldamise muud aspektid on osutunud tõhusaks ja selleks, et vähendada ettevõtjate ja litsentse väljaandvate asutuste halduskoormust, on soovitatav kaotada ettevõtjate kohustus esitada litsentse väljaandvale asutusele individuaalse kvoodi kehtestamiseks arve.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 13 lõike 12 kohaselt teavitab ettevõtja litsentse väljaandvat pädevat asutust kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema LORI kirjet kümne kalendripäeva jooksul selliste muudatuste jõustumise kuupäevast. Seda tähtaega tuleks pikendada, sest selliste muudatuste rakendamine võtab aega ja ettevõtjatel on keeruline neist õigel ajal teavitada. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 13 lõike 12 kohaselt teavitab ettevõtja litsentse väljaandvat pädevat asutust kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema LORI kirjet kümne kalendripäeva jooksul selliste muudatuste jõustumise kuupäevast. Seda tähtaega tuleks pikendada, sest selliste muudatuste rakendamine võtab aega ja ettevõtjatel on keeruline neist õigel ajal teavitada.

| (4) | Lisaks tuleks selgitada delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 13 lõikes 13 esinevat lahknevust ettevõtjate eelneva registreerimise nõuet käsitleva kohustuse ja võimaluse vahel, kui individuaalse kvoodi nõue peatati kõnealuse delegeeritud määruse artikli 9 lõike 9 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks tuleks selgitada delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 13 lõikes 13 esinevat lahknevust ettevõtjate eelneva registreerimise nõuet käsitleva kohustuse ja võimaluse vahel, kui individuaalse kvoodi nõue peatati kõnealuse delegeeritud määruse artikli 9 lõike 9 kohaselt.

| (5) | Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artiklis 14 on sätestatud eeskirjad seoses kaebustega ettevõtja lubamatu registreerimise kohta. Selle liikmesriigi rolli, kus kontrollitud ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud, ning kaebuse saanud liikmesriigi litsentse väljaandvate asutuste rolli tuleks selgitada nii, et kontrolli teostaks liikmesriik, kus kontrollitud ettevõtja asub. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 artiklis 14 on sätestatud eeskirjad seoses kaebustega ettevõtja lubamatu registreerimise kohta. Selle liikmesriigi rolli, kus kontrollitud ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud, ning kaebuse saanud liikmesriigi litsentse väljaandvate asutuste rolli tuleks selgitada nii, et kontrolli teostaks liikmesriik, kus kontrollitud ettevõtja asub.

| (6) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/760 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2020/760 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2020/760 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2020/760 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ettevõtja tagab, et individuaalse kvoodi kehtestamiseks kasutatava, liidus vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni kinnitatud väljatrükk sisaldab rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 145 osutatud arve numbrit.“
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ettevõtja tagab, et individuaalse kvoodi kehtestamiseks kasutatava, liidus vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni kinnitatud väljatrükk sisaldab rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklis 145 osutatud arve numbrit.“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Litsentse väljaandvad asutused võrdlevad impordilitsentsidel ja tollideklaratsioonidel olevat teavet. Dokumentides ei tohi esineda erinevusi importija või deklarandi isikuandmetes ega toote kirjelduses. Kõnealuste dokumentide kontrollimine toimub liikmesriikide riskianalüüsi alusel.“
  ; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Litsentse väljaandvad asutused võrdlevad impordilitsentsidel ja tollideklaratsioonidel olevat teavet. Dokumentides ei tohi esineda erinevusi importija või deklarandi isikuandmetes ega toote kirjelduses. Kõnealuste dokumentide kontrollimine toimub liikmesriikide riskianalüüsi alusel.“

| c) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 4 jäetakse välja.

| 2) | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 12 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Ettevõtja teavitab litsentse väljaandvat pädevat asutust kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema LORI kirjet 30 kalendripäeva jooksul selliste muudatuste jõustumise kuupäevast.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 12 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Ettevõtja teavitab litsentse väljaandvat pädevat asutust kõigist muudatustest, mis mõjutavad tema LORI kirjet 30 kalendripäeva jooksul selliste muudatuste jõustumise kuupäevast.“;

| b) | lõike 13 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Komisjon peatab ettevõtjate LORI elektroonilises süsteemis eelneva registreerimise nõude, kui individuaalse kvoodi nõue on peatatud artikli 9 lõike 9 kohaselt.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 13 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon peatab ettevõtjate LORI elektroonilises süsteemis eelneva registreerimise nõude, kui individuaalse kvoodi nõue on peatatud artikli 9 lõike 9 kohaselt.“

| 3) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui selle liikmesriigi litsentse väljaandev asutus, kus kaebuse esitaja asub, leiab, et kaebus on põhjendatud, võtab ta järelmeetmed koos kontrollidega, mida ta peab asjakohaseks. Kui kontrollitud ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud teises liikmesriigis kui kaebuse saanud litsentse väljaandev asutus, osutab kõnealune litsentse väljaandev asutus vajalikku abi selle liikmesriigi litsentse väljaandvale asutusele, kus ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud, ning kes teostab kontrolli õigel ajal. Kontrollitulemuse registreerib LORI elektroonilises süsteemis LORI kirje osana selle liikmesriigi litsentse väljaandev asutus, kus asjaomane ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui selle liikmesriigi litsentse väljaandev asutus, kus kaebuse esitaja asub, leiab, et kaebus on põhjendatud, võtab ta järelmeetmed koos kontrollidega, mida ta peab asjakohaseks. Kui kontrollitud ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud teises liikmesriigis kui kaebuse saanud litsentse väljaandev asutus, osutab kõnealune litsentse väljaandev asutus vajalikku abi selle liikmesriigi litsentse väljaandvale asutusele, kus ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud, ning kes teostab kontrolli õigel ajal. Kontrollitulemuse registreerib LORI elektroonilises süsteemis LORI kirje osana selle liikmesriigi litsentse väljaandev asutus, kus asjaomane ettevõtja asub ja on käibemaksukohustuslasena registreeritud.“

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/760, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses impordi- ja eksporditariifikvootide litsentside alusel haldamise eeskirjadega ning täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 seoses tariifikvootide haldamisel tagatiste esitamisega (ELT L 185, 12.6.2020, lk 1).

2

---

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/736,

31. märts 2023,

millega määratakse kindlaks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui TTF seotud tuletisinstrumentide suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2578, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism liidu kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2022/2578, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism liidu kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (edaspidi „turukorrektsioonimehhanismi määrus“), kehtestati ajutine turukorrektsioonimehhanism kauplemiskorralduste jaoks, mida antakse gaasibörsi Title Transfer Facility (TTF) ja muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud ühekuulise kuni aastase tähtajaga tuletisinstrumentide kohta. See tähendab, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldatakse kõigi kauba tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse reguleeritud turul ja mille alusvara on gaasitehing mõnes liidu virtuaalses kauplemispunktis. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2022/2578, millega luuakse turukorrektsioonimehhanism liidu kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest (edaspidi „turukorrektsioonimehhanismi määrus“), kehtestati ajutine turukorrektsioonimehhanism kauplemiskorralduste jaoks, mida antakse gaasibörsi Title Transfer Facility (TTF) ja muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud ühekuulise kuni aastase tähtajaga tuletisinstrumentide kohta. See tähendab, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldatakse kõigi kauba tuletisinstrumentide suhtes, millega kaubeldakse reguleeritud turul ja mille alusvara on gaasitehing mõnes liidu virtuaalses kauplemispunktis.

| (2) | Turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 1 kohaselt kohaldatakse turukorrektsioonimehhanismi korralduste suhtes, mis antakse TTFi ja liidus asuvate muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidega kauplemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 1 kohaselt kohaldatakse turukorrektsioonimehhanismi korralduste suhtes, mis antakse TTFi ja liidus asuvate muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidega kauplemiseks.

| (3) | Turukorrektsioonimehhanismi määruses sätestati tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks üksnes TTFi tuletisinstrumentidega kauplemiseks antavate korralduste suhtes ning muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide jaoks neid ei kehtestatud. Selle põhjus oli kiireloomuline vajadus kohaldada turukorrektsioonimehhanismi TTFi tuletisinstrumentide suhtes, mida peetakse üldiselt Euroopa gaasiturgudel standardseks hinnakujunduse lähtealuseks, ning asjaolu, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldamist muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide kohta antavate korralduste suhtes oli veel vaja ette valmistada. Seepärast anti turukorrektsioonimehhanismi määrusega komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et määrata kindlaks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks selliste muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes, nimelt seoses turukorrektsioonisündmuse toimumisega ja kõnealuste tuletisinstrumentide suhtes dünaamilise pakkumispiiri kohaldamisega. Turukorrektsioonimehhanismi määrusega anti ka komisjonile õigus jätta erandkorras teatavad muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumendid kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(3)

Turukorrektsioonimehhanismi määruses sätestati tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks üksnes TTFi tuletisinstrumentidega kauplemiseks antavate korralduste suhtes ning muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide jaoks neid ei kehtestatud. Selle põhjus oli kiireloomuline vajadus kohaldada turukorrektsioonimehhanismi TTFi tuletisinstrumentide suhtes, mida peetakse üldiselt Euroopa gaasiturgudel standardseks hinnakujunduse lähtealuseks, ning asjaolu, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldamist muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide kohta antavate korralduste suhtes oli veel vaja ette valmistada. Seepärast anti turukorrektsioonimehhanismi määrusega komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et määrata kindlaks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks selliste muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes, nimelt seoses turukorrektsioonisündmuse toimumisega ja kõnealuste tuletisinstrumentide suhtes dünaamilise pakkumispiiri kohaldamisega. Turukorrektsioonimehhanismi määrusega anti ka komisjonile õigus jätta erandkorras teatavad muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumendid kohaldamisalast välja.

| (4) | Tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisel turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks selliste muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes ning turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisalast muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud teatavate tuletisinstrumentide võimalikul väljajätmisel tuleks kasutada turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 9 lõikes 2 sätestatud kriteeriume, milleks on muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide likviidsus ja nende hinda puudutava teabe kättesaadavus ning mõju, mida turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisala laiendamine muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele avaldaks liidusisestele gaasivoogudele ja varustuskindlusele ning finantsturgude stabiilsusele. Tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisel ja teatavate tuletisinstrumentide võimalikul väljajätmisel tuleks arvesse võtta ka mõju hindamise aruandeid, mille ACER ja ESMA esitasid turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 8 lõike 2 kohaselt 1. märtsiks 2023. |
| --- | --- |

(4)

Tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisel turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks selliste muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes ning turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisalast muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud teatavate tuletisinstrumentide võimalikul väljajätmisel tuleks kasutada turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 9 lõikes 2 sätestatud kriteeriume, milleks on muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide likviidsus ja nende hinda puudutava teabe kättesaadavus ning mõju, mida turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisala laiendamine muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele avaldaks liidusisestele gaasivoogudele ja varustuskindlusele ning finantsturgude stabiilsusele. Tehniliste üksikasjade kindlaksmääramisel ja teatavate tuletisinstrumentide võimalikul väljajätmisel tuleks arvesse võtta ka mõju hindamise aruandeid, mille ACER ja ESMA esitasid turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 8 lõike 2 kohaselt 1. märtsiks 2023.

| (5) | TTFi tuletisinstrumentide suhtes käivitatakse turukorrektsioonimehhanism turukorrektsioonisündmuse toimumise korral, st kui ICE Endex B.V. avaldatud TTFi lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi arveldushind ületab kolmel tööpäeval 180 eurot MWh kohta ja on võrdlushinnast 35 eurot kõrgem. Liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes tuleks turukorrektsioonimehhanism käivitada samal hetkel, kui toimub sama turukorrektsioonisündmus. Sellel on kaks peamist põhjust. Esiteks on paljud muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui TTF seotud tuletisinstrumendid TTFi tuletisinstrumendiga võrreldes vähem likviidsed. Kui turukorrektsioonimehhanism käivitataks mittelikviidsete futuuride põhjal, võib seda ohustada manipuleerimine ning see võidakse käivitada ka siis, kui selleks vajadust ei ole, või hilinenult. Teiseks, kui turukorrektsioonimehhanism käivitataks ainult teatavate virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes, võidakse kauplemises üle minna muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele, mis võib põhjustada moonutusi liidu energia- või finantsturgudel, näiteks turuosaliste arbitraaži tõttu korrigeeritud ja korrigeerimata tuletisinstrumentide vahel, ja tekitada tarbijatele kahju. See hinnang leiab kinnitust ACERi hindamisaruandes, milles on märgitud, et ka liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes tuleks turukorrektsioonimehhanism käivitada TTFi lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi arveldushinna põhjal, nagu on ette nähtud turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(5)

TTFi tuletisinstrumentide suhtes käivitatakse turukorrektsioonimehhanism turukorrektsioonisündmuse toimumise korral, st kui ICE Endex B.V. avaldatud TTFi lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi arveldushind ületab kolmel tööpäeval 180 eurot MWh kohta ja on võrdlushinnast 35 eurot kõrgem. Liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes tuleks turukorrektsioonimehhanism käivitada samal hetkel, kui toimub sama turukorrektsioonisündmus. Sellel on kaks peamist põhjust. Esiteks on paljud muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui TTF seotud tuletisinstrumendid TTFi tuletisinstrumendiga võrreldes vähem likviidsed. Kui turukorrektsioonimehhanism käivitataks mittelikviidsete futuuride põhjal, võib seda ohustada manipuleerimine ning see võidakse käivitada ka siis, kui selleks vajadust ei ole, või hilinenult. Teiseks, kui turukorrektsioonimehhanism käivitataks ainult teatavate virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes, võidakse kauplemises üle minna muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele, mis võib põhjustada moonutusi liidu energia- või finantsturgudel, näiteks turuosaliste arbitraaži tõttu korrigeeritud ja korrigeerimata tuletisinstrumentide vahel, ja tekitada tarbijatele kahju. See hinnang leiab kinnitust ACERi hindamisaruandes, milles on märgitud, et ka liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes tuleks turukorrektsioonimehhanism käivitada TTFi lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi arveldushinna põhjal, nagu on ette nähtud turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 4 lõikega 1.

| (6) | Turukorrektsioonisündmuse toimumise korral kohaldatakse turukorrektsioonimehhanismi määruse kohaselt dünaamilist pakkumispiiri, mis tähendab, et turukorraldajad ei tohiks vastu võtta ja TTFi tuletisinstrumentide turu osalised ei tohiks esitada korraldusi nende TTFi tuletisinstrumentide kohta, mis aeguvad ajavahemikul TTFi lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi aegumiskuupäevast kuni TTFi lähima aastase aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi aegumiskuupäevani, kui hind on ACERi poolt eelmisel päeval avaldatud võrdlushinnast MWh tunni kohta 35 euro võrra kõrgem. See dünaamiline pakkumispiir on asjakohane ka muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide korralduste puhul ning seda ei ole vaja muuta. Nagu ka TTFi tuletisinstrumentide puhul, kajastab varustuskindluse tagamisega seotud lisatasu 35 eurot MWh kohta mitme muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumendi puhul võrdlushinna ja ühekuulise tähtajaga futuuride hinna keskmist erinevust 2022. aasta suvel ning see tuleneb kuludest, mis on seotud taristu võimaliku ülekoormusega, mis tekib gaasi viimisel LNG-terminalist muudesse liidu piirkondadesse Mandri-Euroopas. Sama ohutuspiiri kohaldamine kõigi virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes peaks vähendama ka riski, et virtuaalsete kauplemispunktide vahel toimuvad kauplemises põhjendamatud nihked ning et liidu eri piirkondade vahel moonutatakse võrdseid tingimusi LNG-tarnete ligimeelitamisel, mis võib viia liidus turgude killustumiseni. ACER nõustub oma hindamisaruandes, et TTFi tuletisinstrumentidega kauplemiseks antavate korralduste suhtes kohaldatavat dünaamilist pakkumispiiri sobib kohaldada ka nende korralduste suhtes, mis esitatakse muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidega kauplemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Turukorrektsioonisündmuse toimumise korral kohaldatakse turukorrektsioonimehhanismi määruse kohaselt dünaamilist pakkumispiiri, mis tähendab, et turukorraldajad ei tohiks vastu võtta ja TTFi tuletisinstrumentide turu osalised ei tohiks esitada korraldusi nende TTFi tuletisinstrumentide kohta, mis aeguvad ajavahemikul TTFi lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi aegumiskuupäevast kuni TTFi lähima aastase aegumiskuupäevaga tuletisinstrumendi aegumiskuupäevani, kui hind on ACERi poolt eelmisel päeval avaldatud võrdlushinnast MWh tunni kohta 35 euro võrra kõrgem. See dünaamiline pakkumispiir on asjakohane ka muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide korralduste puhul ning seda ei ole vaja muuta. Nagu ka TTFi tuletisinstrumentide puhul, kajastab varustuskindluse tagamisega seotud lisatasu 35 eurot MWh kohta mitme muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumendi puhul võrdlushinna ja ühekuulise tähtajaga futuuride hinna keskmist erinevust 2022. aasta suvel ning see tuleneb kuludest, mis on seotud taristu võimaliku ülekoormusega, mis tekib gaasi viimisel LNG-terminalist muudesse liidu piirkondadesse Mandri-Euroopas. Sama ohutuspiiri kohaldamine kõigi virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes peaks vähendama ka riski, et virtuaalsete kauplemispunktide vahel toimuvad kauplemises põhjendamatud nihked ning et liidu eri piirkondade vahel moonutatakse võrdseid tingimusi LNG-tarnete ligimeelitamisel, mis võib viia liidus turgude killustumiseni. ACER nõustub oma hindamisaruandes, et TTFi tuletisinstrumentidega kauplemiseks antavate korralduste suhtes kohaldatavat dünaamilist pakkumispiiri sobib kohaldada ka nende korralduste suhtes, mis esitatakse muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidega kauplemiseks.

| (7) | Komisjon on seisukohal, et turukorrektsioonimehhanismi tuleks kohaldada kõigi tuletisinstrumentide puhul, mis on seotud muude virtuaalsete kauplemispunktidega, ning selle suhtes ei tohiks teha erandeid. ACER ja ESMA kinnitasid oma mõju hindamise aruannetes komisjoni seisukohta, et muude virtuaalsete kauplemispunktide lisamine turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisalasse ei too kaasa märkimisväärset negatiivset mõju finants- ja gaasiturgudele. Nii ACER kui ka ESMA märkisid, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisala laiendamine muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele võib anda mõningast lisakasu, et enamik neist tuletisinstrumentidest ei ole piisavalt likviidsed ning et mõnele kliiringu kesksele vastaspoolele võib tema kohustuste täitmata jätmise haldamise protsessi muutmise tõttu tekkida lisakulusid. Turukorrektsioonimehhanismi määruse rakendamist silmas pidades nõustusid aga nii ACER kui ka ESMA komisjoni järeldusega, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldamine kõigi tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud muude virtuaalsete kauplemispunktidega, ei avalda finants- ja gaasiturgudele märkimisväärset negatiivset mõju. Kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 9 lõikega 2 analüüsis komisjon hindamise käigus eelkõige järgmisi kriteeriume. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on seisukohal, et turukorrektsioonimehhanismi tuleks kohaldada kõigi tuletisinstrumentide puhul, mis on seotud muude virtuaalsete kauplemispunktidega, ning selle suhtes ei tohiks teha erandeid. ACER ja ESMA kinnitasid oma mõju hindamise aruannetes komisjoni seisukohta, et muude virtuaalsete kauplemispunktide lisamine turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisalasse ei too kaasa märkimisväärset negatiivset mõju finants- ja gaasiturgudele. Nii ACER kui ka ESMA märkisid, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisala laiendamine muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele võib anda mõningast lisakasu, et enamik neist tuletisinstrumentidest ei ole piisavalt likviidsed ning et mõnele kliiringu kesksele vastaspoolele võib tema kohustuste täitmata jätmise haldamise protsessi muutmise tõttu tekkida lisakulusid. Turukorrektsioonimehhanismi määruse rakendamist silmas pidades nõustusid aga nii ACER kui ka ESMA komisjoni järeldusega, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldamine kõigi tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud muude virtuaalsete kauplemispunktidega, ei avalda finants- ja gaasiturgudele märkimisväärset negatiivset mõju. Kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 9 lõikega 2 analüüsis komisjon hindamise käigus eelkõige järgmisi kriteeriume.

| (8) | Esiteks on käesoleva rakendusaktiga hõlmatud, muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide puhul teave hindade kohta kergesti kättesaadav, sest nende tuletisinstrumentidega kaubeldakse reguleeritud turgudel, mis annavad hindade kohta korrapäraselt teavet. |
| --- | --- |

(8)

Esiteks on käesoleva rakendusaktiga hõlmatud, muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide puhul teave hindade kohta kergesti kättesaadav, sest nende tuletisinstrumentidega kaubeldakse reguleeritud turgudel, mis annavad hindade kohta korrapäraselt teavet.

| (9) | Teiseks ei tekita osa muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide vähene likviidsus suuri rakendamisprobleeme, kuna komisjon on muude virtuaalsete kauplemispunktide puhul valinud teadlikult turukorrektsioonimehhanismi käivitamise aluseks TTFi ühekuulise tähtajaga futuurid, mis on väga likviidsed. |
| --- | --- |

(9)

Teiseks ei tekita osa muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide vähene likviidsus suuri rakendamisprobleeme, kuna komisjon on muude virtuaalsete kauplemispunktide puhul valinud teadlikult turukorrektsioonimehhanismi käivitamise aluseks TTFi ühekuulise tähtajaga futuurid, mis on väga likviidsed.

| (10) | Kolmandaks ei ole tõenäoline, et kohaldamisala laiendamine muude kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele avaldab varustuskindlusele märkimisväärset negatiivset mõju. Seda seepärast, et peamine vahend, millega ennetatakse varustuskindluse probleeme, s.o pakkumispiiris sisalduv nn lisatasu (LNG turuhindadele lisatav täiendav osa või teisiti öeldes ohutuspiir, nagu on osutatud turukorrektsioonimehhanismi määruse põhjenduses 19), on kohaldatav kõigi tuletisinstrumentide suhtes ja tagab, et turukorrektsioonimehhanism ei kahjusta liidu suutlikkust hankida LNG-d. Kohaldamisala laiendamine ei avalda ELi-sisestele gaasivoogudele tõenäoliselt märkimisväärset negatiivset mõju ka sellepärast, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldatakse ajutiselt ja liidusisesed gaasivood on keeruka positsioonikogumi tulemus, mis ei sõltu ainult tuletislepingutest, vaid ka paljudest muudest teguritest, mida turukorrektsioonimehhanism ei mõjuta, nagu pikaajalised tarnekohustused, lühiajalised ja hetketehingud ning börsivälised tehingud. |
| --- | --- |

(10)

Kolmandaks ei ole tõenäoline, et kohaldamisala laiendamine muude kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentidele avaldab varustuskindlusele märkimisväärset negatiivset mõju. Seda seepärast, et peamine vahend, millega ennetatakse varustuskindluse probleeme, s.o pakkumispiiris sisalduv nn lisatasu (LNG turuhindadele lisatav täiendav osa või teisiti öeldes ohutuspiir, nagu on osutatud turukorrektsioonimehhanismi määruse põhjenduses 19), on kohaldatav kõigi tuletisinstrumentide suhtes ja tagab, et turukorrektsioonimehhanism ei kahjusta liidu suutlikkust hankida LNG-d. Kohaldamisala laiendamine ei avalda ELi-sisestele gaasivoogudele tõenäoliselt märkimisväärset negatiivset mõju ka sellepärast, et turukorrektsioonimehhanismi kohaldatakse ajutiselt ja liidusisesed gaasivood on keeruka positsioonikogumi tulemus, mis ei sõltu ainult tuletislepingutest, vaid ka paljudest muudest teguritest, mida turukorrektsioonimehhanism ei mõjuta, nagu pikaajalised tarnekohustused, lühiajalised ja hetketehingud ning börsivälised tehingud.

| (11) | Turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisala laiendamine ei avalda finantsturgude stabiilsusele eeldatavasti märkimisväärset mõju ka veel sellepärast, et rohkem kui 90 % liidu reguleeritud turgudel kaubeldavatest maagaasi tuletisinstrumentidest on TTFi tuletisinstrumendid. Seoses lisakuludega, mis võivad tekkida mõnele kliiringu kesksele vastaspoolele tema kohustuste täitmata jätmise haldamise protsessi muutmisel, märkis ESMA, et ükski kliiringu keskne vastaspool ei olnud ESMA mõju hindamise aruande avaldamise ajaks esitanud teavet selle kohta, et turukorrektsioonimehhanismi määruse tõttu oleks vaja teha suuri muudatusi. |
| --- | --- |

(11)

Turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisala laiendamine ei avalda finantsturgude stabiilsusele eeldatavasti märkimisväärset mõju ka veel sellepärast, et rohkem kui 90 % liidu reguleeritud turgudel kaubeldavatest maagaasi tuletisinstrumentidest on TTFi tuletisinstrumendid. Seoses lisakuludega, mis võivad tekkida mõnele kliiringu kesksele vastaspoolele tema kohustuste täitmata jätmise haldamise protsessi muutmisel, märkis ESMA, et ükski kliiringu keskne vastaspool ei olnud ESMA mõju hindamise aruande avaldamise ajaks esitanud teavet selle kohta, et turukorrektsioonimehhanismi määruse tõttu oleks vaja teha suuri muudatusi.

| (12) | Eespool toodut arvesse võttes järeldab komisjon, et ühtegi muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumenti ei tuleks turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisalast erandkorras välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Eespool toodut arvesse võttes järeldab komisjon, et ühtegi muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumenti ei tuleks turukorrektsioonimehhanismi kohaldamisalast erandkorras välja jätta.

| (13) | Selleks et säilitada tuletisinstrumentide turgude usaldusväärne toimimine ja võimaldada turuosalistel oma riskipositsioone asjakohaselt hallata, on äärmiselt oluline, et käesolev määrus ei mõjutaks lepinguid, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse kohaldamise algust. Samal põhjusel peaks turuosalistel olema võimalik tasaarvestada muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide positsioone, mis on võetud enne käesoleva määruse kohaldamise algust. Seepärast ei tohiks dünaamilist pakkumispiiri kohaldada lepingute suhtes, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumist, ega selliste tehingute suhtes, mis võimaldavad turuosalistel tasaarvestada või vähendada positsioone, mis tulenevad enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud, muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepingutest. Kliiringu kesksetel vastaspooltel on TTFi tuletisinstrumentide turgude nõuetekohase toimimise tagamisel keskne roll vastaspoole riski maandamise kaudu. Sama oluline on tagada, et turukorrektsioonimehhanismi laiendamine muudele virtuaalsetele kauplemispunktidele ei seaks asjaomaseid instrumente kliirivaid keskseid vastaspooli ohtu juhul, kui mõni kliiriv liige jätab kohustused täitmata. Seepärast peaks kõnealustel kliiringu kesksetel vastaspooltel olema võimalik rakendada kohustuste täitmata jätmise haldamise protsesse, ilma et nende suhtes kohaldataks pakkumispiiri. Sel eesmärgil ei tohiks dünaamilist pakkumispiiri kohaldada tehingute suhtes, mis tehakse kliiringu keskse vastaspoole korraldatud kohustuste täitmata jätmise haldamise protsessi raames. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et säilitada tuletisinstrumentide turgude usaldusväärne toimimine ja võimaldada turuosalistel oma riskipositsioone asjakohaselt hallata, on äärmiselt oluline, et käesolev määrus ei mõjutaks lepinguid, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse kohaldamise algust. Samal põhjusel peaks turuosalistel olema võimalik tasaarvestada muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide positsioone, mis on võetud enne käesoleva määruse kohaldamise algust. Seepärast ei tohiks dünaamilist pakkumispiiri kohaldada lepingute suhtes, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumist, ega selliste tehingute suhtes, mis võimaldavad turuosalistel tasaarvestada või vähendada positsioone, mis tulenevad enne käesoleva määruse jõustumist sõlmitud, muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepingutest. Kliiringu kesksetel vastaspooltel on TTFi tuletisinstrumentide turgude nõuetekohase toimimise tagamisel keskne roll vastaspoole riski maandamise kaudu. Sama oluline on tagada, et turukorrektsioonimehhanismi laiendamine muudele virtuaalsetele kauplemispunktidele ei seaks asjaomaseid instrumente kliirivaid keskseid vastaspooli ohtu juhul, kui mõni kliiriv liige jätab kohustused täitmata. Seepärast peaks kõnealustel kliiringu kesksetel vastaspooltel olema võimalik rakendada kohustuste täitmata jätmise haldamise protsesse, ilma et nende suhtes kohaldataks pakkumispiiri. Sel eesmärgil ei tohiks dünaamilist pakkumispiiri kohaldada tehingute suhtes, mis tehakse kliiringu keskse vastaspoole korraldatud kohustuste täitmata jätmise haldamise protsessi raames.

| (14) | Ei ole mõeldavaid argumente, miks ei peaks muid turukorrektsioonimehhanismi elemente muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes kohaldama. See hõlmab reegleid, mille alusel turukorrektsioonimehhanism peatatakse. Tuleb märkida, et vastavalt artikli 4 lõikele 8 tuleks olukorras, kus on konkreetseid märke turukorrektsioonisündmuse peatse toimumise kohta, peatada turukorrektsioonimehhanismi käivitamine juhul, kui see põhjustaks soovimatuid turuhäireid. Samuti tuleks artikli 6 kohaselt peatada turukorrektsioonimehhanism juhul, kui dünaamiline ohutuspiir tooks kaasa tõsised turuhäired, mis mõjutavad varustuskindlust, nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärkide saavutamist, energiatuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist, liidusiseseid gaasivooge, märkimisväärselt erinevusi gaasituruhindade vahel liidus või võrreldes muude maailma piirkondadega või olemasolevate gaasitarnelepingute kehtivust. Soovimatute turuhäirete hindamisel tuleks arvesse võtta mõju, mis avaldub kogu Euroopa turule ja eraldi igale virtuaalsele kauplemispunktile, mille suhtes turukorrektsioonimehhanismi kohaldatakse; selliste soovimatute turuhäirete korral kohaldataks kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi määruse artikliga 6 peatamisotsust. |
| --- | --- |

(14)

Ei ole mõeldavaid argumente, miks ei peaks muid turukorrektsioonimehhanismi elemente muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes kohaldama. See hõlmab reegleid, mille alusel turukorrektsioonimehhanism peatatakse. Tuleb märkida, et vastavalt artikli 4 lõikele 8 tuleks olukorras, kus on konkreetseid märke turukorrektsioonisündmuse peatse toimumise kohta, peatada turukorrektsioonimehhanismi käivitamine juhul, kui see põhjustaks soovimatuid turuhäireid. Samuti tuleks artikli 6 kohaselt peatada turukorrektsioonimehhanism juhul, kui dünaamiline ohutuspiir tooks kaasa tõsised turuhäired, mis mõjutavad varustuskindlust, nõudluse kohustusliku vähendamise eesmärkide saavutamist, energiatuletisinstrumentide turgude stabiilsust ja nõuetekohast toimimist, liidusiseseid gaasivooge, märkimisväärselt erinevusi gaasituruhindade vahel liidus või võrreldes muude maailma piirkondadega või olemasolevate gaasitarnelepingute kehtivust. Soovimatute turuhäirete hindamisel tuleks arvesse võtta mõju, mis avaldub kogu Euroopa turule ja eraldi igale virtuaalsele kauplemispunktile, mille suhtes turukorrektsioonimehhanismi kohaldatakse; selliste soovimatute turuhäirete korral kohaldataks kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi määruse artikliga 6 peatamisotsust.

| (15) | Maagaasituru ebastabiilse ja ettearvamatu olukorra tõttu on oluline tagada, et turukorrektsioonimehhanismi saaks kohaldada muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes niipea kui võimalik, juhul kui selle käivitamist õigustavad tingimused on täidetud. Seepärast tuleks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes määrata kindlaks 31. märtsiks 2023. Selleks et anda liidus muid virtuaalseid kauplemispunkte kui TTF haldavatele äriühingutele aega vajalike kohanduste tegemiseks, tuleks käesolevat rakendusakti kohaldada siiski alles alates 1. maist 2023. |
| --- | --- |

(15)

Maagaasituru ebastabiilse ja ettearvamatu olukorra tõttu on oluline tagada, et turukorrektsioonimehhanismi saaks kohaldada muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes niipea kui võimalik, juhul kui selle käivitamist õigustavad tingimused on täidetud. Seepärast tuleks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes määrata kindlaks 31. märtsiks 2023. Selleks et anda liidus muid virtuaalseid kauplemispunkte kui TTF haldavatele äriühingutele aega vajalike kohanduste tegemiseks, tuleks käesolevat rakendusakti kohaldada siiski alles alates 1. maist 2023.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas määruses määratakse kooskõlas määruse (EL) 2022/2578 (millega luuakse turukorrektsioonimehhanism liidu kodanike ja majanduse kaitsmiseks ülemäära kõrgete hindade eest) artikli 9 lõikega 1 kindlaks tehnilised üksikasjad turukorrektsioonimehhanismi kohaldamiseks tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud liidu muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui gaasibörsi Title Transfer Facility (TTF) virtuaalne kauplemispunkt, et kaitsta liidu kodanikke ja majandust ülemäära kõrgete hindade eest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kohaldatakse määruse (EL) 2022/2578 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:

| 1) | „muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrument“ – muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrument, mis asjaomasel reguleeritud turul kaubeldavate ühekuulise tähtajaga tuletisinstrumentide seas on lähima aegumiskuupäevaga; |
| --- | --- |

1)

„muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrument“ – muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrument, mis asjaomasel reguleeritud turul kaubeldavate ühekuulise tähtajaga tuletisinstrumentide seas on lähima aegumiskuupäevaga;

| 2) | „muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud lähima aastase aegumiskuupäevaga tuletisinstrument“ – muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrument, mis asjaomasel reguleeritud turul kaubeldavate 12-kuulise tähtajaga tuletisinstrumentide seas on lähima aegumiskuupäevaga. |
| --- | --- |

2)

„muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud lähima aastase aegumiskuupäevaga tuletisinstrument“ – muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrument, mis asjaomasel reguleeritud turul kaubeldavate 12-kuulise tähtajaga tuletisinstrumentide seas on lähima aegumiskuupäevaga.

Artikkel 3

Turukorrektsioonimehhanismi kohaldamine muude virtuaalsete kauplemispunktide suhtes

Käesolevat määrust kohaldatakse korralduste suhtes, mis on antud liidus asuvate muude virtuaalsete kauplemispunktidega kui TTF seotud tuletisinstrumentidega kauplemiseks.

Artikkel 4

Turukorrektsioonisündmus liidu muude virtuaalsete kauplemispunktide puhul

1.   Muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide turukorrektsioonisündmus toimub siis, kui on täidetud määruse (EL) 2022/2578 artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud tingimused.

2.   Turukorrektsioonimehhanismi määruse artikli 4 lõigete 5 ja 7 kohast dünaamilist pakkumispiiri kohaldatakse muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide suhtes, mis aeguvad ajavahemikul lähima aegumiskuupäevaga tuletisinstrumentide aegumiskuupäevast kuni lähima aastase aegumiskuupäevaga tuletisinstrumentide aegumiskuupäevani.

3.   Muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide turu korraldajad ja selliste tuletisinstrumentide turu osalised jälgivad ACERi veebisaiti iga päev.

Artikkel 5

Turukorrektsioonimehhanismi peatamine ja seiskamine muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide puhul

Muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide puhul peatatakse ja seisatakse turukorrektsioonimehhanism kooskõlas turukorrektsioonimehhanismi määruse artiklitega 5 ja 6.

Artikkel 6

Omandatud õiguste säilitamine

Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepingud, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepingud, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva;

| b) | muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide ost ja müük, millega tasaarvestatakse või vähendatakse muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepinguid, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide ost ja müük, millega tasaarvestatakse või vähendatakse muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepinguid, mis on sõlmitud enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva;

| c) | muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepingute ost ja müük kliiringu keskse vastaspoole kohustuste täitmata jätmise haldamise menetluse osana, sealhulgas reguleeritud turul kliirimiseks registreeritud börsivälised tehingud. |
| --- | --- |

c)

muude virtuaalsete kauplemispunktidega seotud tuletisinstrumentide lepingute ost ja müük kliiringu keskse vastaspoole kohustuste täitmata jätmise haldamise menetluse osana, sealhulgas reguleeritud turul kliirimiseks registreeritud börsivälised tehingud.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 335, 29.12.2022, lk 45.

1

---

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/737,

4. aprill 2023,

millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 4. mail 2018 võttis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastu määruse (EL) 2018/683 (2) (edaspidi „ajutine määrus“), millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) (edaspidi „rehvid“ või „vaatlusalune toode“) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

4. mail 2018 võttis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastu määruse (EL) 2018/683 (2) (edaspidi „ajutine määrus“), millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) (edaspidi „rehvid“ või „vaatlusalune toode“) impordi suhtes.

2

| (2) | 18. oktoobril 2018 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1579, (3) millega kehtestati teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (edaspidi „vaidlustatud määrus“). |
| --- | --- |

(2)

18. oktoobril 2018 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1579, (3) millega kehtestati teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (edaspidi „vaidlustatud määrus“).

3

| (3) | 9. novembril 2018 võttis komisjon vastu komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1690, (4) millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (edaspidi „määrus (EL) 2018/1690“). |
| --- | --- |

(3)

9. novembril 2018 võttis komisjon vastu komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1690, (4) millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (edaspidi „määrus (EL) 2018/1690“).

4

2.   EUROOPA LIIDU ÜLDKOHTU OTSUS

EUROOPA LIIDU ÜLDKOHTU OTSUS

| (4) | Hiina Kummitööstuse Ühing (China Rubber Industry Association, CRIA) ning Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, CCCMC) (edaspidi üheskoos „hagejad“) vaidlustasid teatavate oma liikmete nimel, kes on loetletud põhjendustes 9 ja 10 (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), vaidlustatud määruse Üldkohtus. 4. mail 2022 tegi Euroopa Liidu Üldkohus (edaspidi „Üldkohus“) otsuse kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 (5) (edaspidi „kohtuotsus“). |
| --- | --- |

(4)

Hiina Kummitööstuse Ühing (China Rubber Industry Association, CRIA) ning Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, CCCMC) (edaspidi üheskoos „hagejad“) vaidlustasid teatavate oma liikmete nimel, kes on loetletud põhjendustes 9 ja 10 (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), vaidlustatud määruse Üldkohtus. 4. mail 2022 tegi Euroopa Liidu Üldkohus (edaspidi „Üldkohus“) otsuse kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 (5) (edaspidi „kohtuotsus“).

5

| (5) | Oma otsusega tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse ja rakendusmääruse (EL) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

Oma otsusega tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse ja rakendusmääruse (EL) 2018/1690.

| (6) | CRIA ja CCCMC esitasid mitu väidet vaidlustatud määruse vaidlustamiseks ning Üldkohus tegi otsuse neist kahe väite kohta: i) väide, et komisjon ei võrrelnud hinna allalöömise ja kahjumarginaalide arvutamisel eksportivate tootjate puhul hindu õiglaselt, ning ii) teatavad kaebused, milles põhimõtteliselt väideti, et seoses kahjunäitajatega ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete kaalumisega esines ebajärjepidevust ja rikuti kaitseõigusi. |
| --- | --- |

(6)

CRIA ja CCCMC esitasid mitu väidet vaidlustatud määruse vaidlustamiseks ning Üldkohus tegi otsuse neist kahe väite kohta: i) väide, et komisjon ei võrrelnud hinna allalöömise ja kahjumarginaalide arvutamisel eksportivate tootjate puhul hindu õiglaselt, ning ii) teatavad kaebused, milles põhimõtteliselt väideti, et seoses kahjunäitajatega ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete kaalumisega esines ebajärjepidevust ja rikuti kaitseõigusi.

| (7) | Seoses hinna allalöömise marginaali arvutamisega leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud õiglast võrdlust, kui ta kohandas ekspordihinda – arvates maha seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud ning tingliku kasumi –, kui müük toimus seotud müügiüksuste kaudu liidus. Kohus märkis, et ka liidu tootjate teatav müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müügihinda samal viisil ei kohandatud. Üldkohus järeldas, et komisjon rikkus vaidlustatud määruses asjaomase toote hinna allalöömise arvutamisel õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea ning järelikult rikuti selle arvutusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (6) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (7) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“) artikli 8 lõikeid 1 ja 2. Lisaks leidis Üldkohus, et vead mõjutasid üldisi järeldusi kahju ja põhjusliku seose kohta ning ka kahjumarginaale ning ei olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral olid kõnealused lõplikud dumpinguvastased tollimaksud osaliselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(7)

Seoses hinna allalöömise marginaali arvutamisega leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud õiglast võrdlust, kui ta kohandas ekspordihinda – arvates maha seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud ning tingliku kasumi –, kui müük toimus seotud müügiüksuste kaudu liidus. Kohus märkis, et ka liidu tootjate teatav müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müügihinda samal viisil ei kohandatud. Üldkohus järeldas, et komisjon rikkus vaidlustatud määruses asjaomase toote hinna allalöömise arvutamisel õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea ning järelikult rikuti selle arvutusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (6) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (7) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“) artikli 8 lõikeid 1 ja 2. Lisaks leidis Üldkohus, et vead mõjutasid üldisi järeldusi kahju ja põhjusliku seose kohta ning ka kahjumarginaale ning ei olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral olid kõnealused lõplikud dumpinguvastased tollimaksud osaliselt põhjendatud.

6

7

| (8) | Teise punkti kohta leidis Üldkohus, et komisjon ei korraldanud objektiivset uurimist (nagu on nõutud dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 2 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikes 1), kuna ta ei vaadanud läbi muude mikromajanduslike näitajate kui kasumlikkuse arvutusi ega esitanud korrigeeritud andmeid vaidlustatud määruses ega kasutanud kõiki enda käsutuses olevaid asjakohaseid andmeid. Lisaks tuvastas Üldkohus hagejate kaitseõiguse rikkumise. Eelkõige ei nõustunud Üldkohus sellega, et teatavat teavet, mida huvitatud isikutele ei avaldatud, võiks pidada konfidentsiaalseks, ning leidis, et kõik vaidlusalused andmed on „seotud vaidlustatud määruses tuvastatud faktiliste asjaoludega“. Seetõttu oli tegemist „oluliste faktide ja kaalutlustega“, mis oleks tulnud huvitatud isikutele avalikustada. |
| --- | --- |

(8)

Teise punkti kohta leidis Üldkohus, et komisjon ei korraldanud objektiivset uurimist (nagu on nõutud dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 2 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikes 1), kuna ta ei vaadanud läbi muude mikromajanduslike näitajate kui kasumlikkuse arvutusi ega esitanud korrigeeritud andmeid vaidlustatud määruses ega kasutanud kõiki enda käsutuses olevaid asjakohaseid andmeid. Lisaks tuvastas Üldkohus hagejate kaitseõiguse rikkumise. Eelkõige ei nõustunud Üldkohus sellega, et teatavat teavet, mida huvitatud isikutele ei avaldatud, võiks pidada konfidentsiaalseks, ning leidis, et kõik vaidlusalused andmed on „seotud vaidlustatud määruses tuvastatud faktiliste asjaoludega“. Seetõttu oli tegemist „oluliste faktide ja kaalutlustega“, mis oleks tulnud huvitatud isikutele avalikustada.

| (9) | Eespool toodut arvesse võttes tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse osas, mis puudutab äriühinguid, keda esindasid CRIA ja CCCMC (loetletud alljärgnevas tabelis).







  ÄRIÜHINGU NIMI | TARICi LISAKOOD |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (8) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (9) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (10) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Eespool toodut arvesse võttes tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse osas, mis puudutab äriühinguid, keda esindasid CRIA ja CCCMC (loetletud alljärgnevas tabelis).

ÄRIÜHINGU NIMI

ÄRIÜHINGU NIMI

TARICi LISAKOOD

TARICi LISAKOOD

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (8)

8

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (9)

9

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (10)

10

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Lisaks tühistas Üldkohus määruse (EL) 2018/1690 osas, mis puudutab CRIA ja CCCMC esindatud äriühinguid (loetletud eespool esitatud tabelis) ning äriühingut Zhongce Rubber Group Co. Ltd (TARICi lisakood C379). |
| --- | --- |

(10)

Lisaks tühistas Üldkohus määruse (EL) 2018/1690 osas, mis puudutab CRIA ja CCCMC esindatud äriühinguid (loetletud eespool esitatud tabelis) ning äriühingut Zhongce Rubber Group Co. Ltd (TARICi lisakood C379).

3.   ÜLDKOHTU OTSUSE RAKENDAMINE

ÜLDKOHTU OTSUSE RAKENDAMINE

| (11) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed kohtuotsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on käesoleval juhul dumpinguvastane uurimine, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu määratletud õigusvastasus (11). |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed kohtuotsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on käesoleval juhul dumpinguvastane uurimine, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu määratletud õigusvastasus (11).

11

| (12) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil õigusvastasus aset leidis (12). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega on kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (13) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti dumpinguvastase tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kohaldamise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (14). |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil õigusvastasus aset leidis (12). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega on kehtestatud lõplikud dumpinguvastased meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (13) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti dumpinguvastase tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kohaldamise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (14).

12

13

14

| (13) | Käesoleva juhtumi puhul tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse seoses asjaomaste eksportivate tootjatega põhjusel, et komisjon tegi vea, leides, et hindu löödi oluliselt alla, mis mõjutas põhjusliku seose analüüsi. Sama metoodiline viga tuvastati asjaomaste eksportijate kahjumarginaalide arvutamisel. Kohus tegi kindlaks vead ka seoses sellega, et avalikustamata jäeti teatav teave: i) kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta, ii) kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist, iii) teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid, ning iv) liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva juhtumi puhul tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse seoses asjaomaste eksportivate tootjatega põhjusel, et komisjon tegi vea, leides, et hindu löödi oluliselt alla, mis mõjutas põhjusliku seose analüüsi. Sama metoodiline viga tuvastati asjaomaste eksportijate kahjumarginaalide arvutamisel. Kohus tegi kindlaks vead ka seoses sellega, et avalikustamata jäeti teatav teave: i) kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta, ii) kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist, iii) teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid, ning iv) liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus.

| (14) | Vaidlustatud määruses tehtud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamise Üldkohus tagasi lükkas või mida ta läbi ei vaadanud ja mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima ning käesoleva menetluse taasalustamine neid ei mõjuta (15). |
| --- | --- |

(14)

Vaidlustatud määruses tehtud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamise Üldkohus tagasi lükkas või mida ta läbi ei vaadanud ja mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima ning käesoleva menetluse taasalustamine neid ei mõjuta (15).

15

| (15) | Pärast Üldkohtu 4. mai 2022. aasta otsust kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 otsustas komisjon osaliselt taasalustada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) importi käsitlevat dumpinguvastast ja subsiidiumivastast uurimist ning jätkata uurimist hetkest, mil õigusvastasus aset leidis. Taasalustamine toimus teate teel (16) (edaspidi „uurimise taasalustamise teade“) ja selle ulatus piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingute suhtes, keda esindavad CRIA ja CCCMC ning kes on loetletud uurimise taasalustamise teates. |
| --- | --- |

(15)

Pärast Üldkohtu 4. mai 2022. aasta otsust kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 otsustas komisjon osaliselt taasalustada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) importi käsitlevat dumpinguvastast ja subsiidiumivastast uurimist ning jätkata uurimist hetkest, mil õigusvastasus aset leidis. Taasalustamine toimus teate teel (16) (edaspidi „uurimise taasalustamise teade“) ja selle ulatus piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingute suhtes, keda esindavad CRIA ja CCCMC ning kes on loetletud uurimise taasalustamise teates.

16

| (16) | Samal kuupäeval otsustas komisjon kehtestada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes registreerimisnõude ning tegi riiklikele tolliasutustele ülesandeks oodata ära asjaomaste komisjoni rakendusmääruste avaldamine, millega tollimaksud taaskehtestatakse, enne kui nad teevad otsuse dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise võimalike nõuete kohta seoses kõnealuste äriühingute impordiga (17) (edaspidi „registreerimismäärus“). |
| --- | --- |

(16)

Samal kuupäeval otsustas komisjon kehtestada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes registreerimisnõude ning tegi riiklikele tolliasutustele ülesandeks oodata ära asjaomaste komisjoni rakendusmääruste avaldamine, millega tollimaksud taaskehtestatakse, enne kui nad teevad otsuse dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise võimalike nõuete kohta seoses kõnealuste äriühingute impordiga (17) (edaspidi „registreerimismäärus“).

17

| (17) | Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasalustamisest ja palus neil esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasalustamisest ja palus neil esitada oma märkused.

4.   UURIMISPERIOOD

UURIMISPERIOOD

| (18) | Käesolev uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(18)

Käesolev uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.   EDASINE MENETLUS

EDASINE MENETLUS

| (19) | 10. jaanuaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestada (edaspidi „avalikustamine“). Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul avalikustamise kohta märkusi. |
| --- | --- |

(19)

10. jaanuaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestada (edaspidi „avalikustamine“). Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul avalikustamise kohta märkusi.

| (20) | Märkusi esitasid Hiina Kummitööstuse Ühing (CRIA), GITI kontsern (18) ja sõltumatu importija Hämmerling The Tyre Company GmbH (edaspidi „Hämmerling“). Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Hämmerling ja CRIA taotlesid ärakuulamist ja nad kuulati ära. |
| --- | --- |

(20)

Märkusi esitasid Hiina Kummitööstuse Ühing (CRIA), GITI kontsern (18) ja sõltumatu importija Hämmerling The Tyre Company GmbH (edaspidi „Hämmerling“). Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Hämmerling ja CRIA taotlesid ärakuulamist ja nad kuulati ära.

18

| (21) | Taotluse põhjal, mille CRIA esitas oma märkustes avalikustamise kohta, avalikustas komisjon seejärel järgnevad täiendavad andmed („täiendav avalikustamine“).






  — | 30. jaanuaril 2023 esitas komisjon toimikusse lisatud teate kaudu lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul. |
| --- | --- | --- |

(21)

Taotluse põhjal, mille CRIA esitas oma märkustes avalikustamise kohta, avalikustas komisjon seejärel järgnevad täiendavad andmed („täiendav avalikustamine“).

—

30. jaanuaril 2023 esitas komisjon toimikusse lisatud teate kaudu lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul.

| — | 30. ja 31. jaanuaril 2023 esitas komisjon ka Hankooki kontsernile (19) ja Aeolus/Pirellile (20) asjaomaste äriühingute eksportmüügi tehingud, mida kasutati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi läbivaadatud arvutustes. Kõnealused eksportmüügi tehingud olid samad kui need, mis juba avaldati uurimise käigus, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. |
| --- | --- |

—

30. ja 31. jaanuaril 2023 esitas komisjon ka Hankooki kontsernile (19) ja Aeolus/Pirellile (20) asjaomaste äriühingute eksportmüügi tehingud, mida kasutati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi läbivaadatud arvutustes. Kõnealused eksportmüügi tehingud olid samad kui need, mis juba avaldati uurimise käigus, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti.

19

20

| — | 31. jaanuaril 2023 selgitas ja korrigeeris komisjon pärast seda, kui Hankooki kontserni ja Aeolus/Pirellit käsitleva kahju arvutustes avastati viga, toimikusse lisatud teate kaudu kõikide asjaomaste eksportivate tootjate lõplikke tollimaksumäärasid. Samuti esitas ta lisaselgitusi äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd õigusliku olukorra kohta. |
| --- | --- |

—

31. jaanuaril 2023 selgitas ja korrigeeris komisjon pärast seda, kui Hankooki kontserni ja Aeolus/Pirellit käsitleva kahju arvutustes avastati viga, toimikusse lisatud teate kaudu kõikide asjaomaste eksportivate tootjate lõplikke tollimaksumäärasid. Samuti esitas ta lisaselgitusi äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd õigusliku olukorra kohta.

| (22) | Täiendava avalikustamise kohta esitas ainult CRIA märkusi, mida komisjon võttis arvesse, kui see oli asjakohane. |
| --- | --- |

(22)

Täiendava avalikustamise kohta esitas ainult CRIA märkusi, mida komisjon võttis arvesse, kui see oli asjakohane.

6.   CRIA VÄITED SEOSES KAITSEÕIGUSTEGA

CRIA VÄITED SEOSES KAITSEÕIGUSTEGA

| (23) | Pärast avalikustamist väitis CRIA, et tema kaitseõigusi rikuti, sest






  — | CRIA-le ei esitatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi nende eksportivate tootjate kohta, kellelt CRIA oli saanud kirjaliku loa; |
| --- | --- | --- |

(23)

Pärast avalikustamist väitis CRIA, et tema kaitseõigusi rikuti, sest

—

CRIA-le ei esitatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi nende eksportivate tootjate kohta, kellelt CRIA oli saanud kirjaliku loa;

| — | CRIA-le ei antud piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks; |
| --- | --- |

—

CRIA-le ei antud piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks;

| — | komisjon ei korraldanud ettenähtud aja jooksul CRIA taotletud ärakuulamist; |
| --- | --- |

—

komisjon ei korraldanud ettenähtud aja jooksul CRIA taotletud ärakuulamist;

| — | komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud. |
| --- | --- |

—

komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud.

| (24) | Nagu on märgitud põhjenduses 160 allpool, arvutas komisjon ümber tollimaksud kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja eelkõige nende eksportivate tootjate puhul, kes olid vaidlustatud määruses valimisse kaasatud ja kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (see tähendab GITI kontsern, Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli). Tuleb meelde tuletada, et valimisse kaasatud asjaomaste eksportivate tootjate kahjumarginaalid määrati kindlaks äriühingute tundlike andmete põhjal. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik avalikustada arvutusi kõikidele huvitatud isikutele, vaid ainult asjaomastele äriühingutele. |
| --- | --- |

(24)

Nagu on märgitud põhjenduses 160 allpool, arvutas komisjon ümber tollimaksud kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja eelkõige nende eksportivate tootjate puhul, kes olid vaidlustatud määruses valimisse kaasatud ja kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (see tähendab GITI kontsern, Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli). Tuleb meelde tuletada, et valimisse kaasatud asjaomaste eksportivate tootjate kahjumarginaalid määrati kindlaks äriühingute tundlike andmete põhjal. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik avalikustada arvutusi kõikidele huvitatud isikutele, vaid ainult asjaomastele äriühingutele.

| (25) | CRIA väitel allkirjastasid põhjenduses 10 nimetatud äriühingud kirjalikud load, mis käsitlesid muu hulgas juurdepääsu äriühingute tundlikele andmetele, ning seega oleks komisjon pidanud avalikustama CRIA-le nende äriühingute individuaalsed hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid. Lisaks oli kirjalike lubade sisu CRIA sõnade kohaselt identne tavapärasele volikirjale, millega antakse õigusnõustajale luba äriühingut esindada. |
| --- | --- |

(25)

CRIA väitel allkirjastasid põhjenduses 10 nimetatud äriühingud kirjalikud load, mis käsitlesid muu hulgas juurdepääsu äriühingute tundlikele andmetele, ning seega oleks komisjon pidanud avalikustama CRIA-le nende äriühingute individuaalsed hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid. Lisaks oli kirjalike lubade sisu CRIA sõnade kohaselt identne tavapärasele volikirjale, millega antakse õigusnõustajale luba äriühingut esindada.

| (26) | Komisjon analüüsis CRIA esitatud kirjalikke lube. Nimetatud individuaalse kirjaliku loa olid allkirjastanud mitu Hiina tootjat, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse. Komisjon täheldas, et kirjalikud load põhinesid kõikide tootjate puhul (olenemata sellest, kas nad olid valimisse kaasatud või mitte) standardtekstil ja neis ei olnud täpsustatud, kas asjaomane äriühing andis CRIA-le loa saada tema konfidentsiaalseid andmeid. Samuti ei nõustunud mitte kõik käesoleva uurimisega hõlmatud äriühingud andma CRIA-le juurdepääsu oma konfidentsiaalsetele andmetele. Lisaks leidis komisjon seoses väitega, mille kohaselt volikiri on kõnealuste kirjalike lubadega identne, et sisuline erinevus volikirja ja ühingule antud kirjaliku loa vahel on üksus, kellel on õigus andmeid saada. Volikirja puhul peab õigusnõustaja järgima oma registreerimisjärgse advokatuuri eetikanorme, millega muu hulgas kohustatakse teda äriühingu konfidentsiaalseid andmeid mitte avalikustama. Seepärast ei vabasta asjaolu, et volikiri ei pruugi selliseid andmeid käsitlevat konkreetset sätet sisaldada, kõnealust juristi (kõnealuseid juriste) kohustusest järgida selles küsimuses kõrgeimaid eetikanorme ja tagada saadud andmete konfidentsiaalsus. Seevastu on erakorraline see, et ühingud saavad oma liikmetest äriühingute konfidentsiaalsetele andmetele piiramatu juurdepääsu, mis võib muu hulgas rikkuda asjaomaseid kehtivaid konkurentsieeskirju. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et äriühingute allkirjastatud kirjalikud load ei olnud piisavalt täpsed ja sõnaselged seoses sellega, kas kõnealused äriühingud andsid ühingule loa oma konfidentsiaalsele teabele juurde pääseda. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon analüüsis CRIA esitatud kirjalikke lube. Nimetatud individuaalse kirjaliku loa olid allkirjastanud mitu Hiina tootjat, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse. Komisjon täheldas, et kirjalikud load põhinesid kõikide tootjate puhul (olenemata sellest, kas nad olid valimisse kaasatud või mitte) standardtekstil ja neis ei olnud täpsustatud, kas asjaomane äriühing andis CRIA-le loa saada tema konfidentsiaalseid andmeid. Samuti ei nõustunud mitte kõik käesoleva uurimisega hõlmatud äriühingud andma CRIA-le juurdepääsu oma konfidentsiaalsetele andmetele. Lisaks leidis komisjon seoses väitega, mille kohaselt volikiri on kõnealuste kirjalike lubadega identne, et sisuline erinevus volikirja ja ühingule antud kirjaliku loa vahel on üksus, kellel on õigus andmeid saada. Volikirja puhul peab õigusnõustaja järgima oma registreerimisjärgse advokatuuri eetikanorme, millega muu hulgas kohustatakse teda äriühingu konfidentsiaalseid andmeid mitte avalikustama. Seepärast ei vabasta asjaolu, et volikiri ei pruugi selliseid andmeid käsitlevat konkreetset sätet sisaldada, kõnealust juristi (kõnealuseid juriste) kohustusest järgida selles küsimuses kõrgeimaid eetikanorme ja tagada saadud andmete konfidentsiaalsus. Seevastu on erakorraline see, et ühingud saavad oma liikmetest äriühingute konfidentsiaalsetele andmetele piiramatu juurdepääsu, mis võib muu hulgas rikkuda asjaomaseid kehtivaid konkurentsieeskirju. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et äriühingute allkirjastatud kirjalikud load ei olnud piisavalt täpsed ja sõnaselged seoses sellega, kas kõnealused äriühingud andsid ühingule loa oma konfidentsiaalsele teabele juurde pääseda.

| (27) | Eespool kirjeldatud analüüsi põhjal ja lähtuvalt komisjoni hoolsuskohustusest tema kasutuses oleva äriühingute konfidentsiaalse teabe haldamisel otsustas komisjon avalikustada äriühingute konfidentsiaalsed andmed ainult otse asjaomastele eksportivatele tootjatele ja mitte CRIA-le, et kaitsta nende andmete konfidentsiaalsust. Seepärast saadeti andmekogum 10. jaanuaril 2023 GITI kontserni seaduslikule esindajale ja Hankooki esindajale. Kuna Aeolus/Pirelli ega ükski teine sellesse kontserni kuuluv eksportiv tootja ei olnud huvitatud isikuna registreeritud, tegi komisjon kindlaks Aeolus/Pirelli kontaktisikud ja esitas neile 17. jaanuaril 2023 konkreetselt asjaomaste eksportivate tootjate kohta avalikustatud teabe. Neile anti märkuste esitamiseks aega 31. jaanuarini 2023. |
| --- | --- |

(27)

Eespool kirjeldatud analüüsi põhjal ja lähtuvalt komisjoni hoolsuskohustusest tema kasutuses oleva äriühingute konfidentsiaalse teabe haldamisel otsustas komisjon avalikustada äriühingute konfidentsiaalsed andmed ainult otse asjaomastele eksportivatele tootjatele ja mitte CRIA-le, et kaitsta nende andmete konfidentsiaalsust. Seepärast saadeti andmekogum 10. jaanuaril 2023 GITI kontserni seaduslikule esindajale ja Hankooki esindajale. Kuna Aeolus/Pirelli ega ükski teine sellesse kontserni kuuluv eksportiv tootja ei olnud huvitatud isikuna registreeritud, tegi komisjon kindlaks Aeolus/Pirelli kontaktisikud ja esitas neile 17. jaanuaril 2023 konkreetselt asjaomaste eksportivate tootjate kohta avalikustatud teabe. Neile anti märkuste esitamiseks aega 31. jaanuarini 2023.

| (28) | 16. jaanuaril 2023 taotles CRIA allkirjastatud kirjalike lubade alusel asjaomaste äriühingute kohta arvutatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi andmeid. Põhjendustes 26 ja 27 selgitatud põhjustel palus komisjon CRIA-l nende äriühingutega ühendust võtta ja hankida andmed otse neilt. |
| --- | --- |

(28)

16. jaanuaril 2023 taotles CRIA allkirjastatud kirjalike lubade alusel asjaomaste äriühingute kohta arvutatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi andmeid. Põhjendustes 26 ja 27 selgitatud põhjustel palus komisjon CRIA-l nende äriühingutega ühendust võtta ja hankida andmed otse neilt.

| (29) | 19. jaanuaril 2023 võttis komisjoniga ühendust Aeolus Tyre Co., Ltd ja lubas sõnaselgelt konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe CRIA-le esitada. Samal päeval avalikustas komisjon CRIA-le Aeolus/Pirellit käsitlevad hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused. Mis puudutab üksikasjalikke müügitehinguid, siis avalikustas komisjon äriühingutele Aeolus Tyre Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd eraldi ainult nende vastavad andmekogumid. Seda tehti põhjusel, et CRIA esitas üksnes Aeolus Tyre Co., Ltd., kuid mitte Pirelli Tyre Co., Ltd allkirjastatud kirjaliku loa. |
| --- | --- |

(29)

19. jaanuaril 2023 võttis komisjoniga ühendust Aeolus Tyre Co., Ltd ja lubas sõnaselgelt konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe CRIA-le esitada. Samal päeval avalikustas komisjon CRIA-le Aeolus/Pirellit käsitlevad hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused. Mis puudutab üksikasjalikke müügitehinguid, siis avalikustas komisjon äriühingutele Aeolus Tyre Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd eraldi ainult nende vastavad andmekogumid. Seda tehti põhjusel, et CRIA esitas üksnes Aeolus Tyre Co., Ltd., kuid mitte Pirelli Tyre Co., Ltd allkirjastatud kirjaliku loa.

| (30) | Hankooki kontserni puhul ei saanud komisjon sõnaselgelt luba tema andmeid CRIAga jagada. Sellest hoolimata väitis CRIA oma märkustes avalikustamise kohta, et kontsern esitas ühingule konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe. |
| --- | --- |

(30)

Hankooki kontserni puhul ei saanud komisjon sõnaselgelt luba tema andmeid CRIAga jagada. Sellest hoolimata väitis CRIA oma märkustes avalikustamise kohta, et kontsern esitas ühingule konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe.

| (31) | Oma märkustes avalikustamise kohta teavitas CRIA komisjoni, et GITI kontsern võttis CRIA-le antud kirjaliku loa tagasi. Järgnevalt esitas GITI kontsern 3. veebruaril 2023 CRIA-le uue kirjaliku loa, milles andis ühingule sõnaselge loa saada konkreetselt äriühingu kohta avalikustatud teavet, mis esitati 10. jaanuaril 2023. Selle kirja põhjal ja CRIA taotlusel tegi komisjon 8. veebruaril 2023 CRIA-le kättesaadavaks kõnealuse teabe, mis oli avalikustatud konkreetse äriühingu kohta. |
| --- | --- |

(31)

Oma märkustes avalikustamise kohta teavitas CRIA komisjoni, et GITI kontsern võttis CRIA-le antud kirjaliku loa tagasi. Järgnevalt esitas GITI kontsern 3. veebruaril 2023 CRIA-le uue kirjaliku loa, milles andis ühingule sõnaselge loa saada konkreetselt äriühingu kohta avalikustatud teavet, mis esitati 10. jaanuaril 2023. Selle kirja põhjal ja CRIA taotlusel tegi komisjon 8. veebruaril 2023 CRIA-le kättesaadavaks kõnealuse teabe, mis oli avalikustatud konkreetse äriühingu kohta.

| (32) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leidis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate ega kõikide teiste asjaomaste eksportivate tootjate, samuti CRIA kaitseõigusi ei rikutud. Asjaomastele äriühingutele avalikustati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused ning neile anti piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(32)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leidis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate ega kõikide teiste asjaomaste eksportivate tootjate, samuti CRIA kaitseõigusi ei rikutud. Asjaomastele äriühingutele avalikustati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused ning neile anti piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks.

| (33) | CRIA väitis, et komisjon ei võtnud arvesse erakorralisi asjaolusid, see tähendab Hiina uut aastat, mida tähistati 21.–29. jaanuarini 2023, kui ta lükkas tagasi CRIA taotluse pikendada avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaega ja korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta tähistamise lõppu. CRIA juriidiline meeskond väitis, et Hiina uue aasta tõttu ei olnud neil võimalik saada CRIA-lt märkuste jaoks nõuetekohaseid juhiseid ega teavet. Peale selle ei antud hoolimata ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise taotlemisele mõistlikku ajapikendust ja ärakuulamise eest vastutav ametnik ei korraldanud selle taotluse käsitlemiseks ärakuulamist. |
| --- | --- |

(33)

CRIA väitis, et komisjon ei võtnud arvesse erakorralisi asjaolusid, see tähendab Hiina uut aastat, mida tähistati 21.–29. jaanuarini 2023, kui ta lükkas tagasi CRIA taotluse pikendada avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaega ja korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta tähistamise lõppu. CRIA juriidiline meeskond väitis, et Hiina uue aasta tõttu ei olnud neil võimalik saada CRIA-lt märkuste jaoks nõuetekohaseid juhiseid ega teavet. Peale selle ei antud hoolimata ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise taotlemisele mõistlikku ajapikendust ja ärakuulamise eest vastutav ametnik ei korraldanud selle taotluse käsitlemiseks ärakuulamist.

| (34) | Komisjon märkis, et taotleti pikendust kuni 6. veebruarini 2023, mis on erakordselt pikk, see tähendab 14-päevane ajapikendus. Kuigi komisjon oli juba andnud märkuste esitamiseks 13 päeva, pikendas ta seda aega kahe täiendava tööpäeva võrra, see tähendab kuni 25. jaanuarini 2023, et mitte takistada uurimise aegsat lõpuleviimist. Mis puudutab ärakuulamistaotlust, siis tegi komisjon algselt ettepaneku korraldada ärakuulamine 18. jaanuaril 2023, seega enne Hiina uut aastat. Seejärel tegi CRIA ettepaneku korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta puhkuseperioodi ja ideaaljuhul veebruaris. Komisjon nõustus korraldama ärakuulamise 31. jaanuaril 2023, seega pärast Hiina uut aastat ja märkuste esitamiseks antud pikendatud tähtaega. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon märkis, et taotleti pikendust kuni 6. veebruarini 2023, mis on erakordselt pikk, see tähendab 14-päevane ajapikendus. Kuigi komisjon oli juba andnud märkuste esitamiseks 13 päeva, pikendas ta seda aega kahe täiendava tööpäeva võrra, see tähendab kuni 25. jaanuarini 2023, et mitte takistada uurimise aegsat lõpuleviimist. Mis puudutab ärakuulamistaotlust, siis tegi komisjon algselt ettepaneku korraldada ärakuulamine 18. jaanuaril 2023, seega enne Hiina uut aastat. Seejärel tegi CRIA ettepaneku korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta puhkuseperioodi ja ideaaljuhul veebruaris. Komisjon nõustus korraldama ärakuulamise 31. jaanuaril 2023, seega pärast Hiina uut aastat ja märkuste esitamiseks antud pikendatud tähtaega.

| (35) | Komisjon täheldas, et vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 20 lõikele 3 on huvitatud isikutele märkuste esitamiseks seadusjärgselt antav ajavahemik kümme kalendripäeva. CRIA-le ja kõikidele huvitatud isikutele kehtestatud tähtaeg oli pärast selle pikendamist selgelt pikem kui kümme kalendripäeva ja CRIA-le anti aega lausa 15 päeva. Lisaks avalikustas komisjon pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal täiendavat teavet ja andis huvitatud isikutele täiendava avalikustamise kohta märkuste esitamiseks neli päeva lisaaega (see tähendab 3. veebruarini 2023). Samuti puudub vastupidiselt CRIA kinnitusele nõue avalikustada uurimise taasalustamisel ajutisi järeldusi. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon täheldas, et vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 20 lõikele 3 on huvitatud isikutele märkuste esitamiseks seadusjärgselt antav ajavahemik kümme kalendripäeva. CRIA-le ja kõikidele huvitatud isikutele kehtestatud tähtaeg oli pärast selle pikendamist selgelt pikem kui kümme kalendripäeva ja CRIA-le anti aega lausa 15 päeva. Lisaks avalikustas komisjon pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal täiendavat teavet ja andis huvitatud isikutele täiendava avalikustamise kohta märkuste esitamiseks neli päeva lisaaega (see tähendab 3. veebruarini 2023). Samuti puudub vastupidiselt CRIA kinnitusele nõue avalikustada uurimise taasalustamisel ajutisi järeldusi.

| (36) | Samuti oleks üksnes CRIA-le enam kui kahe täiendava nädala pikkuse ajapikenduse andmine teiste käesolevas taasalustatud uurimises registreeritud huvitatud isikute suhtes diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(36)

Samuti oleks üksnes CRIA-le enam kui kahe täiendava nädala pikkuse ajapikenduse andmine teiste käesolevas taasalustatud uurimises registreeritud huvitatud isikute suhtes diskrimineeriv.

| (37) | Mis puudutab väidet, et komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud, siis on komisjon seda küsimust allpool põhjenduses 65 juba arutanud ja uusi argumente ei esitatud. Seepärast lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Mis puudutab väidet, et komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud, siis on komisjon seda küsimust allpool põhjenduses 65 juba arutanud ja uusi argumente ei esitatud. Seepärast lükati see tagasi.

6.1.   Ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumine

Ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumine

| (38) | CRIA taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusi käsitleva otsuse artiklite 12, 13 ja 16 alusel ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist tulenevalt avalikustamise kohta märkuste esitamise aja ebapiisavast pikendamisest, avalikustamise järel komisjoniga kavandatud ärakuulamise ebamõistlikust ajast ja teatava teabe avalikustamata jätmisest. |
| --- | --- |

(38)

CRIA taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusi käsitleva otsuse artiklite 12, 13 ja 16 alusel ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist tulenevalt avalikustamise kohta märkuste esitamise aja ebapiisavast pikendamisest, avalikustamise järel komisjoniga kavandatud ärakuulamise ebamõistlikust ajast ja teatava teabe avalikustamata jätmisest.

| (39) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik märkis, et CRIA-le ette nähtud tähtaega pikendati 25. jaanuarini 2023. Võttes nõuetekohaselt arvesse kirjeldatud konkreetseid asjaolusid ja ajalisi piiranguid ning olles pidanud nõu uurimise eest vastutavate komisjoni talitustega, nõustus ärakuulamise eest vastutav ametnik võimaldatud tähtajapikendusega ja keeldus täiendavatest ajapikendustest. Seoses avalikustamise sisuga soovitas ärakuulamise eest vastutav ametnik CRIA-l ja komisjonil enne ärakuulamise eest vastutava ametniku poole pöördumist kõigepealt ärakuulamine korraldada. |
| --- | --- |

(39)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik märkis, et CRIA-le ette nähtud tähtaega pikendati 25. jaanuarini 2023. Võttes nõuetekohaselt arvesse kirjeldatud konkreetseid asjaolusid ja ajalisi piiranguid ning olles pidanud nõu uurimise eest vastutavate komisjoni talitustega, nõustus ärakuulamise eest vastutav ametnik võimaldatud tähtajapikendusega ja keeldus täiendavatest ajapikendustest. Seoses avalikustamise sisuga soovitas ärakuulamise eest vastutav ametnik CRIA-l ja komisjonil enne ärakuulamise eest vastutava ametniku poole pöördumist kõigepealt ärakuulamine korraldada.

| (40) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et CRIA sai oma kaitseõigusi antud ja pikendatud tähtaegade piires igakülgselt teostada, arvestades ka avalikustamise sisu ja pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud lisateavet. Pärast komisjoni talitustega 31. jaanuaril 2023 korraldatud ärakuulamist ei taotlenud CRIA ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist ühelgi eelnevalt tõstatatud teemal. |
| --- | --- |

(40)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et CRIA sai oma kaitseõigusi antud ja pikendatud tähtaegade piires igakülgselt teostada, arvestades ka avalikustamise sisu ja pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud lisateavet. Pärast komisjoni talitustega 31. jaanuaril 2023 korraldatud ärakuulamist ei taotlenud CRIA ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist ühelgi eelnevalt tõstatatud teemal.

7.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (41) | Komisjonile esitasid märkusi liidu tootmisharu, CRIA, GITI kontsern ning Hämmerling ja Opoltrans sp. z o.o. (edaspidi „Opoltrans“). |
| --- | --- |

(41)

Komisjonile esitasid märkusi liidu tootmisharu, CRIA, GITI kontsern ning Hämmerling ja Opoltrans sp. z o.o. (edaspidi „Opoltrans“).

| (42) | CRIA esitas komisjonile kirjalikud load, mille olid allkirjastanud mitu eksportivat tootjat, kelle suhtes Üldkohus vaidlustatud määruse tühistas, sealhulgas need asjaomased eksportivad tootjad, kes olid kaasatud valimisse uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti, eeskätt GITI kontsern, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd ja Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(42)

CRIA esitas komisjonile kirjalikud load, mille olid allkirjastanud mitu eksportivat tootjat, kelle suhtes Üldkohus vaidlustatud määruse tühistas, sealhulgas need asjaomased eksportivad tootjad, kes olid kaasatud valimisse uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti, eeskätt GITI kontsern, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd ja Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (43) | CRIA ja GITI kontsern olid vastu komisjoni otsusele import registreerida, sest käesoleval konkreetsel juhul ei ole selline registreerimine dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmäärusega sõnaselgelt lubatud. Need kaks huvitatud isikut kordasid oma väidet pärast avalikustamist. Liidu tootmisharu oli seisukohal, et komisjonil on registreerimise üle ilmne kaalutlusõigus. |
| --- | --- |

(43)

CRIA ja GITI kontsern olid vastu komisjoni otsusele import registreerida, sest käesoleval konkreetsel juhul ei ole selline registreerimine dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmäärusega sõnaselgelt lubatud. Need kaks huvitatud isikut kordasid oma väidet pärast avalikustamist. Liidu tootmisharu oli seisukohal, et komisjonil on registreerimise üle ilmne kaalutlusõigus.

| (44) | Seoses selle väitega leidis komisjon, et Üldkohus on asunud seisukohale, et komisjoni õigus nõuda liikmesriikide ametiasutustelt asjakohaste meetmete võtmist impordi registreerimiseks on üldkohaldatav, nagu nähtub 2016. aasta dumpinguvastase alusmääruse artiklist 14 „Üldsätted“. Peale selle ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 14 lõike 5 suhtes mingeid piiranguid seoses asjaoludega, mille korral komisjonil on volitus nõuda liikmesriikide tolliasutustelt kaupade registreerimist (21). Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Seoses selle väitega leidis komisjon, et Üldkohus on asunud seisukohale, et komisjoni õigus nõuda liikmesriikide ametiasutustelt asjakohaste meetmete võtmist impordi registreerimiseks on üldkohaldatav, nagu nähtub 2016. aasta dumpinguvastase alusmääruse artiklist 14 „Üldsätted“. Peale selle ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 14 lõike 5 suhtes mingeid piiranguid seoses asjaoludega, mille korral komisjonil on volitus nõuda liikmesriikide tolliasutustelt kaupade registreerimist (21). Seepärast lükati see väide tagasi.

21

| (45) | Lisaks väitis GITI kontsern, et kohtuotsuse sai asjaomasel ajal edasi kaevata ja seega ei olnud see kehtiv õiguslik alus registreerimise alustamiseks. Komisjon oli seisukohal, et kohtuotsust ei kaevatud edasi ja registreerimine oli asjakohane samm selle tagamiseks, et tollimaksud saaks õigel tasemel (kui üldse) taaskehtestada, ja et teha tolliasutustele ülesandeks oodata ära käesoleva määruse avaldamine (22). |
| --- | --- |

(45)

Lisaks väitis GITI kontsern, et kohtuotsuse sai asjaomasel ajal edasi kaevata ja seega ei olnud see kehtiv õiguslik alus registreerimise alustamiseks. Komisjon oli seisukohal, et kohtuotsust ei kaevatud edasi ja registreerimine oli asjakohane samm selle tagamiseks, et tollimaksud saaks õigel tasemel (kui üldse) taaskehtestada, ja et teha tolliasutustele ülesandeks oodata ära käesoleva määruse avaldamine (22).

22

| (46) | CRIA, GITI kontsern, Hämmerling ja Opoltrans väitsid, et komisjon ei saanud teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks vaidlustatud määruse kohaselt kogutud tollimakse mitte tagasi maksta ja/või vähendada. Kõnealune tagasimaksmine peab toimuma viivitamata ja täies ulatuses. Samuti oli olukord praeguse juhtumi puhul nende väitel erinev kui kohtuotsuses Deichmann, (23) sest huvitatud isikute sõnade kohaselt ei mõjutanud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise hindamata jätmine kõnealuses kohtuasjas tollimaksude määra. Samuti väitsid huvitatud isikud, et tollimakse ei saa taaskehtestada tagasiulatuvalt. Huvitatud isikud on seisukohal, et vaidlustatud määrus tühistati tervikuna, mis tähendab, et see kõrvaldati liidu õiguskorrast tagasiulatuvalt, samas kui kohtuotsuses Deichmann puudusid asjaolud, mis „mõjutaks lõpliku määruse kehtivust“. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et hinna allalöömise analüüsi puhul kindlakstehtud õigusvastasus „muudab kehtetuks kogu komisjoni analüüsi põhjusliku seose kohta“. Huvitatud isikute arvamuse kohaselt tähendab see, et tollimakse tervikuna ei oleks pidanud kehtestama ega ka taaskehtestama, sest kogu kahju ja põhjusliku seose analüüs oli puudulik. |
| --- | --- |

(46)

CRIA, GITI kontsern, Hämmerling ja Opoltrans väitsid, et komisjon ei saanud teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks vaidlustatud määruse kohaselt kogutud tollimakse mitte tagasi maksta ja/või vähendada. Kõnealune tagasimaksmine peab toimuma viivitamata ja täies ulatuses. Samuti oli olukord praeguse juhtumi puhul nende väitel erinev kui kohtuotsuses Deichmann, (23) sest huvitatud isikute sõnade kohaselt ei mõjutanud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise hindamata jätmine kõnealuses kohtuasjas tollimaksude määra. Samuti väitsid huvitatud isikud, et tollimakse ei saa taaskehtestada tagasiulatuvalt. Huvitatud isikud on seisukohal, et vaidlustatud määrus tühistati tervikuna, mis tähendab, et see kõrvaldati liidu õiguskorrast tagasiulatuvalt, samas kui kohtuotsuses Deichmann puudusid asjaolud, mis „mõjutaks lõpliku määruse kehtivust“. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et hinna allalöömise analüüsi puhul kindlakstehtud õigusvastasus „muudab kehtetuks kogu komisjoni analüüsi põhjusliku seose kohta“. Huvitatud isikute arvamuse kohaselt tähendab see, et tollimakse tervikuna ei oleks pidanud kehtestama ega ka taaskehtestama, sest kogu kahju ja põhjusliku seose analüüs oli puudulik.

23

| (47) | Pärast avalikustamist väitis GITI kontsern, et komisjoni otsus teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks tollimakse mitte tagasi maksta rikub Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet. Selle asemel peaks komisjon lubama tollimaksud tagasi maksta, nagu tehti kohtuasjas, mille puhul Üldkohus tühistas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 rikkumise eest sissenõutud trahvid (24). Eelkõige osutas GITI kontsern Euroopa Kohtu järeldusele, mille kohaselt „tuleb siis, kui Euroopa Kohus tunnistab kehtetuks [---] tollimaksu kehtestavad määrused [---], käsitada seda tollimaksu nii, et see ei tulene seadusest tolliseadustiku artikli 236 tähenduses, ja liikmesriigi toll peab selle üldjuhul tagasi maksma selleks kehtestatud tingimustel“ (25). Lisaks on tollimaksu tagasimaksmisega viivitamisel GITI kontserni sõnade kohaselt olulised praktilised tagajärjed, mis avaldavad negatiivset mõju asjaomastele äriühingutele ja nende investeeringutasuvusele. |
| --- | --- |

(47)

Pärast avalikustamist väitis GITI kontsern, et komisjoni otsus teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks tollimakse mitte tagasi maksta rikub Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet. Selle asemel peaks komisjon lubama tollimaksud tagasi maksta, nagu tehti kohtuasjas, mille puhul Üldkohus tühistas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 rikkumise eest sissenõutud trahvid (24). Eelkõige osutas GITI kontsern Euroopa Kohtu järeldusele, mille kohaselt „tuleb siis, kui Euroopa Kohus tunnistab kehtetuks [---] tollimaksu kehtestavad määrused [---], käsitada seda tollimaksu nii, et see ei tulene seadusest tolliseadustiku artikli 236 tähenduses, ja liikmesriigi toll peab selle üldjuhul tagasi maksma selleks kehtestatud tingimustel“ (25). Lisaks on tollimaksu tagasimaksmisega viivitamisel GITI kontserni sõnade kohaselt olulised praktilised tagajärjed, mis avaldavad negatiivset mõju asjaomastele äriühingutele ja nende investeeringutasuvusele.

24

25

| (48) | Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon anda liikmesriikide tolliasutustele korralduse oodata, kuni komisjon on kooskõlas liidu kohtute otsusega teinud kindlaks selle tollimaksu määrad, mis oleks tulnud kehtestada, enne kui tehakse otsus seda tollimaksu tasunud ettevõtjate esitatud tagasimaksmistaotluste kohta (26). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et Euroopa Kohtu tühistava kohtuotsuse täpne ulatus ja seega sellest tulenevad kohustused tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, arvestades lisaks selle kohtuotsuse resolutsioonile ka kohtuotsuses esitatud põhjendusi, mis kujutavad endast selle alust (27). |
| --- | --- |

(48)

Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon anda liikmesriikide tolliasutustele korralduse oodata, kuni komisjon on kooskõlas liidu kohtute otsusega teinud kindlaks selle tollimaksu määrad, mis oleks tulnud kehtestada, enne kui tehakse otsus seda tollimaksu tasunud ettevõtjate esitatud tagasimaksmistaotluste kohta (26). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et Euroopa Kohtu tühistava kohtuotsuse täpne ulatus ja seega sellest tulenevad kohustused tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, arvestades lisaks selle kohtuotsuse resolutsioonile ka kohtuotsuses esitatud põhjendusi, mis kujutavad endast selle alust (27).

26

27

| (49) | Käesoleva juhtumi puhul seadis Üldkohus kahtluse alla hinna allalöömise arvutamise meetodi ja selle mõju põhjuslikule seosele ning sama vea mõju nende äriühingute kahjumarginaalile, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (28). Samuti nõudis kohus komisjonilt teatava kahjunäitajaid käsitleva teabe läbivaatamist ja avalikustamist. Need asjaolud ei seadnud aga kahtluse alla kõikide muude vaidlustatud määruses tehtud järelduste kehtivust. Lisaks asus kohus seisukohale, et pärast menetluse jätkamist võib komisjon võtta vastu meetme, millega asendatakse tühistatud meede ja sellest tulenevalt taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, kõrvaldades sellega seoses konkreetselt tuvastatud õigusnormide rikkumised (29). Selles kontekstis ei ole oluline, kas õigusnormide rikkumised on seotud tollimaksumääraga või mitte. Isegi kui taasalustatud uurimises järeldataks, et dumpinguvastaseid tollimakse ei tuleks taaskehtestada, siis oleks tolliasutustel igal juhul võimalus maksta kooskõlas asjaomaste tollialaste õigusaktidega tagasi kogu tollimaksu summa, mis on alates vaidlustatud määruse vastuvõtmisest kogutud. Peale selle hõlmaks tagasimakse vastavalt asjakohastele tollialastele õigusaktidele ka sobilikku intressi. Vastupidiselt GITI kontserni väitele hüvitataks selle tagajärjel äriühingutele nõuetekohaselt kõnealuste tollimaksude tasumine. |
| --- | --- |

(49)

Käesoleva juhtumi puhul seadis Üldkohus kahtluse alla hinna allalöömise arvutamise meetodi ja selle mõju põhjuslikule seosele ning sama vea mõju nende äriühingute kahjumarginaalile, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (28). Samuti nõudis kohus komisjonilt teatava kahjunäitajaid käsitleva teabe läbivaatamist ja avalikustamist. Need asjaolud ei seadnud aga kahtluse alla kõikide muude vaidlustatud määruses tehtud järelduste kehtivust. Lisaks asus kohus seisukohale, et pärast menetluse jätkamist võib komisjon võtta vastu meetme, millega asendatakse tühistatud meede ja sellest tulenevalt taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, kõrvaldades sellega seoses konkreetselt tuvastatud õigusnormide rikkumised (29). Selles kontekstis ei ole oluline, kas õigusnormide rikkumised on seotud tollimaksumääraga või mitte. Isegi kui taasalustatud uurimises järeldataks, et dumpinguvastaseid tollimakse ei tuleks taaskehtestada, siis oleks tolliasutustel igal juhul võimalus maksta kooskõlas asjaomaste tollialaste õigusaktidega tagasi kogu tollimaksu summa, mis on alates vaidlustatud määruse vastuvõtmisest kogutud. Peale selle hõlmaks tagasimakse vastavalt asjakohastele tollialastele õigusaktidele ka sobilikku intressi. Vastupidiselt GITI kontserni väitele hüvitataks selle tagajärjel äriühingutele nõuetekohaselt kõnealuste tollimaksude tasumine.

28

29

| (50) | Euroopa Kohus on järjepidevalt väljendanud seisukohta, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõige 1 ei välista, et aktidega kehtestatakse uuesti dumpinguvastased tollimaksud impordile, mis toimus kehtetuks tunnistatud määruste kohaldamisaja jooksul (30). |
| --- | --- |

(50)

Euroopa Kohus on järjepidevalt väljendanud seisukohta, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõige 1 ei välista, et aktidega kehtestatakse uuesti dumpinguvastased tollimaksud impordile, mis toimus kehtetuks tunnistatud määruste kohaldamisaja jooksul (30).

30

| (51) | Vastupidiselt ajutiste meetmete vastuvõtmisele eelneval perioodil toimuvale registreerimisele ei ole dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavad. Kohtuotsuste järelduste rakendamisega seoses ei ole registreerimise eesmärk lubada võimalikku tagasiulatuvat kaubanduse kaitsemeetmete kohaste tollimaksude kogumist, nagu on ette nähtud kõnealuste sätetega. Pigem on eesmärk kaitsta kehtivate meetmete tõhusust, tekitamata põhjendamatut katkestust alates vaidlustatud määruse jõustumiskuupäevast kuni korrigeeritud tollimaksumäärade (võimaliku) taaskehtestamiseni, tagades, et tulevikus on võimalik nõuda sisse õiges summas tollimaksu. Niisiis, nagu on selgitatud registreerimismääruse põhjenduses 20, ei ole haldusmenetluse jätkamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga. Peale selle, nagu huvitatud isikud tunnistavad, on täpselt sellist lähenemisviisi hiljuti kinnitanud Üldkohus oma kohtuotsuses T-440/20 (31). Sellest tulenevalt lükati tagasi väide, et tollimakse ei saa taaskehtestada. |
| --- | --- |

(51)

Vastupidiselt ajutiste meetmete vastuvõtmisele eelneval perioodil toimuvale registreerimisele ei ole dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõikes 4 sätestatud tingimused käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavad. Kohtuotsuste järelduste rakendamisega seoses ei ole registreerimise eesmärk lubada võimalikku tagasiulatuvat kaubanduse kaitsemeetmete kohaste tollimaksude kogumist, nagu on ette nähtud kõnealuste sätetega. Pigem on eesmärk kaitsta kehtivate meetmete tõhusust, tekitamata põhjendamatut katkestust alates vaidlustatud määruse jõustumiskuupäevast kuni korrigeeritud tollimaksumäärade (võimaliku) taaskehtestamiseni, tagades, et tulevikus on võimalik nõuda sisse õiges summas tollimaksu. Niisiis, nagu on selgitatud registreerimismääruse põhjenduses 20, ei ole haldusmenetluse jätkamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga. Peale selle, nagu huvitatud isikud tunnistavad, on täpselt sellist lähenemisviisi hiljuti kinnitanud Üldkohus oma kohtuotsuses T-440/20 (31). Sellest tulenevalt lükati tagasi väide, et tollimakse ei saa taaskehtestada.

31

| (52) | Mis puudutab harta artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet, siis väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa kohtuliku kaitse põhimõte takistada ELi institutsioonil, kelle akt on varem tühistatud, võtta erinevatel põhjendustel vastu uut akti, mis asjaomast isikut kahjustab (32). Käesoleva juhtumi puhul tehakse järeldused erinevatel alustel kui need, mille põhjal vaidlustatud määrus tühistati. Sellest tulenevalt ei rikkunud komisjon kooskõlas Üldkohtu järeldustega (33) tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet selle alusel, et pärast seda, kui kohus oli vaidlustatud määruse tühistanud, taaskehtestas ta käesoleva määrusega lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(52)

Mis puudutab harta artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet, siis väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa kohtuliku kaitse põhimõte takistada ELi institutsioonil, kelle akt on varem tühistatud, võtta erinevatel põhjendustel vastu uut akti, mis asjaomast isikut kahjustab (32). Käesoleva juhtumi puhul tehakse järeldused erinevatel alustel kui need, mille põhjal vaidlustatud määrus tühistati. Sellest tulenevalt ei rikkunud komisjon kooskõlas Üldkohtu järeldustega (33) tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet selle alusel, et pärast seda, kui kohus oli vaidlustatud määruse tühistanud, taaskehtestas ta käesoleva määrusega lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

32

33

| (53) | CRIA väitis, et kuna „tollivõlga ei tekkinud“, ulatuks tollimaksu taaskehtestamine „kaugemale seadusega ettenähtud ajavahemikust, mil liikmesriikide tolliasutustel on õigus makse kehtestada, võttes arvesse kolme aasta pikkust piirangut [---]“. GITI kontsern väitis, et „tagasiulatuva taaskehtestamisega [---], mis läheb isegi kaugemale kolme aasta pikkusest tähtajast, kaasneb oht sekkuda liikmesriikide tolliasutuste sõltumatusse otsuste tegemise protsessi (kuna see tähendab, et tollimakse saab kehtestada pikema aja kohta kui kõnealune kolme aasta pikkune tähtaeg) ja seega oht rikkuda hoolikalt väljakujundatud pädevuste lahusust komisjoni ja ELi liikmesriikide vahel, nagu on sätestatud ELi aluslepingutes“. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern oma väidet. |
| --- | --- |

(53)

CRIA väitis, et kuna „tollivõlga ei tekkinud“, ulatuks tollimaksu taaskehtestamine „kaugemale seadusega ettenähtud ajavahemikust, mil liikmesriikide tolliasutustel on õigus makse kehtestada, võttes arvesse kolme aasta pikkust piirangut [---]“. GITI kontsern väitis, et „tagasiulatuva taaskehtestamisega [---], mis läheb isegi kaugemale kolme aasta pikkusest tähtajast, kaasneb oht sekkuda liikmesriikide tolliasutuste sõltumatusse otsuste tegemise protsessi (kuna see tähendab, et tollimakse saab kehtestada pikema aja kohta kui kõnealune kolme aasta pikkune tähtaeg) ja seega oht rikkuda hoolikalt väljakujundatud pädevuste lahusust komisjoni ja ELi liikmesriikide vahel, nagu on sätestatud ELi aluslepingutes“. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern oma väidet.

| (54) | Komisjon oli seisukohal, et mõlemad argumendid tuleb tagasi lükata. Esiteks on kohus märkinud, et ajalised piirangud ei takista seda, et „komisjon võtab vastu dumpinguvastase tollimaksu kehtestava või uuesti kehtestava määruse ega a fortiori ka seda, et see institutsioon algatab sellise vastuvõtmise aluseks oleva menetluse või jätkab seda“ (34). Samamoodi märkis Üldkohus, et „[liidu tolliseadustiku artikli 103 lõiget 1] kohaldatakse üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama. Sellest tulenevalt ei takista see komisjonil võtta vastu määrust, millega kehtestatakse või kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks“ (35). Seoses väitega, et taaskehtestamisega sekkutakse komisjoni ja liikmesriikide pädevuste lahususse, täheldas komisjon, et GITI kontsern ei täpsustanud, millist aluslepingute sätet tollimaksu taaskehtestamine rikuks. Kohus on järjepidevalt sedastanud, et komisjonil on õigus kohtu kindlakstehtud vigu parandades tollimaks taaskehtestada (36). Peale selle läbis käesolev määrus tervikuna dumpinguvastase alusmääruse artikli 15 lõikega 3 ette nähtud kontrollimenetluse. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon oli seisukohal, et mõlemad argumendid tuleb tagasi lükata. Esiteks on kohus märkinud, et ajalised piirangud ei takista seda, et „komisjon võtab vastu dumpinguvastase tollimaksu kehtestava või uuesti kehtestava määruse ega a fortiori ka seda, et see institutsioon algatab sellise vastuvõtmise aluseks oleva menetluse või jätkab seda“ (34). Samamoodi märkis Üldkohus, et „[liidu tolliseadustiku artikli 103 lõiget 1] kohaldatakse üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama. Sellest tulenevalt ei takista see komisjonil võtta vastu määrust, millega kehtestatakse või kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks“ (35). Seoses väitega, et taaskehtestamisega sekkutakse komisjoni ja liikmesriikide pädevuste lahususse, täheldas komisjon, et GITI kontsern ei täpsustanud, millist aluslepingute sätet tollimaksu taaskehtestamine rikuks. Kohus on järjepidevalt sedastanud, et komisjonil on õigus kohtu kindlakstehtud vigu parandades tollimaks taaskehtestada (36). Peale selle läbis käesolev määrus tervikuna dumpinguvastase alusmääruse artikli 15 lõikega 3 ette nähtud kontrollimenetluse. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

a fortiori

34

35

36

| (55) | GITI kontsern väitis, et (läbivaadatud) dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine oleks ka ebaproportsionaalne ning vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõigetes 1 ja 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Samuti väitis GITI kontsern, et tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine ei anna ega saagi anda liidu tootmisharule „täiendavat“ kaitset ega takista edasist importi. Seepärast rikuks see proportsionaalsuse põhimõtet. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern seda väidet. |
| --- | --- |

(55)

GITI kontsern väitis, et (läbivaadatud) dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine oleks ka ebaproportsionaalne ning vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõigetes 1 ja 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Samuti väitis GITI kontsern, et tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine ei anna ega saagi anda liidu tootmisharule „täiendavat“ kaitset ega takista edasist importi. Seepärast rikuks see proportsionaalsuse põhimõtet. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern seda väidet.

| (56) | Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei rikkunud komisjon proportsionaalsuse põhimõtet, taaskehtestades kohtuotsuse täitmiseks lõpliku tollimaksu asjakohasel tasemel ja alates lõplike meetmete jõustumise kuupäevast. Samuti pidas komisjon proportsionaalseks taaskehtestatud tollimaksude vähendamist ning korraldust vahe tagasi maksta või summat selle võrra vähendada (37). Seoses argumendiga, mille kohaselt asjaolu, et liidu tootmisharu saab täiendava kaitse varasema olukorra eest, on ebaproportsionaalne, on Üldkohus leidnud, et see väide „iseenesest ei kehtesta nõutavat õiguslikku normi, mille kohaselt vaidlustatud määrusega oluliselt vähendatud lõpliku tollimaksu taaskehtestamine oleks käesoleval juhul ebaproportsionaalne“ (38). Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei rikkunud komisjon proportsionaalsuse põhimõtet, taaskehtestades kohtuotsuse täitmiseks lõpliku tollimaksu asjakohasel tasemel ja alates lõplike meetmete jõustumise kuupäevast. Samuti pidas komisjon proportsionaalseks taaskehtestatud tollimaksude vähendamist ning korraldust vahe tagasi maksta või summat selle võrra vähendada (37). Seoses argumendiga, mille kohaselt asjaolu, et liidu tootmisharu saab täiendava kaitse varasema olukorra eest, on ebaproportsionaalne, on Üldkohus leidnud, et see väide „iseenesest ei kehtesta nõutavat õiguslikku normi, mille kohaselt vaidlustatud määrusega oluliselt vähendatud lõpliku tollimaksu taaskehtestamine oleks käesoleval juhul ebaproportsionaalne“ (38). Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

37

38

| (57) | Hämmerling väitis, et arvesse tuleb võtta praegust majandusolukorda. Asjaomasest ajast alates on kõnealust majandussektorit mõjutanud COVID-19 kriis, kogu tarneahelat (sealhulgas transporti ja logistikat) puudutav ülemaailmne järsk hinnatõus ja asjaomased majanduskriisid ning praegu mõjutavad seda sellised probleemid nagu elektrihind, kõrge inflatsioonimäär jms, mis on muu hulgas põhjustatud Venemaa agressioonist Ukraina vastu. Seepärast ei oleks õige taaskehtestada kõnealust tollimaksu sektoris, turul ning mikro- ja makromajanduslikus olukorras, mis täielikult erinevad selles uurimises käsitletutest, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. |
| --- | --- |

(57)

Hämmerling väitis, et arvesse tuleb võtta praegust majandusolukorda. Asjaomasest ajast alates on kõnealust majandussektorit mõjutanud COVID-19 kriis, kogu tarneahelat (sealhulgas transporti ja logistikat) puudutav ülemaailmne järsk hinnatõus ja asjaomased majanduskriisid ning praegu mõjutavad seda sellised probleemid nagu elektrihind, kõrge inflatsioonimäär jms, mis on muu hulgas põhjustatud Venemaa agressioonist Ukraina vastu. Seepärast ei oleks õige taaskehtestada kõnealust tollimaksu sektoris, turul ning mikro- ja makromajanduslikus olukorras, mis täielikult erinevad selles uurimises käsitletutest, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti.

| (58) | Nagu on selgitatud põhjenduses 11, võib tühistatud akti asendamise menetlust jätkata täpselt sellest ajahetkest, mil õigusvastasus aset leidis (39). Käesoleval juhul leidis Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus aset määruses, millega lõplikud dumpinguvastased meetmed kehtestati. Sellest tulenevalt ei saa komisjon Üldkohtu tuvastatud õigusvastasusi heastades võtta arvesse hiljutisi muutusi, mis ei ole seotud uurimisperioodi ega vaatlusaluse perioodiga. Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 9 lõikele 4 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks siis, kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et dumping ja sellest põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvi tõttu on artikli 21 kohane sekkumine vajalik. Sellest tulenevalt võib uurimise taasalustamise tagajärjel jätta dumpinguvastase tollimaksu uuesti kehtestamata üksnes siis, kui komisjon järeldab, et uurimisperioodil ei esinenud dumpingut, sellest tulenevat kahju ega tollimaksust tulenevaid liidu huvidega seotud kaalutlusi (40). |
| --- | --- |

(58)

Nagu on selgitatud põhjenduses 11, võib tühistatud akti asendamise menetlust jätkata täpselt sellest ajahetkest, mil õigusvastasus aset leidis (39). Käesoleval juhul leidis Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus aset määruses, millega lõplikud dumpinguvastased meetmed kehtestati. Sellest tulenevalt ei saa komisjon Üldkohtu tuvastatud õigusvastasusi heastades võtta arvesse hiljutisi muutusi, mis ei ole seotud uurimisperioodi ega vaatlusaluse perioodiga. Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 9 lõikele 4 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks siis, kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et dumping ja sellest põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvi tõttu on artikli 21 kohane sekkumine vajalik. Sellest tulenevalt võib uurimise taasalustamise tagajärjel jätta dumpinguvastase tollimaksu uuesti kehtestamata üksnes siis, kui komisjon järeldab, et uurimisperioodil ei esinenud dumpingut, sellest tulenevat kahju ega tollimaksust tulenevaid liidu huvidega seotud kaalutlusi (40).

39

40

| (59) | GITI kontserni väitel peaks taasalustamine rangelt piirduma Üldkohtu käsitletud küsimustega. Seega ei ole komisjonil lubatud hinnamõju kindlakstegemiseks asendada hinna allalöömise analüüsi hinna allasurumise analüüsiga, sest komisjoni vastuvõetud metoodika on jätkuvalt kehtiv ja seega uurimise taasalustamist selle suhtes ei kohaldata. Üldkohus ei käsitlenud hinna allasurumise analüüsi mõju ja seega kõnealust taasalustamist selle suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(59)

GITI kontserni väitel peaks taasalustamine rangelt piirduma Üldkohtu käsitletud küsimustega. Seega ei ole komisjonil lubatud hinnamõju kindlakstegemiseks asendada hinna allalöömise analüüsi hinna allasurumise analüüsiga, sest komisjoni vastuvõetud metoodika on jätkuvalt kehtiv ja seega uurimise taasalustamist selle suhtes ei kohaldata. Üldkohus ei käsitlenud hinna allasurumise analüüsi mõju ja seega kõnealust taasalustamist selle suhtes ei kohaldata.

| (60) | Komisjon täheldas, et Üldkohus seadis komisjoni läbiviidud hinna allalöömise analüüsi kahtluse alla seoses ekspordihindade ja liidu tootmisharu hindade õiglase võrdlusega. Sellest tulenevalt seati kahtluse alla hinna allalöömise kindlakstegemise metoodika iseenesest. Peale selle ei takistanud komisjoni miski võtta arvesse dumpinguhinnaga impordi mis tahes muud võimalikku hinnamõju dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Kohtuotsuses Deichmann leidis kohus, et komisjonil on lai kaalutlusruum: nende meetmete õiguspärasust saab mõjutada vaid nende ilmselge ebasobivus taotletava eesmärgi suhtes (41). Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon täheldas, et Üldkohus seadis komisjoni läbiviidud hinna allalöömise analüüsi kahtluse alla seoses ekspordihindade ja liidu tootmisharu hindade õiglase võrdlusega. Sellest tulenevalt seati kahtluse alla hinna allalöömise kindlakstegemise metoodika iseenesest. Peale selle ei takistanud komisjoni miski võtta arvesse dumpinguhinnaga impordi mis tahes muud võimalikku hinnamõju dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Kohtuotsuses Deichmann leidis kohus, et komisjonil on lai kaalutlusruum: nende meetmete õiguspärasust saab mõjutada vaid nende ilmselge ebasobivus taotletava eesmärgi suhtes (41). Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

41

| (61) | GITI kontsern väitis, et komisjon ei saa hinna allalöömise kindlakstegemisel kehtestada uut lähenemisviisi. Eelkõige ei tohiks komisjon kehtestada hinna allalöömise ja kahjumarginaalide (ümber)arvutamisel uut toote kontrollnumbrite struktuuri, see tähendab lisada uut liiki kliente (42). |
| --- | --- |

(61)

GITI kontsern väitis, et komisjon ei saa hinna allalöömise kindlakstegemisel kehtestada uut lähenemisviisi. Eelkõige ei tohiks komisjon kehtestada hinna allalöömise ja kahjumarginaalide (ümber)arvutamisel uut toote kontrollnumbrite struktuuri, see tähendab lisada uut liiki kliente (42).

42

| (62) | Ilma et see piiraks küsimust, kas komisjonil on õigus kehtestada toote kontrollnumbrite struktuuri uusi elemente või mitte, tuletas komisjon meelde, et allpool punktis 4.1 kirjeldatud hinna allalöömise arvutamisel ei kehtestatud toote kontrollnumbrite struktuuris uusi elemente. Sellest tulenevalt oli see väide ebaoluline. |
| --- | --- |

(62)

Ilma et see piiraks küsimust, kas komisjonil on õigus kehtestada toote kontrollnumbrite struktuuri uusi elemente või mitte, tuletas komisjon meelde, et allpool punktis 4.1 kirjeldatud hinna allalöömise arvutamisel ei kehtestatud toote kontrollnumbrite struktuuris uusi elemente. Sellest tulenevalt oli see väide ebaoluline.

| (63) | CRIA väitis nii menetluse algatamise ajal kui ka pärast avalikustamist, et arvesse tuleb võtta tõstatatud õigusnõudeid, mille kohta Üldkohus ei ole veel otsust teinud, ning et komisjon peaks nõudeid, mida Üldkohus ei ole veel käsitlenud, aktiivselt arvesse võtma. |
| --- | --- |

(63)

CRIA väitis nii menetluse algatamise ajal kui ka pärast avalikustamist, et arvesse tuleb võtta tõstatatud õigusnõudeid, mille kohta Üldkohus ei ole veel otsust teinud, ning et komisjon peaks nõudeid, mida Üldkohus ei ole veel käsitlenud, aktiivselt arvesse võtma.

| (64) | Opoltrans väitis, et puudusid tõendid Hiinast pärit impordi dumpingu kohta uurimise ajal ning muu hulgas ei olnud Ameerika Ühendriikide võrdlusriigina kasutamine asjakohane, liidu tootmisharu ei kannata kahju, liidu tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel puudub põhjuslik seos ning tollimaksu taaskehtestamine ei ole kasutajate huvides. |
| --- | --- |

(64)

Opoltrans väitis, et puudusid tõendid Hiinast pärit impordi dumpingu kohta uurimise ajal ning muu hulgas ei olnud Ameerika Ühendriikide võrdlusriigina kasutamine asjakohane, liidu tootmisharu ei kannata kahju, liidu tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel puudub põhjuslik seos ning tollimaksu taaskehtestamine ei ole kasutajate huvides.

| (65) | Nagu komisjon uurimise taasalustamise teates selgitas, jäävad vaidlustatud määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamine Üldkohtu otsusega tagasi lükati või mille vaidlustamist Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, täielikult kehtima (43). See hõlmas CRIA ja Opoltransi osutatud küsimusi. Seepärast ei pidanud komisjon uurima väiteid küsimuste kohta, mille puhul Üldkohus õigusvastasust ei tuvastanud. |
| --- | --- |

(65)

Nagu komisjon uurimise taasalustamise teates selgitas, jäävad vaidlustatud määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamine Üldkohtu otsusega tagasi lükati või mille vaidlustamist Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, täielikult kehtima (43). See hõlmas CRIA ja Opoltransi osutatud küsimusi. Seepärast ei pidanud komisjon uurima väiteid küsimuste kohta, mille puhul Üldkohus õigusvastasust ei tuvastanud.

43

8.   HIINA RVST PÄRIT IMPORDI HINNAMÕJU JA PÕHJUSLIKU SEOSE UUESTI KONTROLLIMINE

HIINA RVST PÄRIT IMPORDI HINNAMÕJU JA PÕHJUSLIKU SEOSE UUESTI KONTROLLIMINE

8.1.   Hinna allalöömise kindlaksmääramine

Hinna allalöömise kindlaksmääramine

| (66) | Nagu on selgitatud põhjendustes 5–7, leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud hinna allalöömise marginaalide arvutamisel õiglast võrdlust, sest ta kohandas eksportivate tootjate ekspordihinda, kohaldades analoogia alusel dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõiget 9, samal ajal kui ka liidu tootmisharu müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müüki ei kohandatud. |
| --- | --- |

(66)

Nagu on selgitatud põhjendustes 5–7, leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud hinna allalöömise marginaalide arvutamisel õiglast võrdlust, sest ta kohandas eksportivate tootjate ekspordihinda, kohaldades analoogia alusel dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõiget 9, samal ajal kui ka liidu tootmisharu müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müüki ei kohandatud.

| (67) | Samuti leiti Üldkohtu otsuse punktis 163, et kui dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ei oleks kohandust tehtud, siis oleks selline meetod „võimaldanud hindu õiglaselt võrrelda juhul, kui nii vaatlusalust toodet kui ka samasugust toodet müüakse seotud müügiüksuste kaudu“. Lisaks leidis Üldkohus kohtuotsuse punktis 190, et selline võrdlus ei võimalda „neutraliseerida selle vea võimalikke mõjusid, mis seisneb ühelt poolt Hiina eksportivatele tootjatele vahetult liidu klientide makstud tegelike müügihindade ja teiselt poolt liidu tootjatega seotud müügiüksuste edasimüügihindade võrdlemises“ (paks kiri ja allakriipsutus lisatud). Samuti märgib Üldkohus kohtuotsuse punktis 134, et „sõltumata sellest, kas komisjoni poolt eksportivate tootjate puhul või liidu tootjate puhul valitud kaubandustasand on õiguspärane ja asjakohane, peab selle institutsiooni läbiviidav hindade võrdlus alati olema õiglane ja sel eesmärgil käsitlema sama kaubandustasandi hindu“. |
| --- | --- |

(67)

Samuti leiti Üldkohtu otsuse punktis 163, et kui dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ei oleks kohandust tehtud, siis oleks selline meetod „võimaldanud hindu õiglaselt võrrelda juhul, kui nii vaatlusalust toodet kui ka samasugust toodet müüakse seotud müügiüksuste kaudu“. Lisaks leidis Üldkohus kohtuotsuse punktis 190, et selline võrdlus ei võimalda „neutraliseerida selle vea võimalikke mõjusid, mis seisneb ühelt poolt Hiina eksportivatele tootjatele vahetult liidu klientide makstud tegelike müügihindade ja teiselt poolt liidu tootjatega seotud müügiüksuste edasimüügihindade võrdlemises“ (paks kiri ja allakriipsutus lisatud). Samuti märgib Üldkohus kohtuotsuse punktis 134, et „sõltumata sellest, kas komisjoni poolt eksportivate tootjate puhul või liidu tootjate puhul valitud kaubandustasand on õiguspärane ja asjakohane, peab selle institutsiooni läbiviidav hindade võrdlus alati olema õiglane ja sel eesmärgil käsitlema sama kaubandustasandi hindu“.

võimalikke

| (68) | Nagu on selgitatud Üldkohtu otsuse punktis 150, moodustab valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal Xingyuani kontserni puhul 0 %, GITI kontserni puhul 34 %, Aeolus/Pirelli puhul 19 % ja Hankooki kontsern puhul 98,6 %. Peale selle täpsustas komisjon vastuseks Üldkohtu korraldavale meetmele, et seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate puhul 46,9 % ja valimisse kaasatud liidu tootjate puhul 87 %. Seega oli seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal mõlema valimi puhul suur või isegi väga suur. |
| --- | --- |

(68)

Nagu on selgitatud Üldkohtu otsuse punktis 150, moodustab valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal Xingyuani kontserni puhul 0 %, GITI kontserni puhul 34 %, Aeolus/Pirelli puhul 19 % ja Hankooki kontsern puhul 98,6 %. Peale selle täpsustas komisjon vastuseks Üldkohtu korraldavale meetmele, et seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate puhul 46,9 % ja valimisse kaasatud liidu tootjate puhul 87 %. Seega oli seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal mõlema valimi puhul suur või isegi väga suur.

| (69) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 149, võrdles komisjon uurimisperioodil toimunud hinna allalöömise kindlakstegemiseks omavahel






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi ja segmendi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(69)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 149, võrdles komisjon uurimisperioodil toimunud hinna allalöömise kindlakstegemiseks omavahel

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi ja segmendi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | vastavaid valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi ja segmendi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks (edaspidi „CIF-hind mahalaadimisel“). |
| --- | --- |

—

vastavaid valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi ja segmendi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks (edaspidi „CIF-hind mahalaadimisel“).

| (70) | Üldkohtu otsuse täitmiseks ei kohandatud enam seotud kauplejate kaudu toimunud müügi puhul ekspordihinda analoogia alusel vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikele 9. Seega lisati seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud ning valimisse kaasatud sõltumatute importijate kasum uuesti ekspordihinnale. |
| --- | --- |

(70)

Üldkohtu otsuse täitmiseks ei kohandatud enam seotud kauplejate kaudu toimunud müügi puhul ekspordihinda analoogia alusel vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikele 9. Seega lisati seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud ning valimisse kaasatud sõltumatute importijate kasum uuesti ekspordihinnale.

| (71) | Lisaks hindas komisjon, kas oli muid kaubandustasandiga seotud võimalikke probleeme, mida tuleks käsitleda õiglase võrdluse tagamiseks olukordades, kus eksportivad tootjad müüsid otse liidus asuvatele klientidele, kuid valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid liidus asuvatele klientidele seotud müügiüksuste kaudu. Selleks analüüsis komisjon üksikasjalikult valimisse kaasatud liidu tootjate kogumüüki, et teha kindlaks tehasest toimuva otsemüügi ja seotud müügiüksuste kaudu toimuva kaudse müügi hinnastruktuur. Võrdlusest nähtus, et ühe tooteliigi piires esines märkimisväärseid hinnaerinevusi, kuid ei selgunud mingit ilmset hinnastruktuuri. Kuigi põhimõtteliselt peaksid seotud müügiüksused kandma liidus toimuva müügi puhul turustuskulusid, siis ilmnes, et neid kulusid ei kantud järjepidevalt üle lõpphindadesse. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks hindas komisjon, kas oli muid kaubandustasandiga seotud võimalikke probleeme, mida tuleks käsitleda õiglase võrdluse tagamiseks olukordades, kus eksportivad tootjad müüsid otse liidus asuvatele klientidele, kuid valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid liidus asuvatele klientidele seotud müügiüksuste kaudu. Selleks analüüsis komisjon üksikasjalikult valimisse kaasatud liidu tootjate kogumüüki, et teha kindlaks tehasest toimuva otsemüügi ja seotud müügiüksuste kaudu toimuva kaudse müügi hinnastruktuur. Võrdlusest nähtus, et ühe tooteliigi piires esines märkimisväärseid hinnaerinevusi, kuid ei selgunud mingit ilmset hinnastruktuuri. Kuigi põhimõtteliselt peaksid seotud müügiüksused kandma liidus toimuva müügi puhul turustuskulusid, siis ilmnes, et neid kulusid ei kantud järjepidevalt üle lõpphindadesse.

| (72) | Seega järeldas komisjon, et müük otse tootjate poolt või müük tootjatega seotud müügiüksuste kaudu ei mõjutanud märgatavalt müüdavate toodete hinnataset kliendi jaoks. Eelkõige leiti, et seotud üksuse kaudu müümise puhul ei olnud hinnad kõrgemad kui tootja otsemüügi puhul. Sellest tulenevalt ei teinud komisjon kindlaks võimalikku hinnatasemetele avalduvat mõju, mida oleks tulnud neutraliseerida, nagu Üldkohus kohtuotsuse punktis 190 kahtlustas. Seepärast oli valimisse kaasatud liidu tootjate liidus asuvatele klientidele suunatud otsemüügi või seotud müügiüksuste kaudu toimuva müügi tegelike müügihindade võrdlemine valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihindadega käesoleval juhul õigustatud. |
| --- | --- |

(72)

Seega järeldas komisjon, et müük otse tootjate poolt või müük tootjatega seotud müügiüksuste kaudu ei mõjutanud märgatavalt müüdavate toodete hinnataset kliendi jaoks. Eelkõige leiti, et seotud üksuse kaudu müümise puhul ei olnud hinnad kõrgemad kui tootja otsemüügi puhul. Sellest tulenevalt ei teinud komisjon kindlaks võimalikku hinnatasemetele avalduvat mõju, mida oleks tulnud neutraliseerida, nagu Üldkohus kohtuotsuse punktis 190 kahtlustas. Seepärast oli valimisse kaasatud liidu tootjate liidus asuvatele klientidele suunatud otsemüügi või seotud müügiüksuste kaudu toimuva müügi tegelike müügihindade võrdlemine valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihindadega käesoleval juhul õigustatud.

| (73) | Samuti analüüsis komisjon üksikasjalikult hinnastruktuuri liidu tootmisharu kasutatud müügikanalite kaupa. Liidu tootmisharu müüs eri mahus tooteid kasutajatele, turustajatele, jaemüüjatele ja „teistele“. Müük kõikidele klientidele (välja arvatud „teistele“) oli kõikide tooteliikide puhul tüüpiline. Komisjon täheldas, et sageli olid sama tooteliigi müügihinnad kasutajatele madalamad kui hinnad turustajatele ja jaemüüjatele, kuid täheldada võis ka vastupidist. Samuti ei sõltunud eri klientidelt küsitavate hindade erinevused tingimata konkreetsele kliendile müüdud kogumahust. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et eri liiki klientidelt küsitavate hindade puhul puudus selge korrapära ja et Üldkohtu nõutud õiglase võrdluse tagamiseks ei olnud vaja teha täiendavaid kohandusi. |
| --- | --- |

(73)

Samuti analüüsis komisjon üksikasjalikult hinnastruktuuri liidu tootmisharu kasutatud müügikanalite kaupa. Liidu tootmisharu müüs eri mahus tooteid kasutajatele, turustajatele, jaemüüjatele ja „teistele“. Müük kõikidele klientidele (välja arvatud „teistele“) oli kõikide tooteliikide puhul tüüpiline. Komisjon täheldas, et sageli olid sama tooteliigi müügihinnad kasutajatele madalamad kui hinnad turustajatele ja jaemüüjatele, kuid täheldada võis ka vastupidist. Samuti ei sõltunud eri klientidelt küsitavate hindade erinevused tingimata konkreetsele kliendile müüdud kogumahust. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et eri liiki klientidelt küsitavate hindade puhul puudus selge korrapära ja et Üldkohtu nõutud õiglase võrdluse tagamiseks ei olnud vaja teha täiendavaid kohandusi.

| (74) | Komisjon tuletas meelde, et 30. jaanuaril 2023 toimikusse lisatud teate kaudu esitas ta lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon tuletas meelde, et 30. jaanuaril 2023 toimikusse lisatud teate kaudu esitas ta lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul.

| (75) | Pärast täiendavat avalikustamist ei nõustunud CRIA komisjoni analüüsiga, mille kohaselt liidu tootjate müügi puhul ei olnud võimalik tuvastada hinnastruktuuri. Komisjon märkis, et CRIA ei põhjendanud oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et komisjoni analüüs on vale. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(75)

Pärast täiendavat avalikustamist ei nõustunud CRIA komisjoni analüüsiga, mille kohaselt liidu tootjate müügi puhul ei olnud võimalik tuvastada hinnastruktuuri. Komisjon märkis, et CRIA ei põhjendanud oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et komisjoni analüüs on vale. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

| (76) | Selle tulemusel oli hinna allalöömise läbivaadatud kaalutud keskmine marginaal, mis põhines valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordil, 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Selle tulemusel oli hinna allalöömise läbivaadatud kaalutud keskmine marginaal, mis põhines valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordil, 14,7 %.

8.2.   Hinna allasurumine

Hinna allasurumine

| (77) | Isegi juhul, kui läbivaadatud hinna allalöömise marginaal loetaks ebaoluliseks või ebasobilikuks, leidis komisjon, et asjaomasel impordil oleks siiski liidu müügile negatiivne hinnamõju. |
| --- | --- |

(77)

Isegi juhul, kui läbivaadatud hinna allalöömise marginaal loetaks ebaoluliseks või ebasobilikuks, leidis komisjon, et asjaomasel impordil oleks siiski liidu müügile negatiivne hinnamõju.

| (78) | Kui hinnatundlikkus on oluline, võib dumpinguhinnaga import turgu oluliselt mõjutada. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 134, on liidu veoauto- ja bussirehvide turul väga suur konkurents ja hinnaerinevused võivad turgu väga suurel määral mõjutada. |
| --- | --- |

(78)

Kui hinnatundlikkus on oluline, võib dumpinguhinnaga import turgu oluliselt mõjutada. Nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 134, on liidu veoauto- ja bussirehvide turul väga suur konkurents ja hinnaerinevused võivad turgu väga suurel määral mõjutada.

| (79) | Nagu ilmneb ajutise määruse tabelitest 7–10, vähenes liidu tootmisharu keskmine hind 8 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulu vähenes 6 %. Olukord oli kõige kehvem 3. segmendis, mille puhul müügihind vähenes 5 %, samal ajal kui tootmiskulu kasvas 1 %. Lõppkokkuvõttes olid 3. segmendi äriühingud dumpinguhinnaga impordi tõttu sunnitud müüma hinnaga, mis oli võrdne nende tootmiskuluga – see tähendab, et nende müügihind ei sisaldanud kasumit ja seega oli müük kahjumlik. Sellest tulenevalt tekitas Hiinast pärit import hindade allasurumist oma mahu (kasv 32 %) ja hindade (vähenemine 11 %) tõttu vaatlusalusel perioodil, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kohandada oma hindu ülespoole, et võtta arvesse tootmise ühikulu kasvu. |
| --- | --- |

(79)

Nagu ilmneb ajutise määruse tabelitest 7–10, vähenes liidu tootmisharu keskmine hind 8 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulu vähenes 6 %. Olukord oli kõige kehvem 3. segmendis, mille puhul müügihind vähenes 5 %, samal ajal kui tootmiskulu kasvas 1 %. Lõppkokkuvõttes olid 3. segmendi äriühingud dumpinguhinnaga impordi tõttu sunnitud müüma hinnaga, mis oli võrdne nende tootmiskuluga – see tähendab, et nende müügihind ei sisaldanud kasumit ja seega oli müük kahjumlik. Sellest tulenevalt tekitas Hiinast pärit import hindade allasurumist oma mahu (kasv 32 %) ja hindade (vähenemine 11 %) tõttu vaatlusalusel perioodil, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kohandada oma hindu ülespoole, et võtta arvesse tootmise ühikulu kasvu.

| (80) | Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et isegi kui hinna allalöömise olemasolu vaidlustataks, põhjustaks asjaomane import käesoleval juhul hinna allasurumise. |
| --- | --- |

(80)

Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et isegi kui hinna allalöömise olemasolu vaidlustataks, põhjustaks asjaomane import käesoleval juhul hinna allasurumise.

8.3.   Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

| (81) | Komisjon uuris, kas dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootjate kahju vahel oleks põhjuslik seos ka siis, kui lähtutaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi läbivaadatud hinna allalöömise marginaalidest ja hinna allasurumise kohta tehtud järeldustest. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon uuris, kas dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootjate kahju vahel oleks põhjuslik seos ka siis, kui lähtutaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi läbivaadatud hinna allalöömise marginaalidest ja hinna allasurumise kohta tehtud järeldustest.

| (82) | Hoolimata kõigi valimisse kaasatud Hiina eksportijate (v.a Xingyuani kontserni) hinna allalöömise marginaali vähenemisest lõi valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt pärit import liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla. Seega ei muutnud hinna allalöömise marginaalide muutumine algset järeldust, mille komisjon oli esitanud kõigepealt ajutise määruse punktis 5.1 ja seejärel vaidlustatud määruse punktis 5.1, nimelt et liidu tootjate kantud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Nii hinna allalöömise läbivaadatud marginaalid kui ka käesoleva juhtumi puhul hinna allasurumise kohta täiendavalt tehtud järeldused ei muuda ajutise määruse punktis 5.2 ja vaidlustatud määruse punktis 5.2 esitatud analüüsi ja järeldusi kahju muude põhjuste kohta. |
| --- | --- |

(82)

Hoolimata kõigi valimisse kaasatud Hiina eksportijate (v.a Xingyuani kontserni) hinna allalöömise marginaali vähenemisest lõi valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt pärit import liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla. Seega ei muutnud hinna allalöömise marginaalide muutumine algset järeldust, mille komisjon oli esitanud kõigepealt ajutise määruse punktis 5.1 ja seejärel vaidlustatud määruse punktis 5.1, nimelt et liidu tootjate kantud kahju ja Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi vahel on põhjuslik seos. Nii hinna allalöömise läbivaadatud marginaalid kui ka käesoleva juhtumi puhul hinna allasurumise kohta täiendavalt tehtud järeldused ei muuda ajutise määruse punktis 5.2 ja vaidlustatud määruse punktis 5.2 esitatud analüüsi ja järeldusi kahju muude põhjuste kohta.

| (83) | Seepärast jäi komisjon kindlaks oma järeldusele, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei nõrgendanud eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(83)

Seepärast jäi komisjon kindlaks oma järeldusele, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei nõrgendanud eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel.

9.   TAASALUSTAMISEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE KAHJUMARGINAALIDE UUESTI KONTROLLIMINE

TAASALUSTAMISEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE KAHJUMARGINAALIDE UUESTI KONTROLLIMINE

| (84) | Oma otsuse punktis 179 leidis Üldkohus, et kahjumarginaali arvutamine seisneb selles, et „võrreldakse ühelt poolt impordihindu, mida kasutati hinna allalöömise arvutamisel, ja teiselt poolt samasuguse toote mittekahjustavaid hindu, mis sisaldavad tavapäraseid turutingimusi väljendavat sihtkasumit. Seega võib viga seoses kaubandustasandiga, millel hindu võrreldakse, mõjutada nii hinna allalöömise arvutamist kui ka kahjumarginaali arvutamist“. |
| --- | --- |

(84)

Oma otsuse punktis 179 leidis Üldkohus, et kahjumarginaali arvutamine seisneb selles, et „võrreldakse ühelt poolt impordihindu, mida kasutati hinna allalöömise arvutamisel, ja teiselt poolt samasuguse toote mittekahjustavaid hindu, mis sisaldavad tavapäraseid turutingimusi väljendavat sihtkasumit. Seega võib viga seoses kaubandustasandiga, millel hindu võrreldakse, mõjutada nii hinna allalöömise arvutamist kui ka kahjumarginaali arvutamist“.

| (85) | Kohtuotsuse täitmiseks arvutas komisjon ümber kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kõikide äriühingute puhul, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse. |
| --- | --- |

(85)

Kohtuotsuse täitmiseks arvutas komisjon ümber kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kõikide äriühingute puhul, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse.

| (86) | Algses uurimises selgitas komisjon välja uurimisperioodi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes






  — | valimisse kaasatud nelja liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmist mittekahjustavat hinda tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks |
| --- | --- | --- |

(86)

Algses uurimises selgitas komisjon välja uurimisperioodi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes

—

valimisse kaasatud nelja liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmist mittekahjustavat hinda tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks

| — | ja eespool põhjenduse 69 teises taandes kindlaksmääratud sama ekspordihinda. |
| --- | --- |

—

ja eespool põhjenduse 69 teises taandes kindlaksmääratud sama ekspordihinda.

| (87) | Tavaliselt põhineb liidu tootmisharu mittekahjustav hind tootmiskulul tooteliikide lõikes, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulud, millele lisandub mõistlik kasum, ning see määratakse tehasest hankimise tasandil. Kõnealusel juhul ei olnud komisjonil aga piisavalt üksikasjalikku ja kontrollitud teavet tootmiskulude kohta toote kontrollnumbri alusel, mis on vajalik eespool kirjeldatud viisil kahjumarginaali arvutamiseks. Arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid ja seda, et valimisse kaasatud liidu tootjate puhul ei esinenud kasutatud müügikanalite lõikes selgeid hinnaerinevuste mustreid, tugines mittekahjustav hind kas otse või seotud müügiüksuste kaudu müüdud tooteliikide lõplikel müügihindadel, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul, kohandatuna tehasest hankimise tasemele (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 86 esimeses taandes), millest arvati maha tegelik kasum ja millele liideti mõistlik kasum. Neid konkreetseid asjaolusid arvesse võttes ja kohtuotsuse täitmise eesmärgil peeti asjakohaseks võrrelda seda hinda eksportivate tootjate lõpliku müügihinnaga sümmeetriliselt, see tähendab seotud importijate tasemel, ning samuti kohandatuna üksnes tollimaksude ja impordijärgsete kuludega (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 69 teises taandes), kuid lisades eksportivate tootjatega seotud liidus asuvate importijate müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi. |
| --- | --- |

(87)

Tavaliselt põhineb liidu tootmisharu mittekahjustav hind tootmiskulul tooteliikide lõikes, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulud, millele lisandub mõistlik kasum, ning see määratakse tehasest hankimise tasandil. Kõnealusel juhul ei olnud komisjonil aga piisavalt üksikasjalikku ja kontrollitud teavet tootmiskulude kohta toote kontrollnumbri alusel, mis on vajalik eespool kirjeldatud viisil kahjumarginaali arvutamiseks. Arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid ja seda, et valimisse kaasatud liidu tootjate puhul ei esinenud kasutatud müügikanalite lõikes selgeid hinnaerinevuste mustreid, tugines mittekahjustav hind kas otse või seotud müügiüksuste kaudu müüdud tooteliikide lõplikel müügihindadel, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul, kohandatuna tehasest hankimise tasemele (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 86 esimeses taandes), millest arvati maha tegelik kasum ja millele liideti mõistlik kasum. Neid konkreetseid asjaolusid arvesse võttes ja kohtuotsuse täitmise eesmärgil peeti asjakohaseks võrrelda seda hinda eksportivate tootjate lõpliku müügihinnaga sümmeetriliselt, see tähendab seotud importijate tasemel, ning samuti kohandatuna üksnes tollimaksude ja impordijärgsete kuludega (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 69 teises taandes), kuid lisades eksportivate tootjatega seotud liidus asuvate importijate müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.

| (88) | Peale selle kaalus komisjon Üldkohtu otsuse punktis 190 tehtud järeldust arvesse võttes hoolikalt, kas esineb muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mis tuleks õiglase võrdluse tegemiseks neutraliseerida, sest 87 % valimisse kaasatud liidu tootjaid müüs seotud müügiüksuste kaudu ja samuti oli paljudel eksportivatel tootjatel otsemüük lõplikele klientidele. Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 87, kasutati kahjumarginaali arvutamisel liidu tootmisharu lõplikke müügihindu tooteliikide kaupa. Nagu Üldkohus oma otsuse punktis 179 osutas, olid hinna allalöömise arvutused sellest tulenevalt õiglase võrdluse tagamise eesmärgil igati kehtivad ka kahjumarginaali arvutamiseks. Nagu on selgitatud põhjendustes 71 ja 72 eespool, ei tuvastanud komisjon muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mida tuleks õiglase võrdluse tegemiseks kohandada. |
| --- | --- |

(88)

Peale selle kaalus komisjon Üldkohtu otsuse punktis 190 tehtud järeldust arvesse võttes hoolikalt, kas esineb muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mis tuleks õiglase võrdluse tegemiseks neutraliseerida, sest 87 % valimisse kaasatud liidu tootjaid müüs seotud müügiüksuste kaudu ja samuti oli paljudel eksportivatel tootjatel otsemüük lõplikele klientidele. Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 87, kasutati kahjumarginaali arvutamisel liidu tootmisharu lõplikke müügihindu tooteliikide kaupa. Nagu Üldkohus oma otsuse punktis 179 osutas, olid hinna allalöömise arvutused sellest tulenevalt õiglase võrdluse tagamise eesmärgil igati kehtivad ka kahjumarginaali arvutamiseks. Nagu on selgitatud põhjendustes 71 ja 72 eespool, ei tuvastanud komisjon muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mida tuleks õiglase võrdluse tegemiseks kohandada.

| (89) | Sel viisil kindlakstehtud kahjumarginaalid olid järgmised.






  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingyuani kontsern | 55,07 |
| GITI kontsern | 28,51 |
| Hankooki kontsern | 10,31 |
| Aeolus/Pirelli | 27,56 |
| Nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud | 23,15 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44) | 55,07 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45) | 55,07 |

(89)

Sel viisil kindlakstehtud kahjumarginaalid olid järgmised.

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%)

Xingyuani kontsern

55,07

GITI kontsern

28,51

Hankooki kontsern

10,31

Aeolus/Pirelli

27,56

Nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud

23,15

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44)

44

55,07

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45)

45

55,07

10.   KOHTU TÄPSUSTATUD ANDMETE AVALIKUSTAMINE, ET HAGEJAD SAAKSID KASUTADA OMA KAITSEÕIGUSI

KOHTU TÄPSUSTATUD ANDMETE AVALIKUSTAMINE, ET HAGEJAD SAAKSID KASUTADA OMA KAITSEÕIGUSI

| (90) | Üldkohus märkis oma otsuse punktis 33, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata sama kohtuotsuse punktis 244 osutatud andmed. |
| --- | --- |

(90)

Üldkohus märkis oma otsuse punktis 33, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata sama kohtuotsuse punktis 244 osutatud andmed.

| (91) | Üldkohus loetles asjaomased andmed kohtuotsuse punktis 244:






  — | kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta, |
| --- | --- | --- |

(91)

Üldkohus loetles asjaomased andmed kohtuotsuse punktis 244:

—

kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta,

| — | kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist,

| — | teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid, |
| --- | --- |

—

teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid,

| — | liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

—

liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus.

10.1.   Kaalutud ja kaalumata kahjunäitajad eraldi VKEde ja suurettevõtjate puhul

Kaalutud ja kaalumata kahjunäitajad eraldi VKEde ja suurettevõtjate puhul

| (92) | Kohtuotsuse punktides 215–235 leidis Üldkohus, et pärast lõplikus etapis kaalumises tehtud muudatusi (vt vaidlustatud määruse põhjendused 188–195) tegi komisjon õiged arvutused ja kajastas müügi kasumlikkust liidus liidu tootmisharu kui terviku tasandil (vaidlustatud määruse tabel 5) ja 3. segmendi tasandil (vaidlustatud määruse tabel 6). Nagu Üldkohus aga oma otsuse punktis 227 osutas, oli kaalumismeetodi muutmise tõttu vaja uuesti arvutada kõik mikromajanduslikud näitajad peale kasumlikkuse. Kuna komisjon seda ei teinud, ei uurinud ta objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mõju vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikele 3. |
| --- | --- |

(92)

Kohtuotsuse punktides 215–235 leidis Üldkohus, et pärast lõplikus etapis kaalumises tehtud muudatusi (vt vaidlustatud määruse põhjendused 188–195) tegi komisjon õiged arvutused ja kajastas müügi kasumlikkust liidus liidu tootmisharu kui terviku tasandil (vaidlustatud määruse tabel 5) ja 3. segmendi tasandil (vaidlustatud määruse tabel 6). Nagu Üldkohus aga oma otsuse punktis 227 osutas, oli kaalumismeetodi muutmise tõttu vaja uuesti arvutada kõik mikromajanduslikud näitajad peale kasumlikkuse. Kuna komisjon seda ei teinud, ei uurinud ta objektiivselt dumpinguhinnaga impordi mõju vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikele 3.

| (93) | Üldkohtu otsuse täitmiseks analüüsib komisjon seega järgmistes punktides lõplikus etapis kindlaksmääratud kaalumise kohaldamise mõju kõikidele mikromajanduslikele näitajatele peale kogukasumlikkuse ja 3. segmendi kasumlikkuse (edaspidi „läbivaadatud kaalumine“). Nagu allpool näidatud, ei muutnud selle kaalumise kohaldamine oluliselt ühtegi komisjoni järeldust mikromajanduslike näitajate kohta. Sellest tulenevalt kinnitati olulise kahju esinemine vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(93)

Üldkohtu otsuse täitmiseks analüüsib komisjon seega järgmistes punktides lõplikus etapis kindlaksmääratud kaalumise kohaldamise mõju kõikidele mikromajanduslikele näitajatele peale kogukasumlikkuse ja 3. segmendi kasumlikkuse (edaspidi „läbivaadatud kaalumine“). Nagu allpool näidatud, ei muutnud selle kaalumise kohaldamine oluliselt ühtegi komisjoni järeldust mikromajanduslike näitajate kohta. Sellest tulenevalt kinnitati olulise kahju esinemine vaatlusalusel perioodil.

| (94) | Peale selle märkis Üldkohus oma otsuse punktis 244, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta. Üldkohus ei nõudnud aga komisjonilt kahjunäitajate uuesti kindlaksmääramist ilma kaalumise korrigeerimise kohaldamiseta. Selle asemel väitis Üldkohus, et kõnealused kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist oleks tulnud asjaomastele isikutele avalikustada. |
| --- | --- |

(94)

Peale selle märkis Üldkohus oma otsuse punktis 244, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta. Üldkohus ei nõudnud aga komisjonilt kahjunäitajate uuesti kindlaksmääramist ilma kaalumise korrigeerimise kohaldamiseta. Selle asemel väitis Üldkohus, et kõnealused kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist oleks tulnud asjaomastele isikutele avalikustada.

| (95) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes esitab komisjon Üldkohtu otsuse täitmiseks järgmistes punktides kindlaksmääratud mikromajanduslikud näitajad 1) esialgses etapis (näitajad sisalduvad ajutises määruses), 2) lõplikus etapis pärast kaalumist (kõikides alljärgnevates tabelites „läbivaadatud kaalumine“), 3) ilma kaalumise korrigeerimiseta ja 4) 3. segmendis: 4a) ainult VKEde näitajad ja 4b) ainult suurettevõtjate näitajad. |
| --- | --- |

(95)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes esitab komisjon Üldkohtu otsuse täitmiseks järgmistes punktides kindlaksmääratud mikromajanduslikud näitajad 1) esialgses etapis (näitajad sisalduvad ajutises määruses), 2) lõplikus etapis pärast kaalumist (kõikides alljärgnevates tabelites „läbivaadatud kaalumine“), 3) ilma kaalumise korrigeerimiseta ja 4) 3. segmendis: 4a) ainult VKEde näitajad ja 4b) ainult suurettevõtjate näitajad.

10.1.1.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (96) | Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjendustes 185–192, oli komisjon seisukohal, et mikromajanduslikud näitajad ei suutnud kajastada liidu tootmisharu tegelikku olukorda, sest suurtel valmisse kaasatud äriühingutel oli üldandmetele suurem mõju kui valimisse kaasatud VKEdel, samal ajal kui viimaste osakaal liidu tootmisharu kogumüügis oli ligikaudu 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjendustes 185–192, oli komisjon seisukohal, et mikromajanduslikud näitajad ei suutnud kajastada liidu tootmisharu tegelikku olukorda, sest suurtel valmisse kaasatud äriühingutel oli üldandmetele suurem mõju kui valimisse kaasatud VKEdel, samal ajal kui viimaste osakaal liidu tootmisharu kogumüügis oli ligikaudu 13 %.

| (97) | Seepärast otsustas komisjon suurenda valimisse kaasatud VKEde kaalu. Vaidlustatud määruses kohaldati lõplikus etapis järgmist kaalumist. Esiteks tegi komisjon kindlaks VKEde ja suurettevõtjate müügi protsendimäära liidu kogumüügis. Teiseks väljendas komisjon valimisse kaasatud VKEde ja suurte valimisse kaasatud tootjate müüki nende vastava müügimahuna liidu kogumüügis. Lõpuks võrreldi protsendimäärasid ja suurendati VKEde andmeid, et need kajastaks sama protsendimäära kui valimisse kaasatud suurettevõtjate andmed. Seda on selgitatud ka allpool põhjenduses 138. Esialgses etapis kasutas komisjon ka täiendavat kohandamist (et kajastada liidu müügi iga segmendi osakaalu valimiga hõlmatud andmetes). Nagu on aga selgitatud vaidlustatud määruses, loobuti lõplikus etapis sellest kohandamisest, sest huvitatud isikud vaidlustasid fikseeritud suhte kasutamise kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(97)

Seepärast otsustas komisjon suurenda valimisse kaasatud VKEde kaalu. Vaidlustatud määruses kohaldati lõplikus etapis järgmist kaalumist. Esiteks tegi komisjon kindlaks VKEde ja suurettevõtjate müügi protsendimäära liidu kogumüügis. Teiseks väljendas komisjon valimisse kaasatud VKEde ja suurte valimisse kaasatud tootjate müüki nende vastava müügimahuna liidu kogumüügis. Lõpuks võrreldi protsendimäärasid ja suurendati VKEde andmeid, et need kajastaks sama protsendimäära kui valimisse kaasatud suurettevõtjate andmed. Seda on selgitatud ka allpool põhjenduses 138. Esialgses etapis kasutas komisjon ka täiendavat kohandamist (et kajastada liidu müügi iga segmendi osakaalu valimiga hõlmatud andmetes). Nagu on aga selgitatud vaidlustatud määruses, loobuti lõplikus etapis sellest kohandamisest, sest huvitatud isikud vaidlustasid fikseeritud suhte kasutamise kogu vaatlusalusel perioodil.

| (98) | Kaalumise kohandamine mõjutas nii üldiste, aga ka 3. segmendi mikromajanduslike näitajate tulemusi, sest selles segmendis tegutsevad nii suurettevõtjad kui ka VKEd. 1. ja 2. segmendi suundumustele mõju ei avaldunud, sest nendes segmentides tegutsevad ainult suurettevõtjad. Nagu on osutatud põhjenduses 93, oli kaalumise kohandamisel üldistele mikromajanduslikele näitajatele piiratud mõju, sest VKEde müük uurimisperioodil moodustas hinnanguliselt ligikaudu 13 % liidu kogumüügist uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(98)

Kaalumise kohandamine mõjutas nii üldiste, aga ka 3. segmendi mikromajanduslike näitajate tulemusi, sest selles segmendis tegutsevad nii suurettevõtjad kui ka VKEd. 1. ja 2. segmendi suundumustele mõju ei avaldunud, sest nendes segmentides tegutsevad ainult suurettevõtjad. Nagu on osutatud põhjenduses 93, oli kaalumise kohandamisel üldistele mikromajanduslikele näitajatele piiratud mõju, sest VKEde müük uurimisperioodil moodustas hinnanguliselt ligikaudu 13 % liidu kogumüügist uurimisperioodil.

10.1.1.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (99) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 1


  Müügihind liidus ja tootmiskulu











  Alus | Eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 7 | Keskmine ühiku müügihind liidus | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine ühiku müügihind liidus | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine ühiku müügihind liidus | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Ajutise määruse tabel 7 | Keskmine tootmiskulu | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine tootmiskulu | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine tootmiskulu | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(99)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Müügihind liidus ja tootmiskulu

Müügihind liidus ja tootmiskulu

Alus

Eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 7

Keskmine ühiku müügihind liidus

237

225

216

218

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine ühiku müügihind liidus

239

228

219

220

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Ilma kaalumiseta

Keskmine ühiku müügihind liidus

252

238

226

228

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Ajutise määruse tabel 7

Keskmine tootmiskulu

200

188

183

188

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine tootmiskulu

202

189

185

190

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Ilma kaalumiseta

Keskmine tootmiskulu

209

192

188

192

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (100) | Hoolimata nominaalsest erinevusest vaatlusaluse perioodi kohta koostatud eri variantide alusel kindlaksmääratud keskmistes ühiku müügihindades ei tuvastatud seoses üldise suundumusega erinevusi esialgses ja lõplikus etapis kasutatud kaalumise vahel. Ilma kaalumiseta vähenes keskmine ühiku müügihind 2 protsendipunkti võrra rohkem kui kahes ülejäänud stsenaariumis. Sama järelduse saab teha keskmiste tootmiskulude puhul täheldatud suundumuste kohta. |
| --- | --- |

(100)

Hoolimata nominaalsest erinevusest vaatlusaluse perioodi kohta koostatud eri variantide alusel kindlaksmääratud keskmistes ühiku müügihindades ei tuvastatud seoses üldise suundumusega erinevusi esialgses ja lõplikus etapis kasutatud kaalumise vahel. Ilma kaalumiseta vähenes keskmine ühiku müügihind 2 protsendipunkti võrra rohkem kui kahes ülejäänud stsenaariumis. Sama järelduse saab teha keskmiste tootmiskulude puhul täheldatud suundumuste kohta.

| (101) | Kaalumine (või pigem selle tegemata jätmine) ei mõjutanud 1. ja 2. segmendi kohta tehtud järeldusi. Nagu on näidatud tabelites 2, 3 ja 4 allpool, uuris komisjon 3. segmendi puhul kaalumise ja selle tegemata jätmise mõju kolme andmekogumi puhul: kogu 3. segment, selles segmendis tegutsevad suurettevõtjad ja VKEd.

  Tabel 2


  Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis











  Alus | Eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 10 | Keskmine ühiku müügihind liidus | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine ühiku müügihind liidus | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine ühiku müügihind liidus | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Ajutise määruse tabel 10 | Keskmine tootmiskulu | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine tootmiskulu | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine tootmiskulu | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(101)

Kaalumine (või pigem selle tegemata jätmine) ei mõjutanud 1. ja 2. segmendi kohta tehtud järeldusi. Nagu on näidatud tabelites 2, 3 ja 4 allpool, uuris komisjon 3. segmendi puhul kaalumise ja selle tegemata jätmise mõju kolme andmekogumi puhul: kogu 3. segment, selles segmendis tegutsevad suurettevõtjad ja VKEd.

Tabel 2

Tabel 2

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis

Alus

Eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 10

Keskmine ühiku müügihind liidus

181

176

172

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine ühiku müügihind liidus

180

176

172

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Ilma kaalumiseta

Keskmine ühiku müügihind liidus

201

191

182

180

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Ajutise määruse tabel 10

Keskmine tootmiskulu

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine tootmiskulu

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Ilma kaalumiseta

Keskmine tootmiskulu

182

181

170

173

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (102) | 3. segmendi puhul kokku ei mõjutanud kaalumise läbivaatamine lõplikus etapis ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu üldist suundumust. Kaalumise puudumise korral vähenes ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus mõlema näitaja puhul vaatlusalusel perioodil rohkem, vähemalt 5 protsendipunkti. Need suundumused kajastavad peamiselt 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjatega seotud suundumust, mis on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(102)

3. segmendi puhul kokku ei mõjutanud kaalumise läbivaatamine lõplikus etapis ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu üldist suundumust. Kaalumise puudumise korral vähenes ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus mõlema näitaja puhul vaatlusalusel perioodil rohkem, vähemalt 5 protsendipunkti. Need suundumused kajastavad peamiselt 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjatega seotud suundumust, mis on esitatud allpool.

| (103) | Nagu nähtub tabelist 3 allpool, oli ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul üldisest suundumusest oluliselt kehvem.

  Tabel 3


  Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult suurettevõtjad










  Alus: eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Keskmine tootmiskulu | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(103)

Nagu nähtub tabelist 3 allpool, oli ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul üldisest suundumusest oluliselt kehvem.

Tabel 3

Tabel 3

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult suurettevõtjad

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult suurettevõtjad

Alus: eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus

207

195

184

183

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Keskmine tootmiskulu

186

183

171

174

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (104) | Alljärgnevast tabelist 4 nähtub, et ainult 3. segmendis tegutsevate VKEde puhul ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil halvenes – kulud kasvasid 7 %. Samal ajal vähenes ühiku hind 2 %.

  Tabel 4


  Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult VKEd










  Eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Keskmine tootmiskulu | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(104)

Alljärgnevast tabelist 4 nähtub, et ainult 3. segmendis tegutsevate VKEde puhul ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil halvenes – kulud kasvasid 7 %. Samal ajal vähenes ühiku hind 2 %.

Tabel 4

Tabel 4

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult VKEd

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult VKEd

Eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus

164

164

162

161

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Keskmine tootmiskulu

159

170

164

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

10.1.1.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (105) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 11 | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(105)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 11

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Läbivaadatud kaalumine

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Ilma kaalumiseta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (106) | Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil mõlemat liiki kaalumise korral 6 % ja kaalumist kohaldamata 5 %. |
| --- | --- |

(106)

Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil mõlemat liiki kaalumise korral 6 % ja kaalumist kohaldamata 5 %.

10.1.1.3.   Laovarud

Laovarud

| (107) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Laovarud | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 12 | Lõppvarud (indeks 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Lõppvarud protsendina toodangust | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Läbivaadatud kaalumine | Lõppvarud (indeks 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Lõppvarud protsendina toodangust | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Ilma kaalumiseta | Lõppvarud (indeks 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Lõppvarud protsendina toodangust | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(107)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Laovarud

Laovarud

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 12

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

(indeks 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Lõppvarud protsendina toodangust

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Läbivaadatud kaalumine

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

100

82

99

146

Lõppvarud protsendina toodangust

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Ilma kaalumiseta

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

(indeks 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Lõppvarud protsendina toodangust

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (108) | Laovarud kasvasid vaatlusalusel perioodil kumbagi liiki kaalumise korral 44 % ja 46 % ning kaalumist kohaldamata 48 %. Lõppvarud moodustasid mõlemat liiki kaalumise korral 9 % ja kaalumist kohaldamata 8 % aasta toodangust. See olukord avaldas valimisse kaasatud liidu tootjate finantsseisundile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(108)

Laovarud kasvasid vaatlusalusel perioodil kumbagi liiki kaalumise korral 44 % ja 46 % ning kaalumist kohaldamata 48 %. Lõppvarud moodustasid mõlemat liiki kaalumise korral 9 % ja kaalumist kohaldamata 8 % aasta toodangust. See olukord avaldas valimisse kaasatud liidu tootjate finantsseisundile negatiivset mõju.

10.1.1.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (109) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 13 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Vaidlustatud määruse tabel 5 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Ilma kaalumiseta | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Ajutise määruse tabel 13 | Rahavoog (miljonites eurodes) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Läbivaadatud kaalumine | Rahavoog (miljonites eurodes) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Ilma kaalumiseta | Rahavoog (miljonites eurodes) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Ajutise määruse tabel 13 | Investeeringud (miljonites eurodes) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringud (miljonites eurodes) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringud (miljonites eurodes) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Ajutise määruse tabel 13 | Investeeringutasuvus | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringutasuvus | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringutasuvus | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(109)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 13

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Vaidlustatud määruse tabel 5

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Ilma kaalumiseta

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Ajutise määruse tabel 13

Rahavoog (miljonites eurodes)

309

312

292

272

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Läbivaadatud kaalumine

Rahavoog (miljonites eurodes)

272

281

264

244

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Ilma kaalumiseta

Rahavoog (miljonites eurodes)

264

277

255

246

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Ajutise määruse tabel 13

Investeeringud (miljonites eurodes)

86

63

59

65

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringud (miljonites eurodes)

78

55

53

58

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Ilma kaalumiseta

Investeeringud (miljonites eurodes)

72

52

50

56

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Ajutise määruse tabel 13

Investeeringutasuvus

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringutasuvus

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Ilma kaalumiseta

Investeeringutasuvus

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (110) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskasumit protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(110)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskasumit protsendina selle müügi käibest.

| (111) | Kahte liiki kaalumise põhjal oli kogukasumlikkuse suundumus sarnane, vähenedes 15,6/15,4 %-lt 2014. aastal 13,7 %-le uurimisperioodil. See arvutati iga segmendi kaalu põhjal kogumüügis. Ilma kaalumiseta vähenes kogukasumlikkus 16,9 %-lt 2014. aastal 15,6 %-le. |
| --- | --- |

(111)

Kahte liiki kaalumise põhjal oli kogukasumlikkuse suundumus sarnane, vähenedes 15,6/15,4 %-lt 2014. aastal 13,7 %-le uurimisperioodil. See arvutati iga segmendi kaalu põhjal kogumüügis. Ilma kaalumiseta vähenes kogukasumlikkus 16,9 %-lt 2014. aastal 15,6 %-le.

| (112) | Vähenev kasumlikkus kolme meetodi puhul tulenes 2 protsendipunktisest erinevusest hindade ja kulude vahel. |
| --- | --- |

(112)

Vähenev kasumlikkus kolme meetodi puhul tulenes 2 protsendipunktisest erinevusest hindade ja kulude vahel.

| (113) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, siis lõplikus määruses juba avalikustati kogukasumlikkus ja Üldkohtu järeldused kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitlenud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil. Kolme eri metoodikat kohaldades avaldus kogukasumlikkusele mõju 1. ja 2. segmendi kasumlikkus, samal ajal kui ilma kaalumiseta vähenes 3. segmendi kasumlikkus vaatlusalusel perioodil ligikaudu 5 protsendipunkti, nagu on näidatud tabelis 9 allpool. Peale selle langes ka kogu liidu tootmisharu kasumlikkuse suhteline suundumus. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud eespool põhjenduses 93, siis lõplikus määruses juba avalikustati kogukasumlikkus ja Üldkohtu järeldused kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitlenud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil. Kolme eri metoodikat kohaldades avaldus kogukasumlikkusele mõju 1. ja 2. segmendi kasumlikkus, samal ajal kui ilma kaalumiseta vähenes 3. segmendi kasumlikkus vaatlusalusel perioodil ligikaudu 5 protsendipunkti, nagu on näidatud tabelis 9 allpool. Peale selle langes ka kogu liidu tootmisharu kasumlikkuse suhteline suundumus.

| (114) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Ilma kaalumiseta või esialgse kaalumise põhjal väljendatuna näitas netorahavoo suundumus 7–12 % langust. |
| --- | --- |

(114)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Ilma kaalumiseta või esialgse kaalumise põhjal väljendatuna näitas netorahavoo suundumus 7–12 % langust.

| (115) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Kolme metoodika puhul toimus selles vaatlusalusel perioodil negatiivne muutus ligikaudu 15 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(115)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Kolme metoodika puhul toimus selles vaatlusalusel perioodil negatiivne muutus ligikaudu 15 protsendipunkti võrra.

| (116) | 2. segmendi puhul mõjutas kaalumise läbivaatamine esialgse ja lõpliku etapi vahel väärtusi, kuid mitte täheldatud üldsuundumust. Seepärast kinnitati ajutise määruse põhjendused 196 ja 197.

  Tabel 8


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis











  Alus | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 15 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Läbivaadatud kaalumine | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Ajutise määruse tabel 15 | Rahavoog (miljonites eurodes) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Läbivaadatud kaalumine | Rahavoog (miljonites eurodes) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Ajutise määruse tabel 15 | Investeeringud (miljonites eurodes) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringud (miljonites eurodes) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Ajutise määruse tabel 15 | Investeeringutasuvus | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringutasuvus | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(116)

2. segmendi puhul mõjutas kaalumise läbivaatamine esialgse ja lõpliku etapi vahel väärtusi, kuid mitte täheldatud üldsuundumust. Seepärast kinnitati ajutise määruse põhjendused 196 ja 197.

Tabel 8

Tabel 8

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis

Alus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 15

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Läbivaadatud kaalumine

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Ajutise määruse tabel 15

Rahavoog (miljonites eurodes)

88

76

65

69

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Läbivaadatud kaalumine

Rahavoog (miljonites eurodes)

53

46

39

41

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Ajutise määruse tabel 15

Investeeringud (miljonites eurodes)

18

16

15

17

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringud (miljonites eurodes)

10

10

9

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Ajutise määruse tabel 15

Investeeringutasuvus

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringutasuvus

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (117) | 3. segmendi, 3. segmendis tegutsevate VKEde ja 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul viidi kirjeldatud metoodika põhjal läbi konkreetne analüüs. |
| --- | --- |

(117)

3. segmendi, 3. segmendis tegutsevate VKEde ja 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul viidi kirjeldatud metoodika põhjal läbi konkreetne analüüs.

| (118) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 93, siis vaidlustatud määruses juba avalikustati 3. segmendi kasumlikkus ja Üldkohtu järeldustes kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitletud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 93, siis vaidlustatud määruses juba avalikustati 3. segmendi kasumlikkus ja Üldkohtu järeldustes kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitletud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil.

| (119) | 3. segmendi puhul kokku leiti, et kasumlikkuse suundumus oli kaht liiki kaalumismeetodite korral sarnane. See tuleneb asjaolust, et VKEde teatatud kahjumil oli üldises arvutuses suurem kaal, sest VKEde kahjum oli eriti suur (uurimisperioodi –6,1 %). Ilma kaalumiseta sarnanes 3. segmendi kasumlikkus selles segmendis tegutsevate suurettevõtjate teatatud kasumlikkusele. 3. segmendi suurettevõtjate kasumlikkus vähenes alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini poole võrra, 10 %-lt 4,8 %-le. |
| --- | --- |

(119)

3. segmendi puhul kokku leiti, et kasumlikkuse suundumus oli kaht liiki kaalumismeetodite korral sarnane. See tuleneb asjaolust, et VKEde teatatud kahjumil oli üldises arvutuses suurem kaal, sest VKEde kahjum oli eriti suur (uurimisperioodi –6,1 %). Ilma kaalumiseta sarnanes 3. segmendi kasumlikkus selles segmendis tegutsevate suurettevõtjate teatatud kasumlikkusele. 3. segmendi suurettevõtjate kasumlikkus vähenes alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini poole võrra, 10 %-lt 4,8 %-le.

| (120) | 3. segmendi netorahavoog vähenes kaht liiki kaalumismeetodite korral märkimisväärselt, ligikaudu 60 %, ja ilma kaalumiseta ligikaudu 35 %. Investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil kaht liiki kaalumismeetodite korral ligikaudu 66 protsendipunkti ja ilma kaalumiseta ligikaudu 48 protsendipunkti. Ilma kaalumiseta kajastab 3. segmendi kasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust, nagu võis ajutise määruse põhjenduse 198 põhjal eeldada.

  Tabel 9


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis











  Alus | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajutise määruse tabel 16 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Vaidlustatud määruse tabel 6 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Ilma kaalumiseta | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Ajutise määruse tabel 16 | Rahavoog (miljonites eurodes) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Läbivaadatud kaalumine | Rahavoog (miljonites eurodes) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Ilma kaalumiseta | Rahavoog (miljonites eurodes) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Ajutise määruse tabel 16 | Investeeringud (miljonites eurodes) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringud (miljonites eurodes) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringud (miljonites eurodes) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Ajutise määruse tabel 16 | Investeeringutasuvus | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringutasuvus | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringutasuvus | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(120)

3. segmendi netorahavoog vähenes kaht liiki kaalumismeetodite korral märkimisväärselt, ligikaudu 60 %, ja ilma kaalumiseta ligikaudu 35 %. Investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil kaht liiki kaalumismeetodite korral ligikaudu 66 protsendipunkti ja ilma kaalumiseta ligikaudu 48 protsendipunkti. Ilma kaalumiseta kajastab 3. segmendi kasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust, nagu võis ajutise määruse põhjenduse 198 põhjal eeldada.

Tabel 9

Tabel 9

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

Alus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Ajutise määruse tabel 16

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Vaidlustatud määruse tabel 6

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Ilma kaalumiseta

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Ajutise määruse tabel 16

Rahavoog (miljonites eurodes)

28

17

26

11

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Läbivaadatud kaalumine

Rahavoog (miljonites eurodes)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Ilma kaalumiseta

Rahavoog (miljonites eurodes)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Ajutise määruse tabel 16

Investeeringud (miljonites eurodes)

14

10

10

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringud (miljonites eurodes)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Ilma kaalumiseta

Investeeringud (miljonites eurodes)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Ajutise määruse tabel 16

Investeeringutasuvus

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringutasuvus

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Ilma kaalumiseta

Investeeringutasuvus

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

| (121) | Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta.

  Tabel 10


  Suurettevõtjad – kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investeeringud (miljonites eurodes) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Investeeringutasuvus | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(121)

Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta.

Tabel 10

Tabel 10

Suurettevõtjad – kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

Suurettevõtjad – kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Rahavoog (miljonites eurodes)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investeeringud (miljonites eurodes)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Investeeringutasuvus

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (122) | Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate VKEde kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta. Uurimisperioodil teatatud kahjum esitati ajutise määruse põhjenduses 198.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis – VKEd | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investeeringud (miljonites eurodes) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Investeeringutasuvus | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(122)

Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate VKEde kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta. Uurimisperioodil teatatud kahjum esitati ajutise määruse põhjenduses 198.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis – VKEd

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis – VKEd

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Rahavoog (miljonites eurodes)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investeeringud (miljonites eurodes)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Investeeringutasuvus

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (123) | Komisjon leidis, et läbivaadatud kaalumisel põhinevad mikromajanduslikud näitajad kinnitavad vaidlustatud määruse põhjendust 196 ja seega seda, et ajutises määruses esitatud suundumustel põhinevad järeldused on jätkuvalt kehtivad. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon leidis, et läbivaadatud kaalumisel põhinevad mikromajanduslikud näitajad kinnitavad vaidlustatud määruse põhjendust 196 ja seega seda, et ajutises määruses esitatud suundumustel põhinevad järeldused on jätkuvalt kehtivad.

| (124) | Peale selle leiti, et ka kaalumata mikromajanduslikud näitajad on kooskõlas kahte liiki kaalumismeetoditel põhinevate mikromajanduslike näitajatega. Kaalumata jätmine mõjutas peamiselt 3. segmenti. Eelkõige kajastas 3. segmendi kaalumata kogukasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust. Ajutise määruse põhjenduses 198 on esitatud suurettevõtjate kasumimarginaal uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(124)

Peale selle leiti, et ka kaalumata mikromajanduslikud näitajad on kooskõlas kahte liiki kaalumismeetoditel põhinevate mikromajanduslike näitajatega. Kaalumata jätmine mõjutas peamiselt 3. segmenti. Eelkõige kajastas 3. segmendi kaalumata kogukasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust. Ajutise määruse põhjenduses 198 on esitatud suurettevõtjate kasumimarginaal uurimisperioodil.

| (125) | 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumimarginaal ja investeeringutasuvus ning ka rahavoog vähenesid märkimisväärselt. VKEde kahjum uurimisperioodil oli eriti suur (–6,1 %). Sarnaseid järeldusi saab teha rahavoo ja investeeringutasuvuse kohta, mis muutus negatiivseks. Seepärast jäid VKEsid käsitlevad järeldused kehtivaks ning ajutises määruses ja vaidlustatud määruses esitatud suundumused kinnitati. |
| --- | --- |

(125)

3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumimarginaal ja investeeringutasuvus ning ka rahavoog vähenesid märkimisväärselt. VKEde kahjum uurimisperioodil oli eriti suur (–6,1 %). Sarnaseid järeldusi saab teha rahavoo ja investeeringutasuvuse kohta, mis muutus negatiivseks. Seepärast jäid VKEsid käsitlevad järeldused kehtivaks ning ajutises määruses ja vaidlustatud määruses esitatud suundumused kinnitati.

| (126) | Kuna käesoleva juhtumi puhul olid läbivaadatud kaalumise põhjal kindlaksmääratud mikromajanduslike näitajate suundumused sarnased kaalumata mikromajanduslikele näitajatele, siis leidis komisjon, et lõplikus etapis kohaldatud kaalumismeetod oli täpne turuolukorras, kus liidu tootmisharu koosnes nii suurettevõtjatest kui ka arvukatest VKEdest. Samuti täheldas komisjon, et Üldkohus ei seadnud kahtluse alla seda metoodikat iseenesest. |
| --- | --- |

(126)

Kuna käesoleva juhtumi puhul olid läbivaadatud kaalumise põhjal kindlaksmääratud mikromajanduslike näitajate suundumused sarnased kaalumata mikromajanduslikele näitajatele, siis leidis komisjon, et lõplikus etapis kohaldatud kaalumismeetod oli täpne turuolukorras, kus liidu tootmisharu koosnes nii suurettevõtjatest kui ka arvukatest VKEdest. Samuti täheldas komisjon, et Üldkohus ei seadnud kahtluse alla seda metoodikat iseenesest.

10.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

| (127) | Seoses makromajanduslike näitajatega leidis Üldkohus, et nagu CRIA ja CCCMC väitsid, jättis komisjon esitamata lisateabe kasutatud andmete allikate kohta. Samuti väitsid CRIA ja CCCMC lõplikus etapis, et nad kahtlevad teatava kasutatud teabe usaldusväärsuses, nagu on osutatud vaidlustatud määruse põhjenduses 201. |
| --- | --- |

(127)

Seoses makromajanduslike näitajatega leidis Üldkohus, et nagu CRIA ja CCCMC väitsid, jättis komisjon esitamata lisateabe kasutatud andmete allikate kohta. Samuti väitsid CRIA ja CCCMC lõplikus etapis, et nad kahtlevad teatava kasutatud teabe usaldusväärsuses, nagu on osutatud vaidlustatud määruse põhjenduses 201.

| (128) | Kohtuotsuse täitmiseks küsis komisjon lisateavet ja sai täiendavaid selgitusi Euroopa rehvi- ja kummitootjate ühenduse (edaspidi „ETRMA“) esindajatega korraldatud kohtumise käigus. ETRMA esitas üksikasjalikku teavet metoodika kohta, mida ühendus turuandmete koondamisel kasutas. Kõikidele huvitatud isikutele tehti kättesaadavaks kohtumise protokolli avalik versioon koos mitme lisaga. Lisades on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas ETRMA ja teda abistanud sidusettevõtja Europol Governance andmed koostasid; viimane koostas ühenduse nimel makromajanduslikud andmed. Komisjon kordas, et teatavad eksportivad tootjad (näiteks Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli), kes on ETRMA liikmed, lõplike järelduste avalikustamise ajal ETRMA esitatud makromajanduslikke andmeid iseenesest ei vaidlustanud. |
| --- | --- |

(128)

Kohtuotsuse täitmiseks küsis komisjon lisateavet ja sai täiendavaid selgitusi Euroopa rehvi- ja kummitootjate ühenduse (edaspidi „ETRMA“) esindajatega korraldatud kohtumise käigus. ETRMA esitas üksikasjalikku teavet metoodika kohta, mida ühendus turuandmete koondamisel kasutas. Kõikidele huvitatud isikutele tehti kättesaadavaks kohtumise protokolli avalik versioon koos mitme lisaga. Lisades on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas ETRMA ja teda abistanud sidusettevõtja Europol Governance andmed koostasid; viimane koostas ühenduse nimel makromajanduslikud andmed. Komisjon kordas, et teatavad eksportivad tootjad (näiteks Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli), kes on ETRMA liikmed, lõplike järelduste avalikustamise ajal ETRMA esitatud makromajanduslikke andmeid iseenesest ei vaidlustanud.

| (129) | Selle põhjal leidis komisjon, et ta on järginud makromajanduslike andmete allikaid käsitlevaid Üldkohtu järeldusi, mis on esitatud kohtuotsuse punktis 244. |
| --- | --- |

(129)

Selle põhjal leidis komisjon, et ta on järginud makromajanduslike andmete allikaid käsitlevaid Üldkohtu järeldusi, mis on esitatud kohtuotsuse punktis 244.

10.3.   Liidu tootmisharu hulka kuuluvad tootmise lõpetanud VKEd

Liidu tootmisharu hulka kuuluvad tootmise lõpetanud VKEd

| (130) | Üldkohus märkis, et hagejad väitsid ärakuulamisel õigesti, et kaheksa eri turvisetarnija esitatud 85 tootmise lõpetanud VKE nime edastamine ei võimaldanud teha kindlaks individuaalseid ärisuhteid tarnija ja kliendi vahel ning sellest tulenevalt ei olnud need nimed seotud mingite andmetega, mis oleksid võinud olla konfidentsiaalsed. Nendel asjaoludel ei ole komisjon tõestanud, et liidu tootmisharu hulka kuuluvate tootmise lõpetanud VKEde loetelu oleks konfidentsiaalne (vt kohtuotsuse punkt 253). |
| --- | --- |

(130)

Üldkohus märkis, et hagejad väitsid ärakuulamisel õigesti, et kaheksa eri turvisetarnija esitatud 85 tootmise lõpetanud VKE nime edastamine ei võimaldanud teha kindlaks individuaalseid ärisuhteid tarnija ja kliendi vahel ning sellest tulenevalt ei olnud need nimed seotud mingite andmetega, mis oleksid võinud olla konfidentsiaalsed. Nendel asjaoludel ei ole komisjon tõestanud, et liidu tootmisharu hulka kuuluvate tootmise lõpetanud VKEde loetelu oleks konfidentsiaalne (vt kohtuotsuse punkt 253).

| (131) | Komisjon leidis, et põhimõtteliselt ei tohiks äriühingu nime ilma kõnealuse äriühingu sõnaselge nõusolekuta teistele huvitatud isikutele avalikustada. Peale selle ei pruugi turvisetarnija ja tema kliendi vahelise seose eemaldamine olla piisav, et seda teavet oleks võimalik avalikustada. Kliendinimekiri on üks äriühingu peamine vara ja seega ei ole turvisetarnija huvitatud seda liiki teabe konkurentidele avalikustamisest. Lisaks ei tegelenud mõni asjaomane VKE 100 % ulatuses protekteerimisega, vaid protekteerimine oli üks tegevus mitme hulgas (näiteks uute rehvide müümine või töökojateenused suurte veokiparkidega äriühingutele). Samuti ei tähendanud asjaolu, et äriühingu teatel on klient lõpetanud turvisematerjalide ostmise, tingimata seda, et asjaomane äriühing oleks pankrotistunud või tegevuse lõpetanud. Seega saaks selle teabe esitamise tulemusel avalikuks tundlik äriteave. |
| --- | --- |

(131)

Komisjon leidis, et põhimõtteliselt ei tohiks äriühingu nime ilma kõnealuse äriühingu sõnaselge nõusolekuta teistele huvitatud isikutele avalikustada. Peale selle ei pruugi turvisetarnija ja tema kliendi vahelise seose eemaldamine olla piisav, et seda teavet oleks võimalik avalikustada. Kliendinimekiri on üks äriühingu peamine vara ja seega ei ole turvisetarnija huvitatud seda liiki teabe konkurentidele avalikustamisest. Lisaks ei tegelenud mõni asjaomane VKE 100 % ulatuses protekteerimisega, vaid protekteerimine oli üks tegevus mitme hulgas (näiteks uute rehvide müümine või töökojateenused suurte veokiparkidega äriühingutele). Samuti ei tähendanud asjaolu, et äriühingu teatel on klient lõpetanud turvisematerjalide ostmise, tingimata seda, et asjaomane äriühing oleks pankrotistunud või tegevuse lõpetanud. Seega saaks selle teabe esitamise tulemusel avalikuks tundlik äriteave.

| (132) | Kuigi koondandmeid mitme isiku müügimahtude või väärtuste kohta võib avalikustada, ilma et tekiks konfidentsiaalsusega seotud probleeme, eriti kui tegemist on samasse vahemikku jäävate koondandmetega, siis sama ei kehti äriühingu nime puhul. Lisaks ei saa koostööd tegev isik avalikustada seda teavet ilma selle isiku loata, kelle nimi esitatakse. Sellest tulenevalt oleks iga turvisetarnija pidanud kõnealuse kliendinimekirja avalikustamiseks taotlema kõikidelt oma klientidelt luba avalikustada nende nimi teistele huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(132)

Kuigi koondandmeid mitme isiku müügimahtude või väärtuste kohta võib avalikustada, ilma et tekiks konfidentsiaalsusega seotud probleeme, eriti kui tegemist on samasse vahemikku jäävate koondandmetega, siis sama ei kehti äriühingu nime puhul. Lisaks ei saa koostööd tegev isik avalikustada seda teavet ilma selle isiku loata, kelle nimi esitatakse. Sellest tulenevalt oleks iga turvisetarnija pidanud kõnealuse kliendinimekirja avalikustamiseks taotlema kõikidelt oma klientidelt luba avalikustada nende nimi teistele huvitatud isikutele.

| (133) | Vaidlustatud määruse koostamise ajal oleks saanud huvitatud isikutele avalikustada ainult nende äriühingute nimed, kelle puhul on teatatud pankrotist või likvideerimisest. Komisjonil ei olnud aga üksikasjalikku teavet selle kohta, milline äriühing on läinud pankrotti või likvideeritud või lihtsalt tootmise lõpetanud. Oma toimikusse lisatud 19. juuli 2019. aasta teates selgitas komisjon üksikasjalikult eespool nimetatud loetelu koostamise metoodikat. Vaidlustatud määruse koostamise ajal võttis komisjon ühendust kaheksa turvisetarnijaga, et saada teavet nende kliendinimekirjade ja müügi kohta vaatlusalusel perioodil (1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017). Kuna protekteerijatel võib olla mitu tarnijat, siis väljendati tarnijate esitatud teavet koondandmetena kliendi kohta, et teha kindlaks äriühingud, kes lõpetasid vaatlusalusel perioodil turvisematerjali ostmise. Selle andmebaasi põhjal oli komisjonil võimalik teha kindlaks protekteerijad, kes vahetasid ühe tarnija teise vastu. Samuti märkis komisjon ajutise määruse põhjendusele 202 osutades vaidlustatud määruse põhjenduses 244, et vähemalt 85 VKEd lõpetasid tootmise. |
| --- | --- |

(133)

Vaidlustatud määruse koostamise ajal oleks saanud huvitatud isikutele avalikustada ainult nende äriühingute nimed, kelle puhul on teatatud pankrotist või likvideerimisest. Komisjonil ei olnud aga üksikasjalikku teavet selle kohta, milline äriühing on läinud pankrotti või likvideeritud või lihtsalt tootmise lõpetanud. Oma toimikusse lisatud 19. juuli 2019. aasta teates selgitas komisjon üksikasjalikult eespool nimetatud loetelu koostamise metoodikat. Vaidlustatud määruse koostamise ajal võttis komisjon ühendust kaheksa turvisetarnijaga, et saada teavet nende kliendinimekirjade ja müügi kohta vaatlusalusel perioodil (1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017). Kuna protekteerijatel võib olla mitu tarnijat, siis väljendati tarnijate esitatud teavet koondandmetena kliendi kohta, et teha kindlaks äriühingud, kes lõpetasid vaatlusalusel perioodil turvisematerjali ostmise. Selle andmebaasi põhjal oli komisjonil võimalik teha kindlaks protekteerijad, kes vahetasid ühe tarnija teise vastu. Samuti märkis komisjon ajutise määruse põhjendusele 202 osutades vaidlustatud määruse põhjenduses 244, et vähemalt 85 VKEd lõpetasid tootmise.

| (134) | Komisjonil puudus teave kõikide protekteerijate õigusliku seisundi kohta. Eelkõige ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks pankrotti läinud või tegevuse lõpetanud äriühinguid ja seega seda teavet huvitatud isikutele esitada. |
| --- | --- |

(134)

Komisjonil puudus teave kõikide protekteerijate õigusliku seisundi kohta. Eelkõige ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks pankrotti läinud või tegevuse lõpetanud äriühinguid ja seega seda teavet huvitatud isikutele esitada.

| (135) | Uurimise käigus võttis komisjon ühendust koostööd tegevate turvisetarnijatega, et saada teavet turvisematerjalide ostmise lõpetanud äriühingute tegeliku õigusliku seisundi kohta. Komisjoni taotlusel andsid turvisetarnijad nõusoleku nende nimede avalikustamiseks, kuid tingimusel, et nende äriühingu nime ei seostata klientide nimedega. Komisjon tegi kindlaks, et enamik loetelusse kantud äriühinguid äritegevusega aktiivselt ei tegelenud. Seepärast otsustas komisjon avalikustada nende VKEde loetelu, kes olid lõpetanud huvitatud isikutelt turvisematerjali ostmise. Nende nimed on esitatud juhtumi mittekonfidentsiaalses toimikus. |
| --- | --- |

(135)

Uurimise käigus võttis komisjon ühendust koostööd tegevate turvisetarnijatega, et saada teavet turvisematerjalide ostmise lõpetanud äriühingute tegeliku õigusliku seisundi kohta. Komisjoni taotlusel andsid turvisetarnijad nõusoleku nende nimede avalikustamiseks, kuid tingimusel, et nende äriühingu nime ei seostata klientide nimedega. Komisjon tegi kindlaks, et enamik loetelusse kantud äriühinguid äritegevusega aktiivselt ei tegelenud. Seepärast otsustas komisjon avalikustada nende VKEde loetelu, kes olid lõpetanud huvitatud isikutelt turvisematerjali ostmise. Nende nimed on esitatud juhtumi mittekonfidentsiaalses toimikus.

10.4.   Teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus

Teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus

| (136) | Üldkohus leidis, et komisjon ei avalikustanud teavet VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus (vt kohtuotsuse punktid 244–266). |
| --- | --- |

(136)

Üldkohus leidis, et komisjon ei avalikustanud teavet VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus (vt kohtuotsuse punktid 244–266).

| (137) | Komisjon esitas aga VKEde täpse osakaalu liidu tootmisharus vaidlustatud määruse tabelis 4. |
| --- | --- |

(137)

Komisjon esitas aga VKEde täpse osakaalu liidu tootmisharus vaidlustatud määruse tabelis 4.

| (138) | Nagu on osutatud vaidlustatud määruse tabelis 4, ei põhinenud läbivaadatud kaalumismeetod koostööd tegevate äriühingute teatatud mahtudel, vaid VKEde ja suurettevõtjate müügi kogumahtudel, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis. Konkreetsed kasutatud alusandmed on esitatud alljärgnevas tabelis 12.

  Tabel 12


  VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis (%) | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügimaht, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 8 (tükkides) | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 4 | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Suurettevõtjate müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Valimisse kaasatud VKEde müügimaht (tükkides) | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| Valimisse kaasatud VKEde protsendimäär võrreldes VKEde kogu müügimahuga | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| Valimisse kaasatud suurettevõtjate protsendimäär võrreldes suurettevõtjate kogu müügimahuga | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Kohaldatud kaalutegur | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Kaalutegur
  = (valimisse kaasatud suurettevõtjate % × kõikide VKEde müügimaht)/(valimisse kaasatud VKEde müügimaht) – 1 |

(138)

Nagu on osutatud vaidlustatud määruse tabelis 4, ei põhinenud läbivaadatud kaalumismeetod koostööd tegevate äriühingute teatatud mahtudel, vaid VKEde ja suurettevõtjate müügi kogumahtudel, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis. Konkreetsed kasutatud alusandmed on esitatud alljärgnevas tabelis 12.

Tabel 12

Tabel 12

VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis (%)

VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis (%)

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Liidu müügimaht, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 8 (tükkides)

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 4

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Suurettevõtjate müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Valimisse kaasatud VKEde müügimaht (tükkides)

91 700

84 500

79 300

74 600

Valimisse kaasatud VKEde protsendimäär võrreldes VKEde kogu müügimahuga

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

Valimisse kaasatud suurettevõtjate protsendimäär võrreldes suurettevõtjate kogu müügimahuga

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Kohaldatud kaalutegur

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Kaalutegur

= (valimisse kaasatud suurettevõtjate % × kõikide VKEde müügimaht)/(valimisse kaasatud VKEde müügimaht) – 1

10.5.   Uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht

Uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht

| (139) | Komisjon tuletas meelde, et nõuetekohaselt põhjendatud taotluste alusel tagas ta kogu uurimise jooksul kõikide kaebuse esitajate anonüümsuse. Peale selle ja eesmärgiga kõnealust anonüümsust veelgi rohkem kaitsta, põhines läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks kasutatud suhtarv üksnes liidu kogumüügil, sealhulgas VKEde kogumüügil, mitte ainult koostööd teinud VKEde müügimahtudel. Sellest tulenevalt ei olnud koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude näol tegemist olulise fakti või kaalutlusega, mille põhjal komisjon liidu tootmisharu kahjunäitajad kindlaks tegi. Siiski leidis Üldkohus oma otsuse punktis 256, et komisjon ei selgitanud konkreetselt, kuidas koondnäitaja avalikustamine võiks aidata kindlaks teha teatavate kaebuse esitajate isikut. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon tuletas meelde, et nõuetekohaselt põhjendatud taotluste alusel tagas ta kogu uurimise jooksul kõikide kaebuse esitajate anonüümsuse. Peale selle ja eesmärgiga kõnealust anonüümsust veelgi rohkem kaitsta, põhines läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks kasutatud suhtarv üksnes liidu kogumüügil, sealhulgas VKEde kogumüügil, mitte ainult koostööd teinud VKEde müügimahtudel. Sellest tulenevalt ei olnud koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude näol tegemist olulise fakti või kaalutlusega, mille põhjal komisjon liidu tootmisharu kahjunäitajad kindlaks tegi. Siiski leidis Üldkohus oma otsuse punktis 256, et komisjon ei selgitanud konkreetselt, kuidas koondnäitaja avalikustamine võiks aidata kindlaks teha teatavate kaebuse esitajate isikut.

| (140) | Komisjon leidis, et teatavatel juhtudel ei pruugi koondandmete avalikustamine tõepoolest võimaldada kaebuse esitajate isikut kindlaks teha. See võib kehtida näiteks tootmisharu puhul, kus äriühingute müügimahud on jaotunud ebaühtlaselt ja igal ettevõtjal on väike turuosa. Käesoleval juhul jaguneb aga liidu tootmisharu ühelt poolt üksikute suurte äriühingute kontsernide ja teiselt poolt enam kui 380 VKE vahel. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 129, moodustab suurte kontsernide müük ligikaudu 85 % müügist liidus. Sellest tulenevalt võimaldaks VKEde täpsete mahtude (või isegi vahemike) avaldamine teistel isikutel järeldada, milline on suurtest liidu tootjatest kaebuse esitajate osa, ning kokkuvõttes teha kindlaks need suured liidu tootjad, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. Seega järeldas komisjon, olles enda kasutuses olevaid andmeid põhjalikult uuesti kontrollinud, et uurimises koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude (või isegi vahemike) avaldamine oleks kahjustanud kaebuse esitajate anonüümsust. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon leidis, et teatavatel juhtudel ei pruugi koondandmete avalikustamine tõepoolest võimaldada kaebuse esitajate isikut kindlaks teha. See võib kehtida näiteks tootmisharu puhul, kus äriühingute müügimahud on jaotunud ebaühtlaselt ja igal ettevõtjal on väike turuosa. Käesoleval juhul jaguneb aga liidu tootmisharu ühelt poolt üksikute suurte äriühingute kontsernide ja teiselt poolt enam kui 380 VKE vahel. Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 129, moodustab suurte kontsernide müük ligikaudu 85 % müügist liidus. Sellest tulenevalt võimaldaks VKEde täpsete mahtude (või isegi vahemike) avaldamine teistel isikutel järeldada, milline on suurtest liidu tootjatest kaebuse esitajate osa, ning kokkuvõttes teha kindlaks need suured liidu tootjad, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. Seega järeldas komisjon, olles enda kasutuses olevaid andmeid põhjalikult uuesti kontrollinud, et uurimises koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude (või isegi vahemike) avaldamine oleks kahjustanud kaebuse esitajate anonüümsust.

| (141) | Pärast avalikustamist kordas CRIA oma väidet, mille kohaselt komisjon oleks pidanud esitama nende VKEde täpse müügimahu, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. |
| --- | --- |

(141)

Pärast avalikustamist kordas CRIA oma väidet, mille kohaselt komisjon oleks pidanud esitama nende VKEde täpse müügimahu, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti.

| (142) | Komisjon leidis, et uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht oli kättesaadav uurimise jooksul (mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti) väljavõttelise uuringu vormide kaudu, mille kõik koostööd teinud äriühingud täitsid ja mis tehti kättesaadavaks avatud toimikus. Seega olid väljavõttelise uuringu vormid kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavad. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 139, ei võetud koostööd teinud VKEde täpset müügimahtu VKEde suhtarvu kindlaksmääramisel arvesse, vaid komisjon kasutas läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks ainult liidu kogumüüki. Seega ei kuulunud koostööd teinud VKEde täpne maht läbivaadatud väärtuste kindlaksmääramisel kasutatud oluliste faktide hulka. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 140, oleks nende andmete avalikustamine ohustanud ka kaebuse esitajate anonüümsust. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(142)

Komisjon leidis, et uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht oli kättesaadav uurimise jooksul (mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti) väljavõttelise uuringu vormide kaudu, mille kõik koostööd teinud äriühingud täitsid ja mis tehti kättesaadavaks avatud toimikus. Seega olid väljavõttelise uuringu vormid kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavad. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 139, ei võetud koostööd teinud VKEde täpset müügimahtu VKEde suhtarvu kindlaksmääramisel arvesse, vaid komisjon kasutas läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks ainult liidu kogumüüki. Seega ei kuulunud koostööd teinud VKEde täpne maht läbivaadatud väärtuste kindlaksmääramisel kasutatud oluliste faktide hulka. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 140, oleks nende andmete avalikustamine ohustanud ka kaebuse esitajate anonüümsust. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

11.   LÕPLIKUD MEETMED

LÕPLIKUD MEETMED

| (143) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes taaskehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks kindlakstehtud dumpingu- ja kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Käesoleval juhul tuleks kõikide asjaomaste eksportivate tootjate puhul kehtestada lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr kindlakstehtud kahjumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(143)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes taaskehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks kindlakstehtud dumpingu- ja kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. Käesoleval juhul tuleks kõikide asjaomaste eksportivate tootjate puhul kehtestada lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr kindlakstehtud kahjumarginaali tasemel.

| (144) | Tuleb märkida, et paralleelselt dumpinguvastase uurimisega viidi läbi ka subsiidiumivastane uurimine. Vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõikele 1 ning võttes arvesse seda, et rakendada tuleb väiksema tollimaksu reeglit, ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimäärad on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peetakse asjakohaseks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks kindlakstehtud lõplike subsiidiumimäärade tasemel ja seejärel kehtestada ka lõplik dumpinguvastane tollimaks asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel. |
| --- | --- |

(144)

Tuleb märkida, et paralleelselt dumpinguvastase uurimisega viidi läbi ka subsiidiumivastane uurimine. Vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artikli 24 lõikele 1 ning võttes arvesse seda, et rakendada tuleb väiksema tollimaksu reeglit, ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimäärad on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peetakse asjakohaseks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks kindlakstehtud lõplike subsiidiumimäärade tasemel ja seejärel kehtestada ka lõplik dumpinguvastane tollimaks asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel.

| (145) | Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjendustes 335–343, otsustas komisjon, et meetmete asjakohane vorm on kindlasummaline tollimaks. |
| --- | --- |

(145)

Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjendustes 335–343, otsustas komisjon, et meetmete asjakohane vorm on kindlasummaline tollimaks.

| (146) | Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et CIF-väärtused, mida komisjon hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide kindlaksmääramisel nimetajana kasutas, ei olnud järjepidevad. Mõlemad marginaalid oleks tulnud kindlaks määrata selle nimetaja põhjal, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks. |
| --- | --- |

(146)

Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et CIF-väärtused, mida komisjon hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide kindlaksmääramisel nimetajana kasutas, ei olnud järjepidevad. Mõlemad marginaalid oleks tulnud kindlaks määrata selle nimetaja põhjal, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks.

| (147) | Nagu komisjon eespool punktis 9 kirjeldas, tehti hinna allalöömise marginaali arvutamiseks kasutatud ekspordihind kindlaks, eemaldades valimisse kaasatud eksportivate tootjate müügihinnast esimesele sõltumatule kliendile kõik liidus kantud kulud (mis sõltusid iga tehingu suhtes kohaldatavatest Incotermsi eeskirjadest), et teha kindlaks väärtus liidu piiril. Näiteks arvati maha transpordikulud liidus. Kui see oli asjakohane, lisati sellele väärtusele tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Selle tulemusel saadi nn CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi liidu tootjate samamoodi kohandatud müügihinnaga, et teha kindlaks hinna allalöömise marginaal, mida väljendati protsendina liidu müügihinnast. |
| --- | --- |

(147)

Nagu komisjon eespool punktis 9 kirjeldas, tehti hinna allalöömise marginaali arvutamiseks kasutatud ekspordihind kindlaks, eemaldades valimisse kaasatud eksportivate tootjate müügihinnast esimesele sõltumatule kliendile kõik liidus kantud kulud (mis sõltusid iga tehingu suhtes kohaldatavatest Incotermsi eeskirjadest), et teha kindlaks väärtus liidu piiril. Näiteks arvati maha transpordikulud liidus. Kui see oli asjakohane, lisati sellele väärtusele tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Selle tulemusel saadi nn CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi liidu tootjate samamoodi kohandatud müügihinnaga, et teha kindlaks hinna allalöömise marginaal, mida väljendati protsendina liidu müügihinnast.

| (148) | Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal tooteliigi kaupa tehti kindlaks järgmiselt.






  — | Lugeja arvutamiseks võrreldi sama CIF-hinda mahalaadimisel, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks, liidu tootmisharu sihthinnaga. |
| --- | --- | --- |

(148)

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal tooteliigi kaupa tehti kindlaks järgmiselt.

—

Lugeja arvutamiseks võrreldi sama CIF-hinda mahalaadimisel, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks, liidu tootmisharu sihthinnaga.

| — | Nimetaja oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate teatatud liidu tolli kehtestatud CIF-väärtus. |
| --- | --- |

—

Nimetaja oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate teatatud liidu tolli kehtestatud CIF-väärtus.

| (149) | Võrdlemise eesmärgil peaks hinna allalöömise marginaali ja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kasutatud nimetaja väärtus olema väiksema tollimaksu reegli kohaldamisel alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt sama väärtus. Selle võrdluse eesmärk on teha kindlaks protsendimäär, mille võrra tuleks tollile deklareeritud impordihinda dumpinguvastase tollimaksuna tõsta, et kõrvaldada eelnevalt arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingusummade mõju. Kuna tollimaksu kohaldatakse liidu tollile deklareeritud CIF-väärtuse suhtes, siis ilmselgelt tuleb kõnealust tollimaksu matemaatiliselt väljendada protsendina sellestsamast eespool nimetatud CIF-hinnast, mille alusel, nagu eespool selgitatud, toll tollimaksu kohaldab. Oleks ebaloogiline ja matemaatiliselt ekslik arvutada protsendimäära nimetajana kasutatud ühe väärtuse alusel ja seejärel kohaldada tulemuseks saadud protsendimäära teistsuguse väärtuse suhtes. |
| --- | --- |

(149)

Võrdlemise eesmärgil peaks hinna allalöömise marginaali ja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kasutatud nimetaja väärtus olema väiksema tollimaksu reegli kohaldamisel alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt sama väärtus. Selle võrdluse eesmärk on teha kindlaks protsendimäär, mille võrra tuleks tollile deklareeritud impordihinda dumpinguvastase tollimaksuna tõsta, et kõrvaldada eelnevalt arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingusummade mõju. Kuna tollimaksu kohaldatakse liidu tollile deklareeritud CIF-väärtuse suhtes, siis ilmselgelt tuleb kõnealust tollimaksu matemaatiliselt väljendada protsendina sellestsamast eespool nimetatud CIF-hinnast, mille alusel, nagu eespool selgitatud, toll tollimaksu kohaldab. Oleks ebaloogiline ja matemaatiliselt ekslik arvutada protsendimäära nimetajana kasutatud ühe väärtuse alusel ja seejärel kohaldada tulemuseks saadud protsendimäära teistsuguse väärtuse suhtes.

| (150) | Esitatud märkuste põhjal kontrollis komisjon avalikustatud arvutused üle ja kinnitas, et nimetaja väärtuste kindlakstegemiseks kasutatud metoodika oli õige. Sellest tulenevalt lükkas komisjon tagasi väite, et CIF-väärtuste kasutamine ei olnud järjepidev ja et ühelt poolt CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel liidu hinnaga, ja teiselt poolt CIF-väärtus, mida kasutati nimetajana nii hinna allalöömise marginaali kui ka dumpingumarginaali kindlaksmääramisel, peaksid olema samad. |
| --- | --- |

(150)

Esitatud märkuste põhjal kontrollis komisjon avalikustatud arvutused üle ja kinnitas, et nimetaja väärtuste kindlakstegemiseks kasutatud metoodika oli õige. Sellest tulenevalt lükkas komisjon tagasi väite, et CIF-väärtuste kasutamine ei olnud järjepidev ja et ühelt poolt CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel liidu hinnaga, ja teiselt poolt CIF-väärtus, mida kasutati nimetajana nii hinna allalöömise marginaali kui ka dumpingumarginaali kindlaksmääramisel, peaksid olema samad.

| (151) | CRIA väitis, et komisjon kasutas kindlasummalise tollimaksu kindlaksmääramisel valet metoodikat, sest kahjumarginaali protsendimäära ekstrapoleeriti tollimaksus rehvi kohta, tuginedes impordi kogumahule, selle asemel et kasutada üksnes võrdväärsete tooteliikide mahtu, mida oli kasutatud algselt arvutatud kahjumarginaali puhul. |
| --- | --- |

(151)

CRIA väitis, et komisjon kasutas kindlasummalise tollimaksu kindlaksmääramisel valet metoodikat, sest kahjumarginaali protsendimäära ekstrapoleeriti tollimaksus rehvi kohta, tuginedes impordi kogumahule, selle asemel et kasutada üksnes võrdväärsete tooteliikide mahtu, mida oli kasutatud algselt arvutatud kahjumarginaali puhul.

| (152) | Komisjon kasutas sama metoodikat, mida ta oli kasutanud vaidlustatud määruses ja mida Üldkohus ei olnud kehtetuks tunnistanud. Komisjon märkis, et dumpinguvastastel meetmetel peab sõltumata nende vormist igal juhul olema samaväärne parandav mõju. Vaidlustatud ei ole asjaolu, et kui tollimaks oleks kehtestatud väärtuselise meetmena, siis kohaldataks väärtuselist tollimaksu kogu impordile ja kõikidele vaatlusaluse toote liikidele, olenemata sellest, kas turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingu summa kindlaksmääramisel võeti konkreetset tooteliiki arvesse. Selle tulemusel peab olukorras, kus tollimaksu otsustatakse väljendada kindla summana, kõnealune kindlasummaline tollimaks põhinema vaatlusaluse toote koguimpordi müügil asjaomase uurimisperioodi jooksul, sest seda kohaldatakse kõikide tooteliikide impordi suhtes samamoodi kui samaväärset väärtuselist tollimaksu. Seega leidis komisjon, et asjakohane oli võtta arvesse impordi kogumahtu, nagu ta oleks teinud juhul, kui kohaldatud oleks väärtuselist tollimaksu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon kasutas sama metoodikat, mida ta oli kasutanud vaidlustatud määruses ja mida Üldkohus ei olnud kehtetuks tunnistanud. Komisjon märkis, et dumpinguvastastel meetmetel peab sõltumata nende vormist igal juhul olema samaväärne parandav mõju. Vaidlustatud ei ole asjaolu, et kui tollimaks oleks kehtestatud väärtuselise meetmena, siis kohaldataks väärtuselist tollimaksu kogu impordile ja kõikidele vaatlusaluse toote liikidele, olenemata sellest, kas turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingu summa kindlaksmääramisel võeti konkreetset tooteliiki arvesse. Selle tulemusel peab olukorras, kus tollimaksu otsustatakse väljendada kindla summana, kõnealune kindlasummaline tollimaks põhinema vaatlusaluse toote koguimpordi müügil asjaomase uurimisperioodi jooksul, sest seda kohaldatakse kõikide tooteliikide impordi suhtes samamoodi kui samaväärset väärtuselist tollimaksu. Seega leidis komisjon, et asjakohane oli võtta arvesse impordi kogumahtu, nagu ta oleks teinud juhul, kui kohaldatud oleks väärtuselist tollimaksu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (153) | Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd tollimaksumäära kehtestamisel. |
| --- | --- |

(153)

Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd tollimaksumäära kehtestamisel.

| (154) | Toimikusse lisatud 31. jaanuari 2023. aasta teates selgitas komisjon, et ta võttis arvesse kahju kõrvaldamist võimaldavat taset 32,39 %, mida kohaldati äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes tasakaalustavaid tollimakse kehtestava määruse jõustumisele eelneval ajavahemikul (8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018). Vastav kindlasummaline tollimaksumäär kõnealuse ajavahemiku eest oli seega 49,31 eurot/tükk. Alates 13. novembrist 2018, mil jõustus määrus (EL) 2018/1690, millega vastavalt muudeti vaidlustatud määrust, kehtestas komisjon aga äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes seoses subsiidiume käsitleva uurimisega suurema kahjumarginaali (55,07 %), sest äriühing tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. Selle tulemusel oli dumpingumarginaal null ja subsiidiumimäär 51,8 %, mis võrdub kindlasummalise tasakaalustava tollimaksuga 57,28 eurot/tükk. CRIA ei esitanud selle selgituse kohta märkusi. Sellest tulenevalt lükati tagasi CRIA väide, et komisjon tegi kõnealuse äriühingu kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel vea. |
| --- | --- |

(154)

Toimikusse lisatud 31. jaanuari 2023. aasta teates selgitas komisjon, et ta võttis arvesse kahju kõrvaldamist võimaldavat taset 32,39 %, mida kohaldati äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes tasakaalustavaid tollimakse kehtestava määruse jõustumisele eelneval ajavahemikul (8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018). Vastav kindlasummaline tollimaksumäär kõnealuse ajavahemiku eest oli seega 49,31 eurot/tükk. Alates 13. novembrist 2018, mil jõustus määrus (EL) 2018/1690, millega vastavalt muudeti vaidlustatud määrust, kehtestas komisjon aga äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes seoses subsiidiume käsitleva uurimisega suurema kahjumarginaali (55,07 %), sest äriühing tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. Selle tulemusel oli dumpingumarginaal null ja subsiidiumimäär 51,8 %, mis võrdub kindlasummalise tasakaalustava tollimaksuga 57,28 eurot/tükk. CRIA ei esitanud selle selgituse kohta märkusi. Sellest tulenevalt lükati tagasi CRIA väide, et komisjon tegi kõnealuse äriühingu kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel vea.

| (155) | Pärast avalikustamist väitis CRIA ühtlasi, et kolme äriühingu, nimelt äriühingute Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd tollimaksumäära tuleks samuti langetada, sest komisjon ei rakendanud piisavalt Üldkohtu otsuse punkte 190–192. |
| --- | --- |

(155)

Pärast avalikustamist väitis CRIA ühtlasi, et kolme äriühingu, nimelt äriühingute Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd tollimaksumäära tuleks samuti langetada, sest komisjon ei rakendanud piisavalt Üldkohtu otsuse punkte 190–192.

| (156) | Nagu on selgitatud põhjenduses 70 eespool, tegi komisjon kindlaks, et lisaks kohandusele, mille raames lisati eksportivate tootjate ekspordihinnale vajaduse korral uuesti eelnevalt alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel kohaldamise tulemusel kõrvaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, ei ole vaja täiendavaid kohandusi teha. Nagu on osutatud põhjendustes 72, 73 ja 88 eespool, tegi komisjon kindlaks, et kaudse ja otsese müügi või eri liiki klientidele toimuva müügi õiglase võrdlemisega seoses ei esinenud probleeme. Selle tulemusel võrreldi kahjumarginaalide kindlakstegemiseks sarnaselt vaidlustatud määruses kohaldatud metoodikale valimisse kaasatud eksportivate tootjate otsemüüki tooteliikide kaupa valimisse kaasatud liidu tootjate müügiga. See kehtis ka jääktollimaksu arvutamisel, mis põhines ainult otsemüügiga tegelenud Xingyuani kontserni kahjumarginaalil 55,1 %. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks, et äriühingute Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid jääktollimakse ning äriühingu Weifang Yueling suhtes kohaldatavat tasakaalustavat jääktollimaksu ei tuleks muuta. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et tema järeldused on kooskõlas Üldkohtu otsuse punktidega 190–192, ja lükkas selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(156)

Nagu on selgitatud põhjenduses 70 eespool, tegi komisjon kindlaks, et lisaks kohandusele, mille raames lisati eksportivate tootjate ekspordihinnale vajaduse korral uuesti eelnevalt alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel kohaldamise tulemusel kõrvaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, ei ole vaja täiendavaid kohandusi teha. Nagu on osutatud põhjendustes 72, 73 ja 88 eespool, tegi komisjon kindlaks, et kaudse ja otsese müügi või eri liiki klientidele toimuva müügi õiglase võrdlemisega seoses ei esinenud probleeme. Selle tulemusel võrreldi kahjumarginaalide kindlakstegemiseks sarnaselt vaidlustatud määruses kohaldatud metoodikale valimisse kaasatud eksportivate tootjate otsemüüki tooteliikide kaupa valimisse kaasatud liidu tootjate müügiga. See kehtis ka jääktollimaksu arvutamisel, mis põhines ainult otsemüügiga tegelenud Xingyuani kontserni kahjumarginaalil 55,1 %. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks, et äriühingute Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid jääktollimakse ning äriühingu Weifang Yueling suhtes kohaldatavat tasakaalustavat jääktollimaksu ei tuleks muuta. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et tema järeldused on kooskõlas Üldkohtu otsuse punktidega 190–192, ja lükkas selle väite tagasi.

| (157) | Pärast avalikustamist avastas komisjon vea Aeolus/Pirelli kohta kindlakstehtud kahjumarginaalil põhinevas kindlasummalises tollimaksus. Kahjumarginaali korrigeeriti 29,79 %-lt 27,56 %-le ja sellest teavitati kõiki huvitatud isikuid. |
| --- | --- |

(157)

Pärast avalikustamist avastas komisjon vea Aeolus/Pirelli kohta kindlakstehtud kahjumarginaalil põhinevas kindlasummalises tollimaksus. Kahjumarginaali korrigeeriti 29,79 %-lt 27,56 %-le ja sellest teavitati kõiki huvitatud isikuid.

| (158) | Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea Hankooki kontserni tollimaksumäära kehtestamisel. |
| --- | --- |

(158)

Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea Hankooki kontserni tollimaksumäära kehtestamisel.

| (159) | Selle väite analüüsimisel avastas komisjon tõepoolest tehnilise vea ja korrigeeris Hankooki kontserni kahjumarginaali 11,18 %-lt 10,31 %-le. |
| --- | --- |

(159)

Selle väite analüüsimisel avastas komisjon tõepoolest tehnilise vea ja korrigeeris Hankooki kontserni kahjumarginaali 11,18 %-lt 10,31 %-le.

| (160) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad olema järgmised.













  Äriühing | Dumpingumarginaal | Subsiidiumimäär | Kahjumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Kindlasummaline tasakaalustav tollimaks | Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks (46) | Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI kontsern | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Hankooki kontsern | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Muud lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Subsiidiumimäär

Kahjumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Kindlasummaline tasakaalustav tollimaks

Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks (46)

46

Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks (47)

47

GITI kontsern

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Hankooki kontsern

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Muud lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Muudetud dumpinguvastase tollimaksu määr kehtib ilma ajalise katkestuseta alates ajutise määruse jõustumisest (see tähendab alates 8. maist 2018). |
| --- | --- |

(161)

Muudetud dumpinguvastase tollimaksu määr kehtib ilma ajalise katkestuseta alates ajutise määruse jõustumisest (see tähendab alates 8. maist 2018).

| (162) | Samuti tuleb kohaldada erinevat dumpinguvastase tollimaksu määra lõpliku subsiidiumivastase määruse jõustumisele eelneva ajavahemiku (see tähendab 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018) eest. Sel ajavahemikul kohaldatav tollimaks on võrdne kõikide asjaomaste äriühingute suhtes kehtestatud kahjumarginaaliga. |
| --- | --- |

(162)

Samuti tuleb kohaldada erinevat dumpinguvastase tollimaksu määra lõpliku subsiidiumivastase määruse jõustumisele eelneva ajavahemiku (see tähendab 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018) eest. Sel ajavahemikul kohaldatav tollimaks on võrdne kõikide asjaomaste äriühingute suhtes kehtestatud kahjumarginaaliga.

| (163) | Kuigi kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 olid hagejad ainult Aeolus Tyre Co., Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, leidis komisjon, et korrigeeritud tollimaks on kohaldatav asjaomaste kontsernide suhtes tervikuna. Aeoluse kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd. Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd ja Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Kuigi kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 olid hagejad ainult Aeolus Tyre Co., Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, leidis komisjon, et korrigeeritud tollimaks on kohaldatav asjaomaste kontsernide suhtes tervikuna. Aeoluse kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd. Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd ja Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (164) | Tolliasutustele tehakse ülesandeks nõuda asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksta vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi. |
| --- | --- |

(164)

Tolliasutustele tehakse ülesandeks nõuda asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksta vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi.

| (165) | Käesoleva määrusega ei muudeta nende eksportivate tootjate tollimaksumäärasid, keda uurimise taasalustamise teates ja registreerimismääruses ei käsitletud. Seega nende eksportivate tootjate tollimaksud ei muutu ja seetõttu ei ole neid äriühinguid käesolevas määruses nimetatud. |
| --- | --- |

(165)

Käesoleva määrusega ei muudeta nende eksportivate tootjate tollimaksumäärasid, keda uurimise taasalustamise teates ja registreerimismääruses ei käsitletud. Seega nende eksportivate tootjate tollimaksud ei muutu ja seetõttu ei ole neid äriühinguid käesolevas määruses nimetatud.

| (166) | Pärast avalikustamist väitis Hämmerling, et kuna komisjon kavatses tollimaksud taaskehtestada pikema aja eest kui liidu tolliseadustikuga ette nähtud kolme aasta pikkune tähtaeg, peaks komisjon samuti täpsustama, et ka taaskehtestatud tollimaksude ja varem kohaldatud tollimaksude vahe tuleks hüvitada kolme aasta pikkust tähtaega ületava ajavahemiku eest. |
| --- | --- |

(166)

Pärast avalikustamist väitis Hämmerling, et kuna komisjon kavatses tollimaksud taaskehtestada pikema aja eest kui liidu tolliseadustikuga ette nähtud kolme aasta pikkune tähtaeg, peaks komisjon samuti täpsustama, et ka taaskehtestatud tollimaksude ja varem kohaldatud tollimaksude vahe tuleks hüvitada kolme aasta pikkust tähtaega ületava ajavahemiku eest.

| (167) | Komisjon tuletas kõigepealt meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei takista liidu tolliseadustik komisjonil võtta vastu määrust, millega taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks pikema ajavahemiku eest kui kolm aastat (50). |
| --- | --- |

(167)

Komisjon tuletas kõigepealt meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei takista liidu tolliseadustik komisjonil võtta vastu määrust, millega taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks pikema ajavahemiku eest kui kolm aastat (50).

50

| (168) | Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 164, nõuavad tolliasutused asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksavad vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusnormidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi. Üldkohus selgitas kohtuotsuses T-440/20, et kohaldatavad tollialased õigusnormid on muu hulgas liidu tolliseadustiku artikli 101 lõige 1, artikli 102 lõike 1 esimene lõik, artikli 103 lõige 1 ja artikli 104 lõige 2. Nende sätete kohaselt määravad makstava tollimaksu summa kindlaks pädevad tolliasutused, kes vastutavad tollivõlast teavitamise eest, välja arvatud juhul, kui võla tekkimise kuupäevast on möödunud kolme aasta pikkune ajavahemik. Kohus selgitas täiendavalt järgmist: „Sellest järeldub, et liidu tolliseadustiku artikli 103 lõikes 1 sätestatud reegli mõju ei ole tõepoolest mitte üksnes see, et võlgnikule ei teatata tollivõla summast pärast kolme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist tema tollivõla tekkimise kuupäevast, vaid ka see, et kõnealuse ajavahemiku möödumisel kohaldatakse ka asjaomase tollivõla enda suhtes aegumistähtaega. Seda reeglit kohaldatakse aga üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama“ (51). Sellest tulenevalt kinnitas komisjon, et käesoleva juhtumi puhul kehtib hüvitamisel kolme aasta pikkune tähtaeg, ja lükkas taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(168)

Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 164, nõuavad tolliasutused asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksavad vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusnormidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi. Üldkohus selgitas kohtuotsuses T-440/20, et kohaldatavad tollialased õigusnormid on muu hulgas liidu tolliseadustiku artikli 101 lõige 1, artikli 102 lõike 1 esimene lõik, artikli 103 lõige 1 ja artikli 104 lõige 2. Nende sätete kohaselt määravad makstava tollimaksu summa kindlaks pädevad tolliasutused, kes vastutavad tollivõlast teavitamise eest, välja arvatud juhul, kui võla tekkimise kuupäevast on möödunud kolme aasta pikkune ajavahemik. Kohus selgitas täiendavalt järgmist: „Sellest järeldub, et liidu tolliseadustiku artikli 103 lõikes 1 sätestatud reegli mõju ei ole tõepoolest mitte üksnes see, et võlgnikule ei teatata tollivõla summast pärast kolme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist tema tollivõla tekkimise kuupäevast, vaid ka see, et kõnealuse ajavahemiku möödumisel kohaldatakse ka asjaomase tollivõla enda suhtes aegumistähtaega. Seda reeglit kohaldatakse aga üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama“ (51). Sellest tulenevalt kinnitas komisjon, et käesoleva juhtumi puhul kehtib hüvitamisel kolme aasta pikkune tähtaeg, ja lükkas taotluse tagasi.

51

12.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (169) | Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (52) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(169)

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (52) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

52

Euroopa Liidu Teataja

| (170) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(170)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõigetes 2 ja 3 loetletud äriühingute suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste teatavate uute või protekteeritud kummist õhkrehvide impordile, mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121 ning mis kuuluvad CN-koodide 4011 20 90 ja ex 4012 12 00 (TARICi kood 4012120010) alla ning on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Ajavahemikul 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018 on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote suhtes, järgmine (eurot/tükk).

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 46,81 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 21,12 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Muud lisas loetletud äriühingud, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse ja kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 37,98 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 49,31 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 61,76 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 61,76 | C876 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

46,81

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

21,12

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Muud lisas loetletud äriühingud, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse ja kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

49,31

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

61,76

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

61,76

C876

3.   Alates 13. novembrist 2018 on lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote suhtes, järgmine (eurot/tükk).

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 35,74 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 17,37 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 0 | C877 (54) |
| Muud lisas loetletud äriühingud, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse ja kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 10,29 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 0 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 4,48 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 4,48 | C876 |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

35,74

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

17,37

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

0

C877 (54)

Muud lisas loetletud äriühingud, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse ja kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

10,29

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

0

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

4,48

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

4,48

C876

Artikkel 2

Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida artikli 1 lõigetes 2 ja 3 osutatud eksportivad tootjad on maksnud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2018/1579 ja mis ületab artiklis 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, kuulub tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega. Võimalikud tollimaksutagastused, mis on tehtud pärast Üldkohtu otsust kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19: China Rubber Industry Association (CRIA) ja China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) vs. Euroopa Komisjon, tuleb tagasimakse teinud asutustel artikli 1 lõigetes 2 ja 3 sätestatud summa ulatuses tagasi nõuda.

Artikkel 3

Artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu kogutakse ka impordilt, mis on registreeritud kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2022/1175 (millega kehtestatakse pärast uurimise taasalustamist registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes, et rakendada 4. mai 2022. aasta otsuseid liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2018/1579 ja rakendusmäärust (EL) 2018/1690) artikli 1 lõikega 3.

Artikkel 4

Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2022/1175 artikli 1 lõike 1 kohase impordi registreerimise ja nimetatud määrus tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 4. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/683, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ning millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/163 (ELT L 116, 7.5.2018, lk 8).

2

(3)  Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 263, 22.10.2018, lk 3).

3

(4)  Komisjoni 9. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1690, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 283, 12.11.2018, lk 1).

4

(5)  Kohtuotsus, Üldkohus (kümnes koda laiendatud koosseisus), 4. mai 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) ja China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) vs. Euroopa Komisjon, T-30/19 ja T-72/19, ECLI:EU:T:2022:226.

5

vs.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

7

(8)  Vaidlustatud määruses tähistab TARICi lisakood C333 järgmisi eksportivaid tootjaid:

8

Aeolus Tyre Co., Ltd,

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd,

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd,

Pirelli Tyre Co., Ltd.

Allpool põhjenduses 16 osutatud registreerimismäärusega anti äriühingule Aeolus Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood.

(9)  Vaidlustatud määruses on Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd seotud TARICi lisakoodiga C999.

9

(10)  Vaidlustatud määruses tähistab TARICi lisakood C371 järgmisi eksportivaid tootjaid:

10

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Allpool põhjenduses 16 osutatud registreerimismäärusega antakse äriühingule Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood.

(11)  Kohtuotsus, Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, liidetud kohtuasjad 97, 193, 99 ja 215/86, EKL 1988, lk 2181, punktid 27 ja 28, ning kohtuotsus, Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, T-440/20, ECLI:EU:T:2022:318, punkt 115.

11

vs.

vs.

(12)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtotsus, Alitalia vs. komisjon, T-301/01, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; kohtuotsus, Region Nord-Pas de Calais vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, EKL 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

12

vs.

vs.

vs.

vs.

(13)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

13

vs.

vs.

(14)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, EKL 2018, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, punkt 58.

14

vs.

vs.

(15)  Kohtuotsus, Jinan Meide Casting Co. Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

15

(16)  
  ELT C 263, 8.7.2022, lk 15.

16

(17)  Komisjoni 7. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1175, millega kehtestatakse pärast uurimise taasalustamist registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes, et rakendada 4. mai 2022. aasta otsuseid liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2018/1579 ja rakendusmäärust (EL) 2018/1690 (ELT L 183, 8.7.2022, lk 43).

17

(18)  GITI kontserni kuulusid järgmised eksportivad tootjad: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai), GITI Tire (Anhui) Co., Ltd, (Hefei), GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin), GITI Tire (Fujian) Co., Ltd, GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd ja Singapuri seotud eksportija.

18

(19)  Hankooki kontserni kuulusid järgmised eksportivad tootjad: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd ja Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

19

(20)  Aeolus/Pirelli koosneb järgmistest eksportivatest tootjatest: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd. Rakendusmääruses (EL) 2018/1690 leiti, et kõik need eksportivad tootjad kuuluvad China National Tire kontserni. Peale selle peeti äriühingut Pirelli Tyre Co., Ltd osaks China National Tire kontsernist, sest ta oli uurimisperioodil seotud äriühinguga China National Tire & Rubber Co., Ltd üle 5 % osaluse kaudu vastavalt komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 punktile d.

20

(21)  Kohtuotsused, Üldkohus, 1. juuni 2022, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon, T-440/20 ja T-441/20, punkt 156.

21

vs.

(22)  Sarnane mõttekäik on esitatud eespool joonealuses märkuses nr 18 osutatud kohtuotsuse Jindal Saw punktis 158.

22

(23)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. märts 2018, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus (kaheksas koda), 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16.

23

vs.

vs.

(24)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 13. detsember 2016, Printeous vs. komisjon, T-95/15.

24

vs.

(25)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 62.

25

vs.

(26)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 59.

26

vs.

(27)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika.

27

vs.

(28)  Vt kohtuotsuse punktid 176, 192 ja 201–207. Vaidlustatud määrus jäi kehtima teiste eksportivate tootjate suhtes, kes seda ei vaidlustanud.

28

(29)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 1. juuni 2022, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon, T-440/20 ja T-441/20, punkt 44; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2019, C & J Clark International, C-612/16, ei avaldata, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. detsember 2020, Changmao Biochemical Engineering vs. Distillerie Bonollo ja teised, C-461/18 P, ECLI:EU:C:2020:979, punkt 97, ja kohtuotsus, Üldkohus, 9. juuni 2021, Roland vs. komisjon, T-132/18, ei avaldata, ECLI:EU:T:2021:329, punkt 76.

29

vs.

vs.

vs.

(30)  Kohtuotsus, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punktid 77 ja 78, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2019, C-612/16, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, punkt 57.

30

vs.

(31)  Kohtuotsused, Üldkohus, 1. juuni 2022, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon, T-440/20 ja T-441/20.

31

vs.

(32)  Vt sellega seoses kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. november 2018, Bank Tejarat vs. nõukogu, C-248/17 P, ECLI:EU:C:2018:967, punktid 80 ja 81 ning seal viidatud kohtupraktika.

32

vs.

(33)  Joonealuses märkuses nr 18 osutatud kohtuotsus T-441/20, punktid 118–123.

33

(34)  Eespool joonealuses märkuses nr 27 osutatud kohtuotsus, punkt 83.

34

(35)  Eespool joonealuses märkuses nr 28 osutatud kohtuotsus, punkt 134.

35

(36)  Vt sellega seoses joonealustes märkustes nr 27–28 osutatud kohtuotsused.

36

(37)  Eespool joonealuses märkuses nr 28 osutatud kohtuotsus, punktid 97–103.

37

(38)  Eespool joonealuses märkuses nr 28 osutatud kohtuotsus, punkt 104.

38

(39)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtotsus, Alitalia vs. komisjon, T-301/01, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; kohtuotsus, Region Nord-Pas de Calais vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, EKL 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

39

vs.

vs.

vs.

vs.

(40)  Kohtuotsus, Puma ja teised vs. komisjon, C-507/21 P, ECLI:EU:C:2022:649, punkt 87.

40

vs.

(41)  Vt kohtuotsus Deichmann, punkt 88.

41

(42)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 12. mai 2011, Région Nord-Pas-de-Calais vs. Euroopa Komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, punkt 83.

42

vs.

(43)  Kohtuotsus, Jinan Meide Casting Co., Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

43

(44)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. See on ainuke määruse (EL) 2018/1690 II lisas loetletud äriühing, keda mõjutab määruse (EL) 2018/1690 tühistamine, kuid mitte vaidlustatud määruse tühistamine. Seepärast ei tühistatud selle äriühingu suhtes vaidlustatud määrust, vaid üksnes määrusega (EL) 2018/1690 määruses (EL) 2018/1579 tehtud muudatused. Seega kohaldatakse äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes jätkuvalt vaidlustatud määrusega kehtestatud tollimaksu.

44

(45)  Need kaks äriühingut ei teinud koostööd dumpinguvastases ega subsiidiumivastases uurimises. Seepärast kohaldatakse nende suhtes „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kehtivat tollimaksu.

45

(46)  Alates 13. novembrist 2018.

46

(47)  Ajavahemikul 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018.

47

(48)  Selle äriühingu olukorda on üksikasjalikult kirjeldatud põhjenduse 89 lõpumärkuses nr 1.

48

(49)  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd ei teinud koostööd dumpinguvastases ega subsiidiumivastases uurimises. Seepärast kohaldatakse nende suhtes „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kehtivat tollimaksu. Käesoleva taasalustamise raames kohaldatakse seda tollimaksu ainult nende kahe äriühingu suhtes.

49

(50)  Vt kohtuotsus Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, T-440/20, ECLI:EU:T:2022:318, punktid 134 ja 135 ning seal viidatud kohtuotsus.

50

vs.

(51)  Eespool joonealuses märkuses nr 41 osutatud kohtuotsus, punktid 133–134.

51

(52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

52

(53)  TARICi lisakoodi C333 enam ei kasutata ja kogu kontserni suhtes kohaldatakse koodi C877.

53

(54)  TARICi lisakoodi C333 enam ei kasutata ja kogu kontserni suhtes kohaldatakse koodi C877.

54

---

LISA

Äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises ja kelle suhtes tollimaks taaskehtestatakse:

| ÄRIÜHINGU NIMI | TARICi LISAKOOD |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

ÄRIÜHINGU NIMI

TARICi LISAKOOD

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  Vaidlustatud määruses tähistab TARICi lisakood C371 järgmisi eksportivaid tootjaid:

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Käesoleva määruse põhjenduses 16 osutatud registreerimismääruses anti äriühingule Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood.

---

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/738,

4. aprill 2023,

millega kehtestatakse pärast Üldkohtu otsust liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 4. mail 2018 võttis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastu määruse (EL) 2018/683 (2) (edaspidi „ajutine määrus“), millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) (edaspidi „rehvid“ või „vaatlusalune toode“) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

4. mail 2018 võttis Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastu määruse (EL) 2018/683 (2) (edaspidi „ajutine määrus“), millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) (edaspidi „rehvid“ või „vaatlusalune toode“) impordi suhtes.

2

| (2) | 18. oktoobril 2018 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1579, (3) millega kehtestati teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks. |
| --- | --- |

(2)

18. oktoobril 2018 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1579, (3) millega kehtestati teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõuti lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks.

3

| (3) | 9. novembril 2018 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1690, (4) millega kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudeti rakendusmäärust (EL) 2018/1579 (edaspidi „vaidlustatud määrus“). |
| --- | --- |

(3)

9. novembril 2018 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2018/1690, (4) millega kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudeti rakendusmäärust (EL) 2018/1579 (edaspidi „vaidlustatud määrus“).

4

1.1.   Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

Euroopa Liidu Üldkohtu otsus

| (4) | Hiina Kummitööstuse Ühing (China Rubber Industry Association, CRIA) ning Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, CCCMC) (edaspidi üheskoos „hagejad“) vaidlustasid teatavate oma liikmete nimel, kes on loetletud põhjendustes 9 ja 10 (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), vaidlustatud määruse Üldkohtus. 4. mail 2022 tegi Euroopa Liidu Üldkohus (edaspidi „Üldkohus“) otsuse kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 (5) (edaspidi „kohtuotsus“). |
| --- | --- |

(4)

Hiina Kummitööstuse Ühing (China Rubber Industry Association, CRIA) ning Hiina Metallide, Mineraalide ja Kemikaalide Importijate ja Eksportijate Kaubanduskoda (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, CCCMC) (edaspidi üheskoos „hagejad“) vaidlustasid teatavate oma liikmete nimel, kes on loetletud põhjendustes 9 ja 10 (edaspidi „asjaomased eksportivad tootjad“), vaidlustatud määruse Üldkohtus. 4. mail 2022 tegi Euroopa Liidu Üldkohus (edaspidi „Üldkohus“) otsuse kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 (5) (edaspidi „kohtuotsus“).

5

| (5) | Kohtuotsuses tühistas Üldkohus komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (edaspidi „määrus (EL) 2018/1579“), ja vaidlustatud määruse. |
| --- | --- |

(5)

Kohtuotsuses tühistas Üldkohus komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (edaspidi „määrus (EL) 2018/1579“), ja vaidlustatud määruse.

| (6) | CRIA ja CCCMC esitasid mitu väidet vaidlustatud määruse vaidlustamiseks ning Üldkohus tegi otsuse neist kahe väite kohta: i) väide, et komisjon ei võrrelnud hinna allalöömise ja kahjumarginaalide arvutamisel eksportivate tootjate puhul hindu õiglaselt, ning ii) teatavad kaebused, milles põhimõtteliselt väideti, et seoses kahjunäitajatega ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete kaalumisega esines ebajärjepidevust ja rikuti kaitseõigusi. |
| --- | --- |

(6)

CRIA ja CCCMC esitasid mitu väidet vaidlustatud määruse vaidlustamiseks ning Üldkohus tegi otsuse neist kahe väite kohta: i) väide, et komisjon ei võrrelnud hinna allalöömise ja kahjumarginaalide arvutamisel eksportivate tootjate puhul hindu õiglaselt, ning ii) teatavad kaebused, milles põhimõtteliselt väideti, et seoses kahjunäitajatega ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmete kaalumisega esines ebajärjepidevust ja rikuti kaitseõigusi.

| (7) | Seoses hinna allalöömise marginaali arvutamisega leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud õiglast võrdlust, kui ta kohandas ekspordihinda – arvates maha seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud ning tingliku kasumi –, kui müük toimus seotud müügiüksuste kaudu liidus. Kohus märkis, et ka liidu tootjate teatav müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müügihinda samal viisil ei kohandatud. Üldkohus järeldas, et komisjon rikkus vaidlustatud määruses asjaomase toote hinna allalöömise arvutamisel õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea ning järelikult rikuti selle arvutusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) (6) artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“) artikli 8 lõikeid 1 ja 2. Lisaks leidis Üldkohus, et vead mõjutasid üldisi järeldusi kahju ja põhjusliku seose kohta ning ka kahjumarginaale ning ei olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral olid kõnealused lõplikud tasakaalustavad tollimaksud osaliselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(7)

Seoses hinna allalöömise marginaali arvutamisega leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud õiglast võrdlust, kui ta kohandas ekspordihinda – arvates maha seotud importija müügi-, üld- ja halduskulud ning tingliku kasumi –, kui müük toimus seotud müügiüksuste kaudu liidus. Kohus märkis, et ka liidu tootjate teatav müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müügihinda samal viisil ei kohandatud. Üldkohus järeldas, et komisjon rikkus vaidlustatud määruses asjaomase toote hinna allalöömise arvutamisel õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea ning järelikult rikuti selle arvutusega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) (6) artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“) artikli 8 lõikeid 1 ja 2. Lisaks leidis Üldkohus, et vead mõjutasid üldisi järeldusi kahju ja põhjusliku seose kohta ning ka kahjumarginaale ning ei olnud võimalik täpselt kindlaks teha, mil määral olid kõnealused lõplikud tasakaalustavad tollimaksud osaliselt põhjendatud.

6

| (8) | Teise punkti kohta leidis Üldkohus, et komisjon ei korraldanud objektiivset uurimist (nagu on nõutud dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 2 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikes 1), kuna ta ei vaadanud läbi muude mikromajanduslike näitajate kui kasumlikkuse arvutusi ega esitanud korrigeeritud andmeid vaidlustatud määruses ega kasutanud kõiki enda käsutuses olevaid asjakohaseid andmeid. Lisaks tuvastas Üldkohus hagejate kaitseõiguse rikkumise. Eelkõige ei nõustunud Üldkohus sellega, et teatavat teavet, mida huvitatud isikutele ei avaldatud, võiks pidada konfidentsiaalseks, ning leidis, et kõik vaidlusalused andmed on „seotud vaidlustatud määruses tuvastatud faktiliste asjaoludega“. Seetõttu oli tegemist „oluliste faktide ja kaalutlustega“, mis oleks tulnud huvitatud isikutele avalikustada. |
| --- | --- |

(8)

Teise punkti kohta leidis Üldkohus, et komisjon ei korraldanud objektiivset uurimist (nagu on nõutud dumpinguvastase alusmääruse artikli 3 lõikes 2 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikes 1), kuna ta ei vaadanud läbi muude mikromajanduslike näitajate kui kasumlikkuse arvutusi ega esitanud korrigeeritud andmeid vaidlustatud määruses ega kasutanud kõiki enda käsutuses olevaid asjakohaseid andmeid. Lisaks tuvastas Üldkohus hagejate kaitseõiguse rikkumise. Eelkõige ei nõustunud Üldkohus sellega, et teatavat teavet, mida huvitatud isikutele ei avaldatud, võiks pidada konfidentsiaalseks, ning leidis, et kõik vaidlusalused andmed on „seotud vaidlustatud määruses tuvastatud faktiliste asjaoludega“. Seetõttu oli tegemist „oluliste faktide ja kaalutlustega“, mis oleks tulnud huvitatud isikutele avalikustada.

| (9) | Eespool toodut arvesse võttes tühistas Üldkohus määruse (EL) 2018/1579 osas, mis puudutab äriühinguid, keda esindasid CRIA ja CCCMC (loetletud alljärgnevas tabelis).






  ÄRIÜHINGU NIMI | TARICi LISAKOOD |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (7) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (8) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (9) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

Eespool toodut arvesse võttes tühistas Üldkohus määruse (EL) 2018/1579 osas, mis puudutab äriühinguid, keda esindasid CRIA ja CCCMC (loetletud alljärgnevas tabelis).

ÄRIÜHINGU NIMI

TARICi LISAKOOD

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (7)

7

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (8)

8

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (9)

9

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Lisaks tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse osas, mis puudutab CRIA ja CCCMC esindatud äriühinguid (loetletud eespool esitatud tabelis) ning äriühingut Zhongce Rubber Group Co. Ltd (TARICi lisakood C379). |
| --- | --- |

(10)

Lisaks tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse osas, mis puudutab CRIA ja CCCMC esindatud äriühinguid (loetletud eespool esitatud tabelis) ning äriühingut Zhongce Rubber Group Co. Ltd (TARICi lisakood C379).

1.2.   Üldkohtu otsuse rakendamine

Üldkohtu otsuse rakendamine

| (11) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed kohtuotsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on käesoleval juhul subsiidiumivastane uurimine, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu määratletud õigusvastasus (10). |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud võtma vajalikud meetmed kohtuotsuste täitmiseks. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on käesoleval juhul subsiidiumivastane uurimine, tähendab Üldkohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Üldkohtu määratletud õigusvastasus (10).

10

| (12) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil õigusvastasus aset leidis (11). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks subsiidiumivastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud tasakaalustavad meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (12) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti tasakaalustava tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kehtimise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (13). |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil õigusvastasus aset leidis (11). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks subsiidiumivastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Näiteks olukorras, kus tühistatakse määrus, millega kehtestati lõplikud tasakaalustavad meetmed, jääb menetlus avatuks, sest liidu õiguskorrast on kadunud üksnes akt, millega kõnealune menetlus lõpetati, (12) välja arvatud juhul, kui õigusvastasus tekkis menetluse algatamise etapis. Haldusmenetluse jätkamine, kehtestades uuesti tasakaalustava tollimaksu impordile, mis toimus tühistatud määruse kehtimise ajal, ei ole vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga (13).

11

12

13

| (13) | Käesoleva juhtumi puhul tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse seoses asjaomaste eksportivate tootjatega põhjusel, et komisjon tegi vea, leides, et hindu löödi oluliselt alla, mis mõjutas põhjusliku seose analüüsi. Sama metoodiline viga tuvastati asjaomaste eksportijate kahjumarginaalide arvutamisel. Kohus tegi kindlaks vead ka seoses sellega, et avalikustamata jäeti teatav teave: i) kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta, ii) kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist, iii) teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid, ning iv) liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva juhtumi puhul tühistas Üldkohus vaidlustatud määruse seoses asjaomaste eksportivate tootjatega põhjusel, et komisjon tegi vea, leides, et hindu löödi oluliselt alla, mis mõjutas põhjusliku seose analüüsi. Sama metoodiline viga tuvastati asjaomaste eksportijate kahjumarginaalide arvutamisel. Kohus tegi kindlaks vead ka seoses sellega, et avalikustamata jäeti teatav teave: i) kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta, ii) kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist, iii) teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid, ning iv) liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus.

| (14) | Vaidlustatud määruses tehtud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamise Üldkohus tagasi lükkas või mida ta läbi ei vaadanud ja mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima ning käesoleva menetluse taasalustamine neid ei mõjuta (14). |
| --- | --- |

(14)

Vaidlustatud määruses tehtud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamise Üldkohus tagasi lükkas või mida ta läbi ei vaadanud ja mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, jäävad täielikult kehtima ning käesoleva menetluse taasalustamine neid ei mõjuta (14).

14

| (15) | Pärast Üldkohtu 4. mai 2022. aasta otsust kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 otsustas komisjon osaliselt taasalustada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) importi käsitlevat dumpinguvastast ja subsiidiumivastast uurimist ning jätkata uurimist hetkest, mil õigusvastasus aset leidis. Taasalustamine toimus teate teel (15) (edaspidi „uurimise taasalustamise teade“) ja selle ulatus piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingute suhtes, keda esindavad CRIA ja CCCMC ning kes on loetletud uurimise taasalustamise teates. |
| --- | --- |

(15)

Pärast Üldkohtu 4. mai 2022. aasta otsust kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 otsustas komisjon osaliselt taasalustada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) importi käsitlevat dumpinguvastast ja subsiidiumivastast uurimist ning jätkata uurimist hetkest, mil õigusvastasus aset leidis. Taasalustamine toimus teate teel (15) (edaspidi „uurimise taasalustamise teade“) ja selle ulatus piirdus Üldkohtu otsuse rakendamisega äriühingute suhtes, keda esindavad CRIA ja CCCMC ning kes on loetletud uurimise taasalustamise teates.

15

| (16) | Samal kuupäeval otsustas komisjon kehtestada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes registreerimisnõude ning tegi riiklikele tolliasutustele ülesandeks oodata ära asjaomaste komisjoni rakendusmääruste avaldamine, millega tollimaksud taaskehtestatakse, enne kui nad teevad otsuse tasakaalustavate tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise võimalike nõuete kohta seoses kõnealuste äriühingute impordiga (16) (edaspidi „registreerimismäärus“). |
| --- | --- |

(16)

Samal kuupäeval otsustas komisjon kehtestada teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes registreerimisnõude ning tegi riiklikele tolliasutustele ülesandeks oodata ära asjaomaste komisjoni rakendusmääruste avaldamine, millega tollimaksud taaskehtestatakse, enne kui nad teevad otsuse tasakaalustavate tollimaksude tagasimaksmise ja vähendamise võimalike nõuete kohta seoses kõnealuste äriühingute impordiga (16) (edaspidi „registreerimismäärus“).

16

| (17) | Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasalustamisest ja palus neil esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon teavitas huvitatud isikuid uurimise taasalustamisest ja palus neil esitada oma märkused.

2.   UURIMISPERIOOD

UURIMISPERIOOD

| (18) | Käesolev uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(18)

Käesolev uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2016 kuni 30. juunini 2017 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

3.   EDASINE MENETLUS

EDASINE MENETLUS

| (19) | 10. jaanuaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestada (edaspidi „avalikustamine“). Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul avalikustamise kohta märkusi. |
| --- | --- |

(19)

10. jaanuaril 2023 avalikustas komisjon olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses dumpinguvastase tollimaksu taaskehtestada (edaspidi „avalikustamine“). Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul avalikustamise kohta märkusi.

| (20) | Märkusi esitasid Hiina Kummitööstuse Ühing (CRIA), GITI kontsern (17) ja sõltumatu importija Hämmerling The Tyre Company GmbH (edaspidi „Hämmerling“). Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Hämmerling ja CRIA taotlesid ärakuulamist ja nad kuulati ära. |
| --- | --- |

(20)

Märkusi esitasid Hiina Kummitööstuse Ühing (CRIA), GITI kontsern (17) ja sõltumatu importija Hämmerling The Tyre Company GmbH (edaspidi „Hämmerling“). Komisjon kaalus märkusi ja võttis neid vajaduse korral arvesse. Hämmerling ja CRIA taotlesid ärakuulamist ja nad kuulati ära.

17

| (21) | Taotluse põhjal, mille CRIA esitas oma märkustes avalikustamise kohta, avalikustas komisjon seejärel järgnevad täiendavad andmed („täiendav avalikustamine“). |
| --- | --- |

(21)

Taotluse põhjal, mille CRIA esitas oma märkustes avalikustamise kohta, avalikustas komisjon seejärel järgnevad täiendavad andmed („täiendav avalikustamine“).

| (22) | 30. jaanuaril 2023 esitas komisjon toimikusse lisatud teate kaudu lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul. |
| --- | --- |

(22)

30. jaanuaril 2023 esitas komisjon toimikusse lisatud teate kaudu lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul.

| (23) | 30. ja 31. jaanuaril 2023 esitas komisjon ka Hankooki kontsernile (18) ja Aeolus/Pirellile (19) asjaomaste äriühingute eksportmüügi tehingud, mida kasutati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi läbivaadatud arvutustes. Kõnealused eksportmüügi tehingud olid samad kui need, mis juba avaldati uurimise käigus, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. |
| --- | --- |

(23)

30. ja 31. jaanuaril 2023 esitas komisjon ka Hankooki kontsernile (18) ja Aeolus/Pirellile (19) asjaomaste äriühingute eksportmüügi tehingud, mida kasutati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi läbivaadatud arvutustes. Kõnealused eksportmüügi tehingud olid samad kui need, mis juba avaldati uurimise käigus, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti.

18

19

| (24) | 31. jaanuaril 2023 selgitas ja korrigeeris komisjon pärast seda, kui Hankooki kontserni ja Aeolus/Pirellit käsitleva kahju arvutustes avastati viga, toimikusse lisatud teate kaudu kõikide asjaomaste eksportivate tootjate lõplikke tollimaksumäärasid. Samuti esitas ta lisaselgitusi äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd õigusliku olukorra kohta. |
| --- | --- |

(24)

31. jaanuaril 2023 selgitas ja korrigeeris komisjon pärast seda, kui Hankooki kontserni ja Aeolus/Pirellit käsitleva kahju arvutustes avastati viga, toimikusse lisatud teate kaudu kõikide asjaomaste eksportivate tootjate lõplikke tollimaksumäärasid. Samuti esitas ta lisaselgitusi äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd õigusliku olukorra kohta.

| (25) | Täiendava avalikustamise kohta esitas ainult CRIA märkusi, mida komisjon võttis arvesse, kui see oli asjakohane. |
| --- | --- |

(25)

Täiendava avalikustamise kohta esitas ainult CRIA märkusi, mida komisjon võttis arvesse, kui see oli asjakohane.

4.   CRIA VÄITED SEOSES KAITSEÕIGUSTEGA

CRIA VÄITED SEOSES KAITSEÕIGUSTEGA

| (26) | Pärast avalikustamist väitis CRIA, et tema kaitseõigusi rikuti, sest |
| --- | --- |

(26)

Pärast avalikustamist väitis CRIA, et tema kaitseõigusi rikuti, sest

| (27) | CRIA-le ei esitatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi nende eksportivate tootjate kohta, kellelt CRIA oli saanud kirjaliku loa; |
| --- | --- |

(27)

CRIA-le ei esitatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutusi nende eksportivate tootjate kohta, kellelt CRIA oli saanud kirjaliku loa;

| (28) | CRIA-le ei antud piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks; |
| --- | --- |

(28)

CRIA-le ei antud piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks;

| (29) | komisjon ei korraldanud ettenähtud aja jooksul CRIA taotletud ärakuulamist; |
| --- | --- |

(29)

komisjon ei korraldanud ettenähtud aja jooksul CRIA taotletud ärakuulamist;

| (30) | komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud. |
| --- | --- |

(30)

komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud.

| (31) | Nagu on märgitud põhjenduses 171 allpool, arvutas komisjon ümber tollimaksud kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja eelkõige nende eksportivate tootjate puhul, kes olid vaidlustatud määruses valimisse kaasatud ja kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (see tähendab GITI kontsern, Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli). Tuleb meelde tuletada, et valimisse kaasatud asjaomaste eksportivate tootjate kahjumarginaalid määrati kindlaks äriühingute tundlike andmete põhjal. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik avalikustada arvutusi kõikidele huvitatud isikutele, vaid ainult asjaomastele äriühingutele. |
| --- | --- |

(31)

Nagu on märgitud põhjenduses 171 allpool, arvutas komisjon ümber tollimaksud kõikide asjaomaste eksportivate tootjate ja eelkõige nende eksportivate tootjate puhul, kes olid vaidlustatud määruses valimisse kaasatud ja kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (see tähendab GITI kontsern, Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli). Tuleb meelde tuletada, et valimisse kaasatud asjaomaste eksportivate tootjate kahjumarginaalid määrati kindlaks äriühingute tundlike andmete põhjal. Sellest tulenevalt ei olnud võimalik avalikustada arvutusi kõikidele huvitatud isikutele, vaid ainult asjaomastele äriühingutele.

| (32) | CRIA väitel allkirjastasid põhjenduses 10 nimetatud äriühingud kirjalikud load, mis käsitlesid muu hulgas juurdepääsu äriühingute tundlikele andmetele, ning seega oleks komisjon pidanud avalikustama CRIA-le nende äriühingute individuaalsed hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid. Lisaks oli kirjalike lubade sisu CRIA sõnade kohaselt identne tavapärasele volikirjale, millega antakse õigusnõustajale luba äriühingut esindada. |
| --- | --- |

(32)

CRIA väitel allkirjastasid põhjenduses 10 nimetatud äriühingud kirjalikud load, mis käsitlesid muu hulgas juurdepääsu äriühingute tundlikele andmetele, ning seega oleks komisjon pidanud avalikustama CRIA-le nende äriühingute individuaalsed hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid. Lisaks oli kirjalike lubade sisu CRIA sõnade kohaselt identne tavapärasele volikirjale, millega antakse õigusnõustajale luba äriühingut esindada.

| (33) | Komisjon analüüsis CRIA esitatud kirjalikke lube. Nimetatud individuaalse kirjaliku loa olid allkirjastanud mitu Hiina tootjat, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse. Komisjon täheldas, et kirjalikud load põhinesid kõikide tootjate puhul (olenemata sellest, kas nad olid valimisse kaasatud või mitte) standardtekstil ja neis ei olnud täpsustatud, kas asjaomane äriühing andis CRIA-le loa saada tema konfidentsiaalseid andmeid. Samuti ei nõustunud mitte kõik käesoleva uurimisega hõlmatud äriühingud andma CRIA-le juurdepääsu oma konfidentsiaalsetele andmetele. Lisaks leidis komisjon seoses väitega, mille kohaselt volikiri on kõnealuste kirjalike lubadega identne, et sisuline erinevus volikirja ja ühingule antud kirjaliku loa vahel on üksus, kellel on õigus andmeid saada. Volikirja puhul peab õigusnõustaja järgima oma registreerimisjärgse advokatuuri eetikanorme, millega muu hulgas kohustatakse teda äriühingu konfidentsiaalseid andmeid mitte avalikustama. Seepärast ei vabasta asjaolu, et volikiri ei pruugi selliseid andmeid käsitlevat konkreetset sätet sisaldada, kõnealust juristi (kõnealuseid juriste) kohustusest järgida selles küsimuses kõrgeimaid eetikanorme ja tagada saadud andmete konfidentsiaalsus. Seevastu on erakorraline see, et ühingud saavad oma liikmetest äriühingute konfidentsiaalsetele andmetele piiramatu juurdepääsu, mis võib muu hulgas rikkuda asjaomaseid kehtivaid konkurentsieeskirju. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et äriühingute allkirjastatud kirjalikud load ei olnud piisavalt täpsed ja sõnaselged seoses sellega, kas kõnealused äriühingud andsid ühingule loa oma konfidentsiaalsele teabele juurde pääseda. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon analüüsis CRIA esitatud kirjalikke lube. Nimetatud individuaalse kirjaliku loa olid allkirjastanud mitu Hiina tootjat, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse. Komisjon täheldas, et kirjalikud load põhinesid kõikide tootjate puhul (olenemata sellest, kas nad olid valimisse kaasatud või mitte) standardtekstil ja neis ei olnud täpsustatud, kas asjaomane äriühing andis CRIA-le loa saada tema konfidentsiaalseid andmeid. Samuti ei nõustunud mitte kõik käesoleva uurimisega hõlmatud äriühingud andma CRIA-le juurdepääsu oma konfidentsiaalsetele andmetele. Lisaks leidis komisjon seoses väitega, mille kohaselt volikiri on kõnealuste kirjalike lubadega identne, et sisuline erinevus volikirja ja ühingule antud kirjaliku loa vahel on üksus, kellel on õigus andmeid saada. Volikirja puhul peab õigusnõustaja järgima oma registreerimisjärgse advokatuuri eetikanorme, millega muu hulgas kohustatakse teda äriühingu konfidentsiaalseid andmeid mitte avalikustama. Seepärast ei vabasta asjaolu, et volikiri ei pruugi selliseid andmeid käsitlevat konkreetset sätet sisaldada, kõnealust juristi (kõnealuseid juriste) kohustusest järgida selles küsimuses kõrgeimaid eetikanorme ja tagada saadud andmete konfidentsiaalsus. Seevastu on erakorraline see, et ühingud saavad oma liikmetest äriühingute konfidentsiaalsetele andmetele piiramatu juurdepääsu, mis võib muu hulgas rikkuda asjaomaseid kehtivaid konkurentsieeskirju. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et äriühingute allkirjastatud kirjalikud load ei olnud piisavalt täpsed ja sõnaselged seoses sellega, kas kõnealused äriühingud andsid ühingule loa oma konfidentsiaalsele teabele juurde pääseda.

| (34) | Eespool kirjeldatud analüüsi põhjal ja lähtuvalt komisjoni hoolsuskohustusest tema kasutuses oleva äriühingute konfidentsiaalse teabe haldamisel otsustas komisjon avalikustada äriühingute konfidentsiaalsed andmed ainult otse asjaomastele eksportivatele tootjatele ja mitte CRIA-le, et kaitsta nende andmete konfidentsiaalsust. Seepärast saadeti andmekogum 10. jaanuaril 2023 GITI kontserni seaduslikule esindajale ja Hankooki esindajale. Kuna Aeolus/Pirelli ega ükski teine sellesse kontserni kuuluv eksportiv tootja ei olnud huvitatud isikuna registreeritud, tegi komisjon kindlaks Aeolus/Pirelli kontaktisikud ja esitas neile 17. jaanuaril 2023 konkreetselt asjaomaste eksportivate tootjate kohta avalikustatud teabe. Neile anti märkuste esitamiseks aega 31. jaanuarini 2023. |
| --- | --- |

(34)

Eespool kirjeldatud analüüsi põhjal ja lähtuvalt komisjoni hoolsuskohustusest tema kasutuses oleva äriühingute konfidentsiaalse teabe haldamisel otsustas komisjon avalikustada äriühingute konfidentsiaalsed andmed ainult otse asjaomastele eksportivatele tootjatele ja mitte CRIA-le, et kaitsta nende andmete konfidentsiaalsust. Seepärast saadeti andmekogum 10. jaanuaril 2023 GITI kontserni seaduslikule esindajale ja Hankooki esindajale. Kuna Aeolus/Pirelli ega ükski teine sellesse kontserni kuuluv eksportiv tootja ei olnud huvitatud isikuna registreeritud, tegi komisjon kindlaks Aeolus/Pirelli kontaktisikud ja esitas neile 17. jaanuaril 2023 konkreetselt asjaomaste eksportivate tootjate kohta avalikustatud teabe. Neile anti märkuste esitamiseks aega 31. jaanuarini 2023.

| (35) | 16. jaanuaril 2023 taotles CRIA allkirjastatud kirjalike lubade alusel asjaomaste äriühingute kohta arvutatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi andmeid. Põhjendustes 33 ja 34 selgitatud põhjustel palus komisjon CRIA-l nende äriühingutega ühendust võtta ja hankida andmed otse neilt. |
| --- | --- |

(35)

16. jaanuaril 2023 taotles CRIA allkirjastatud kirjalike lubade alusel asjaomaste äriühingute kohta arvutatud hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi andmeid. Põhjendustes 33 ja 34 selgitatud põhjustel palus komisjon CRIA-l nende äriühingutega ühendust võtta ja hankida andmed otse neilt.

| (36) | 19. jaanuaril 2023 võttis komisjoniga ühendust Aeolus Tyre Co., Ltd ja lubas sõnaselgelt konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe CRIA-le esitada. Samal päeval avalikustas komisjon CRIA-le Aeolus/Pirelli kontserni käsitlevad hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused. Mis puudutab üksikasjalikke müügitehinguid, siis avalikustas komisjon äriühingutele Aeolus Tyre Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd eraldi ainult nende vastavad andmekogumid. Seda tehti põhjusel, et CRIA esitas üksnes Aeolus Tyre Co., Ltd., kuid mitte Pirelli Tyre Co., Ltd allkirjastatud kirjaliku loa. |
| --- | --- |

(36)

19. jaanuaril 2023 võttis komisjoniga ühendust Aeolus Tyre Co., Ltd ja lubas sõnaselgelt konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe CRIA-le esitada. Samal päeval avalikustas komisjon CRIA-le Aeolus/Pirelli kontserni käsitlevad hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused. Mis puudutab üksikasjalikke müügitehinguid, siis avalikustas komisjon äriühingutele Aeolus Tyre Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd eraldi ainult nende vastavad andmekogumid. Seda tehti põhjusel, et CRIA esitas üksnes Aeolus Tyre Co., Ltd., kuid mitte Pirelli Tyre Co., Ltd allkirjastatud kirjaliku loa.

| (37) | Hankooki kontserni puhul ei saanud komisjon sõnaselgelt luba tema andmeid CRIAga jagada. Sellest hoolimata väitis CRIA oma märkustes avalikustamise kohta, et kontsern esitas ühingule konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe. |
| --- | --- |

(37)

Hankooki kontserni puhul ei saanud komisjon sõnaselgelt luba tema andmeid CRIAga jagada. Sellest hoolimata väitis CRIA oma märkustes avalikustamise kohta, et kontsern esitas ühingule konkreetselt tema kohta avalikustatud teabe.

| (38) | Oma märkustes avalikustamise kohta teavitas CRIA komisjoni, et GITI kontsern võttis CRIA-le antud kirjaliku loa tagasi. Järgnevalt esitas GITI kontsern 3. veebruaril 2023 CRIA-le uue kirjaliku loa, milles andis ühingule sõnaselge loa saada konkreetselt äriühingu kohta avalikustatud teavet, mis esitati 10. jaanuaril 2023. Selle kirja põhjal ja CRIA taotlusel tegi komisjon 8. veebruaril 2023 CRIA-le kättesaadavaks kõnealuse teabe, mis oli avalikustatud konkreetse äriühingu kohta. |
| --- | --- |

(38)

Oma märkustes avalikustamise kohta teavitas CRIA komisjoni, et GITI kontsern võttis CRIA-le antud kirjaliku loa tagasi. Järgnevalt esitas GITI kontsern 3. veebruaril 2023 CRIA-le uue kirjaliku loa, milles andis ühingule sõnaselge loa saada konkreetselt äriühingu kohta avalikustatud teavet, mis esitati 10. jaanuaril 2023. Selle kirja põhjal ja CRIA taotlusel tegi komisjon 8. veebruaril 2023 CRIA-le kättesaadavaks kõnealuse teabe, mis oli avalikustatud konkreetse äriühingu kohta.

| (39) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leidis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate ega kõikide teiste asjaomaste eksportivate tootjate, samuti CRIA kaitseõigusi ei rikutud. Asjaomastele äriühingutele avalikustati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused ning neile anti piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leidis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate ega kõikide teiste asjaomaste eksportivate tootjate, samuti CRIA kaitseõigusi ei rikutud. Asjaomastele äriühingutele avalikustati hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutused ning neile anti piisavalt aega avalikustamise kohta märkuste esitamiseks.

| (40) | CRIA väitis, et komisjon ei võtnud arvesse erakorralisi asjaolusid, see tähendab Hiina uut aastat, mida tähistati 21.–29. jaanuarini 2023, kui ta lükkas tagasi CRIA taotluse pikendada avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaega ja korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta tähistamise lõppu. CRIA juriidiline meeskond väitis, et Hiina uue aasta tõttu ei olnud neil võimalik saada CRIA-lt märkuste jaoks nõuetekohaseid juhiseid ega teavet. Peale selle ei antud hoolimata ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise taotlemisele mõistlikku ajapikendust ja ärakuulamise eest vastutav ametnik ei korraldanud selle taotluse käsitlemiseks ärakuulamist. |
| --- | --- |

(40)

CRIA väitis, et komisjon ei võtnud arvesse erakorralisi asjaolusid, see tähendab Hiina uut aastat, mida tähistati 21.–29. jaanuarini 2023, kui ta lükkas tagasi CRIA taotluse pikendada avalikustamise kohta märkuste esitamise tähtaega ja korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta tähistamise lõppu. CRIA juriidiline meeskond väitis, et Hiina uue aasta tõttu ei olnud neil võimalik saada CRIA-lt märkuste jaoks nõuetekohaseid juhiseid ega teavet. Peale selle ei antud hoolimata ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumise taotlemisele mõistlikku ajapikendust ja ärakuulamise eest vastutav ametnik ei korraldanud selle taotluse käsitlemiseks ärakuulamist.

| (41) | Komisjon märkis, et taotleti pikendust kuni 6. veebruarini 2023, mis on erakordselt pikk, see tähendab 14päevane ajapikendus. Kuigi komisjon oli juba andnud märkuste esitamiseks 13 päeva, pikendas ta seda aega kahe täiendava tööpäeva võrra, see tähendab kuni 25. jaanuarini 2023, et mitte takistada uurimise aegsat lõpuleviimist. Mis puudutab ärakuulamistaotlust, siis tegi komisjon algselt ettepaneku korraldada ärakuulamine 18. jaanuaril 2023, seega enne Hiina uut aastat. Seejärel tegi CRIA ettepaneku korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta puhkuseperioodi ja ideaaljuhul veebruaris. Komisjon nõustus korraldama ärakuulamise 31. jaanuaril 2023, seega pärast Hiina uut aastat ja märkuste esitamiseks antud pikendatud tähtaega. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon märkis, et taotleti pikendust kuni 6. veebruarini 2023, mis on erakordselt pikk, see tähendab 14päevane ajapikendus. Kuigi komisjon oli juba andnud märkuste esitamiseks 13 päeva, pikendas ta seda aega kahe täiendava tööpäeva võrra, see tähendab kuni 25. jaanuarini 2023, et mitte takistada uurimise aegsat lõpuleviimist. Mis puudutab ärakuulamistaotlust, siis tegi komisjon algselt ettepaneku korraldada ärakuulamine 18. jaanuaril 2023, seega enne Hiina uut aastat. Seejärel tegi CRIA ettepaneku korraldada ärakuulamine pärast Hiina uue aasta puhkuseperioodi ja ideaaljuhul veebruaris. Komisjon nõustus korraldama ärakuulamise 31. jaanuaril 2023, seega pärast Hiina uut aastat ja märkuste esitamiseks antud pikendatud tähtaega.

| (42) | Komisjon täheldas, et vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 30 lõikele 3 on huvitatud isikutele märkuste esitamiseks seadusjärgselt antav ajavahemik kümme kalendripäeva. CRIA-le ja kõikidele huvitatud isikutele kehtestatud tähtaeg oli pärast selle pikendamist selgelt pikem kui kümme kalendripäeva ja CRIA-le anti aega lausa 15 päeva. Lisaks avalikustas komisjon pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal täiendavat teavet ja andis huvitatud isikutele täiendava avalikustamise kohta märkuste esitamiseks neli päeva lisaaega (see tähendab 3. veebruarini 2023). Samuti puudub vastupidiselt CRIA kinnitusele nõue avalikustada uurimise taasalustamisel ajutisi järeldusi. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon täheldas, et vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 30 lõikele 3 on huvitatud isikutele märkuste esitamiseks seadusjärgselt antav ajavahemik kümme kalendripäeva. CRIA-le ja kõikidele huvitatud isikutele kehtestatud tähtaeg oli pärast selle pikendamist selgelt pikem kui kümme kalendripäeva ja CRIA-le anti aega lausa 15 päeva. Lisaks avalikustas komisjon pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal täiendavat teavet ja andis huvitatud isikutele täiendava avalikustamise kohta märkuste esitamiseks neli päeva lisaaega (see tähendab 3. veebruarini 2023). Samuti puudub vastupidiselt CRIA kinnitusele nõue avalikustada uurimise taasalustamisel ajutisi järeldusi.

| (43) | Samuti oleks üksnes CRIA-le enam kui kahe täiendava nädala pikkuse ajapikenduse andmine teiste käesolevas taasalustatud uurimises registreeritud huvitatud isikute suhtes diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(43)

Samuti oleks üksnes CRIA-le enam kui kahe täiendava nädala pikkuse ajapikenduse andmine teiste käesolevas taasalustatud uurimises registreeritud huvitatud isikute suhtes diskrimineeriv.

| (44) | Mis puudutab väidet, et komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud, siis on komisjon seda küsimust allpool põhjenduses 72 juba arutanud ja uusi argumente ei esitatud. Seepärast lükati see tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Mis puudutab väidet, et komisjon ei käsitlenud kõiki väiteid, mida Üldkohus ei käsitlenud, siis on komisjon seda küsimust allpool põhjenduses 72 juba arutanud ja uusi argumente ei esitatud. Seepärast lükati see tagasi.

4.1.   Ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumine

Ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumine

| (45) | CRIA taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusi käsitleva otsuse artiklite 12, 13 ja 16 alusel ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist tulenevalt avalikustamise kohta märkuste esitamise aja ebapiisavast pikendamisest, avalikustamise järel komisjoniga kavandatud ärakuulamise ebamõistlikust ajast ja teatava teabe avalikustamata jätmisest. |
| --- | --- |

(45)

CRIA taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku pädevusi käsitleva otsuse artiklite 12, 13 ja 16 alusel ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist tulenevalt avalikustamise kohta märkuste esitamise aja ebapiisavast pikendamisest, avalikustamise järel komisjoniga kavandatud ärakuulamise ebamõistlikust ajast ja teatava teabe avalikustamata jätmisest.

| (46) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik märkis, et CRIA-le ette nähtud tähtaega pikendati 25. jaanuarini 2023. Võttes nõuetekohaselt arvesse kirjeldatud konkreetseid asjaolusid ja ajalisi piiranguid ning olles pidanud nõu uurimise eest vastutavate komisjoni talitustega, nõustus ärakuulamise eest vastutav ametnik võimaldatud tähtajapikendusega ja keeldus täiendavatest ajapikendustest. Seoses avalikustamise sisuga soovitas ärakuulamise eest vastutav ametnik CRIA-l ja komisjonil enne ärakuulamise eest vastutava ametniku poole pöördumist kõigepealt ärakuulamine korraldada. |
| --- | --- |

(46)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik märkis, et CRIA-le ette nähtud tähtaega pikendati 25. jaanuarini 2023. Võttes nõuetekohaselt arvesse kirjeldatud konkreetseid asjaolusid ja ajalisi piiranguid ning olles pidanud nõu uurimise eest vastutavate komisjoni talitustega, nõustus ärakuulamise eest vastutav ametnik võimaldatud tähtajapikendusega ja keeldus täiendavatest ajapikendustest. Seoses avalikustamise sisuga soovitas ärakuulamise eest vastutav ametnik CRIA-l ja komisjonil enne ärakuulamise eest vastutava ametniku poole pöördumist kõigepealt ärakuulamine korraldada.

| (47) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et CRIA sai oma kaitseõigusi antud ja pikendatud tähtaegade piires igakülgselt teostada, arvestades ka avalikustamise sisu ja pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud lisateavet. Pärast komisjoni talitustega 31. jaanuaril 2023 korraldatud ärakuulamist ei taotlenud CRIA ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist ühelgi eelnevalt tõstatatud teemal. |
| --- | --- |

(47)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leidis komisjon, et CRIA sai oma kaitseõigusi antud ja pikendatud tähtaegade piires igakülgselt teostada, arvestades ka avalikustamise sisu ja pärast avalikustamist esitatud märkuste põhjal huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud lisateavet. Pärast komisjoni talitustega 31. jaanuaril 2023 korraldatud ärakuulamist ei taotlenud CRIA ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ärakuulamist ühelgi eelnevalt tõstatatud teemal.

5.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (48) | Komisjonile esitasid märkusi liidu tootmisharu, CRIA, GITI kontsern ning Hämmerling ja Opoltrans sp. z o.o. (edaspidi „Opoltrans“). |
| --- | --- |

(48)

Komisjonile esitasid märkusi liidu tootmisharu, CRIA, GITI kontsern ning Hämmerling ja Opoltrans sp. z o.o. (edaspidi „Opoltrans“).

| (49) | CRIA esitas komisjonile kirjalikud load, mille olid allkirjastanud mitu eksportivat tootjat, kelle suhtes Üldkohus vaidlustatud määruse tühistas, sealhulgas need asjaomased eksportivad tootjad, kes olid kaasatud valimisse uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti, eeskätt GITI kontsern, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd ja Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

CRIA esitas komisjonile kirjalikud load, mille olid allkirjastanud mitu eksportivat tootjat, kelle suhtes Üldkohus vaidlustatud määruse tühistas, sealhulgas need asjaomased eksportivad tootjad, kes olid kaasatud valimisse uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti, eeskätt GITI kontsern, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd ja Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (50) | CRIA ja GITI kontsern olid vastu komisjoni otsusele import registreerida, sest käesoleval konkreetsel juhul ei ole selline registreerimine dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmäärusega sõnaselgelt lubatud. Need kaks huvitatud isikut kordasid oma väidet pärast avalikustamist. Liidu tootmisharu oli seisukohal, et komisjonil on registreerimise üle ilmne kaalutlusõigus. |
| --- | --- |

(50)

CRIA ja GITI kontsern olid vastu komisjoni otsusele import registreerida, sest käesoleval konkreetsel juhul ei ole selline registreerimine dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmäärusega sõnaselgelt lubatud. Need kaks huvitatud isikut kordasid oma väidet pärast avalikustamist. Liidu tootmisharu oli seisukohal, et komisjonil on registreerimise üle ilmne kaalutlusõigus.

| (51) | Seoses selle väitega leidis komisjon, et Üldkohus on asunud seisukohale, et komisjoni õigus nõuda liikmesriikide ametiasutustelt asjakohaste meetmete võtmist impordi registreerimiseks on üldkohaldatav, nagu nähtub 2016. aasta subsiidiumivastase alusmääruse artiklist 24 „Üldsätted“. Peale selle ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 24 lõike 5 suhtes mingeid piiranguid seoses asjaoludega, mille korral komisjonil on volitus nõuda liikmesriikide tolliasutustelt kaupade registreerimist (20). Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Seoses selle väitega leidis komisjon, et Üldkohus on asunud seisukohale, et komisjoni õigus nõuda liikmesriikide ametiasutustelt asjakohaste meetmete võtmist impordi registreerimiseks on üldkohaldatav, nagu nähtub 2016. aasta subsiidiumivastase alusmääruse artiklist 24 „Üldsätted“. Peale selle ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 24 lõike 5 suhtes mingeid piiranguid seoses asjaoludega, mille korral komisjonil on volitus nõuda liikmesriikide tolliasutustelt kaupade registreerimist (20). Seepärast lükati see väide tagasi.

20

| (52) | Lisaks väitis GITI kontsern, et kohtuotsuse sai asjaomasel ajal edasi kaevata ja seega ei olnud see kehtiv õiguslik alus registreerimise alustamiseks. Komisjon oli seisukohal, et kohtuotsust ei kaevatud edasi ja registreerimine oli asjakohane samm selle tagamiseks, et tollimaksud saaks õigel tasemel (kui üldse) taaskehtestada, ja et teha tolliasutustele ülesandeks oodata ära käesoleva määruse avaldamine (21). |
| --- | --- |

(52)

Lisaks väitis GITI kontsern, et kohtuotsuse sai asjaomasel ajal edasi kaevata ja seega ei olnud see kehtiv õiguslik alus registreerimise alustamiseks. Komisjon oli seisukohal, et kohtuotsust ei kaevatud edasi ja registreerimine oli asjakohane samm selle tagamiseks, et tollimaksud saaks õigel tasemel (kui üldse) taaskehtestada, ja et teha tolliasutustele ülesandeks oodata ära käesoleva määruse avaldamine (21).

21

| (53) | CRIA, GITI kontsern, Hämmerling ja Opoltrans väitsid, et komisjon ei saanud teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks vaidlustatud määruse kohaselt kogutud tollimakse mitte tagasi maksta ja/või vähendada. Kõnealune tagasimaksmine peab toimuma viivitamata ja täies ulatuses. Samuti oli olukord praeguse juhtumi puhul nende väitel erinev kui kohtuotsuses Deichmann, (22) sest huvitatud isikute sõnade kohaselt ei mõjutanud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise hindamata jätmine kõnealuses kohtuasjas tollimaksude määra. Samuti väitsid huvitatud isikud, et tollimakse ei saa taaskehtestada tagasiulatuvalt. Huvitatud isikud on seisukohal, et vaidlustatud määrus tühistati tervikuna, mis tähendab, et see kõrvaldati liidu õiguskorrast tagasiulatuvalt, samas kui kohtuotsuses Deichmann puudusid asjaolud, mis „mõjutaks lõpliku määruse kehtivust“. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et hinna allalöömise analüüsi puhul kindlakstehtud õigusvastasus „muudab kehtetuks kogu komisjoni analüüsi põhjusliku seose kohta“. Huvitatud isikute arvamuse kohaselt tähendab see, et tollimakse tervikuna ei oleks pidanud kehtestama ega ka taaskehtestama, sest kogu kahju ja põhjusliku seose analüüs oli puudulik. |
| --- | --- |

(53)

CRIA, GITI kontsern, Hämmerling ja Opoltrans väitsid, et komisjon ei saanud teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks vaidlustatud määruse kohaselt kogutud tollimakse mitte tagasi maksta ja/või vähendada. Kõnealune tagasimaksmine peab toimuma viivitamata ja täies ulatuses. Samuti oli olukord praeguse juhtumi puhul nende väitel erinev kui kohtuotsuses Deichmann, (22) sest huvitatud isikute sõnade kohaselt ei mõjutanud turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise hindamata jätmine kõnealuses kohtuasjas tollimaksude määra. Samuti väitsid huvitatud isikud, et tollimakse ei saa taaskehtestada tagasiulatuvalt. Huvitatud isikud on seisukohal, et vaidlustatud määrus tühistati tervikuna, mis tähendab, et see kõrvaldati liidu õiguskorrast tagasiulatuvalt, samas kui kohtuotsuses Deichmann puudusid asjaolud, mis „mõjutaks lõpliku määruse kehtivust“. Lisaks väitsid huvitatud isikud, et hinna allalöömise analüüsi puhul kindlakstehtud õigusvastasus „muudab kehtetuks kogu komisjoni analüüsi põhjusliku seose kohta“. Huvitatud isikute arvamuse kohaselt tähendab see, et tollimakse tervikuna ei oleks pidanud kehtestama ega ka taaskehtestama, sest kogu kahju ja põhjusliku seose analüüs oli puudulik.

22

| (54) | Pärast avalikustamist väitis GITI kontsern, et komisjoni otsus teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks tollimakse mitte tagasi maksta rikub Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet. Selle asemel peaks komisjon lubama tollimaksud tagasi maksta, nagu tehti kohtuasjas, mille puhul Üldkohus tühistas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 rikkumise eest sissenõutud trahvid (23). Eelkõige osutas GITI kontsern Euroopa Kohtu järeldusele, mille kohaselt „tuleb siis, kui Euroopa Kohus tunnistab kehtetuks [---] tollimaksu kehtestavad määrused [---], käsitada seda tollimaksu nii, et see ei tulene seadusest tolliseadustiku artikli 236 tähenduses, ja liikmesriigi toll peab selle üldjuhul tagasi maksma selleks kehtestatud tingimustel“ (24). Lisaks on tollimaksu tagasimaksmisega viivitamisel GITI kontserni sõnade kohaselt olulised praktilised tagajärjed, mis avaldavad negatiivset mõju asjaomastele äriühingutele ja nende investeeringutasuvusele. |
| --- | --- |

(54)

Pärast avalikustamist väitis GITI kontsern, et komisjoni otsus teha liikmesriikide tolliasutustele ülesandeks tollimakse mitte tagasi maksta rikub Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet. Selle asemel peaks komisjon lubama tollimaksud tagasi maksta, nagu tehti kohtuasjas, mille puhul Üldkohus tühistas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 rikkumise eest sissenõutud trahvid (23). Eelkõige osutas GITI kontsern Euroopa Kohtu järeldusele, mille kohaselt „tuleb siis, kui Euroopa Kohus tunnistab kehtetuks [---] tollimaksu kehtestavad määrused [---], käsitada seda tollimaksu nii, et see ei tulene seadusest tolliseadustiku artikli 236 tähenduses, ja liikmesriigi toll peab selle üldjuhul tagasi maksma selleks kehtestatud tingimustel“ (24). Lisaks on tollimaksu tagasimaksmisega viivitamisel GITI kontserni sõnade kohaselt olulised praktilised tagajärjed, mis avaldavad negatiivset mõju asjaomastele äriühingutele ja nende investeeringutasuvusele.

23

24

| (55) | Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon anda liikmesriikide tolliasutustele korralduse oodata, kuni komisjon on kooskõlas liidu kohtute otsusega teinud kindlaks selle tollimaksu määrad, mis oleks tulnud kehtestada, enne kui tehakse otsus seda tollimaksu tasunud ettevõtjate esitatud tagasimaksmistaotluste kohta (25). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et Euroopa Kohtu tühistava kohtuotsuse täpne ulatus ja seega sellest tulenevad kohustused tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, arvestades lisaks selle kohtuotsuse resolutsioonile ka kohtuotsuses esitatud põhjendusi, mis kujutavad endast selle alust (26). |
| --- | --- |

(55)

Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib komisjon anda liikmesriikide tolliasutustele korralduse oodata, kuni komisjon on kooskõlas liidu kohtute otsusega teinud kindlaks selle tollimaksu määrad, mis oleks tulnud kehtestada, enne kui tehakse otsus seda tollimaksu tasunud ettevõtjate esitatud tagasimaksmistaotluste kohta (25). Samuti on Euroopa Kohus leidnud, et Euroopa Kohtu tühistava kohtuotsuse täpne ulatus ja seega sellest tulenevad kohustused tuleb kindlaks määrata juhtumipõhiselt, arvestades lisaks selle kohtuotsuse resolutsioonile ka kohtuotsuses esitatud põhjendusi, mis kujutavad endast selle alust (26).

25

26

| (56) | Käesoleva juhtumi puhul seadis Üldkohus kahtluse alla hinna allalöömise arvutamise meetodi ja selle mõju põhjuslikule seosele ning sama vea mõju nende äriühingute kahjumarginaalile, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (27). Samuti nõudis kohus komisjonilt teatava kahjunäitajaid käsitleva teabe läbivaatamist ja avalikustamist. Need asjaolud ei seadnud aga kahtluse alla kõikide muude vaidlustatud määruses tehtud järelduste kehtivust. Lisaks asus kohus seisukohale, et pärast menetluse jätkamist võib komisjon võtta vastu meetme, millega asendatakse tühistatud meede ja sellest tulenevalt taaskehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks, kõrvaldades sellega seoses tuvastatud õigusnormide rikkumised (28). Selles kontekstis ei ole oluline, kas õigusnormide rikkumised on konkreetselt seotud tollimaksumääraga või mitte. Isegi kui taasalustatud uurimises järeldataks, et tasakaalustavaid tollimakse ei tuleks taaskehtestada, siis oleks tolliasutustel igal juhul võimalus maksta kooskõlas asjaomaste tollialaste õigusaktidega tagasi kogu tollimaksu summa, mis on alates vaidlustatud määruse vastuvõtmisest kogutud. Peale selle hõlmaks tagasimakse vastavalt asjakohastele tollialastele õigusaktidele ka sobilikku intressi. Vastupidiselt GITI kontserni väitele hüvitataks selle tagajärjel äriühingutele nõuetekohaselt kõnealuste tollimaksude tasumine. |
| --- | --- |

(56)

Käesoleva juhtumi puhul seadis Üldkohus kahtluse alla hinna allalöömise arvutamise meetodi ja selle mõju põhjuslikule seosele ning sama vea mõju nende äriühingute kahjumarginaalile, kelle suhtes Üldkohtu otsust kohaldatakse (27). Samuti nõudis kohus komisjonilt teatava kahjunäitajaid käsitleva teabe läbivaatamist ja avalikustamist. Need asjaolud ei seadnud aga kahtluse alla kõikide muude vaidlustatud määruses tehtud järelduste kehtivust. Lisaks asus kohus seisukohale, et pärast menetluse jätkamist võib komisjon võtta vastu meetme, millega asendatakse tühistatud meede ja sellest tulenevalt taaskehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks, kõrvaldades sellega seoses tuvastatud õigusnormide rikkumised (28). Selles kontekstis ei ole oluline, kas õigusnormide rikkumised on konkreetselt seotud tollimaksumääraga või mitte. Isegi kui taasalustatud uurimises järeldataks, et tasakaalustavaid tollimakse ei tuleks taaskehtestada, siis oleks tolliasutustel igal juhul võimalus maksta kooskõlas asjaomaste tollialaste õigusaktidega tagasi kogu tollimaksu summa, mis on alates vaidlustatud määruse vastuvõtmisest kogutud. Peale selle hõlmaks tagasimakse vastavalt asjakohastele tollialastele õigusaktidele ka sobilikku intressi. Vastupidiselt GITI kontserni väitele hüvitataks selle tagajärjel äriühingutele nõuetekohaselt kõnealuste tollimaksude tasumine.

27

28

| (57) | Lisaks on Euroopa Kohus järjepidevalt väljendanud seisukohta, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõige 1 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 14 lõige 1 ei välista, et aktidega kehtestatakse uuesti dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud impordile, mis toimus kehtetuks tunnistatud määruste kohaldamisaja jooksul (29). |
| --- | --- |

(57)

Lisaks on Euroopa Kohus järjepidevalt väljendanud seisukohta, et dumpinguvastase alusmääruse artikli 10 lõige 1 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 14 lõige 1 ei välista, et aktidega kehtestatakse uuesti dumpinguvastased või tasakaalustavad tollimaksud impordile, mis toimus kehtetuks tunnistatud määruste kohaldamisaja jooksul (29).

29

| (58) | Vastupidiselt ajutiste meetmete vastuvõtmisele eelneval perioodil toimuvale registreerimisele ei ole subsiidiumivastase alusmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatud tingimused käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavad. Kohtuotsuste järelduste rakendamisega seoses ei ole registreerimise eesmärk lubada võimalikku tagasiulatuvat kaubanduse kaitsemeetmete kohaste tollimaksude kogumist, nagu on ette nähtud kõnealuste sätetega. Pigem on eesmärk kaitsta kehtivate meetmete tõhusust, tekitamata põhjendamatut katkestust alates vaidlustatud määruse jõustumiskuupäevast kuni korrigeeritud tollimaksumäärade (võimaliku) taaskehtestamiseni, tagades, et tulevikus on võimalik nõuda sisse õiges summas tollimaksu. Niisiis, nagu on selgitatud registreerimismääruse põhjenduses 20, ei ole haldusmenetluse jätkamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga. Peale selle, nagu huvitatud isikud tunnistavad, on täpselt sellist lähenemisviisi hiljuti kinnitanud Üldkohus oma kohtuotsuses T-440/20 (30). Sellest tulenevalt lükati tagasi väide, et tollimakse ei saa taaskehtestada. |
| --- | --- |

(58)

Vastupidiselt ajutiste meetmete vastuvõtmisele eelneval perioodil toimuvale registreerimisele ei ole subsiidiumivastase alusmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatud tingimused käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavad. Kohtuotsuste järelduste rakendamisega seoses ei ole registreerimise eesmärk lubada võimalikku tagasiulatuvat kaubanduse kaitsemeetmete kohaste tollimaksude kogumist, nagu on ette nähtud kõnealuste sätetega. Pigem on eesmärk kaitsta kehtivate meetmete tõhusust, tekitamata põhjendamatut katkestust alates vaidlustatud määruse jõustumiskuupäevast kuni korrigeeritud tollimaksumäärade (võimaliku) taaskehtestamiseni, tagades, et tulevikus on võimalik nõuda sisse õiges summas tollimaksu. Niisiis, nagu on selgitatud registreerimismääruse põhjenduses 20, ei ole haldusmenetluse jätkamine ja võimalik tollimaksude taaskehtestamine vastuolus tagasiulatuva jõu puudumist reguleeriva normiga. Peale selle, nagu huvitatud isikud tunnistavad, on täpselt sellist lähenemisviisi hiljuti kinnitanud Üldkohus oma kohtuotsuses T-440/20 (30). Sellest tulenevalt lükati tagasi väide, et tollimakse ei saa taaskehtestada.

30

| (59) | Mis puudutab harta artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet, siis väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa kohtuliku kaitse põhimõte takistada ELi institutsioonil, kelle akt on varem tühistatud, võtta erinevatel põhjendustel vastu uut akti, mis asjaomast isikut kahjustab (31). Käesoleva juhtumi puhul tehakse järeldused erinevatel alustel kui need, mille põhjal vaidlustatud määrus tühistati. Sellest tulenevalt ei rikkunud komisjon kooskõlas Üldkohtu järeldustega (32) tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet selle alusel, et pärast seda, kui kohus oli vaidlustatud määruse tühistanud, taaskehtestas ta käesoleva määrusega lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(59)

Mis puudutab harta artiklis 47 sätestatud kohtuliku kaitse põhimõtet, siis väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa kohtuliku kaitse põhimõte takistada ELi institutsioonil, kelle akt on varem tühistatud, võtta erinevatel põhjendustel vastu uut akti, mis asjaomast isikut kahjustab (31). Käesoleva juhtumi puhul tehakse järeldused erinevatel alustel kui need, mille põhjal vaidlustatud määrus tühistati. Sellest tulenevalt ei rikkunud komisjon kooskõlas Üldkohtu järeldustega (32) tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet selle alusel, et pärast seda, kui kohus oli vaidlustatud määruse tühistanud, taaskehtestas ta käesoleva määrusega lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

31

32

| (60) | CRIA väitis, et kuna „tollivõlga ei tekkinud“, ulatuks tollimaksu taaskehtestamine „kaugemale seadusega ettenähtud ajavahemikust, mil liikmesriikide tolliasutustel on õigus makse kehtestada, võttes arvesse kolme aasta pikkust piirangut [---]“. GITI kontsern väitis, et „tagasiulatuva taaskehtestamisega [---], mis läheb isegi kaugemale kolme aasta pikkusest tähtajast, kaasneb oht sekkuda liikmesriikide tolliasutuste sõltumatusse otsuste tegemise protsessi (kuna see tähendab, et tollimakse saab kehtestada pikema aja kohta kui kõnealune kolme aasta pikkune tähtaeg) ja seega oht rikkuda hoolikalt väljakujundatud pädevuste lahusust komisjoni ja ELi liikmesriikide vahel, nagu on sätestatud ELi aluslepingutes“. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern oma väidet. |
| --- | --- |

(60)

CRIA väitis, et kuna „tollivõlga ei tekkinud“, ulatuks tollimaksu taaskehtestamine „kaugemale seadusega ettenähtud ajavahemikust, mil liikmesriikide tolliasutustel on õigus makse kehtestada, võttes arvesse kolme aasta pikkust piirangut [---]“. GITI kontsern väitis, et „tagasiulatuva taaskehtestamisega [---], mis läheb isegi kaugemale kolme aasta pikkusest tähtajast, kaasneb oht sekkuda liikmesriikide tolliasutuste sõltumatusse otsuste tegemise protsessi (kuna see tähendab, et tollimakse saab kehtestada pikema aja kohta kui kõnealune kolme aasta pikkune tähtaeg) ja seega oht rikkuda hoolikalt väljakujundatud pädevuste lahusust komisjoni ja ELi liikmesriikide vahel, nagu on sätestatud ELi aluslepingutes“. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern oma väidet.

| (61) | Komisjon oli seisukohal, et mõlemad argumendid tuleb tagasi lükata. Esiteks on kohus märkinud, et ajalised piirangud ei takista seda, et „komisjon võtab vastu dumpinguvastase tollimaksu kehtestava või uuesti kehtestava määruse ega a fortiori ka seda, et see institutsioon algatab sellise vastuvõtmise aluseks oleva menetluse või jätkab seda“ (33). Samamoodi märkis Üldkohus, et „[liidu tolliseadustiku artikli 103 lõiget 1] kohaldatakse üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama. Sellest tulenevalt ei takista see komisjonil võtta vastu määrust, millega kehtestatakse või kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks“ (34). Seoses väitega, et taaskehtestamisega sekkutakse komisjoni ja liikmesriikide pädevuste lahususse, täheldas komisjon, et GITI kontsern ei täpsustanud, millist aluslepingute sätet tollimaksu taaskehtestamine rikuks. Kohus on järjepidevalt sedastanud, et komisjonil on õigus kohtu kindlakstehtud vigu parandades tollimaks taaskehtestada (35). Peale selle läbis käesolev määrus tervikuna subsiidiumivastase alusmääruse artikli 25 lõikega 3 ette nähtud kontrollimenetluse. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon oli seisukohal, et mõlemad argumendid tuleb tagasi lükata. Esiteks on kohus märkinud, et ajalised piirangud ei takista seda, et „komisjon võtab vastu dumpinguvastase tollimaksu kehtestava või uuesti kehtestava määruse ega a fortiori ka seda, et see institutsioon algatab sellise vastuvõtmise aluseks oleva menetluse või jätkab seda“ (33). Samamoodi märkis Üldkohus, et „[liidu tolliseadustiku artikli 103 lõiget 1] kohaldatakse üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama. Sellest tulenevalt ei takista see komisjonil võtta vastu määrust, millega kehtestatakse või kehtestatakse uuesti lõplik tasakaalustav tollimaks“ (34). Seoses väitega, et taaskehtestamisega sekkutakse komisjoni ja liikmesriikide pädevuste lahususse, täheldas komisjon, et GITI kontsern ei täpsustanud, millist aluslepingute sätet tollimaksu taaskehtestamine rikuks. Kohus on järjepidevalt sedastanud, et komisjonil on õigus kohtu kindlakstehtud vigu parandades tollimaks taaskehtestada (35). Peale selle läbis käesolev määrus tervikuna subsiidiumivastase alusmääruse artikli 25 lõikega 3 ette nähtud kontrollimenetluse. Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

a fortiori

33

34

35

| (62) | GITI kontsern väitis, et (läbivaadatud) dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine oleks ka ebaproportsionaalne ning vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõigetes 1 ja 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Samuti väitis GITI kontsern, et tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine ei anna ega saagi anda liidu tootmisharule „täiendavat“ kaitset ega takista edasist importi. Seepärast rikuks see proportsionaalsuse põhimõtet. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern seda väidet. |
| --- | --- |

(62)

GITI kontsern väitis, et (läbivaadatud) dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine oleks ka ebaproportsionaalne ning vastuolus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõigetes 1 ja 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Samuti väitis GITI kontsern, et tollimaksu tagasiulatuv taaskehtestamine ei anna ega saagi anda liidu tootmisharule „täiendavat“ kaitset ega takista edasist importi. Seepärast rikuks see proportsionaalsuse põhimõtet. Pärast avalikustamist kordas GITI kontsern seda väidet.

| (63) | Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei rikkunud komisjon proportsionaalsuse põhimõtet, taaskehtestades kohtuotsuse täitmiseks lõpliku tollimaksu asjakohasel tasemel ja alates lõplike meetmete jõustumise kuupäevast. Samuti pidas komisjon proportsionaalseks taaskehtestatud tollimaksude vähendamist ning korraldust vahe tagasi maksta või summat selle võrra vähendada (36). Seoses argumendiga, mille kohaselt asjaolu, et liidu tootmisharu saab täiendava kaitse varasema olukorra eest, on ebaproportsionaalne, on Üldkohus leidnud, et see väide „iseenesest ei kehtesta nõutavat õiguslikku normi, mille kohaselt vaidlustatud määrusega oluliselt vähendatud lõpliku tollimaksu taaskehtestamine oleks käesoleval juhul ebaproportsionaalne“ (37). Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon tuletas meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei rikkunud komisjon proportsionaalsuse põhimõtet, taaskehtestades kohtuotsuse täitmiseks lõpliku tollimaksu asjakohasel tasemel ja alates lõplike meetmete jõustumise kuupäevast. Samuti pidas komisjon proportsionaalseks taaskehtestatud tollimaksude vähendamist ning korraldust vahe tagasi maksta või summat selle võrra vähendada (36). Seoses argumendiga, mille kohaselt asjaolu, et liidu tootmisharu saab täiendava kaitse varasema olukorra eest, on ebaproportsionaalne, on Üldkohus leidnud, et see väide „iseenesest ei kehtesta nõutavat õiguslikku normi, mille kohaselt vaidlustatud määrusega oluliselt vähendatud lõpliku tollimaksu taaskehtestamine oleks käesoleval juhul ebaproportsionaalne“ (37). Sellest tulenevalt lükati need väited tagasi.

36

37

| (64) | Hämmerling väitis, et arvesse tuleb võtta praegust majandusolukorda. Asjaomasest ajast alates on kõnealust majandussektorit mõjutanud COVID-19 kriis, kogu tarneahelat (sealhulgas transporti ja logistikat) puudutav ülemaailmne järsk hinnatõus ja asjaomased majanduskriisid ning praegu mõjutavad seda sellised probleemid nagu elektrihind, kõrge inflatsioonimäär jms, mis on muu hulgas põhjustatud Venemaa agressioonist Ukraina vastu. Seepärast ei oleks õige taaskehtestada kõnealust tollimaksu sektoris, turul ning mikro- ja makromajanduslikus olukorras, mis täielikult erinevad selles uurimises käsitletutest, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. |
| --- | --- |

(64)

Hämmerling väitis, et arvesse tuleb võtta praegust majandusolukorda. Asjaomasest ajast alates on kõnealust majandussektorit mõjutanud COVID-19 kriis, kogu tarneahelat (sealhulgas transporti ja logistikat) puudutav ülemaailmne järsk hinnatõus ja asjaomased majanduskriisid ning praegu mõjutavad seda sellised probleemid nagu elektrihind, kõrge inflatsioonimäär jms, mis on muu hulgas põhjustatud Venemaa agressioonist Ukraina vastu. Seepärast ei oleks õige taaskehtestada kõnealust tollimaksu sektoris, turul ning mikro- ja makromajanduslikus olukorras, mis täielikult erinevad selles uurimises käsitletutest, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti.

| (65) | Nagu on selgitatud põhjenduses 11, võib tühistatud akti asendamise menetlust jätkata täpselt sellest ajahetkest, mil õigusvastasus aset leidis (38). Käesoleval juhul leidis Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus aset määruses, millega lõplikud tasakaalustusmeetmed kehtestati. Sellest tulenevalt ei saa komisjon Üldkohtu tuvastatud õigusvastasusi heastades võtta arvesse hiljutisi muutusi, mis ei ole seotud uurimisperioodi ega vaatlusaluse perioodiga. Vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 15 lõikele 1 kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu, kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et tasakaalustavad subsiidiumid ja nende põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvi tõttu on artikli 31 kohane sekkumine vajalik. Sellest tulenevalt võib uurimise taasalustamise tagajärjel jätta tasakaalustava tollimaksu uuesti kehtestamata üksnes siis, kui komisjon järeldab, et uurimisperioodil ei esinenud subsideerimist, sellest tulenevat kahju ega tollimaksust tulenevaid liidu huvidega seotud kaalutlusi (39). |
| --- | --- |

(65)

Nagu on selgitatud põhjenduses 11, võib tühistatud akti asendamise menetlust jätkata täpselt sellest ajahetkest, mil õigusvastasus aset leidis (38). Käesoleval juhul leidis Üldkohtu tuvastatud õigusvastasus aset määruses, millega lõplikud tasakaalustusmeetmed kehtestati. Sellest tulenevalt ei saa komisjon Üldkohtu tuvastatud õigusvastasusi heastades võtta arvesse hiljutisi muutusi, mis ei ole seotud uurimisperioodi ega vaatlusaluse perioodiga. Vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 15 lõikele 1 kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu, kui faktide põhjal on lõplikult tuvastatud, et tasakaalustavad subsiidiumid ja nende põhjustatud kahju on olemas ning kui liidu huvi tõttu on artikli 31 kohane sekkumine vajalik. Sellest tulenevalt võib uurimise taasalustamise tagajärjel jätta tasakaalustava tollimaksu uuesti kehtestamata üksnes siis, kui komisjon järeldab, et uurimisperioodil ei esinenud subsideerimist, sellest tulenevat kahju ega tollimaksust tulenevaid liidu huvidega seotud kaalutlusi (39).

38

39

| (66) | GITI kontserni väitel peaks taasalustamine rangelt piirduma Üldkohtu käsitletud küsimustega. Seega ei ole komisjonil lubatud hinnamõju kindlakstegemiseks asendada hinna allalöömise analüüsi hinna allasurumise analüüsiga, sest komisjoni vastuvõetud metoodika on jätkuvalt kehtiv ja seega uurimise taasalustamist selle suhtes ei kohaldata. Üldkohus ei käsitlenud hinna allasurumise analüüsi mõju ja seega kõnealust taasalustamist selle suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

(66)

GITI kontserni väitel peaks taasalustamine rangelt piirduma Üldkohtu käsitletud küsimustega. Seega ei ole komisjonil lubatud hinnamõju kindlakstegemiseks asendada hinna allalöömise analüüsi hinna allasurumise analüüsiga, sest komisjoni vastuvõetud metoodika on jätkuvalt kehtiv ja seega uurimise taasalustamist selle suhtes ei kohaldata. Üldkohus ei käsitlenud hinna allasurumise analüüsi mõju ja seega kõnealust taasalustamist selle suhtes ei kohaldata.

| (67) | Komisjon täheldas, et Üldkohus seadis komisjoni läbiviidud hinna allalöömise analüüsi kahtluse alla seoses ekspordihindade ja liidu tootmisharu hindade õiglase võrdlusega. Sellest tulenevalt seati kahtluse alla hinna allalöömise kindlakstegemise metoodika iseenesest. Peale selle ei takistanud komisjoni miski võtta arvesse subsideeritud impordi mis tahes muud võimalikku hinnamõju subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõike 3 tähenduses. Kohtuotsuses Deichmann leidis kohus, et komisjonil on lai kaalutlusruum: nende meetmete õiguspärasust saab mõjutada vaid nende ilmselge ebasobivus taotletava eesmärgi suhtes (40). Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon täheldas, et Üldkohus seadis komisjoni läbiviidud hinna allalöömise analüüsi kahtluse alla seoses ekspordihindade ja liidu tootmisharu hindade õiglase võrdlusega. Sellest tulenevalt seati kahtluse alla hinna allalöömise kindlakstegemise metoodika iseenesest. Peale selle ei takistanud komisjoni miski võtta arvesse subsideeritud impordi mis tahes muud võimalikku hinnamõju subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõike 3 tähenduses. Kohtuotsuses Deichmann leidis kohus, et komisjonil on lai kaalutlusruum: nende meetmete õiguspärasust saab mõjutada vaid nende ilmselge ebasobivus taotletava eesmärgi suhtes (40). Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

40

| (68) | GITI kontsern väitis, et komisjon ei saa hinna allalöömise kindlakstegemisel kehtestada uut lähenemisviisi. Eelkõige ei tohiks komisjon kehtestada hinna allalöömise ja kahjumarginaalide (ümber)arvutamisel uut toote kontrollnumbrite struktuuri, see tähendab lisada uut liiki kliente (41). |
| --- | --- |

(68)

GITI kontsern väitis, et komisjon ei saa hinna allalöömise kindlakstegemisel kehtestada uut lähenemisviisi. Eelkõige ei tohiks komisjon kehtestada hinna allalöömise ja kahjumarginaalide (ümber)arvutamisel uut toote kontrollnumbrite struktuuri, see tähendab lisada uut liiki kliente (41).

41

| (69) | Ilma et see piiraks küsimust, kas komisjonil on õigus kehtestada toote kontrollnumbrite struktuuri uusi elemente või mitte, tuletas komisjon meelde, et allpool punktis 4.1 kirjeldatud hinna allalöömise arvutamisel ei kehtestatud toote kontrollnumbrite struktuuris uusi elemente. Sellest tulenevalt oli see väide ebaoluline. |
| --- | --- |

(69)

Ilma et see piiraks küsimust, kas komisjonil on õigus kehtestada toote kontrollnumbrite struktuuri uusi elemente või mitte, tuletas komisjon meelde, et allpool punktis 4.1 kirjeldatud hinna allalöömise arvutamisel ei kehtestatud toote kontrollnumbrite struktuuris uusi elemente. Sellest tulenevalt oli see väide ebaoluline.

| (70) | CRIA väitis nii menetluse algatamise ajal kui ka pärast avalikustamist, et arvesse tuleb võtta tõstatatud õigusnõudeid, mille kohta Üldkohus ei ole veel otsust teinud, ning et komisjon peaks nõudeid, mida Üldkohus ei ole veel käsitlenud, aktiivselt arvesse võtma. |
| --- | --- |

(70)

CRIA väitis nii menetluse algatamise ajal kui ka pärast avalikustamist, et arvesse tuleb võtta tõstatatud õigusnõudeid, mille kohta Üldkohus ei ole veel otsust teinud, ning et komisjon peaks nõudeid, mida Üldkohus ei ole veel käsitlenud, aktiivselt arvesse võtma.

| (71) | Opoltrans väitis, et puudusid tõendid Hiinast pärit impordi dumpingu kohta uurimise ajal ning muu hulgas ei olnud Ameerika Ühendriikide võrdlusriigina kasutamine asjakohane, liidu tootmisharu ei kannata kahju, liidu tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel puudub põhjuslik seos ning tollimaksu taaskehtestamine ei ole kasutajate huvides. |
| --- | --- |

(71)

Opoltrans väitis, et puudusid tõendid Hiinast pärit impordi dumpingu kohta uurimise ajal ning muu hulgas ei olnud Ameerika Ühendriikide võrdlusriigina kasutamine asjakohane, liidu tootmisharu ei kannata kahju, liidu tootmisharu olukorra ja Hiinast pärit impordi vahel puudub põhjuslik seos ning tollimaksu taaskehtestamine ei ole kasutajate huvides.

| (72) | Nagu komisjon uurimise taasalustamise teates selgitas, jäävad vaidlustatud määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamine Üldkohtu otsusega tagasi lükati või mille vaidlustamist Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, täielikult kehtima (42). See hõlmas CRIA ja Opoltransi osutatud küsimusi. Seepärast ei pidanud komisjon uurima väiteid küsimuste kohta, mille puhul Üldkohus õigusvastasust ei tuvastanud. |
| --- | --- |

(72)

Nagu komisjon uurimise taasalustamise teates selgitas, jäävad vaidlustatud määruses sätestatud järeldused, mida ei vaidlustatud või mis vaidlustati, kuid mille vaidlustamine Üldkohtu otsusega tagasi lükati või mille vaidlustamist Üldkohus ei uurinud ning mis seega ei viinud vaidlustatud määruse tühistamiseni, täielikult kehtima (42). See hõlmas CRIA ja Opoltransi osutatud küsimusi. Seepärast ei pidanud komisjon uurima väiteid küsimuste kohta, mille puhul Üldkohus õigusvastasust ei tuvastanud.

42

6.   KÕNEALUSE IMPORDI HINNAMÕJU JA PÕHJUSLIKU SEOSE UUESTI KONTROLLIMINE

KÕNEALUSE IMPORDI HINNAMÕJU JA PÕHJUSLIKU SEOSE UUESTI KONTROLLIMINE

6.1.   Hinna allalöömise kindlaksmääramine

Hinna allalöömise kindlaksmääramine

| (73) | Nagu on selgitatud põhjendustes 5–7, leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud hinna allalöömise marginaalide arvutamisel õiglast võrdlust, sest ta kohandas eksportivate tootjate ekspordihinda, kohaldades analoogia alusel dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõiget 9, samal ajal kui ka liidu tootmisharu müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müüki ei kohandatud. |
| --- | --- |

(73)

Nagu on selgitatud põhjendustes 5–7, leidis Üldkohus, et komisjon ei teinud hinna allalöömise marginaalide arvutamisel õiglast võrdlust, sest ta kohandas eksportivate tootjate ekspordihinda, kohaldades analoogia alusel dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõiget 9, samal ajal kui ka liidu tootmisharu müük toimus seotud müügiüksuste kaudu ja nende müüki ei kohandatud.

| (74) | Samuti leiti Üldkohtu otsuse punktis 163, et kui dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ei oleks kohandust tehtud, siis oleks selline meetod „võimaldanud hindu õiglaselt võrrelda juhul, kui nii vaatlusalust toodet kui ka samasugust toodet müüakse seotud müügiüksuste kaudu“. Kohtuotsuse punktis 190 leidis Üldkohus, et selline võrdlus ei võimalda „neutraliseerida selle vea võimalikke mõjusid, mis seisneb ühelt poolt Hiina eksportivatele tootjatele vahetult liidu klientide makstud tegelike müügihindade ja teiselt poolt liidu tootjatega seotud müügiüksuste edasimüügihindade võrdlemises“ (paks kiri ja allakriipsutus lisatud). Samuti märgib Üldkohus oma otsuse punktis 134, et „sõltumata sellest, kas komisjoni poolt eksportivate tootjate puhul või liidu tootjate puhul valitud kaubandustasand on õiguspärane ja asjakohane, peab selle institutsiooni läbiviidav hindade võrdlus alati olema õiglane ja sel eesmärgil käsitlema sama kaubandustasandi hindu“. |
| --- | --- |

(74)

Samuti leiti Üldkohtu otsuse punktis 163, et kui dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ei oleks kohandust tehtud, siis oleks selline meetod „võimaldanud hindu õiglaselt võrrelda juhul, kui nii vaatlusalust toodet kui ka samasugust toodet müüakse seotud müügiüksuste kaudu“. Kohtuotsuse punktis 190 leidis Üldkohus, et selline võrdlus ei võimalda „neutraliseerida selle vea võimalikke mõjusid, mis seisneb ühelt poolt Hiina eksportivatele tootjatele vahetult liidu klientide makstud tegelike müügihindade ja teiselt poolt liidu tootjatega seotud müügiüksuste edasimüügihindade võrdlemises“ (paks kiri ja allakriipsutus lisatud). Samuti märgib Üldkohus oma otsuse punktis 134, et „sõltumata sellest, kas komisjoni poolt eksportivate tootjate puhul või liidu tootjate puhul valitud kaubandustasand on õiguspärane ja asjakohane, peab selle institutsiooni läbiviidav hindade võrdlus alati olema õiglane ja sel eesmärgil käsitlema sama kaubandustasandi hindu“.

võimalikke

| (75) | Nagu on selgitatud Üldkohtu otsuse punktis 150, moodustab valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal Xingyuani kontserni puhul 0 %, GITI kontserni puhul 34 %, Aeoluse kontserni puhul 19 % ja Hankooki kontsern puhul 98,6 %. Peale selle täpsustas komisjon vastuseks Üldkohtu korraldavale meetmele, et seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate puhul 46,9 % ja valimisse kaasatud liidu tootjate puhul 87 %. Seega oli seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal mõlema valimi puhul suur või isegi väga suur. |
| --- | --- |

(75)

Nagu on selgitatud Üldkohtu otsuse punktis 150, moodustab valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal Xingyuani kontserni puhul 0 %, GITI kontserni puhul 34 %, Aeoluse kontserni puhul 19 % ja Hankooki kontsern puhul 98,6 %. Peale selle täpsustas komisjon vastuseks Üldkohtu korraldavale meetmele, et seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal on valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate puhul 46,9 % ja valimisse kaasatud liidu tootjate puhul 87 %. Seega oli seotud müügiüksuste kaudu toimunud müügi osakaal mõlema valimi puhul suur või isegi väga suur.

| (76) | Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjenduses 658, võrdles komisjon uurimisperioodil toimunud hinna allalöömise kindlakstegemiseks omavahel |
| --- | --- |

(76)

Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjenduses 658, võrdles komisjon uurimisperioodil toimunud hinna allalöömise kindlakstegemiseks omavahel

| (77) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi ja segmendi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- |

(77)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi ja segmendi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| (78) | vastavaid valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi ja segmendi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks (edaspidi „CIF-hind mahalaadimisel“). |
| --- | --- |

(78)

vastavaid valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi ja segmendi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana (kulud, kindlustus, vedu), tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks (edaspidi „CIF-hind mahalaadimisel“).

| (79) | Üldkohtu otsuse täitmiseks ei kohandatud enam seotud kauplejate kaudu toimunud müügi puhul ekspordihinda analoogia alusel vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikele 9. Seega lisati seotud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulud ning valimisse kaasatud sõltumatute importijate kasum uuesti ekspordihinnale. |
| --- | --- |

(79)

Üldkohtu otsuse täitmiseks ei kohandatud enam seotud kauplejate kaudu toimunud müügi puhul ekspordihinda analoogia alusel vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 2 lõikele 9. Seega lisati seotud kaupleja müügi-, üld- ja halduskulud ning valimisse kaasatud sõltumatute importijate kasum uuesti ekspordihinnale.

| (80) | Lisaks hindas komisjon, kas oli muid kaubandustasandiga seotud võimalikke probleeme, mida tuleks käsitleda õiglase võrdluse tagamiseks olukordades, kus eksportivad tootjad müüsid otse liidus asuvatele klientidele, kuid valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid liidus asuvatele klientidele seotud müügiüksuste kaudu. Selleks analüüsis komisjon üksikasjalikult valimisse kaasatud liidu tootjate kogumüüki, et teha kindlaks tehasest toimuva otsemüügi ja seotud müügiüksuste kaudu toimuva kaudse müügi hinnastruktuur. Võrdlusest nähtus, et ühe tooteliigi piires esines märkimisväärseid hinnaerinevusi, kuid ei selgunud mingit ilmset hinnastruktuuri. Kuigi põhimõtteliselt peaksid seotud müügiüksused kandma liidus toimuva müügi puhul turustuskulusid, siis ilmnes, et neid kulusid ei kantud järjepidevalt üle lõpphindadesse. |
| --- | --- |

(80)

Lisaks hindas komisjon, kas oli muid kaubandustasandiga seotud võimalikke probleeme, mida tuleks käsitleda õiglase võrdluse tagamiseks olukordades, kus eksportivad tootjad müüsid otse liidus asuvatele klientidele, kuid valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid liidus asuvatele klientidele seotud müügiüksuste kaudu. Selleks analüüsis komisjon üksikasjalikult valimisse kaasatud liidu tootjate kogumüüki, et teha kindlaks tehasest toimuva otsemüügi ja seotud müügiüksuste kaudu toimuva kaudse müügi hinnastruktuur. Võrdlusest nähtus, et ühe tooteliigi piires esines märkimisväärseid hinnaerinevusi, kuid ei selgunud mingit ilmset hinnastruktuuri. Kuigi põhimõtteliselt peaksid seotud müügiüksused kandma liidus toimuva müügi puhul turustuskulusid, siis ilmnes, et neid kulusid ei kantud järjepidevalt üle lõpphindadesse.

| (81) | Seega järeldas komisjon, et müük otse tootjate poolt või müük tootjatega seotud müügiüksuste kaudu ei mõjutanud märgatavalt müüdavate toodete hinnataset kliendi jaoks. Eelkõige leiti, et seotud üksuse kaudu müümise puhul ei olnud hinnad kõrgemad kui tootja otsemüügi puhul. Sellest tulenevalt ei teinud komisjon kindlaks võimalikku hinnatasemetele avalduvat mõju, mida oleks tulnud neutraliseerida, nagu Üldkohus kohtuotsuse punktis 190 kahtlustas. Seepärast oli valimisse kaasatud liidu tootjate liidus asuvatele klientidele suunatud otsemüügi või seotud müügiüksuste kaudu toimuva müügi tegelike müügihindade võrdlemine valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihindadega käesoleval juhul õigustatud. |
| --- | --- |

(81)

Seega järeldas komisjon, et müük otse tootjate poolt või müük tootjatega seotud müügiüksuste kaudu ei mõjutanud märgatavalt müüdavate toodete hinnataset kliendi jaoks. Eelkõige leiti, et seotud üksuse kaudu müümise puhul ei olnud hinnad kõrgemad kui tootja otsemüügi puhul. Sellest tulenevalt ei teinud komisjon kindlaks võimalikku hinnatasemetele avalduvat mõju, mida oleks tulnud neutraliseerida, nagu Üldkohus kohtuotsuse punktis 190 kahtlustas. Seepärast oli valimisse kaasatud liidu tootjate liidus asuvatele klientidele suunatud otsemüügi või seotud müügiüksuste kaudu toimuva müügi tegelike müügihindade võrdlemine valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihindadega käesoleval juhul õigustatud.

| (82) | Samuti analüüsis komisjon üksikasjalikult hinnastruktuuri liidu tootmisharu kasutatud müügikanalite kaupa. Liidu tootmisharu müüs eri mahus tooteid kasutajatele, turustajatele, jaemüüjatele ja „teistele“. Müük kõikidele klientidele (välja arvatud „teistele“) oli kõikide tooteliikide puhul tüüpiline. Komisjon täheldas, et sageli olid sama tooteliigi müügihinnad kasutajatele madalamad kui hinnad turustajatele ja jaemüüjatele, kuid täheldada võis ka vastupidist. Samuti ei sõltunud eri klientidelt küsitavate hindade erinevused tingimata konkreetsele kliendile müüdud kogumahust. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et eri liiki klientidelt küsitavate hindade puhul puudus selge korrapära ja et Üldkohtu nõutud õiglase võrdluse tagamiseks ei olnud vaja teha täiendavaid kohandusi. |
| --- | --- |

(82)

Samuti analüüsis komisjon üksikasjalikult hinnastruktuuri liidu tootmisharu kasutatud müügikanalite kaupa. Liidu tootmisharu müüs eri mahus tooteid kasutajatele, turustajatele, jaemüüjatele ja „teistele“. Müük kõikidele klientidele (välja arvatud „teistele“) oli kõikide tooteliikide puhul tüüpiline. Komisjon täheldas, et sageli olid sama tooteliigi müügihinnad kasutajatele madalamad kui hinnad turustajatele ja jaemüüjatele, kuid täheldada võis ka vastupidist. Samuti ei sõltunud eri klientidelt küsitavate hindade erinevused tingimata konkreetsele kliendile müüdud kogumahust. Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et eri liiki klientidelt küsitavate hindade puhul puudus selge korrapära ja et Üldkohtu nõutud õiglase võrdluse tagamiseks ei olnud vaja teha täiendavaid kohandusi.

| (83) | Komisjon tuletas meelde, et 30. jaanuaril 2023 toimikusse lisatud teate kaudu esitas ta lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul. |
| --- | --- |

(83)

Komisjon tuletas meelde, et 30. jaanuaril 2023 toimikusse lisatud teate kaudu esitas ta lisateavet oma analüüsi kohta, mis käsitles liidu tootmisharu küsitud hindu otsemüügi, kaudse müügi ja eri liiki klientidele toimuva müügi puhul.

| (84) | Pärast täiendavat avalikustamist ei nõustunud CRIA komisjoni analüüsiga, mille kohaselt liidu tootjate müügi puhul ei olnud võimalik tuvastada hinnastruktuuri. Komisjon märkis, et CRIA ei põhjendanud oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et komisjoni analüüs on vale. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Pärast täiendavat avalikustamist ei nõustunud CRIA komisjoni analüüsiga, mille kohaselt liidu tootjate müügi puhul ei olnud võimalik tuvastada hinnastruktuuri. Komisjon märkis, et CRIA ei põhjendanud oma väidet ega esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et komisjoni analüüs on vale. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

| (85) | Selle tulemusel oli hinna allalöömise läbivaadatud kaalutud keskmine marginaal, mis põhines valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordil, 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Selle tulemusel oli hinna allalöömise läbivaadatud kaalutud keskmine marginaal, mis põhines valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordil, 14,7 %.

6.2.   Hinna allasurumine

Hinna allasurumine

| (86) | Isegi juhul, kui läbivaadatud hinna allalöömise marginaal loetaks ebaoluliseks või ebasobilikuks, leidis komisjon, et asjaomasel impordil oleks siiski liidu müügile negatiivne hinnamõju. |
| --- | --- |

(86)

Isegi juhul, kui läbivaadatud hinna allalöömise marginaal loetaks ebaoluliseks või ebasobilikuks, leidis komisjon, et asjaomasel impordil oleks siiski liidu müügile negatiivne hinnamõju.

| (87) | Kui hinnatundlikkus on oluline, võib subsideeritud import turgu oluliselt mõjutada. Nagu on osutatud vaidlustatud määruse põhjenduses 628, on liidu veoauto- ja bussirehvide turul väga suur konkurents ja hinnaerinevused võivad turgu väga suurel määral mõjutada. |
| --- | --- |

(87)

Kui hinnatundlikkus on oluline, võib subsideeritud import turgu oluliselt mõjutada. Nagu on osutatud vaidlustatud määruse põhjenduses 628, on liidu veoauto- ja bussirehvide turul väga suur konkurents ja hinnaerinevused võivad turgu väga suurel määral mõjutada.

| (88) | Nagu ilmneb vaidlustatud määruse tabelitest 9–12, vähenes liidu tootmisharu keskmine hind 8 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulu vähenes 6 %. Olukord oli kõige kehvem 3. segmendis, mille puhul müügihind vähenes 5 %, samal ajal kui tootmiskulu kasvas 1 %. Lõppkokkuvõttes olid 3. segmendi äriühingud subsideeritud impordi tõttu sunnitud müüma hinnaga, mis oli võrdne nende tootmiskuluga – see tähendab, et nende müügihind ei sisaldanud kasumit ja seega oli müük kahjumlik. Sellest tulenevalt tekitas Hiinast pärit import hindade allasurumist oma mahu (kasv 32 %) ja hindade (vähenemine 11 %) tõttu vaatlusalusel perioodil, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kohandada oma hindu ülespoole, et võtta arvesse tootmise ühikulu kasvu. |
| --- | --- |

(88)

Nagu ilmneb vaidlustatud määruse tabelitest 9–12, vähenes liidu tootmisharu keskmine hind 8 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulu vähenes 6 %. Olukord oli kõige kehvem 3. segmendis, mille puhul müügihind vähenes 5 %, samal ajal kui tootmiskulu kasvas 1 %. Lõppkokkuvõttes olid 3. segmendi äriühingud subsideeritud impordi tõttu sunnitud müüma hinnaga, mis oli võrdne nende tootmiskuluga – see tähendab, et nende müügihind ei sisaldanud kasumit ja seega oli müük kahjumlik. Sellest tulenevalt tekitas Hiinast pärit import hindade allasurumist oma mahu (kasv 32 %) ja hindade (vähenemine 11 %) tõttu vaatlusalusel perioodil, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul kohandada oma hindu ülespoole, et võtta arvesse tootmise ühikulu kasvu.

| (89) | Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et isegi kui hinna allalöömise olemasolu vaidlustataks, põhjustaks asjaomane import käesoleval juhul hinna allasurumise. |
| --- | --- |

(89)

Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et isegi kui hinna allalöömise olemasolu vaidlustataks, põhjustaks asjaomane import käesoleval juhul hinna allasurumise.

6.3.   Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

| (90) | Komisjon uuris, kas subsideeritud impordi ja liidu tootjate kahju vahel oleks põhjuslik seos ka siis, kui lähtutaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi läbivaadatud hinna allalöömise marginaalidest ja hinna allasurumise kohta tehtud järeldustest. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon uuris, kas subsideeritud impordi ja liidu tootjate kahju vahel oleks põhjuslik seos ka siis, kui lähtutaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate impordi läbivaadatud hinna allalöömise marginaalidest ja hinna allasurumise kohta tehtud järeldustest.

| (91) | Hoolimata kõigi valimisse kaasatud Hiina eksportijate (v.a Xingyuani kontserni) hinna allalöömise marginaali vähenemisest lõi valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt pärit import liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla. Seega ei muutnud hinna allalöömise marginaalide muutumine algset järeldust, mille komisjon oli esitanud kõigepealt ajutise määruse punktis 5.1 ja seejärel vaidlustatud määruse punktis 5.1, nimelt et liidu tootjate kantud kahju ja Hiina RVst pärit subsideeritud impordi vahel on põhjuslik seos. Nii hinna allalöömise läbivaadatud marginaalid kui ka käesoleva juhtumi puhul hinna allasurumise kohta täiendavalt tehtud järeldused ei muuda vaidlustatud määruse punktis 5.1 esitatud analüüsi ja järeldusi kahju muude põhjuste kohta. |
| --- | --- |

(91)

Hoolimata kõigi valimisse kaasatud Hiina eksportijate (v.a Xingyuani kontserni) hinna allalöömise marginaali vähenemisest lõi valimisse kaasatud Hiina eksportijatelt pärit import liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla. Seega ei muutnud hinna allalöömise marginaalide muutumine algset järeldust, mille komisjon oli esitanud kõigepealt ajutise määruse punktis 5.1 ja seejärel vaidlustatud määruse punktis 5.1, nimelt et liidu tootjate kantud kahju ja Hiina RVst pärit subsideeritud impordi vahel on põhjuslik seos. Nii hinna allalöömise läbivaadatud marginaalid kui ka käesoleva juhtumi puhul hinna allasurumise kohta täiendavalt tehtud järeldused ei muuda vaidlustatud määruse punktis 5.1 esitatud analüüsi ja järeldusi kahju muude põhjuste kohta.

| (92) | Seepärast jäi komisjon kindlaks oma järeldusele, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiina RVst pärit subsideeritud import ning et teised tegurid ei nõrgendanud eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja subsideeritud impordi vahel. |
| --- | --- |

(92)

Seepärast jäi komisjon kindlaks oma järeldusele, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiina RVst pärit subsideeritud import ning et teised tegurid ei nõrgendanud eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja subsideeritud impordi vahel.

7.   TAASALUSTAMISEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE KAHJUMARGINAALIDE UUESTI KONTROLLIMINE

TAASALUSTAMISEGA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE KAHJUMARGINAALIDE UUESTI KONTROLLIMINE

| (93) | Oma otsuse punktis 179 leidis Üldkohus, et kahjumarginaali arvutamine seisneb selles, et „võrreldakse ühelt poolt impordihindu, mida kasutati hinna allalöömise arvutamisel, ja teiselt poolt samasuguse toote mittekahjustavaid hindu, mis sisaldavad tavapäraseid turutingimusi väljendavat sihtkasumit. Seega võib viga seoses kaubandustasandiga, millel hindu võrreldakse, mõjutada nii hinna allalöömise arvutamist kui ka kahjumarginaali arvutamist“. |
| --- | --- |

(93)

Oma otsuse punktis 179 leidis Üldkohus, et kahjumarginaali arvutamine seisneb selles, et „võrreldakse ühelt poolt impordihindu, mida kasutati hinna allalöömise arvutamisel, ja teiselt poolt samasuguse toote mittekahjustavaid hindu, mis sisaldavad tavapäraseid turutingimusi väljendavat sihtkasumit. Seega võib viga seoses kaubandustasandiga, millel hindu võrreldakse, mõjutada nii hinna allalöömise arvutamist kui ka kahjumarginaali arvutamist“.

| (94) | Kohtuotsuse täitmiseks arvutas komisjon ümber kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kõikide äriühingute puhul, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse. |
| --- | --- |

(94)

Kohtuotsuse täitmiseks arvutas komisjon ümber kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kõikide äriühingute puhul, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse.

| (95) | Algses uurimises selgitas komisjon välja uurimisperioodi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes






  — | valimisse kaasatud nelja liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmist mittekahjustavat hinda tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks |
| --- | --- | --- |

(95)

Algses uurimises selgitas komisjon välja uurimisperioodi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes

—

valimisse kaasatud nelja liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmist mittekahjustavat hinda tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks

| — | ja eespool põhjenduse 76 teises taandes kindlaksmääratud sama ekspordihinda. |
| --- | --- |

—

ja eespool põhjenduse 76 teises taandes kindlaksmääratud sama ekspordihinda.

| (96) | Liidu tootmisharu mittekahjustav hind põhineb tootmiskulul tooteliikide lõikes, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulud, millele lisandub mõistlik kasum, ning see määratakse tehasest hankimise tasandil. Kõnealusel juhul ei olnud komisjonil aga piisavalt üksikasjalikku ja kontrollitud teavet tootmiskulude kohta toote kontrollnumbri alusel, mis on vajalik eespool kirjeldatud viisil kahjumarginaali arvutamiseks. Arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid ja seda, et valimisse kaasatud liidu tootjate puhul ei esinenud kasutatud müügikanalite lõikes hinnaerinevusi, tugines mittekahjustav hind erandkorras kas otse või seotud müügiüksuste kaudu müüdud tooteliikide lõplikel müügihindadel, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul, kohandatuna tehasest hankimise tasemele (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 95 esimeses taandes), millest arvati maha tegelik kasum ja millele liideti mõistlik kasum. Neid erakordseid asjaolusid arvesse võttes ja kohtuotsuse täitmise eesmärgil peeti asjakohaseks võrrelda seda hinda eksportivate tootjate lõpliku müügihinnaga sümmeetriliselt, see tähendab seotud importijate tasemel, ning samuti kohandatuna üksnes tollimaksude ja impordijärgsete kuludega (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 76 teises taandes), kuid lisades eksportivate tootjatega seotud liidus asuvate importijate müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu mittekahjustav hind põhineb tootmiskulul tooteliikide lõikes, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulud, millele lisandub mõistlik kasum, ning see määratakse tehasest hankimise tasandil. Kõnealusel juhul ei olnud komisjonil aga piisavalt üksikasjalikku ja kontrollitud teavet tootmiskulude kohta toote kontrollnumbri alusel, mis on vajalik eespool kirjeldatud viisil kahjumarginaali arvutamiseks. Arvestades käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid ja seda, et valimisse kaasatud liidu tootjate puhul ei esinenud kasutatud müügikanalite lõikes hinnaerinevusi, tugines mittekahjustav hind erandkorras kas otse või seotud müügiüksuste kaudu müüdud tooteliikide lõplikel müügihindadel, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt liidu turul, kohandatuna tehasest hankimise tasemele (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 95 esimeses taandes), millest arvati maha tegelik kasum ja millele liideti mõistlik kasum. Neid erakordseid asjaolusid arvesse võttes ja kohtuotsuse täitmise eesmärgil peeti asjakohaseks võrrelda seda hinda eksportivate tootjate lõpliku müügihinnaga sümmeetriliselt, see tähendab seotud importijate tasemel, ning samuti kohandatuna üksnes tollimaksude ja impordijärgsete kuludega (nagu on kirjeldatud eespool põhjenduse 76 teises taandes), kuid lisades eksportivate tootjatega seotud liidus asuvate importijate müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi.

| (97) | Peale selle kaalus komisjon Üldkohtu otsuse punktis 190 tehtud järeldust arvesse võttes hoolikalt, kas esineb muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mis tuleks õiglase võrdluse tegemiseks neutraliseerida, sest 87 % valimisse kaasatud liidu tootjaid müüs seotud müügiüksuste kaudu ja samuti oli paljudel eksportivatel tootjatel otsemüük lõplikele klientidele. Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 96, kasutati kahjumarginaali arvutamisel liidu tootmisharu lõplikke müügihindu tooteliikide kaupa. Nagu Üldkohus oma otsuse punktis 179 osutas, olid hinna allalöömise arvutused sellest tulenevalt õiglase võrdluse tagamise eesmärgil igati kehtivad ka kahjumarginaali arvutamiseks. Nagu on selgitatud põhjendustes 80 ja 81 eespool, ei tuvastanud komisjon muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mida tuleks õiglase võrdluse tegemiseks kohandada. |
| --- | --- |

(97)

Peale selle kaalus komisjon Üldkohtu otsuse punktis 190 tehtud järeldust arvesse võttes hoolikalt, kas esineb muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mis tuleks õiglase võrdluse tegemiseks neutraliseerida, sest 87 % valimisse kaasatud liidu tootjaid müüs seotud müügiüksuste kaudu ja samuti oli paljudel eksportivatel tootjatel otsemüük lõplikele klientidele. Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 96, kasutati kahjumarginaali arvutamisel liidu tootmisharu lõplikke müügihindu tooteliikide kaupa. Nagu Üldkohus oma otsuse punktis 179 osutas, olid hinna allalöömise arvutused sellest tulenevalt õiglase võrdluse tagamise eesmärgil igati kehtivad ka kahjumarginaali arvutamiseks. Nagu on selgitatud põhjendustes 80 ja 81 eespool, ei tuvastanud komisjon muid kaubandustasandiga seotud küsimusi, mida tuleks õiglase võrdluse tegemiseks kohandada.

| (98) | Sel viisil kindlakstehtud kahjumarginaalid olid järgmised.






  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%) |
| --- | --- | --- |
| Xingyuani kontsern | 55,07  % |
| GITI kontsern | 28,51  % |
| Hankooki kontsern | 10,31  % |
| Aeolus/Pirelli | 27,56  % |
| Nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud | 23,15  % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43) | 55,07  % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44) | 55,07  % |

(98)

Sel viisil kindlakstehtud kahjumarginaalid olid järgmised.

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%)

Xingyuani kontsern

55,07  %

GITI kontsern

28,51  %

Hankooki kontsern

10,31  %

Aeolus/Pirelli

27,56  %

Nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises koostööd teinud äriühingud

23,15  %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43)

43

55,07  %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44)

44

55,07  %

8.   KOHTU TÄPSUSTATUD ANDMETE AVALIKUSTAMINE, ET HAGEJAD SAAKSID KASUTADA OMA KAITSEÕIGUSI

KOHTU TÄPSUSTATUD ANDMETE AVALIKUSTAMINE, ET HAGEJAD SAAKSID KASUTADA OMA KAITSEÕIGUSI

| (99) | Üldkohus märkis oma otsuse punktis 33, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata sama kohtuotsuse punktis 244 osutatud andmed. |
| --- | --- |

(99)

Üldkohus märkis oma otsuse punktis 33, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata sama kohtuotsuse punktis 244 osutatud andmed.

| (100) | Üldkohus loetles asjaomased andmed kohtuotsuse punktis 244:






  — | kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta, |
| --- | --- | --- |

(100)

Üldkohus loetles asjaomased andmed kohtuotsuse punktis 244:

—

kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta,

| — | kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

kahjunäitajad (v.a kasumlikkus) pärast kaalumise läbivaatamist,

| — | teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid, |
| --- | --- |

—

teatav teave makromajanduslike kahjunäitajate kohta ja selliste liidu tootmisharu hulka kuuluvate VKEde loetelu, kes tootmise lõpetasid,

| — | liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

—

liidu tootmisharu hulka kuuluvate ja uurimises koostööd teinud VKEde müügi täpne kogumaht ja teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus.

8.1.   Kaalutud ja kaalumata kahjunäitajad eraldi VKEde ja suurettevõtjate puhul

Kaalutud ja kaalumata kahjunäitajad eraldi VKEde ja suurettevõtjate puhul

| (101) | Kohtuotsuse punktides 215–235 leidis Üldkohus, et pärast lõplikus etapis kaalumises tehtud muudatusi (vt vaidlustatud määruse põhjendused 707–711) tegi komisjon õiged arvutused ja kajastas müügi kasumlikkust liidus liidu tootmisharu kui terviku tasandil (vaidlustatud määruse tabel 16) ja 3. segmendi tasandil (vaidlustatud määruse tabel 20). Nagu Üldkohus aga oma otsuse punktis 227 osutas, oli kaalumismeetodi muutmise tõttu vaja uuesti arvutada kõik mikromajanduslikud näitajad peale kasumlikkuse. Kuna komisjon seda ei teinud, ei uurinud ta objektiivselt subsideeritud impordi mõju vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikele 3. |
| --- | --- |

(101)

Kohtuotsuse punktides 215–235 leidis Üldkohus, et pärast lõplikus etapis kaalumises tehtud muudatusi (vt vaidlustatud määruse põhjendused 707–711) tegi komisjon õiged arvutused ja kajastas müügi kasumlikkust liidus liidu tootmisharu kui terviku tasandil (vaidlustatud määruse tabel 16) ja 3. segmendi tasandil (vaidlustatud määruse tabel 20). Nagu Üldkohus aga oma otsuse punktis 227 osutas, oli kaalumismeetodi muutmise tõttu vaja uuesti arvutada kõik mikromajanduslikud näitajad peale kasumlikkuse. Kuna komisjon seda ei teinud, ei uurinud ta objektiivselt subsideeritud impordi mõju vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 8 lõikele 3.

| (102) | Üldkohtu otsuse täitmiseks analüüsib komisjon seega järgmistes punktides lõplikus etapis kindlaksmääratud kaalumise kohaldamise mõju kõikidele mikromajanduslikele näitajatele peale kogukasumlikkuse ja 3. segmendi kasumlikkuse (edaspidi „läbivaadatud kaalumine“). Nagu allpool näidatud, ei muutnud selle läbivaadatud kaalumise kohaldamine oluliselt ühtegi komisjoni järeldust mikromajanduslike näitajate kohta. Sellest tulenevalt kinnitati olulise kahju esinemine vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(102)

Üldkohtu otsuse täitmiseks analüüsib komisjon seega järgmistes punktides lõplikus etapis kindlaksmääratud kaalumise kohaldamise mõju kõikidele mikromajanduslikele näitajatele peale kogukasumlikkuse ja 3. segmendi kasumlikkuse (edaspidi „läbivaadatud kaalumine“). Nagu allpool näidatud, ei muutnud selle läbivaadatud kaalumise kohaldamine oluliselt ühtegi komisjoni järeldust mikromajanduslike näitajate kohta. Sellest tulenevalt kinnitati olulise kahju esinemine vaatlusalusel perioodil.

| (103) | Peale selle märkis Üldkohus oma otsuse punktis 244, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta. Üldkohus ei nõudnud aga komisjonilt kahjunäitajate uuesti kindlaksmääramist ilma kaalumise korrigeerimise kohaldamiseta. Selle asemel väitis Üldkohus, et kõnealused kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist oleks tulnud asjaomastele isikutele avalikustada. |
| --- | --- |

(103)

Peale selle märkis Üldkohus oma otsuse punktis 244, et komisjon rikkus hagejate kaitseõigust, jättes neile avalikustamata kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist ning andmed ühelt poolt VKEde ja teiselt poolt suurettevõtjate kohta. Üldkohus ei nõudnud aga komisjonilt kahjunäitajate uuesti kindlaksmääramist ilma kaalumise korrigeerimise kohaldamiseta. Selle asemel väitis Üldkohus, et kõnealused kahju brutonäitajad enne kaalumise korrigeerimise kohaldamist oleks tulnud asjaomastele isikutele avalikustada.

| (104) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes esitab komisjon Üldkohtu otsuse täitmiseks järgmistes punktides kindlaksmääratud mikromajanduslikud näitajad 1) esialgses etapis (näitajad sisalduvad ajutises määruses), 2) lõplikus etapis pärast kaalumist (kõikides alljärgnevates tabelites „läbivaadatud kaalumine“), 3) ilma kaalumise korrigeerimiseta ja 4) 3. segmendis: 4a) ainult VKEde näitajad ja 4b) ainult suurettevõtjate näitajad. |
| --- | --- |

(104)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes esitab komisjon Üldkohtu otsuse täitmiseks järgmistes punktides kindlaksmääratud mikromajanduslikud näitajad 1) esialgses etapis (näitajad sisalduvad ajutises määruses), 2) lõplikus etapis pärast kaalumist (kõikides alljärgnevates tabelites „läbivaadatud kaalumine“), 3) ilma kaalumise korrigeerimiseta ja 4) 3. segmendis: 4a) ainult VKEde näitajad ja 4b) ainult suurettevõtjate näitajad.

8.1.1.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (105) | Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjendustes 704–711, oli komisjon seisukohal, et mikromajanduslikud näitajad ei suutnud kajastada liidu tootmisharu tegelikku olukorda, sest suurtel valmisse kaasatud äriühingutel oli üldandmetele suurem mõju kui valimisse kaasatud VKEdel, samal ajal kui viimaste osakaal liidu tootmisharu kogumüügis oli ligikaudu 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjendustes 704–711, oli komisjon seisukohal, et mikromajanduslikud näitajad ei suutnud kajastada liidu tootmisharu tegelikku olukorda, sest suurtel valmisse kaasatud äriühingutel oli üldandmetele suurem mõju kui valimisse kaasatud VKEdel, samal ajal kui viimaste osakaal liidu tootmisharu kogumüügis oli ligikaudu 13 %.

| (106) | Seepärast otsustas komisjon suurenda valimisse kaasatud VKEde kaalu. Vaidlustatud määruses kohaldati lõplikus etapis järgmist kaalumist. Esiteks tegi komisjon kindlaks VKEde ja suurettevõtjate müügi protsendimäära liidu kogumüügis. Teiseks väljendas komisjon valimisse kaasatud VKEde ja suurte valimisse kaasatud tootjate müüki nende vastava müügimahuna liidu kogumüügis. Lõpuks võrreldi protsendimäärasid ja suurendati VKEde andmeid, et need kajastaks sama protsendimäära kui valimisse kaasatud suurettevõtjate andmed. Vt ka põhjendus 147 allpool. Esialgses etapis kasutas komisjon ka täiendavat kohandamist (et kajastada liidu müügi iga segmendi osakaalu valimiga hõlmatud andmetes). Nagu on aga selgitatud vaidlustatud määruses, loobuti lõplikus etapis sellest kohandamisest, sest huvitatud isikud vaidlustasid fikseeritud suhte kasutamise kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(106)

Seepärast otsustas komisjon suurenda valimisse kaasatud VKEde kaalu. Vaidlustatud määruses kohaldati lõplikus etapis järgmist kaalumist. Esiteks tegi komisjon kindlaks VKEde ja suurettevõtjate müügi protsendimäära liidu kogumüügis. Teiseks väljendas komisjon valimisse kaasatud VKEde ja suurte valimisse kaasatud tootjate müüki nende vastava müügimahuna liidu kogumüügis. Lõpuks võrreldi protsendimäärasid ja suurendati VKEde andmeid, et need kajastaks sama protsendimäära kui valimisse kaasatud suurettevõtjate andmed. Vt ka põhjendus 147 allpool. Esialgses etapis kasutas komisjon ka täiendavat kohandamist (et kajastada liidu müügi iga segmendi osakaalu valimiga hõlmatud andmetes). Nagu on aga selgitatud vaidlustatud määruses, loobuti lõplikus etapis sellest kohandamisest, sest huvitatud isikud vaidlustasid fikseeritud suhte kasutamise kogu vaatlusalusel perioodil.

| (107) | Kaalumise kohandamine mõjutas nii üldiste, aga ka 3. segmendi mikromajanduslike näitajate tulemusi, sest selles segmendis tegutsevad nii suurettevõtjad kui ka VKEd. 1. ja 2. segmendi suundumustele mõju ei avaldunud, sest nendes segmentides tegutsevad ainult suurettevõtjad. Nagu on osutatud põhjenduses 102, oli kaalumise kohandamisel üldistele mikromajanduslikele näitajatele piiratud mõju, sest VKEde müük uurimisperioodil moodustas hinnanguliselt ligikaudu 13 % liidu kogumüügist uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(107)

Kaalumise kohandamine mõjutas nii üldiste, aga ka 3. segmendi mikromajanduslike näitajate tulemusi, sest selles segmendis tegutsevad nii suurettevõtjad kui ka VKEd. 1. ja 2. segmendi suundumustele mõju ei avaldunud, sest nendes segmentides tegutsevad ainult suurettevõtjad. Nagu on osutatud põhjenduses 102, oli kaalumise kohandamisel üldistele mikromajanduslikele näitajatele piiratud mõju, sest VKEde müük uurimisperioodil moodustas hinnanguliselt ligikaudu 13 % liidu kogumüügist uurimisperioodil.

8.1.1.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (108) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 1


  Müügihind liidus ja tootmiskulu











  Alus | Eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 9 | Keskmine ühiku müügihind liidus | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine ühiku müügihind liidus | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine ühiku müügihind liidus | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Vaidlustatud määruse tabel 9 | Keskmine tootmiskulu | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine tootmiskulu | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine tootmiskulu | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(108)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Müügihind liidus ja tootmiskulu

Müügihind liidus ja tootmiskulu

Alus

Eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 9

Keskmine ühiku müügihind liidus

237

225

216

218

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine ühiku müügihind liidus

239

228

219

220

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Ilma kaalumiseta

Keskmine ühiku müügihind liidus

252

238

226

228

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Vaidlustatud määruse tabel 9

Keskmine tootmiskulu

200

188

183

188

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine tootmiskulu

202

189

185

190

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Ilma kaalumiseta

Keskmine tootmiskulu

209

192

188

192

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (109) | Hoolimata nominaalsest erinevusest vaatlusaluse perioodi kohta koostatud eri variantide alusel kindlaksmääratud keskmistes ühiku müügihindades ei tuvastatud seoses üldise suundumusega erinevusi esialgses ja lõplikus etapis kasutatud kaalumise vahel. Ilma kaalumiseta vähenes keskmine ühiku müügihind 2 protsendipunkti võrra rohkem kui kahes ülejäänud stsenaariumis. Sama järelduse saab teha keskmiste tootmiskulude puhul täheldatud suundumuste kohta. |
| --- | --- |

(109)

Hoolimata nominaalsest erinevusest vaatlusaluse perioodi kohta koostatud eri variantide alusel kindlaksmääratud keskmistes ühiku müügihindades ei tuvastatud seoses üldise suundumusega erinevusi esialgses ja lõplikus etapis kasutatud kaalumise vahel. Ilma kaalumiseta vähenes keskmine ühiku müügihind 2 protsendipunkti võrra rohkem kui kahes ülejäänud stsenaariumis. Sama järelduse saab teha keskmiste tootmiskulude puhul täheldatud suundumuste kohta.

| (110) | Kaalumine (või pigem selle tegemata jätmine) ei mõjutanud 1. ja 2. segmendi kohta tehtud järeldusi. Nagu on näidatud tabelites 2, 3 ja 4 allpool, uuris komisjon 3. segmendi puhul kaalumise ja selle tegemata jätmise mõju kolme andmekogumi puhul: kogu 3. segment, selles segmendis tegutsevad suurettevõtjad ja VKEd.

  Tabel 2


  Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis











  Alus | Eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 12 | Keskmine ühiku müügihind liidus | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine ühiku müügihind liidus | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine ühiku müügihind liidus | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Vaidlustatud määruse tabel 12 | Keskmine tootmiskulu | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmine tootmiskulu | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmine tootmiskulu | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(110)

Kaalumine (või pigem selle tegemata jätmine) ei mõjutanud 1. ja 2. segmendi kohta tehtud järeldusi. Nagu on näidatud tabelites 2, 3 ja 4 allpool, uuris komisjon 3. segmendi puhul kaalumise ja selle tegemata jätmise mõju kolme andmekogumi puhul: kogu 3. segment, selles segmendis tegutsevad suurettevõtjad ja VKEd.

Tabel 2

Tabel 2

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis

Alus

Eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 12

Keskmine ühiku müügihind liidus

181

176

172

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine ühiku müügihind liidus

180

176

172

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Ilma kaalumiseta

Keskmine ühiku müügihind liidus

201

191

182

180

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Vaidlustatud määruse tabel 12

Keskmine tootmiskulu

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Läbivaadatud kaalumine

Keskmine tootmiskulu

170

175

167

172

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Ilma kaalumiseta

Keskmine tootmiskulu

182

181

170

173

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (111) | 3. segmendi puhul kokku ei mõjutanud kaalumise läbivaatamine lõplikus etapis ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu üldist suundumust. Kaalumise puudumise korral vähenes ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus mõlema näitaja puhul vaatlusalusel perioodil rohkem, vähemalt 5 protsendipunkti. Need suundumused kajastavad peamiselt 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjatega seotud suundumust, mis on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(111)

3. segmendi puhul kokku ei mõjutanud kaalumise läbivaatamine lõplikus etapis ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu üldist suundumust. Kaalumise puudumise korral vähenes ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus mõlema näitaja puhul vaatlusalusel perioodil rohkem, vähemalt 5 protsendipunkti. Need suundumused kajastavad peamiselt 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjatega seotud suundumust, mis on esitatud allpool.

| (112) | Nagu nähtub tabelist 3 allpool, oli ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul üldisest suundumusest oluliselt kehvem.

  Tabel 3


  Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult suurettevõtjad










  Alus:
  eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Keskmine tootmiskulu | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(112)

Nagu nähtub tabelist 3 allpool, oli ühiku müügihinna ja ühiku tootmiskulu suundumus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul üldisest suundumusest oluliselt kehvem.

Tabel 3

Tabel 3

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult suurettevõtjad

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult suurettevõtjad

Alus:

eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus

207

195

184

183

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Keskmine tootmiskulu

186

183

171

174

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (113) | Alljärgnevast tabelist 4 nähtub, et ainult 3. segmendis tegutsevate VKEde puhul ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil halvenes – kulud kasvasid 7 %. Samal ajal vähenes ühiku hind 2 %.

  Tabel 4


  Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult VKEd










  Eurot/tükk | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Keskmine tootmiskulu | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(113)

Alljärgnevast tabelist 4 nähtub, et ainult 3. segmendis tegutsevate VKEde puhul ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil halvenes – kulud kasvasid 7 %. Samal ajal vähenes ühiku hind 2 %.

Tabel 4

Tabel 4

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult VKEd

Müügihind liidus ja tootmiskulu 3. segmendis – ainult VKEd

Eurot/tükk

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus

164

164

162

161

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Keskmine tootmiskulu

159

170

164

171

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

8.1.1.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (114) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 13 | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Läbivaadatud kaalumine | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Ilma kaalumiseta | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(114)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 13

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

43 875

44 961

46 432

46 785

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Läbivaadatud kaalumine

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

44 300

45 199

46 605

46 943

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Ilma kaalumiseta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

46 274

47 180

48 390

48 477

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (115) | Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil mõlemat liiki kaalumise korral 6 % ja kaalumist kohaldamata 5 %. |
| --- | --- |

(115)

Keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil mõlemat liiki kaalumise korral 6 % ja kaalumist kohaldamata 5 %.

8.1.1.3.   Laovarud

Laovarud

| (116) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Laovarud | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 14 | Lõppvarud (indeks 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Lõppvarud protsendina toodangust | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Läbivaadatud kaalumine | Lõppvarud (indeks 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Lõppvarud protsendina toodangust | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Ilma kaalumiseta | Lõppvarud (indeks 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Lõppvarud protsendina toodangust | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(116)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Laovarud

Laovarud

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 14

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Lõppvarud protsendina toodangust

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Läbivaadatud kaalumine

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

100

100

82

82

99

99

146

146

Lõppvarud protsendina toodangust

7  %

6  %

7  %

9  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Ilma kaalumiseta

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

Lõppvarud (indeks 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Lõppvarud protsendina toodangust

6  %

5  %

6  %

8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (117) | Laovarud kasvasid vaatlusalusel perioodil kumbagi liiki kaalumise korral 44 % ja 46 % ning kaalumist kohaldamata 48 %. Lõppvarud moodustasid mõlemat liiki kaalumise korral 9 % ja kaalumist kohaldamata 8 % aasta toodangust. See olukord avaldas valimisse kaasatud liidu tootjate finantsseisundile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(117)

Laovarud kasvasid vaatlusalusel perioodil kumbagi liiki kaalumise korral 44 % ja 46 % ning kaalumist kohaldamata 48 %. Lõppvarud moodustasid mõlemat liiki kaalumise korral 9 % ja kaalumist kohaldamata 8 % aasta toodangust. See olukord avaldas valimisse kaasatud liidu tootjate finantsseisundile negatiivset mõju.

8.1.1.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (118) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 15 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Vaidlustatud määruse tabel 16 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Ilma kaalumiseta | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Vaidlustatud määruse tabel 15 | Rahavoog (miljonites eurodes) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Läbivaadatud kaalumine | Rahavoog (miljonites eurodes) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Ilma kaalumiseta | Rahavoog (miljonites eurodes) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Vaidlustatud määruse tabel 15 | Investeeringud (miljonites eurodes) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringud (miljonites eurodes) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringud (miljonites eurodes) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Vaidlustatud määruse tabel 15 | Investeeringutasuvus | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringutasuvus | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringutasuvus | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(118)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 15

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Vaidlustatud määruse tabel 16

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Ilma kaalumiseta

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Vaidlustatud määruse tabel 15

Rahavoog (miljonites eurodes)

309

312

292

272

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Läbivaadatud kaalumine

Rahavoog (miljonites eurodes)

272

281

264

244

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Ilma kaalumiseta

Rahavoog (miljonites eurodes)

264

277

255

246

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Vaidlustatud määruse tabel 15

Investeeringud (miljonites eurodes)

86

63

59

65

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringud (miljonites eurodes)

78

55

53

58

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Ilma kaalumiseta

Investeeringud (miljonites eurodes)

72

52

50

56

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Vaidlustatud määruse tabel 15

Investeeringutasuvus

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringutasuvus

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Ilma kaalumiseta

Investeeringutasuvus

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (119) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskasumit protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(119)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks väljendas komisjon liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelset puhaskasumit protsendina selle müügi käibest.

| (120) | Kahte liiki kaalumise põhjal oli kogukasumlikkuse suundumus sarnane, vähenedes 15,6 / 15,4 %-lt 2014. aastal 13,7 %-le uurimisperioodil. See arvutati iga segmendi kaalu põhjal kogumüügis. Ilma kaalumiseta vähenes kogukasumlikkus 16,9 %-lt 2014. aastal 15,6 %-le. |
| --- | --- |

(120)

Kahte liiki kaalumise põhjal oli kogukasumlikkuse suundumus sarnane, vähenedes 15,6 / 15,4 %-lt 2014. aastal 13,7 %-le uurimisperioodil. See arvutati iga segmendi kaalu põhjal kogumüügis. Ilma kaalumiseta vähenes kogukasumlikkus 16,9 %-lt 2014. aastal 15,6 %-le.

| (121) | Vähenev kasumlikkus kolme meetodi puhul tulenes 2protsendipunktisest erinevusest hindade ja kulude vahel. |
| --- | --- |

(121)

Vähenev kasumlikkus kolme meetodi puhul tulenes 2protsendipunktisest erinevusest hindade ja kulude vahel.

| (122) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 102, siis lõplikus määruses juba avalikustati kogukasumlikkus ja Üldkohtu järeldused kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitlenud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil. Kolme eri metoodikat kohaldades avaldus kogukasumlikkusele mõju 1. ja 2. segmendi kasumlikkus, samal ajal kui ilma kaalumiseta vähenes 3. segmendi kasumlikkus vaatlusalusel perioodil ligikaudu 5 protsendipunkti, nagu on näidatud tabelis 9 allpool. Peale selle langes ka kogu liidu tootmisharu kasumlikkuse suhteline suundumus. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 102, siis lõplikus määruses juba avalikustati kogukasumlikkus ja Üldkohtu järeldused kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitlenud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil. Kolme eri metoodikat kohaldades avaldus kogukasumlikkusele mõju 1. ja 2. segmendi kasumlikkus, samal ajal kui ilma kaalumiseta vähenes 3. segmendi kasumlikkus vaatlusalusel perioodil ligikaudu 5 protsendipunkti, nagu on näidatud tabelis 9 allpool. Peale selle langes ka kogu liidu tootmisharu kasumlikkuse suhteline suundumus.

| (123) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Ilma kaalumiseta või esialgse kaalumise põhjal väljendatuna näitas netorahavoo suundumus 7–12 % langust. |
| --- | --- |

(123)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Ilma kaalumiseta või esialgse kaalumise põhjal väljendatuna näitas netorahavoo suundumus 7–12 % langust.

| (124) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Kolme metoodika puhul toimus selles vaatlusalusel perioodil negatiivne muutus ligikaudu 15 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(124)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute raamatupidamislikust väärtusest. Kolme metoodika puhul toimus selles vaatlusalusel perioodil negatiivne muutus ligikaudu 15 protsendipunkti võrra.

| (125) | 2. segmendi puhul mõjutas kaalumise läbivaatamine esialgse ja lõpliku etapi vahel väärtusi, kuid mitte täheldatud üldsuundumust. Seepärast kinnitati vaidlustatud määruse põhjendused 781 ja 782.

  Tabel 8


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis











  Alus | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 18 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Läbivaadatud kaalumine | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Vaidlustatud määruse tabel 18 | Rahavoog (miljonites eurodes) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Läbivaadatud kaalumine | Rahavoog (miljonites eurodes) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Vaidlustatud määruse tabel 18 | Investeeringud (miljonites eurodes) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringud (miljonites eurodes) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Vaidlustatud määruse tabel 18 | Investeeringutasuvus | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringutasuvus | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(125)

2. segmendi puhul mõjutas kaalumise läbivaatamine esialgse ja lõpliku etapi vahel väärtusi, kuid mitte täheldatud üldsuundumust. Seepärast kinnitati vaidlustatud määruse põhjendused 781 ja 782.

Tabel 8

Tabel 8

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 2. segmendis

Alus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 18

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Läbivaadatud kaalumine

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Vaidlustatud määruse tabel 18

Rahavoog (miljonites eurodes)

88

76

65

69

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Läbivaadatud kaalumine

Rahavoog (miljonites eurodes)

53

46

39

41

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Vaidlustatud määruse tabel 18

Investeeringud (miljonites eurodes)

18

16

15

17

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringud (miljonites eurodes)

10

10

9

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Vaidlustatud määruse tabel 18

Investeeringutasuvus

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringutasuvus

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (126) | 3. segmendi, 3. segmendis tegutsevate VKEde ja 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul viidi kirjeldatud metoodika põhjal läbi konkreetne analüüs. |
| --- | --- |

(126)

3. segmendi, 3. segmendis tegutsevate VKEde ja 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate puhul viidi kirjeldatud metoodika põhjal läbi konkreetne analüüs.

| (127) | Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 102, siis vaidlustatud määruses juba avalikustati 3. segmendi kasumlikkus ja Üldkohtu järeldustes kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitletud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon tuletas meelde, et nagu on selgitatud põhjenduses 102, siis vaidlustatud määruses juba avalikustati 3. segmendi kasumlikkus ja Üldkohtu järeldustes kindlakstehtud vigade kohta seda ei käsitletud. Kasumlikkuse andmed esitati eelnevas tabelis ainult terviklikkuse eesmärgil.

| (128) | 3. segmendi puhul kokku leiti, et kasumlikkuse suundumus oli kaht liiki kaalumismeetodite korral sarnane. See tuleneb asjaolust, et VKEde teatatud kahjumil oli üldises arvutuses suurem kaal, sest VKEde kahjum oli eriti suur (uurimisperioodi –6,1 %). Ilma kaalumiseta sarnanes 3. segmendi kasumlikkus selles segmendis tegutsevate suurettevõtjate teatatud kasumlikkusele. 3. segmendi suurettevõtjate kasumlikkus vähenes alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini poole võrra, 10 %-lt 4,8 %-le. |
| --- | --- |

(128)

3. segmendi puhul kokku leiti, et kasumlikkuse suundumus oli kaht liiki kaalumismeetodite korral sarnane. See tuleneb asjaolust, et VKEde teatatud kahjumil oli üldises arvutuses suurem kaal, sest VKEde kahjum oli eriti suur (uurimisperioodi –6,1 %). Ilma kaalumiseta sarnanes 3. segmendi kasumlikkus selles segmendis tegutsevate suurettevõtjate teatatud kasumlikkusele. 3. segmendi suurettevõtjate kasumlikkus vähenes alates 2014. aastast kuni uurimisperioodini poole võrra, 10 %-lt 4,8 %-le.

| (129) | 3. segmendi netorahavoog vähenes kaht liiki kaalumismeetodite korral märkimisväärselt, ligikaudu 60 %, ja ilma kaalumiseta ligikaudu 35 %. Investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil kaht liiki kaalumismeetodite korral ligikaudu 66 protsendipunkti ja ilma kaalumiseta ligikaudu 48 protsendipunkti. Ilma kaalumiseta kajastab 3. segmendi kasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust, nagu võis vaidlustatud määruse põhjenduse 783 põhjal eeldada.

  Tabel 9


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis











  Alus | | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaidlustatud määruse tabel 19 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Vaidlustatud määruse tabel 20 | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Ilma kaalumiseta | Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Vaidlustatud määruse tabel 19 | Rahavoog (miljonites eurodes) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Läbivaadatud kaalumine | Rahavoog (miljonites eurodes) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Ilma kaalumiseta | Rahavoog (miljonites eurodes) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Vaidlustatud määruse tabel 19 | Investeeringud (miljonites eurodes) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringud (miljonites eurodes) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringud (miljonites eurodes) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Vaidlustatud määruse tabel 19 | Investeeringutasuvus | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Läbivaadatud kaalumine | Investeeringutasuvus | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Ilma kaalumiseta | Investeeringutasuvus | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(129)

3. segmendi netorahavoog vähenes kaht liiki kaalumismeetodite korral märkimisväärselt, ligikaudu 60 %, ja ilma kaalumiseta ligikaudu 35 %. Investeeringutasuvus vähenes vaatlusalusel perioodil kaht liiki kaalumismeetodite korral ligikaudu 66 protsendipunkti ja ilma kaalumiseta ligikaudu 48 protsendipunkti. Ilma kaalumiseta kajastab 3. segmendi kasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust, nagu võis vaidlustatud määruse põhjenduse 783 põhjal eeldada.

Tabel 9

Tabel 9

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

Alus

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Vaidlustatud määruse tabel 19

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Vaidlustatud määruse tabel 20

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Ilma kaalumiseta

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Vaidlustatud määruse tabel 19

Rahavoog (miljonites eurodes)

28

17

26

11

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Läbivaadatud kaalumine

Rahavoog (miljonites eurodes)

26,7

16,2

24,4

9,6

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Ilma kaalumiseta

Rahavoog (miljonites eurodes)

18,7

12,6

16,1

12,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Vaidlustatud määruse tabel 19

Investeeringud (miljonites eurodes)

14

10

10

10

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringud (miljonites eurodes)

13,4

9,0

8,6

8,7

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Ilma kaalumiseta

Investeeringud (miljonites eurodes)

8,2

6,0

6,3

7,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Vaidlustatud määruse tabel 19

Investeeringutasuvus

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Läbivaadatud kaalumine

Investeeringutasuvus

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Ilma kaalumiseta

Investeeringutasuvus

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (130) | Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta.

  Tabel 10


  Suurettevõtjad – kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investeeringud (miljonites eurodes) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Investeeringutasuvus | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(130)

Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta.

Tabel 10

Tabel 10

Suurettevõtjad – kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

Suurettevõtjad – kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Rahavoog (miljonites eurodes)

17,9

12,2

15,3

12,4

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investeeringud (miljonites eurodes)

7,7

5,7

6,1

7,3

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Investeeringutasuvus

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (131) | Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate VKEde kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta. Uurimisperioodil teatatud kahjum esitati vaidlustatud määruse põhjenduses 783.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis – VKEd | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Rahavoog (miljonites eurodes) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investeeringud (miljonites eurodes) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Investeeringutasuvus | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Indeks 2014 = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(131)

Alljärgnevas tabelis esitas komisjon tervikliku andmekogumi 3. segmendis tegutsevate VKEde kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute ja investeeringutasuvuse kohta. Uurimisperioodil teatatud kahjum esitati vaidlustatud määruse põhjenduses 783.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis – VKEd

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus 3. segmendis – VKEd

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele klientidele (% müügikäibest)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Rahavoog (miljonites eurodes)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investeeringud (miljonites eurodes)

0,5

0,3

0,2

0,1

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Investeeringutasuvus

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Indeks 2014 = 100

Indeks 2014 = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas

| (132) | Komisjon leidis, et läbivaadatud kaalumisel põhinevad mikromajanduslikud näitajad kinnitavad vaidlustatud määruse põhjendust 781 ja seega seda, et ajutises määruses esitatud suundumustel põhinevad järeldused on jätkuvalt kehtivad. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon leidis, et läbivaadatud kaalumisel põhinevad mikromajanduslikud näitajad kinnitavad vaidlustatud määruse põhjendust 781 ja seega seda, et ajutises määruses esitatud suundumustel põhinevad järeldused on jätkuvalt kehtivad.

| (133) | Peale selle leiti, et ka kaalumata mikromajanduslikud näitajad on kooskõlas kahte liiki kaalumismeetoditel põhinevate mikromajanduslike näitajatega. Kaalumata jätmine mõjutas peamiselt 3. segmenti. Eelkõige kajastas 3. segmendi kaalumata kogukasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust. Vaidlustatud määruse põhjenduses 783 on esitatud suurettevõtjate kasumimarginaal uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(133)

Peale selle leiti, et ka kaalumata mikromajanduslikud näitajad on kooskõlas kahte liiki kaalumismeetoditel põhinevate mikromajanduslike näitajatega. Kaalumata jätmine mõjutas peamiselt 3. segmenti. Eelkõige kajastas 3. segmendi kaalumata kogukasumlikkus 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumlikkust. Vaidlustatud määruse põhjenduses 783 on esitatud suurettevõtjate kasumimarginaal uurimisperioodil.

| (134) | 3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumimarginaal ja rahavoog vähenesid märkimisväärselt, samuti investeeringutasuvus, mis muutus negatiivseks. VKEde kahjum uurimisperioodil oli eriti suur (–6,1 %). Sarnaseid järeldusi saab teha rahavoo ja investeeringutasuvuse kohta, mis muutus negatiivseks. Seepärast jäid VKEsid käsitlevad järeldused kehtivaks ning ajutises määruses ja lõplikus määruses esitatud suundumused kinnitati. |
| --- | --- |

(134)

3. segmendis tegutsevate suurettevõtjate kasumimarginaal ja rahavoog vähenesid märkimisväärselt, samuti investeeringutasuvus, mis muutus negatiivseks. VKEde kahjum uurimisperioodil oli eriti suur (–6,1 %). Sarnaseid järeldusi saab teha rahavoo ja investeeringutasuvuse kohta, mis muutus negatiivseks. Seepärast jäid VKEsid käsitlevad järeldused kehtivaks ning ajutises määruses ja lõplikus määruses esitatud suundumused kinnitati.

| (135) | Kuna käesoleva juhtumi puhul olid läbivaadatud kaalumise põhjal kindlaksmääratud mikromajanduslike näitajate suundumused sarnased kaalumata mikromajanduslikele näitajatele, siis leidis komisjon, et lõplikus etapis kohaldatud kaalumismeetod oli täpne turuolukorras, kus liidu tootmisharu koosnes nii suurettevõtjatest kui ka arvukatest VKEdest. Samuti täheldas komisjon, et Üldkohus ei seadnud kahtluse alla seda metoodikat iseenesest. |
| --- | --- |

(135)

Kuna käesoleva juhtumi puhul olid läbivaadatud kaalumise põhjal kindlaksmääratud mikromajanduslike näitajate suundumused sarnased kaalumata mikromajanduslikele näitajatele, siis leidis komisjon, et lõplikus etapis kohaldatud kaalumismeetod oli täpne turuolukorras, kus liidu tootmisharu koosnes nii suurettevõtjatest kui ka arvukatest VKEdest. Samuti täheldas komisjon, et Üldkohus ei seadnud kahtluse alla seda metoodikat iseenesest.

8.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

| (136) | Seoses makromajanduslike näitajatega leidis Üldkohus, et nagu CRIA ja CCCMC väitsid, jättis komisjon esitamata lisateabe kasutatud andmete allikate kohta. Samuti väitsid CRIA ja CCCMC lõplikus etapis, et nad kahtlevad teatava kasutatud teabe usaldusväärsuses, nagu on osutatud vaidlustatud määruse põhjenduses 723. |
| --- | --- |

(136)

Seoses makromajanduslike näitajatega leidis Üldkohus, et nagu CRIA ja CCCMC väitsid, jättis komisjon esitamata lisateabe kasutatud andmete allikate kohta. Samuti väitsid CRIA ja CCCMC lõplikus etapis, et nad kahtlevad teatava kasutatud teabe usaldusväärsuses, nagu on osutatud vaidlustatud määruse põhjenduses 723.

| (137) | Kohtuotsuse täitmiseks küsis komisjon lisateavet ja sai täiendavaid selgitusi Euroopa rehvi- ja kummitootjate ühenduse (edaspidi „ETRMA“) esindajatega korraldatud kohtumise käigus. ETRMA esitas üksikasjalikku teavet metoodika kohta, mida ühendus turuandmete koondamisel kasutas. Kõikidele huvitatud isikutele tehti kättesaadavaks kohtumise protokolli avalik versioon koos mitme lisaga. Lisades on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas ETRMA ja teda abistanud sidusettevõtja Europol Governance andmed koostasid; viimane koostas ühenduse nimel makromajanduslikud andmed. Komisjon kordas, et teatavad eksportivad tootjad (näiteks Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli), kes on ETRMA liikmed, lõplike järelduste avalikustamise ajal ETRMA esitatud makromajanduslikke andmeid iseenesest ei vaidlustanud. |
| --- | --- |

(137)

Kohtuotsuse täitmiseks küsis komisjon lisateavet ja sai täiendavaid selgitusi Euroopa rehvi- ja kummitootjate ühenduse (edaspidi „ETRMA“) esindajatega korraldatud kohtumise käigus. ETRMA esitas üksikasjalikku teavet metoodika kohta, mida ühendus turuandmete koondamisel kasutas. Kõikidele huvitatud isikutele tehti kättesaadavaks kohtumise protokolli avalik versioon koos mitme lisaga. Lisades on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas ETRMA ja teda abistanud sidusettevõtja Europol Governance andmed koostasid; viimane koostas ühenduse nimel makromajanduslikud andmed. Komisjon kordas, et teatavad eksportivad tootjad (näiteks Hankooki kontsern ja Aeolus/Pirelli), kes on ETRMA liikmed, lõplike järelduste avalikustamise ajal ETRMA esitatud makromajanduslikke andmeid iseenesest ei vaidlustanud.

| (138) | Selle põhjal leidis komisjon, et ta on järginud makromajanduslike andmete allikaid käsitlevaid Üldkohtu järeldusi, mis on esitatud kohtuotsuse punktis 244. |
| --- | --- |

(138)

Selle põhjal leidis komisjon, et ta on järginud makromajanduslike andmete allikaid käsitlevaid Üldkohtu järeldusi, mis on esitatud kohtuotsuse punktis 244.

8.3.   Liidu tootmisharu hulka kuuluvad tootmise lõpetanud VKEd

Liidu tootmisharu hulka kuuluvad tootmise lõpetanud VKEd

| (139) | Üldkohus märkis, et hagejad väitsid ärakuulamisel õigesti, et kaheksa eri turvisetarnija esitatud 85 tootmise lõpetanud VKE nime edastamine ei võimaldanud teha kindlaks individuaalseid ärisuhteid tarnija ja kliendi vahel ning sellest tulenevalt ei olnud need nimed seotud mingite andmetega, mis oleksid võinud olla konfidentsiaalsed. Nendel asjaoludel ei ole komisjon tõestanud, et liidu tootmisharu hulka kuuluvate tootmise lõpetanud VKEde loetelu oleks konfidentsiaalne (vt kohtuotsuse punkt 253). |
| --- | --- |

(139)

Üldkohus märkis, et hagejad väitsid ärakuulamisel õigesti, et kaheksa eri turvisetarnija esitatud 85 tootmise lõpetanud VKE nime edastamine ei võimaldanud teha kindlaks individuaalseid ärisuhteid tarnija ja kliendi vahel ning sellest tulenevalt ei olnud need nimed seotud mingite andmetega, mis oleksid võinud olla konfidentsiaalsed. Nendel asjaoludel ei ole komisjon tõestanud, et liidu tootmisharu hulka kuuluvate tootmise lõpetanud VKEde loetelu oleks konfidentsiaalne (vt kohtuotsuse punkt 253).

| (140) | Komisjon leidis, et põhimõtteliselt ei tohiks äriühingu nime ilma kõnealuse äriühingu sõnaselge nõusolekuta teistele huvitatud isikutele avalikustada. Peale selle ei pruugi turvisetarnija ja tema kliendi vahelise seose eemaldamine olla piisav, et seda teavet oleks võimalik avalikustada. Kliendinimekiri on üks äriühingu peamine vara ja seega ei ole turvisetarnija huvitatud seda liiki teabe konkurentidele avalikustamisest. Lisaks ei tegelenud mõni asjaomane VKE 100 % ulatuses protekteerimisega, vaid protekteerimine oli üks tegevus mitme hulgas (näiteks uute rehvide müümine või töökojateenused suurte veokiparkidega äriühingutele). Samuti ei tähendanud asjaolu, et äriühingu teatel on klient lõpetanud turvisematerjalide ostmise, tingimata seda, et asjaomane äriühing oleks pankrotistunud või tegevuse lõpetanud. Seega saaks selle teabe esitamise tulemusel avalikuks tundlik äriteave. |
| --- | --- |

(140)

Komisjon leidis, et põhimõtteliselt ei tohiks äriühingu nime ilma kõnealuse äriühingu sõnaselge nõusolekuta teistele huvitatud isikutele avalikustada. Peale selle ei pruugi turvisetarnija ja tema kliendi vahelise seose eemaldamine olla piisav, et seda teavet oleks võimalik avalikustada. Kliendinimekiri on üks äriühingu peamine vara ja seega ei ole turvisetarnija huvitatud seda liiki teabe konkurentidele avalikustamisest. Lisaks ei tegelenud mõni asjaomane VKE 100 % ulatuses protekteerimisega, vaid protekteerimine oli üks tegevus mitme hulgas (näiteks uute rehvide müümine või töökojateenused suurte veokiparkidega äriühingutele). Samuti ei tähendanud asjaolu, et äriühingu teatel on klient lõpetanud turvisematerjalide ostmise, tingimata seda, et asjaomane äriühing oleks pankrotistunud või tegevuse lõpetanud. Seega saaks selle teabe esitamise tulemusel avalikuks tundlik äriteave.

| (141) | Kuigi koondandmeid mitme isiku müügimahtude või väärtuste kohta võib avalikustada, ilma et tekiks konfidentsiaalsusega seotud probleeme, eriti kui tegemist on samasse vahemikku jäävate koondandmetega, siis sama ei kehti äriühingu nime puhul. Lisaks ei saa koostööd tegev isik avalikustada seda teavet ilma selle isiku loata, kelle nimi esitatakse. Sellest tulenevalt oleks iga turvisetarnija pidanud kõnealuse kliendinimekirja avalikustamiseks taotlema kõikidelt oma klientidelt luba avalikustada nende nimi teistele huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(141)

Kuigi koondandmeid mitme isiku müügimahtude või väärtuste kohta võib avalikustada, ilma et tekiks konfidentsiaalsusega seotud probleeme, eriti kui tegemist on samasse vahemikku jäävate koondandmetega, siis sama ei kehti äriühingu nime puhul. Lisaks ei saa koostööd tegev isik avalikustada seda teavet ilma selle isiku loata, kelle nimi esitatakse. Sellest tulenevalt oleks iga turvisetarnija pidanud kõnealuse kliendinimekirja avalikustamiseks taotlema kõikidelt oma klientidelt luba avalikustada nende nimi teistele huvitatud isikutele.

| (142) | Vaidlustatud määruse koostamise ajal oleks saanud huvitatud isikutele avalikustada ainult nende äriühingute nimed, kelle puhul on teatatud pankrotist või likvideerimisest. Komisjonil ei olnud aga üksikasjalikku teavet selle kohta, milline äriühing on läinud pankrotti või likvideeritud või lihtsalt tootmise lõpetanud. Oma toimikusse lisatud 19. juuli 2019. aasta teates selgitas komisjon üksikasjalikult eespool nimetatud loetelu koostamise metoodikat. Vaidlustatud määruse koostamise ajal võttis komisjon ühendust kaheksa turvisetarnijaga, et saada teavet nende kliendinimekirjade ja müügi kohta vaatlusalusel perioodil (1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017). Kuna protekteerijatel võib olla mitu tarnijat, siis väljendati tarnijate esitatud teavet koondandmetena kliendi kohta, et teha kindlaks äriühingud, kes lõpetasid vaatlusalusel perioodil turvisematerjali ostmise. Selle andmebaasi põhjal oli komisjonil võimalik teha kindlaks protekteerijad, kes vahetasid ühe tarnija teise vastu. Samuti märkis komisjon vaidlustatud määruse põhjendusele 724 osutades sama määruse põhjenduses 810, et vähemalt 85 VKEd lõpetasid tootmise. |
| --- | --- |

(142)

Vaidlustatud määruse koostamise ajal oleks saanud huvitatud isikutele avalikustada ainult nende äriühingute nimed, kelle puhul on teatatud pankrotist või likvideerimisest. Komisjonil ei olnud aga üksikasjalikku teavet selle kohta, milline äriühing on läinud pankrotti või likvideeritud või lihtsalt tootmise lõpetanud. Oma toimikusse lisatud 19. juuli 2019. aasta teates selgitas komisjon üksikasjalikult eespool nimetatud loetelu koostamise metoodikat. Vaidlustatud määruse koostamise ajal võttis komisjon ühendust kaheksa turvisetarnijaga, et saada teavet nende kliendinimekirjade ja müügi kohta vaatlusalusel perioodil (1. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2017). Kuna protekteerijatel võib olla mitu tarnijat, siis väljendati tarnijate esitatud teavet koondandmetena kliendi kohta, et teha kindlaks äriühingud, kes lõpetasid vaatlusalusel perioodil turvisematerjali ostmise. Selle andmebaasi põhjal oli komisjonil võimalik teha kindlaks protekteerijad, kes vahetasid ühe tarnija teise vastu. Samuti märkis komisjon vaidlustatud määruse põhjendusele 724 osutades sama määruse põhjenduses 810, et vähemalt 85 VKEd lõpetasid tootmise.

| (143) | Komisjonil puudus teave kõikide protekteerijate õigusliku seisundi kohta. Eelkõige ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks pankrotti läinud või tegevuse lõpetanud äriühinguid ja seega seda teavet huvitatud isikutele esitada. |
| --- | --- |

(143)

Komisjonil puudus teave kõikide protekteerijate õigusliku seisundi kohta. Eelkõige ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks pankrotti läinud või tegevuse lõpetanud äriühinguid ja seega seda teavet huvitatud isikutele esitada.

| (144) | Uurimise käigus võttis komisjon ühendust koostööd tegevate turvisetarnijatega, et saada teavet turvisematerjalide ostmise lõpetanud äriühingute tegeliku õigusliku seisundi kohta. Komisjoni taotlusel andsid turvisetarnijad nõusoleku nende nimede avalikustamiseks, kuid tingimusel, et nende äriühingu nime ei seostata klientide nimedega. Komisjon tegi kindlaks, et enamik loetelusse kantud äriühinguid äritegevusega aktiivselt ei tegelenud. Seepärast otsustas komisjon avalikustada nende VKEde loetelu, kes olid lõpetanud huvitatud isikutelt turvisematerjali ostmise. Nende nimed on esitatud juhtumi mittekonfidentsiaalses toimikus. |
| --- | --- |

(144)

Uurimise käigus võttis komisjon ühendust koostööd tegevate turvisetarnijatega, et saada teavet turvisematerjalide ostmise lõpetanud äriühingute tegeliku õigusliku seisundi kohta. Komisjoni taotlusel andsid turvisetarnijad nõusoleku nende nimede avalikustamiseks, kuid tingimusel, et nende äriühingu nime ei seostata klientide nimedega. Komisjon tegi kindlaks, et enamik loetelusse kantud äriühinguid äritegevusega aktiivselt ei tegelenud. Seepärast otsustas komisjon avalikustada nende VKEde loetelu, kes olid lõpetanud huvitatud isikutelt turvisematerjali ostmise. Nende nimed on esitatud juhtumi mittekonfidentsiaalses toimikus.

8.4.   Teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus

Teave VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus

| (145) | Üldkohus leidis, et komisjon ei avalikustanud teavet VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus (vt kohtuotsuse punktid 244–266). |
| --- | --- |

(145)

Üldkohus leidis, et komisjon ei avalikustanud teavet VKEde osakaalu kohta liidu tootmisharus (vt kohtuotsuse punktid 244–266).

| (146) | Komisjon esitas aga VKEde täpse osakaalu liidu tootmisharus vaidlustatud määruse tabelis 5. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon esitas aga VKEde täpse osakaalu liidu tootmisharus vaidlustatud määruse tabelis 5.

| (147) | Nagu on osutatud vaidlustatud määruse tabelis 5, ei põhinenud läbivaadatud kaalumismeetod koostööd tegevate äriühingute teatatud mahtudel, vaid VKEde ja suurettevõtjate müügi kogumahtudel, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis. Konkreetsed kasutatud alusandmed on esitatud alljärgnevas tabelis 12.

  Tabel 12


  VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis (%) | 2014 | 2015 | 2016 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügimaht, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 7 (tükkides) | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 5 | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Suurettevõtjate müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Valimisse kaasatud VKEde müügimaht (tükkides) | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| Valimisse kaasatud VKEde protsendimäär võrreldes VKEde kogu müügimahuga | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| Valimisse kaasatud suurettevõtjate protsendimäär võrreldes suurettevõtjate kogu müügimahuga | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Kohaldatud kaalutegur | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Kaalutegur | = (valimisse kaasatud suurettevõtjate % × kõikide VKEde müügimaht) / (valimisse kaasatud VKEde müügimaht) – 1 |

(147)

Nagu on osutatud vaidlustatud määruse tabelis 5, ei põhinenud läbivaadatud kaalumismeetod koostööd tegevate äriühingute teatatud mahtudel, vaid VKEde ja suurettevõtjate müügi kogumahtudel, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis. Konkreetsed kasutatud alusandmed on esitatud alljärgnevas tabelis 12.

Tabel 12

Tabel 12

VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis (%)

VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis (%)

2014

2015

2016

Uurimisperiood

Liidu müügimaht, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 7 (tükkides)

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

VKEde müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis, mis on esitatud vaidlustatud määruse tabelis 5

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Suurettevõtjate müügi osakaal liidu tootjate kogumüügis

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Valimisse kaasatud VKEde müügimaht (tükkides)

91 700

84 500

79 300

74 600

Valimisse kaasatud VKEde protsendimäär võrreldes VKEde kogu müügimahuga

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

Valimisse kaasatud suurettevõtjate protsendimäär võrreldes suurettevõtjate kogu müügimahuga

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Kohaldatud kaalutegur

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Kaalutegur

= (valimisse kaasatud suurettevõtjate % × kõikide VKEde müügimaht) / (valimisse kaasatud VKEde müügimaht) – 1

8.5.   Uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht

Uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht

| (148) | Komisjon tuletas meelde, et nõuetekohaselt põhjendatud taotluste alusel tagas ta kogu uurimise jooksul kõikide kaebuse esitajate anonüümsuse. Peale selle ja eesmärgiga kõnealust anonüümsust veelgi rohkem kaitsta, põhines läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks kasutatud suhtarv üksnes liidu kogumüügil, sealhulgas VKEde kogumüügil, mitte ainult koostööd teinud VKEde müügimahtudel. Sellest tulenevalt ei olnud koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude näol tegemist olulise fakti või kaalutlusega, mille põhjal komisjon liidu tootmisharu kahjunäitajad kindlaks tegi. Siiski leidis Üldkohus oma otsuse punktis 256, et komisjon ei selgitanud konkreetselt, kuidas koondnäitaja avalikustamine võiks aidata kindlaks teha teatavate kaebuse esitajate isikut. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon tuletas meelde, et nõuetekohaselt põhjendatud taotluste alusel tagas ta kogu uurimise jooksul kõikide kaebuse esitajate anonüümsuse. Peale selle ja eesmärgiga kõnealust anonüümsust veelgi rohkem kaitsta, põhines läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks kasutatud suhtarv üksnes liidu kogumüügil, sealhulgas VKEde kogumüügil, mitte ainult koostööd teinud VKEde müügimahtudel. Sellest tulenevalt ei olnud koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude näol tegemist olulise fakti või kaalutlusega, mille põhjal komisjon liidu tootmisharu kahjunäitajad kindlaks tegi. Siiski leidis Üldkohus oma otsuse punktis 256, et komisjon ei selgitanud konkreetselt, kuidas koondnäitaja avalikustamine võiks aidata kindlaks teha teatavate kaebuse esitajate isikut.

| (149) | Komisjon leidis, et teatavatel juhtudel ei pruugi koondandmete avalikustamine tõepoolest võimaldada kaebuse esitajate isikut kindlaks teha. See võib kehtida näiteks tootmisharu puhul, kus äriühingute müügimahud on jaotunud ebaühtlaselt ja igal ettevõtjal on väike turuosa. Käesoleval juhul jaguneb aga liidu tootmisharu ühelt poolt üksikute suurte äriühingute kontsernide ja teiselt poolt enam kui 380 VKE vahel. Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjenduses 615, moodustab suurte äriühingute kontsernide müük ligikaudu 85 % liidu müügist. Sellest tulenevalt võimaldaks VKEde täpsete mahtude (või isegi vahemike) avaldamine teistel isikutel järeldada, milline on suurtest liidu tootjatest kaebuse esitajate osa, ning kokkuvõttes teha kindlaks need suured liidu tootjad, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. Seega järeldas komisjon, olles endakasutuses olevaid andmeid põhjalikult uuesti kontrollinud, et uurimises koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude (või isegi vahemike) avaldamine oleks kahjustanud kaebuse esitajate anonüümsust. |
| --- | --- |

(149)

Komisjon leidis, et teatavatel juhtudel ei pruugi koondandmete avalikustamine tõepoolest võimaldada kaebuse esitajate isikut kindlaks teha. See võib kehtida näiteks tootmisharu puhul, kus äriühingute müügimahud on jaotunud ebaühtlaselt ja igal ettevõtjal on väike turuosa. Käesoleval juhul jaguneb aga liidu tootmisharu ühelt poolt üksikute suurte äriühingute kontsernide ja teiselt poolt enam kui 380 VKE vahel. Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjenduses 615, moodustab suurte äriühingute kontsernide müük ligikaudu 85 % liidu müügist. Sellest tulenevalt võimaldaks VKEde täpsete mahtude (või isegi vahemike) avaldamine teistel isikutel järeldada, milline on suurtest liidu tootjatest kaebuse esitajate osa, ning kokkuvõttes teha kindlaks need suured liidu tootjad, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. Seega järeldas komisjon, olles endakasutuses olevaid andmeid põhjalikult uuesti kontrollinud, et uurimises koostööd teinud VKEde täpsete müügimahtude (või isegi vahemike) avaldamine oleks kahjustanud kaebuse esitajate anonüümsust.

| (150) | Pärast avalikustamist kordas CRIA oma väidet, mille kohaselt komisjon oleks pidanud esitama nende VKEde täpse müügimahu, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti. |
| --- | --- |

(150)

Pärast avalikustamist kordas CRIA oma väidet, mille kohaselt komisjon oleks pidanud esitama nende VKEde täpse müügimahu, kes tegid koostööd uurimises, mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti.

| (151) | Komisjon leidis, et uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht oli kättesaadav uurimise jooksul (mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti) väljavõttelise uuringu vormide kaudu, mille kõik koostööd teinud äriühingud täitsid ja mis tehti kättesaadavaks avatud toimikus. Seega olid väljavõttelise uuringu vormid kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavad. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 148, ei võetud koostööd teinud VKEde täpset müügimahtu VKEde suhtarvu kindlaksmääramisel arvesse, vaid komisjon kasutas läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks ainult liidu kogumüüki. Seega ei kuulunud koostööd teinud VKEde täpne maht läbivaadatud väärtuste kindlaksmääramisel kasutatud oluliste faktide hulka. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 149, oleks nende andmete avalikustamine ohustanud ka kaebuse esitajate anonüümsust. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon leidis, et uurimises koostööd teinud VKEde müügimaht oli kättesaadav uurimise jooksul (mille tulemusel vaidlustatud määrus vastu võeti) väljavõttelise uuringu vormide kaudu, mille kõik koostööd teinud äriühingud täitsid ja mis tehti kättesaadavaks avatud toimikus. Seega olid väljavõttelise uuringu vormid kõikidele huvitatud isikutele kättesaadavad. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 148, ei võetud koostööd teinud VKEde täpset müügimahtu VKEde suhtarvu kindlaksmääramisel arvesse, vaid komisjon kasutas läbivaadatud kaalumise väärtuste kehtestamiseks ainult liidu kogumüüki. Seega ei kuulunud koostööd teinud VKEde täpne maht läbivaadatud väärtuste kindlaksmääramisel kasutatud oluliste faktide hulka. Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 149, oleks nende andmete avalikustamine ohustanud ka kaebuse esitajate anonüümsust. Sellest tulenevalt lükati see väide tagasi.

9.   LÕPLIKUD MEETMED

LÕPLIKUD MEETMED

| (152) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes taaskehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks kindlakstehtud subsideerimise ja kahjumarginaali summa tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga. |
| --- | --- |

(152)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes tuleks vaatlusaluse toote impordi suhtes taaskehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks kindlakstehtud subsideerimise ja kahjumarginaali summa tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga.

| (153) | Tuleb märkida, et subsiidiumivastane uurimine viidi läbi paralleelselt dumpinguvastase uurimisega. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (45) artikli 24 lõikele 1 ning võttes arvesse seda, et rakendada tuleb väiksema tollimaksu reeglit, ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimäärad on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peetakse asjakohaseks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks kindlakstehtud lõplike subsiidiumimäärade tasemel ja seejärel kehtestada ka lõplik dumpinguvastane tollimaks asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel. |
| --- | --- |

(153)

Tuleb märkida, et subsiidiumivastane uurimine viidi läbi paralleelselt dumpinguvastase uurimisega. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (45) artikli 24 lõikele 1 ning võttes arvesse seda, et rakendada tuleb väiksema tollimaksu reeglit, ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimäärad on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peetakse asjakohaseks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks kindlakstehtud lõplike subsiidiumimäärade tasemel ja seejärel kehtestada ka lõplik dumpinguvastane tollimaks asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel.

45

| (154) | Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjenduses 941, otsustas komisjon, et meetmete asjakohane vorm on kindlasummaline tollimaks. |
| --- | --- |

(154)

Nagu on selgitatud vaidlustatud määruse põhjenduses 941, otsustas komisjon, et meetmete asjakohane vorm on kindlasummaline tollimaks.

| (155) | Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et CIF-väärtused, mida komisjon hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide kindlaksmääramisel nimetajana kasutas, ei olnud järjepidevad. Mõlemad marginaalid oleks tulnud kindlaks määrata selle nimetaja põhjal, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks. |
| --- | --- |

(155)

Pärast avalikustamist ja täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et CIF-väärtused, mida komisjon hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide kindlaksmääramisel nimetajana kasutas, ei olnud järjepidevad. Mõlemad marginaalid oleks tulnud kindlaks määrata selle nimetaja põhjal, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks.

| (156) | Nagu komisjon eespool punktis 9 kirjeldas, tehti hinna allalöömise marginaali arvutamiseks kasutatud ekspordihind kindlaks, eemaldades valimisse kaasatud eksportivate tootjate müügihinnast esimesele sõltumatule kliendile kõik liidus kantud kulud (mis sõltusid iga tehingu suhtes kohaldatavatest Incotermsi eeskirjadest), et teha kindlaks väärtus liidu piiril. Näiteks arvati maha transpordikulud liidus. Kui see oli asjakohane, lisati sellele väärtusele tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Selle tulemusel saadi nn CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi liidu tootjate samamoodi kohandatud müügihinnaga, et teha kindlaks hinna allalöömise marginaal, mida väljendati protsendina liidu müügihinnast. |
| --- | --- |

(156)

Nagu komisjon eespool punktis 9 kirjeldas, tehti hinna allalöömise marginaali arvutamiseks kasutatud ekspordihind kindlaks, eemaldades valimisse kaasatud eksportivate tootjate müügihinnast esimesele sõltumatule kliendile kõik liidus kantud kulud (mis sõltusid iga tehingu suhtes kohaldatavatest Incotermsi eeskirjadest), et teha kindlaks väärtus liidu piiril. Näiteks arvati maha transpordikulud liidus. Kui see oli asjakohane, lisati sellele väärtusele tollimaksud ja impordijärgsed kulud. Selle tulemusel saadi nn CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi liidu tootjate samamoodi kohandatud müügihinnaga, et teha kindlaks hinna allalöömise marginaal, mida väljendati protsendina liidu müügihinnast.

| (157) | Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal tooteliigi kaupa tehti kindlaks järgmiselt. |
| --- | --- |

(157)

Turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaal tooteliigi kaupa tehti kindlaks järgmiselt.

| (158) | Lugeja arvutamiseks võrreldi sama CIF-hinda mahalaadimisel, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks, liidu tootmisharu sihthinnaga. |
| --- | --- |

(158)

Lugeja arvutamiseks võrreldi sama CIF-hinda mahalaadimisel, mida kasutati hinna allalöömise marginaali arvutamiseks, liidu tootmisharu sihthinnaga.

| (159) | Nimetaja oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate teatatud liidu tolli kehtestatud CIF-väärtus. |
| --- | --- |

(159)

Nimetaja oli valimisse kaasatud eksportivate tootjate teatatud liidu tolli kehtestatud CIF-väärtus.

| (160) | Võrdlemise eesmärgil peaks hinna allalöömise marginaali ja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kasutatud nimetaja väärtus olema väiksema tollimaksu reegli kohaldamisel alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt sama väärtus. Selle võrdluse eesmärk on teha kindlaks protsendimäär, mille võrra tuleks tollile deklareeritud impordihinda dumpinguvastase tollimaksuna tõsta, et kõrvaldada eelnevalt arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingusummade mõju. Kuna tollimaksu kohaldatakse liidu tollile deklareeritud CIF-väärtuse suhtes, siis ilmselgelt tuleb kõnealust tollimaksu matemaatiliselt väljendada protsendina sellestsamast eespool nimetatud CIF-hinnast, mille alusel, nagu eespool selgitatud, toll tollimaksu kohaldab. Oleks ebaloogiline ja matemaatiliselt ekslik arvutada protsendimäära nimetajana kasutatud ühe väärtuse alusel ja seejärel kohaldada tulemuseks saadud protsendimäära teistsuguse väärtuse suhtes. |
| --- | --- |

(160)

Võrdlemise eesmärgil peaks hinna allalöömise marginaali ja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks kasutatud nimetaja väärtus olema väiksema tollimaksu reegli kohaldamisel alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt sama väärtus. Selle võrdluse eesmärk on teha kindlaks protsendimäär, mille võrra tuleks tollile deklareeritud impordihinda dumpinguvastase tollimaksuna tõsta, et kõrvaldada eelnevalt arvutatud turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingusummade mõju. Kuna tollimaksu kohaldatakse liidu tollile deklareeritud CIF-väärtuse suhtes, siis ilmselgelt tuleb kõnealust tollimaksu matemaatiliselt väljendada protsendina sellestsamast eespool nimetatud CIF-hinnast, mille alusel, nagu eespool selgitatud, toll tollimaksu kohaldab. Oleks ebaloogiline ja matemaatiliselt ekslik arvutada protsendimäära nimetajana kasutatud ühe väärtuse alusel ja seejärel kohaldada tulemuseks saadud protsendimäära teistsuguse väärtuse suhtes.

| (161) | Esitatud märkuste põhjal kontrollis komisjon avalikustatud arvutused üle ja kinnitas, et nimetaja väärtuste kindlakstegemiseks kasutatud metoodika oli õige. Sellest tulenevalt lükkas komisjon tagasi väite, et CIF-väärtuste kasutamine ei olnud järjepidev ja et ühelt poolt CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel liidu hinnaga, ja teiselt poolt CIF-väärtus, mida kasutati nimetajana nii hinna allalöömise marginaali kui ka dumpingumarginaali kindlaksmääramisel, peaksid olema samad. |
| --- | --- |

(161)

Esitatud märkuste põhjal kontrollis komisjon avalikustatud arvutused üle ja kinnitas, et nimetaja väärtuste kindlakstegemiseks kasutatud metoodika oli õige. Sellest tulenevalt lükkas komisjon tagasi väite, et CIF-väärtuste kasutamine ei olnud järjepidev ja et ühelt poolt CIF-hind mahalaadimisel, mida võrreldi hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi arvutamisel liidu hinnaga, ja teiselt poolt CIF-väärtus, mida kasutati nimetajana nii hinna allalöömise marginaali kui ka dumpingumarginaali kindlaksmääramisel, peaksid olema samad.

| (162) | CRIA väitis, et komisjon kasutas kindlasummalise tollimaksu kindlaksmääramisel valet metoodikat, sest kahjumarginaali protsendimäära ekstrapoleeriti tollimaksus rehvi kohta, tuginedes impordi kogumahule, selle asemel et kasutada üksnes võrdväärsete tooteliikide mahtu, mida oli kasutatud algselt arvutatud kahjumarginaali puhul. |
| --- | --- |

(162)

CRIA väitis, et komisjon kasutas kindlasummalise tollimaksu kindlaksmääramisel valet metoodikat, sest kahjumarginaali protsendimäära ekstrapoleeriti tollimaksus rehvi kohta, tuginedes impordi kogumahule, selle asemel et kasutada üksnes võrdväärsete tooteliikide mahtu, mida oli kasutatud algselt arvutatud kahjumarginaali puhul.

| (163) | Komisjon kasutas sama metoodikat, mida ta oli kasutanud vaidlustatud määruses ja mida Üldkohus ei olnud kehtetuks tunnistanud. Komisjon märkis, et dumpinguvastastel meetmetel peab sõltumata nende vormist igal juhul olema samaväärne parandav mõju. Vaidlustatud ei ole asjaolu, et kui tollimaks oleks kehtestatud väärtuselise meetmena, siis kohaldataks väärtuselist tollimaksu kogu impordile ja kõikidele vaatlusaluse toote liikidele, olenemata sellest, kas turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingu summa kindlaksmääramisel võeti konkreetset tooteliiki arvesse. Selle tulemusel peab olukorras, kus tollimaksu otsustatakse väljendada kindla summana, kõnealune kindlasummaline tollimaks põhinema vaatlusaluse toote koguimpordi müügil asjaomase uurimisperioodi jooksul, sest seda kohaldatakse kõikide tooteliikide impordi suhtes samamoodi kui samaväärset väärtuselist tollimaksu. Seega leidis komisjon, et asjakohane oli võtta arvesse impordi kogumahtu, nagu ta oleks teinud juhul, kui kohaldatud oleks väärtuselist tollimaksu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon kasutas sama metoodikat, mida ta oli kasutanud vaidlustatud määruses ja mida Üldkohus ei olnud kehtetuks tunnistanud. Komisjon märkis, et dumpinguvastastel meetmetel peab sõltumata nende vormist igal juhul olema samaväärne parandav mõju. Vaidlustatud ei ole asjaolu, et kui tollimaks oleks kehtestatud väärtuselise meetmena, siis kohaldataks väärtuselist tollimaksu kogu impordile ja kõikidele vaatlusaluse toote liikidele, olenemata sellest, kas turuhinnast madalama hinnaga müügi või dumpingu summa kindlaksmääramisel võeti konkreetset tooteliiki arvesse. Selle tulemusel peab olukorras, kus tollimaksu otsustatakse väljendada kindla summana, kõnealune kindlasummaline tollimaks põhinema vaatlusaluse toote koguimpordi müügil asjaomase uurimisperioodi jooksul, sest seda kohaldatakse kõikide tooteliikide impordi suhtes samamoodi kui samaväärset väärtuselist tollimaksu. Seega leidis komisjon, et asjakohane oli võtta arvesse impordi kogumahtu, nagu ta oleks teinud juhul, kui kohaldatud oleks väärtuselist tollimaksu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (164) | Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd tollimaksumäära kehtestamisel. |
| --- | --- |

(164)

Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd tollimaksumäära kehtestamisel.

| (165) | Toimikusse lisatud 31. jaanuari 2023. aasta teates selgitas komisjon, et ta võttis arvesse kahju kõrvaldamist võimaldavat taset 32,39 %, mida kohaldati äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes tasakaalustavaid tollimakse kehtestava määruse jõustumisele eelneval ajavahemikul (8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018). Vastav kindlasummaline tollimaksumäär kõnealuse ajavahemiku eest oli seega 49,31 eurot/tükk. Alates 13. novembrist 2018, mil jõustus vaidlustatud määrus, millega vastavalt muudeti määrust (EL) 2018/1579, kehtestas komisjon aga äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes seoses subsiidiume käsitleva uurimisega suurema kahjumarginaali (55,07 %), sest äriühing tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. Selle tulemusel oli dumpingumarginaal null ja subsiidiumimäär 51,8 %, mis võrdub kindlasummalise tasakaalustava tollimaksuga 57,28 eurot/tükk. CRIA ei esitanud selle selgituse kohta märkusi. Seepärast lükati tagasi CRIA väide, et komisjon tegi kõnealuse äriühingu kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel vea. |
| --- | --- |

(165)

Toimikusse lisatud 31. jaanuari 2023. aasta teates selgitas komisjon, et ta võttis arvesse kahju kõrvaldamist võimaldavat taset 32,39 %, mida kohaldati äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes tasakaalustavaid tollimakse kehtestava määruse jõustumisele eelneval ajavahemikul (8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018). Vastav kindlasummaline tollimaksumäär kõnealuse ajavahemiku eest oli seega 49,31 eurot/tükk. Alates 13. novembrist 2018, mil jõustus vaidlustatud määrus, millega vastavalt muudeti määrust (EL) 2018/1579, kehtestas komisjon aga äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes seoses subsiidiume käsitleva uurimisega suurema kahjumarginaali (55,07 %), sest äriühing tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. Selle tulemusel oli dumpingumarginaal null ja subsiidiumimäär 51,8 %, mis võrdub kindlasummalise tasakaalustava tollimaksuga 57,28 eurot/tükk. CRIA ei esitanud selle selgituse kohta märkusi. Seepärast lükati tagasi CRIA väide, et komisjon tegi kõnealuse äriühingu kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel vea.

| (166) | Pärast avalikustamist väitis CRIA ühtlasi, et kolme äriühingu, nimelt äriühingute Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd tollimaksumäära tuleks samuti langetada, sest komisjon ei rakendanud piisavalt Üldkohtu otsuse punkte 190–192. |
| --- | --- |

(166)

Pärast avalikustamist väitis CRIA ühtlasi, et kolme äriühingu, nimelt äriühingute Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd tollimaksumäära tuleks samuti langetada, sest komisjon ei rakendanud piisavalt Üldkohtu otsuse punkte 190–192.

| (167) | Nagu on selgitatud põhjenduses 79 eespool, tegi komisjon kindlaks, et lisaks kohandusele, mille raames lisati eksportivate tootjate ekspordihinnale vajaduse korral uuesti eelnevalt alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel kohaldamise tulemusel kõrvaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, ei ole vaja täiendavaid kohandusi teha. Nagu on osutatud põhjendustes 81, 82 ja 97 eespool, tegi komisjon kindlaks, et kaudse ja otsese müügi või eri liiki klientidele toimuva müügi õiglase võrdlemisega seoses ei esinenud probleeme. Selle tulemusel võrreldi kahjumarginaalide kindlakstegemiseks sarnaselt vaidlustatud määruses kohaldatud metoodikale valimisse kaasatud eksportivate tootjate otsemüüki tooteliikide kaupa valimisse kaasatud liidu tootjate müügiga. See kehtis ka jääktollimaksu arvutamisel, mis põhines ainult otsemüügiga tegelenud Xingyuani kontserni kahjumarginaalil 55,1 %. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks, et äriühingute Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid jääktollimakse ning äriühingu Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd suhtes kohaldatavat tasakaalustavat jääktollimaksu ei tuleks muuta. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et tema järeldused on kooskõlas Üldkohtu otsuse punktidega 190–192, ja lükkas selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(167)

Nagu on selgitatud põhjenduses 79 eespool, tegi komisjon kindlaks, et lisaks kohandusele, mille raames lisati eksportivate tootjate ekspordihinnale vajaduse korral uuesti eelnevalt alusmääruse artikli 2 lõike 9 analoogia alusel kohaldamise tulemusel kõrvaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, ei ole vaja täiendavaid kohandusi teha. Nagu on osutatud põhjendustes 81, 82 ja 97 eespool, tegi komisjon kindlaks, et kaudse ja otsese müügi või eri liiki klientidele toimuva müügi õiglase võrdlemisega seoses ei esinenud probleeme. Selle tulemusel võrreldi kahjumarginaalide kindlakstegemiseks sarnaselt vaidlustatud määruses kohaldatud metoodikale valimisse kaasatud eksportivate tootjate otsemüüki tooteliikide kaupa valimisse kaasatud liidu tootjate müügiga. See kehtis ka jääktollimaksu arvutamisel, mis põhines ainult otsemüügiga tegelenud Xingyuani kontserni kahjumarginaalil 55,1 %. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks, et äriühingute Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd suhtes kohaldatavaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid jääktollimakse ning äriühingu Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd suhtes kohaldatavat tasakaalustavat jääktollimaksu ei tuleks muuta. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et tema järeldused on kooskõlas Üldkohtu otsuse punktidega 190–192, ja lükkas selle väite tagasi.

| (168) | Pärast avalikustamist avastas komisjon vea Aeolus/Pirelli kohta kindlakstehtud kahjumarginaalil põhinevas kindlasummalises tollimaksus. Kahjumarginaali korrigeeriti 29,79 %-lt 27,56 %-le ja sellest teavitati kõiki huvitatud isikuid. |
| --- | --- |

(168)

Pärast avalikustamist avastas komisjon vea Aeolus/Pirelli kohta kindlakstehtud kahjumarginaalil põhinevas kindlasummalises tollimaksus. Kahjumarginaali korrigeeriti 29,79 %-lt 27,56 %-le ja sellest teavitati kõiki huvitatud isikuid.

| (169) | Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea Hankooki kontserni tollimaksumäära kehtestamisel. |
| --- | --- |

(169)

Pärast täiendavat avalikustamist väitis CRIA, et komisjon tegi vea Hankooki kontserni tollimaksumäära kehtestamisel.

| (170) | Selle väite analüüsimisel avastas komisjon tõepoolest tehnilise vea ja korrigeeris Hankooki kontserni kahjumarginaali 11,18 %-lt 10,31 %-le. |
| --- | --- |

(170)

Selle väite analüüsimisel avastas komisjon tõepoolest tehnilise vea ja korrigeeris Hankooki kontserni kahjumarginaali 11,18 %-lt 10,31 %-le.

| (171) | Eespool kirjeldatu põhjal peaks lõplik subsiidiumisumma olema järgmine.













  Äriühing | Dumpingumarginaal | Subsiidiumimäär | Kahjumarginaal | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Kindlasummaline tasakaalustav tollimaks | Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks (46) | Kindlasummaline
  dumpinguvastane tollimaks (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GITI kontsern | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Hankooki kontsern | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Muud lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

Eespool kirjeldatu põhjal peaks lõplik subsiidiumisumma olema järgmine.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Subsiidiumimäär

Kahjumarginaal

Tasakaalustav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Kindlasummaline tasakaalustav tollimaks

Kindlasummaline dumpinguvastane tollimaks (46)

46

Kindlasummaline

dumpinguvastane tollimaks (47)

47

GITI kontsern

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Hankooki kontsern

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Muud lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Muudetud tasakaalustava tollimaksu määr kehtib ilma ajalise katkestuseta alates ajutise määruse jõustumisest (see tähendab alates 12. novembrist 2018). |
| --- | --- |

(172)

Muudetud tasakaalustava tollimaksu määr kehtib ilma ajalise katkestuseta alates ajutise määruse jõustumisest (see tähendab alates 12. novembrist 2018).

| (173) | Samuti tuleb kohaldada erinevat dumpinguvastase tollimaksu määra lõpliku subsiidiumivastase määruse jõustumisele eelneva ajavahemiku (see tähendab 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018) eest. Sel ajavahemikul kohaldatav tollimaks on võrdne kõikide asjaomaste äriühingute suhtes kehtestatud kahjumarginaaliga. |
| --- | --- |

(173)

Samuti tuleb kohaldada erinevat dumpinguvastase tollimaksu määra lõpliku subsiidiumivastase määruse jõustumisele eelneva ajavahemiku (see tähendab 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018) eest. Sel ajavahemikul kohaldatav tollimaks on võrdne kõikide asjaomaste äriühingute suhtes kehtestatud kahjumarginaaliga.

| (174) | Kuigi kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 olid hagejad ainult Aeolus Tyre Co., Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, leidis komisjon, et korrigeeritud tollimaks on kohaldatav asjaomaste kontsernide suhtes tervikuna. Aeoluse kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd. Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd ja Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Kuigi kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19 olid hagejad ainult Aeolus Tyre Co., Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, leidis komisjon, et korrigeeritud tollimaks on kohaldatav asjaomaste kontsernide suhtes tervikuna. Aeoluse kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd. Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd kontserni puhul on asjaomased eksportivad tootjad Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd ja Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (175) | Tolliasutustele tehakse ülesandeks nõuda asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksta vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi. |
| --- | --- |

(175)

Tolliasutustele tehakse ülesandeks nõuda asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksta vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi.

| (176) | Käesoleva määrusega ei muudeta nende eksportivate tootjate tollimaksumäärasid, keda uurimise taasalustamise teates ja registreerimismääruses ei käsitletud. Seega nende eksportivate tootjate tollimaksud ei muutu ja seetõttu ei ole neid äriühinguid käesolevas määruses nimetatud. |
| --- | --- |

(176)

Käesoleva määrusega ei muudeta nende eksportivate tootjate tollimaksumäärasid, keda uurimise taasalustamise teates ja registreerimismääruses ei käsitletud. Seega nende eksportivate tootjate tollimaksud ei muutu ja seetõttu ei ole neid äriühinguid käesolevas määruses nimetatud.

| (177) | Pärast avalikustamist väitis Hämmerling, et kuna komisjon kavatses tollimaksud taaskehtestada pikema aja eest kui liidu tolliseadustikuga ette nähtud kolme aasta pikkune tähtaeg, peaks komisjon samuti täpsustama, et ka taaskehtestatud tollimaksude ja varem kohaldatud tollimaksude vahe tuleks hüvitada kolme aasta pikkust tähtaega ületava ajavahemiku eest. |
| --- | --- |

(177)

Pärast avalikustamist väitis Hämmerling, et kuna komisjon kavatses tollimaksud taaskehtestada pikema aja eest kui liidu tolliseadustikuga ette nähtud kolme aasta pikkune tähtaeg, peaks komisjon samuti täpsustama, et ka taaskehtestatud tollimaksude ja varem kohaldatud tollimaksude vahe tuleks hüvitada kolme aasta pikkust tähtaega ületava ajavahemiku eest.

| (178) | Komisjon tuletas kõigepealt meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei takista liidu tolliseadustik komisjonil võtta vastu määrust, millega taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks pikema ajavahemiku eest kui kolm aastat (50). |
| --- | --- |

(178)

Komisjon tuletas kõigepealt meelde, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei takista liidu tolliseadustik komisjonil võtta vastu määrust, millega taaskehtestatakse lõplik dumpinguvastane või tasakaalustav tollimaks pikema ajavahemiku eest kui kolm aastat (50).

50

| (179) | Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 175, nõuavad tolliasutused asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksavad vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusnormidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi. Üldkohus selgitas kohtuotsuses T-440/20, et kohaldatavad tollialased õigusnormid on muu hulgas liidu tolliseadustiku artikli 101 lõige 1, artikli 102 lõike 1 esimene lõik, artikli 103 lõige 1 ja artikli 104 lõige 2. Nende sätete kohaselt määravad makstava tollimaksu summa kindlaks pädevad tolliasutused, kes vastutavad tollivõlast teavitamise eest, välja arvatud juhul, kui võla tekkimise kuupäevast on möödunud kolme aasta pikkune ajavahemik. Kohus selgitas täiendavalt järgmist: „Sellest järeldub, et liidu tolliseadustiku artikli 103 lõikes 1 sätestatud reegli mõju ei ole tõepoolest mitte üksnes see, et võlgnikule ei teatata tollivõla summast pärast kolme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist tema tollivõla tekkimise kuupäevast, vaid ka see, et kõnealuse ajavahemiku möödumisel kohaldatakse ka asjaomase tollivõla enda suhtes aegumistähtaega. Seda reeglit kohaldatakse aga üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama“ (51). Sellest tulenevalt kinnitas komisjon, et käesoleva juhtumi puhul kehtib hüvitamisel kolme aasta pikkune tähtaeg, ja lükkas taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(179)

Lisaks, nagu on selgitatud põhjenduses 175, nõuavad tolliasutused asjaomaste eksportivate tootjate impordilt sisse asjakohased summad ja maksavad vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusnormidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi. Üldkohus selgitas kohtuotsuses T-440/20, et kohaldatavad tollialased õigusnormid on muu hulgas liidu tolliseadustiku artikli 101 lõige 1, artikli 102 lõike 1 esimene lõik, artikli 103 lõige 1 ja artikli 104 lõige 2. Nende sätete kohaselt määravad makstava tollimaksu summa kindlaks pädevad tolliasutused, kes vastutavad tollivõlast teavitamise eest, välja arvatud juhul, kui võla tekkimise kuupäevast on möödunud kolme aasta pikkune ajavahemik. Kohus selgitas täiendavalt järgmist: „Sellest järeldub, et liidu tolliseadustiku artikli 103 lõikes 1 sätestatud reegli mõju ei ole tõepoolest mitte üksnes see, et võlgnikule ei teatata tollivõla summast pärast kolme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist tema tollivõla tekkimise kuupäevast, vaid ka see, et kõnealuse ajavahemiku möödumisel kohaldatakse ka asjaomase tollivõla enda suhtes aegumistähtaega. Seda reeglit kohaldatakse aga üksnes tollimaksu summa võlgnikule teatamise suhtes ja seega on selle rakendamine ainult liikmesriikide tolliasutuste ülesanne, kes on pädevad sellist teadet esitama“ (51). Sellest tulenevalt kinnitas komisjon, et käesoleva juhtumi puhul kehtib hüvitamisel kolme aasta pikkune tähtaeg, ja lükkas taotluse tagasi.

51

10.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (180) | Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (52) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(180)

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (52) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

52

Euroopa Liidu Teataja

| (181) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(181)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõikes 2 loetletud äriühingute suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks selliste teatavate uute või protekteeritud kummist õhkrehvide impordile, mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121 ning mis kuuluvad CN-koodide 4011 20 90 ja ex 4012 12 00 (TARICi kood 4012120010) alla ning on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Alates 13. novembrist 2018 on lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute toodetud toote suhtes, järgmine (eurot/tükk).

| Äriühing | Tasakaalustav tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd | 11,07 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 3,75 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Muud lisas loetletud äriühingud, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse ja kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 27,69 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 57,28 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd; | 57,28 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 57,28 | C876 |

Äriühing

Tasakaalustav tollimaks

TARICi lisakood

GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd

11,07

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

3,75

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Muud lisas loetletud äriühingud, kelle suhtes taasalustamist kohaldatakse ja kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

27,69

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

57,28

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

57,28

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

57,28

C876

Artikkel 2

Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida artikli 1 lõikes 2 osutatud eksportivad tootjad on maksnud vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2018/1690 ja mis ületab artiklis 1 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, kuulub tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tollialaste õigusaktidega. Võimalikud tollimaksutagastused, mis on tehtud pärast Üldkohtu otsust kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19: China Rubber Industry Association (CRIA) ja China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) vs. Euroopa Komisjon, tuleb tagasimakse teinud asutustel artikli 1 lõikes 2 sätestatud summa ulatuses tagasi nõuda.

Artikkel 3

Artikliga 1 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu kogutakse ka impordilt, mis on registreeritud kooskõlas 7. juuli 2022. aasta rakendusmääruse (EL) 2022/1175 (millega kehtestatakse pärast uurimise taasalustamist registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes, et rakendada 4. mai 2022. aasta otsuseid liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2018/1579 ja rakendusmäärust (EL) 2018/1690) artikli 1 lõikega 3.

Artikkel 4

Tolliasutused lõpetavad rakendusmääruse (EL) 2022/1175 artikli 1 lõike 1 kohase impordi registreerimise ja nimetatud määrus tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Komisjoni 4. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/683, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ning millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2018/163 (ELT L 116, 7.5.2018, lk 8).

2

(3)  Komisjoni 18. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 263, 22.10.2018, lk 3).

3

(4)  Komisjoni 9. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1690, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 283, 12.11.2018, lk 1).

4

(5)  Kohtuotsus, Üldkohus (kümnes koda laiendatud koosseisus), 4. mai 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) ja China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) vs. Euroopa Komisjon, T-30/19 ja T-72/19, ECLI:EU:T:2022:226.

5

vs.

(6)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

6

(7)  Vaidlustatud määruses tähistab TARICi lisakood C333 järgmisi eksportivaid tootjaid:

7

| | Aeolus Tyre Co., Ltd, |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd,

| | Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, |
| --- | --- |

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd,

| | Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd, |
| --- | --- |

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd,

| | Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Pirelli Tyre Co., Ltd.

| | Põhjenduses 16 osutatud registreerimismäärusega anti äriühingule Aeolus Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood. |
| --- | --- |

Põhjenduses 16 osutatud registreerimismäärusega anti äriühingule Aeolus Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood.

(8)  Vaidlustatud määruses on Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd seotud TARICi lisakoodiga C999.

8

(9)  Vaidlustatud määruses tähistab TARICi lisakood C371 järgmisi eksportivaid tootjaid:

9

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Registreerimise eesmärgil antakse allpool põhjenduses 16 osutatud registreerimismäärusega äriühingule Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood. |
| --- | --- |

Registreerimise eesmärgil antakse allpool põhjenduses 16 osutatud registreerimismäärusega äriühingule Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood.

(10)  Kohtuotsus, Asteris AE ja teised ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, liidetud kohtuasjad 97, 193, 99 ja 215/86, EKL 1988, lk 2181, punktid 27 ja 28.

10

vs.

(11)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtotsus, Alitalia vs. komisjon, T-301/01, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; kohtuotsus, Region Nord-Pas de Calais vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, EKL 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

11

vs.

vs.

vs.

vs.

(12)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85.

12

vs.

vs.

(13)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, EKL 2018, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, punkt 58.

13

vs.

vs.

(14)  Kohtuotsus, Jinan Meide Casting Co., Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

14

(15)  
  ELT C 263, 8.7.2022, lk 15.

15

(16)  Komisjoni 7. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/1175, millega kehtestatakse pärast uurimise taasalustamist registreerimisnõue teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes, et rakendada 4. mai 2022. aasta otsuseid liidetud kohtuasjades T-30/19 ja T-72/19, mis käsitlevad rakendusmäärust (EL) 2018/1579 ja rakendusmäärust (EL) 2018/1690 (ELT L 183, 8.7.2022, lk 43).

16

(17)  GITI kontserni kuulusid järgmised eksportivad tootjad: GITI Tire (China) Investment Co., (Shanghai), GITI Tire (Anhui) Co., Ltd, (Hefei), GITI Tire (Hualin) Co., Ltd (Hualin), GITI Tire (Fujian) Co., Ltd, GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd ja Singapuri seotud eksportija.

17

(18)  Hankooki kontserni kuulusid järgmised eksportivad tootjad: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd ja Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

18

(19)  Aeolus/Pirelli koosneb järgmistest eksportivatest tootjatest: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd, Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd ja Pirelli Tyre Co., Ltd. Vaidlustatud määruses leiti, et kõik need eksportivad tootjad kuuluvad China National Tire kontserni. Peale selle peeti äriühingut Pirelli Tyre Co., Ltd osaks China National Tire kontsernist, sest ta oli uurimisperioodil seotud äriühinguga China National Tire & Rubber Co., Ltd üle 5 % osaluse kaudu vastavalt komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 punktile d.

19

(20)  Kohtuotsused, Üldkohus, 1. juuni 2022, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon, T-440/20 ja T-441/20, punkt 156.

20

vs.

(21)  Sarnane mõttekäik on esitatud eespool joonealuses märkuses nr 21 osutatud kohtuotsuse Jindal Saw punktis 158.

21

(22)  Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 15. märts 2018, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus (kaheksas koda), 19. juuni 2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs, C-612/16.

22

vs.

vs.

(23)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 13. detsember 2016, Printeous vs. komisjon, T-95/15.

23

vs.

(24)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 62.

24

vs.

(25)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 59.

25

vs.

(26)  Kohtuotsus, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika.

26

vs.

(27)  Vt kohtuotsuse punktid 176, 192 ja 201–207. Vaidlustatud määrus jäi kehtima teiste eksportivate tootjate suhtes, kes seda ei vaidlustanud.

27

(28)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 1. juuni 2022, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon, T-440/20 ja T-441/20, punkt 44; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2019, C & J Clark International, C-612/16, ei avaldata, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. detsember 2020, Changmao Biochemical Engineering vs. Distillerie Bonollo ja teised, C-461/18 P, ECLI:EU:C:2020:979, punkt 97, ja kohtuotsus, Üldkohus, 9. juuni 2021, Roland vs. komisjon, T-132/18, ei avaldata, ECLI:EU:T:2021:329, punkt 76.

28

vs.

vs.

vs.

(29)  Kohtuotsus, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punktid 77 ja 78, ning kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2019, C-612/16, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, punkt 57.

29

vs.

(30)  Kohtuotsused, Üldkohus, 1. juuni 2022, Jindal Saw ja Jindal Saw Italia vs. komisjon, T-440/20 ja T-441/20.

30

vs.

(31)  Vt sellega seoses kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. november 2018, Bank Tejarat vs. nõukogu, C-248/17 P, ECLI:EU:C:2018:967, punktid 80 ja 81 ning seal viidatud kohtupraktika.

31

vs.

(32)  Joonealuses märkuses nr 21 osutatud kohtuotsus T-441/20, punktid 118–123.

32

(33)  Eespool joonealuses märkuses nr 30 osutatud kohtuotsus, punkt 83.

33

(34)  Eespool joonealuses märkuses nr 31 osutatud kohtuotsus, punkt 134.

34

(35)  Vt sellega seoses joonealustes märkustes nr 30–31 osutatud kohtuotsused.

35

(36)  Eespool joonealuses märkuses nr 31 osutatud kohtuotsus, punktid 97–103.

36

(37)  Eespool joonealuses märkuses nr 31 osutatud kohtuotsus, punkt 104.

37

(38)  Kohtuotsus, Hispaania vs. komisjon, C-415/96, EKL, lk I-6993, punkt 31; kohtuotsus, Industrie des Poudres Sphériques vs. nõukogu, C-458/98 P, EKL 2000, lk I-8147, punktid 80–85; kohtotsus, Alitalia vs. komisjon, T-301/01, EKL 2008, lk II-1753, punktid 99 ja 142; kohtuotsus, Region Nord-Pas de Calais vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, EKL 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

38

vs.

vs.

vs.

vs.

(39)  Vt muu hulgas kohtuotsus, Puma ja teised vs. komisjon, C-507/21 P, ECLI:EU:C:2022:649, punkt 87.

39

vs.

(40)  Vt kohtuotsus Deichmann, punkt 88.

40

(41)  Vt kohtuotsus, Üldkohus, 12. mai 2011, Région Nord-Pas-de-Calais vs. Euroopa Komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, punkt 83.

41

vs.

(42)  Kohtuotsus, Jinan Meide Casting Co., Ltd, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

42

(43)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. See on ainuke vaidlustatud määruse II lisas loetletud äriühing, keda mõjutab vaidlustatud määruse tühistamine, kuid mitte määruse (EL) 2018/1579 tühistamine. Seepärast ei tühistatud selle äriühingu suhtes vaidlustatud määrust, vaid üksnes vaidlustatud määrusega määruses (EL) 2018/1579 tehtud muudatused. Seega kohaldatakse äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes jätkuvalt määrusega (EL) 2018/1579 kehtestatud tollimaksu.

43

(44)  Need kaks äriühingut ei teinud koostööd dumpinguvastases ega subsiidiumivastases uurimises. Seepärast kohaldatakse nende suhtes „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kehtivat tollimaksu.

44

(45)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

45

(46)  Alates 13. novembrist 2018.

46

(47)  Ajavahemikul 8. maist 2018 kuni 12. novembrini 2018.

47

(48)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. See on ainuke vaidlustatud määruse II lisas loetletud äriühing, keda mõjutab vaidlustatud määruse tühistamine, kuid mitte määruse (EL) 2018/1579 tühistamine. Seepärast ei tühistatud selle äriühingu suhtes vaidlustatud määrust, vaid üksnes vaidlustatud määrusega määruses (EL) 2018/1579 tehtud muudatused. Seega kohaldatakse äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes jätkuvalt määrusega (EL) 2018/1579 kehtestatud tollimaksu.

48

(49)  Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd ja Hefei Wanli Tire Co., Ltd ei teinud koostööd dumpinguvastases ega subsiidiumivastases uurimises. Seepärast kohaldatakse nende suhtes „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kehtivat tollimaksu. Käesoleva taasalustamise raames kohaldatakse seda tollimaksu ainult nende kahe äriühingu suhtes.

49

(50)  Vt kohtuotsus Jindal Saw vs. Euroopa Komisjon, T-440/20, ECLI:EU:T:2022:318, punktid 134 ja 135 ning seal viidatud kohtuotsus.

50

vs.

(51)  Zhongce Rubber Group Co., Ltd tegi koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises. See on ainuke vaidlustatud määruse II lisas loetletud äriühing, keda mõjutab vaidlustatud määruse tühistamine, kuid mitte määruse (EL) 2018/1579 tühistamine. Seepärast ei tühistatud selle äriühingu suhtes vaidlustatud määrust, vaid üksnes vaidlustatud määrusega määruses (EL) 2018/1579 tehtud muudatused. Seega kohaldatakse äriühingu Zhongce Rubber Group Co., Ltd suhtes jätkuvalt määrusega (EL) 2018/1579 kehtestatud tollimaksu.

51

(52)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

52

(53)  TARICi koodi C333 enam ei kasutata ja kogu kontserni suhtes kohaldatakse koodi C877.

53

---

LISA

Äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises ja kelle suhtes tollimaks taaskehtestatakse:

| ÄRIÜHINGU NIMI | TARICi LISAKOOD |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

ÄRIÜHINGU NIMI

TARICi LISAKOOD

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  Vaidlustatud määruses tähistab TARICi lisakood C371 järgmisi eksportivaid tootjaid:

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd ja Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Käesoleva määruse põhjenduses 16 osutatud registreerimismääruses anti äriühingule Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood. |
| --- | --- |

Käesoleva määruse põhjenduses 16 osutatud registreerimismääruses anti äriühingule Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd uus TARICi lisakood.

---

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/80

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/739,

4. aprill 2023,

millega nähakse ette erakorraline toetusmeede Bulgaaria, Poola ja Rumeenia teravilja- ja õliseemnesektorile

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Venemaa sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 mõjutab laevandustegevust Ukraina Musta mere sadamates, mille kaudu toimus ligikaudu 90 % Ukraina teravilja ja õliseemnete ekspordist. Selleks et vältida ohtu ülemaailmsele toiduga kindlustatusele ja toetada Ukraina põllumajandustootjaid, oli kiiresti vaja alternatiivseid logistikamarsruute ning liit võttis Ukraina põllumajandustoodete ekspordi hõlbustamiseks konkreetseid meetmeid, mis on esitatud komisjoni teatises „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga“ (edaspidi „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Venemaa sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 mõjutab laevandustegevust Ukraina Musta mere sadamates, mille kaudu toimus ligikaudu 90 % Ukraina teravilja ja õliseemnete ekspordist. Selleks et vältida ohtu ülemaailmsele toiduga kindlustatusele ja toetada Ukraina põllumajandustootjaid, oli kiiresti vaja alternatiivseid logistikamarsruute ning liit võttis Ukraina põllumajandustoodete ekspordi hõlbustamiseks konkreetseid meetmeid, mis on esitatud komisjoni teatises „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga“ (edaspidi „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava“) (2).

| (2) | Logistikamarsruutide muutuse tõttu suurenesid Ukraina teravilja ja õliseemnete tavapärastele turgudele jõudmise transpordikulud. See tõi kaasa nihke liidu turule suunatud ekspordis. |
| --- | --- |

(2)

Logistikamarsruutide muutuse tõttu suurenesid Ukraina teravilja ja õliseemnete tavapärastele turgudele jõudmise transpordikulud. See tõi kaasa nihke liidu turule suunatud ekspordis.

| (3) | Teravilja ja õliseemnete suurenenud import Ukrainast liidu liikmesriikidesse, mis asuvad Ukraina lähedal ja millesse loodi peamised „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava“ koridorid, mõjutab kohalikke põllumajandustootjaid. Liidu teatavates piirkondades põhjustab täiendav import ülepakkumist, surub alla kohaliku hinna või üleküllastab logistikaahelaid. |
| --- | --- |

(3)

Teravilja ja õliseemnete suurenenud import Ukrainast liidu liikmesriikidesse, mis asuvad Ukraina lähedal ja millesse loodi peamised „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava“ koridorid, mõjutab kohalikke põllumajandustootjaid. Liidu teatavates piirkondades põhjustab täiendav import ülepakkumist, surub alla kohaliku hinna või üleküllastab logistikaahelaid.

| (4) | Võttes arvesse Ukraina piiri lähedal asuvate liikmesriikide riigisisest tarneolukorda ja logistikaprobleeme, on seetõttu kõige enam mõjutatud Bulgaaria, Poola ja Rumeenia põllumajandustootjad, eelkõige need, kes asuvad piirile või transiidisõlmele kõige lähemal. Kohalike teravilja- ja õliseemnehindade langus mõjutab nende põllumajandustootjate majanduslikku elujõulisust ja võib mõjutada nende külviotsuseid. Seetõttu võib tootmise olukord asjaomastes piirkondades kiirelt halveneda ning samuti võivad tekkida raskused „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava“ rakendamisel. See olukord kujutab endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Sellist konkreetset probleemi mõne liikmesriigi piiratud hulgas piirkondades ei saa lahendada meetmetega, mis on võetud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 219 või 220, kuna see ei ole otseselt seotud turuhäirega või selle ohuga, samuti ei ole see seotud meetmetega, mida on võetud loomahaiguste leviku tõkestamiseks või seoses tarbijate usalduse kaotusega, mis on tingitud riskidest inimeste, loomade või taimede tervisele. Lisaks tuleb teravilja ja õliseemnete tootmise olukorra kiire halvenemise vältimiseks kiirelt sekkuda, näiteks võtta kõnealuse määruse artiklis 221 sätestatud erakorralisi meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Ukraina piiri lähedal asuvate liikmesriikide riigisisest tarneolukorda ja logistikaprobleeme, on seetõttu kõige enam mõjutatud Bulgaaria, Poola ja Rumeenia põllumajandustootjad, eelkõige need, kes asuvad piirile või transiidisõlmele kõige lähemal. Kohalike teravilja- ja õliseemnehindade langus mõjutab nende põllumajandustootjate majanduslikku elujõulisust ja võib mõjutada nende külviotsuseid. Seetõttu võib tootmise olukord asjaomastes piirkondades kiirelt halveneda ning samuti võivad tekkida raskused „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava“ rakendamisel. See olukord kujutab endast konkreetset probleemi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses. Sellist konkreetset probleemi mõne liikmesriigi piiratud hulgas piirkondades ei saa lahendada meetmetega, mis on võetud vastavalt kõnealuse määruse artiklile 219 või 220, kuna see ei ole otseselt seotud turuhäirega või selle ohuga, samuti ei ole see seotud meetmetega, mida on võetud loomahaiguste leviku tõkestamiseks või seoses tarbijate usalduse kaotusega, mis on tingitud riskidest inimeste, loomade või taimede tervisele. Lisaks tuleb teravilja ja õliseemnete tootmise olukorra kiire halvenemise vältimiseks kiirelt sekkuda, näiteks võtta kõnealuse määruse artiklis 221 sätestatud erakorralisi meetmeid.

| (5) | Seepärast on asjakohane anda Bulgaariale, Poolale ja Rumeeniale rahalist toetust, et toetada Ukrainast pärit teravilja ja õliseemnete kasvanud impordist mõjutatud põllumajandustootjaid rangelt üksnes vajaliku aja jooksul. Tuleks sätestada igaühele neist kolmest liikmesriigist eraldatav summa, võttes arvesse valitud põllukultuuride ja mõjutatud piirkondade põllumajandustootjate toodangu väärtuse võimalikku vähenemist. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane anda Bulgaariale, Poolale ja Rumeeniale rahalist toetust, et toetada Ukrainast pärit teravilja ja õliseemnete kasvanud impordist mõjutatud põllumajandustootjaid rangelt üksnes vajaliku aja jooksul. Tuleks sätestada igaühele neist kolmest liikmesriigist eraldatav summa, võttes arvesse valitud põllukultuuride ja mõjutatud piirkondade põllumajandustootjate toodangu väärtuse võimalikku vähenemist.

| (6) | Bulgaaria, Poola ja Rumeenia peaksid jagama toetust kõige tõhusamate kanalite kaudu objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, milles võetakse arvesse teravilja ja õliseemneid kasvatavaid põllumajandustootjaid tabanud raskuste ulatust mõjutatud piirkondades, tagades samas, et need põllumajandustootjad on lõplikud toetusesaajad ning et välditakse turu- ja konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(6)

Bulgaaria, Poola ja Rumeenia peaksid jagama toetust kõige tõhusamate kanalite kaudu objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, milles võetakse arvesse teravilja ja õliseemneid kasvatavaid põllumajandustootjaid tabanud raskuste ulatust mõjutatud piirkondades, tagades samas, et need põllumajandustootjad on lõplikud toetusesaajad ning et välditakse turu- ja konkurentsimoonutusi.

| (7) | Kuna Bulgaariale, Poolale ja Rumeeniale eraldatava summaga hüvitatakse ainult osa mõjutatud piirkondade põllumajandustootjate kantud tegelikust kahjust, tuleks neil liikmesriikidel lubada anda kõnealustele tootjatele täiendavat riiklikku toetust käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Kuna Bulgaariale, Poolale ja Rumeeniale eraldatava summaga hüvitatakse ainult osa mõjutatud piirkondade põllumajandustootjate kantud tegelikust kahjust, tuleks neil liikmesriikidel lubada anda kõnealustele tootjatele täiendavat riiklikku toetust käesolevas määruses sätestatud tingimustel ja tähtaja jooksul.

| (8) | Selleks et Bulgaaria, Poola ja Rumeenia saaksid põllumajandustootjate raskustega toimetulekuks kasutada toetust vastavalt vajadusele, peaks neil olema lubatud kumuleerida kõnealune toetus muude Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatavate toetustega. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et Bulgaaria, Poola ja Rumeenia saaksid põllumajandustootjate raskustega toimetulekuks kasutada toetust vastavalt vajadusele, peaks neil olema lubatud kumuleerida kõnealune toetus muude Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatavate toetustega.

| (9) | Kuna liidu toetus on kehtestatud eurodes, tuleb meetme ühetaolise ja samaaegse kohaldamise tagamiseks määrata kindlaks summa omavääringusse konverteerimise kuupäev liikmesriikide jaoks, kus ei ole eurot kasutusele võetud, st Bulgaaria, Poola ja Rumeenia jaoks. Kuna käesolevas määruses ei ole sätestatud toetusetaotluste esitamise tähtaega, on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/127 (3) artikli 30 lõike 3 kohaldamisel asjakohane käsitada käesoleva määruse jõustumise kuupäeva käesolevas määruses sätestatud summade vahetuskursi rakendusjuhuna. |
| --- | --- |

(9)

Kuna liidu toetus on kehtestatud eurodes, tuleb meetme ühetaolise ja samaaegse kohaldamise tagamiseks määrata kindlaks summa omavääringusse konverteerimise kuupäev liikmesriikide jaoks, kus ei ole eurot kasutusele võetud, st Bulgaaria, Poola ja Rumeenia jaoks. Kuna käesolevas määruses ei ole sätestatud toetusetaotluste esitamise tähtaega, on komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2022/127 (3) artikli 30 lõike 3 kohaldamisel asjakohane käsitada käesoleva määruse jõustumise kuupäeva käesolevas määruses sätestatud summade vahetuskursi rakendusjuhuna.

| (10) | Eelarvelistel põhjustel peaks liit rahastama Bulgaaria, Poola ja Rumeenia kulutusi ainult juhul, kui sellised kulud on kantud teatavaks rahastamiskõlblikkuse tähtajaks. |
| --- | --- |

(10)

Eelarvelistel põhjustel peaks liit rahastama Bulgaaria, Poola ja Rumeenia kulutusi ainult juhul, kui sellised kulud on kantud teatavaks rahastamiskõlblikkuse tähtajaks.

| (11) | Kõnealuse erakorralise meetme toetus tuleks välja maksta 30. septembriks 2023. Kuna pärast 30. septembrit 2023 makseid ei tehta, ei tuleks kohaldada delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artikli 5 lõiget 2. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealuse erakorralise meetme toetus tuleks välja maksta 30. septembriks 2023. Kuna pärast 30. septembrit 2023 makseid ei tehta, ei tuleks kohaldada delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artikli 5 lõiget 2.

| (12) | Selleks et liit saaks kontrollida kõnealuse erakorralise meetme tõhusust, peaksid Bulgaaria, Poola ja Rumeenia esitama komisjonile üksikasjaliku teabe selle rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et liit saaks kontrollida kõnealuse erakorralise meetme tõhusust, peaksid Bulgaaria, Poola ja Rumeenia esitama komisjonile üksikasjaliku teabe selle rakendamise kohta.

| (13) | Et anda põllumajandustootjatele toetust võimalikult ruttu, peaks Bulgaarial, Poolal ja Rumeenial olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(13)

Et anda põllumajandustootjatele toetust võimalikult ruttu, peaks Bulgaarial, Poolal ja Rumeenial olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Bulgaariale, Poolale ja Rumeeniale tehakse kättesaadavaks liidu toetus kogusummas 56 300 000 eurot, et anda käesolevas määruses sätestatud tingimustel erakorralist toetust lisas osutatud teravilja ja õliseemneid tootvatele põllumajandustootjatele.

2.   Bulgaaria, Poola ja Rumeenia kasutavad artiklis 2 osutatud summasid meetmeteks, mille eesmärk on hüvitada põllumajandustootjatele majanduslik kahju, mis tuleneb Ukrainast pärit teravilja ja õliseemnete kasvanud impordist mõjutatud piirkondades.

3.   Meetmed võetakse objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, milles võetakse arvesse kannatada saanud põllumajandustootjate majanduslikku kahju ja millega tagatakse, et sellest tulenevad maksed ei põhjusta turu- ega konkurentsimoonutusi.

4.   Bulgaaria, Poola ja Rumeenia kulud seoses lõikes 2 osutatud meetmete maksetega on liidu toetuse tingimustele vastavad üksnes siis, kui maksed on tehtud hiljemalt 30. septembriks 2023.

5.   Delegeeritud määruse (EL) 2022/127 artikli 30 lõike 3 kohaldamisel on artikli 2 lõikes 1 sätestatud summadega seotud vahetuskursi rakendusjuhu kuupäev käesoleva määruse jõustumiskuupäev.

6.   Käesoleva määruse kohaseid meetmeid võib kumuleerida Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist rahastatava muu toetusega.

Artikkel 2

1.   Artikli 1 alusel tehtavate liidu kulutuste kogusumma et tohi ületada:

| a) | Bulgaaria puhul 16 750 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Bulgaaria puhul 16 750 000 eurot;

| b) | Poola puhul 29 500 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Poola puhul 29 500 000 eurot;

| c) | Rumeenia puhul 10 050 000 eurot. |
| --- | --- |

c)

Rumeenia puhul 10 050 000 eurot.

2.   Bulgaaria, Poola ja Rumeenia võivad anda täiendavat riiklikku toetust artikli 1 kohaselt võetud meetmete jaoks kuni 100 % ulatuses käesoleva artikli lõikes 1 eraldatud vastavast summast, lähtudes objektiivsetest ja mittediskrimineerivatest kriteeriumidest, tingimusel et sellest tulenevad maksed ei põhjusta turu- ega konkurentsimoonutusi.

3.   Bulgaaria, Poola ja Rumeenia maksavad lõikes 2 osutatud lisatoetuse välja 30. septembriks 2023.

Artikkel 3

1.   Bulgaaria, Poola ja Rumeenia teatavad komisjonile viivitamata ja hiljemalt 30. juuniks 2023 järgmisest:

| a) | võetavate meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

võetavate meetmete kirjeldus;

| b) | kriteeriumid, mille alusel määrati kindlaks toetuse andmise meetodid ja põhjendused toetuse jaotamiseks põllumajandustootjate vahel; |
| --- | --- |

b)

kriteeriumid, mille alusel määrati kindlaks toetuse andmise meetodid ja põhjendused toetuse jaotamiseks põllumajandustootjate vahel;

| c) | meetmete kavandatav mõju, et hüvitada põllumajandustootjatele Ukrainast pärit teravilja ja õliseemnete impordist põhjustatud majanduslik kahju; |
| --- | --- |

c)

meetmete kavandatav mõju, et hüvitada põllumajandustootjatele Ukrainast pärit teravilja ja õliseemnete impordist põhjustatud majanduslik kahju;

| d) | meetmete soovitud mõju saavutamise kontrollimiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

d)

meetmete soovitud mõju saavutamise kontrollimiseks võetavad meetmed;

| e) | konkurentsimoonutuste vältimiseks võetavad meetmed; |
| --- | --- |

e)

konkurentsimoonutuste vältimiseks võetavad meetmed;

| f) | liidu kulutuste maksete prognoos kuude kaupa kuni 30. septembrini 2023; |
| --- | --- |

f)

liidu kulutuste maksete prognoos kuude kaupa kuni 30. septembrini 2023;

| g) | artikli 2 lõike 2 kohaselt antava täiendava toetuse määr. |
| --- | --- |

g)

artikli 2 lõike 2 kohaselt antava täiendava toetuse määr.

2.   Hiljemalt 15. maiks 2024 teatavad Bulgaaria, Poola ja Rumeenia komisjonile järgmist: makstud kogusummad meetme kohta (tuues vajaduse korral eraldi välja liidu toetuse ja täiendava riikliku toetuse), toetusesaajate arv ja liik ning meetme tõhususe hinnang.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  COM(2022) 217 final. Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi-Ukraina solidaarsuskoridoride tegevuskava, et hõlbustada Ukraina põllumajandustoodete eksporti ja kahepoolset kaubandust ELiga“.

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/2116 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 20, 31.1.2022, lk 95).

3

---

LISA

Artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete loetelu

| CN-kood | Kirjeldus |
| --- | --- |
| 1001 | Nisu ja meslin |
| 1002 | Rukis |
| 1003 | Oder |
| 1004 | Kaer |
| 1005 | Mais |
| 1008 60 | Tritikale |
| – | CN-koodide 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 ja 1008 60 alla kuuluvate toodete segud |
| 1205 | Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata |
| 1206 | Päevalilleseemned, purustatud või purustamata |

CN-kood

Kirjeldus

1001

Nisu ja meslin

1002

Rukis

1003

Oder

1004

Kaer

1005

Mais

1008 60

Tritikale

–

CN-koodide 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 ja 1008 60 alla kuuluvate toodete segud

1205

Rapsi- või rüpsiseemned, purustatud või purustamata

1206

Päevalilleseemned, purustatud või purustamata

---

OTSUSED

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/85

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/740,

4. aprill 2023,

mänguasjade harmoneeritud standardite kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (2) artikliga 13 eeldatakse, et mänguasjad, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2009/48/EÜ artiklis 10 ja II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (2) artikliga 13 eeldatakse, et mänguasjad, mis on vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastavad nõuetele, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja mis on sätestatud direktiivi 2009/48/EÜ artiklis 10 ja II lisas.

| (2) | Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osas on sätestatud erinõuded, tagamaks et mänguasjade koostises olevate või nendes sisalduvate keemiliste ainete või segudega kokkupuude ei põhjusta inimeste tervisele kahjulikku mõju. Lisaks on artikli 10 lõikes 2 sätestatud üldine ohutusnõue. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osas on sätestatud erinõuded, tagamaks et mänguasjade koostises olevate või nendes sisalduvate keemiliste ainete või segudega kokkupuude ei põhjusta inimeste tervisele kahjulikku mõju. Lisaks on artikli 10 lõikes 2 sätestatud üldine ohutusnõue.

| (3) | Komisjon esitas 9. juuli 2009. aasta kirjas M/445 (3) Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse koostada direktiivi 2009/48/EÜ toetavad uued harmoneeritud standardid ning vaadata läbi seda toetavad olemasolevad harmoneeritud standardid. See taotlus asendati komisjoni rakendusotsuses C(2022)7410 (4) esitatud uue taotlusega, milles taotleti muu hulgas standardi EN 71–13 „Mänguasjade ohutus. Osa 13: Lõhnavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud“ läbivaatamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon esitas 9. juuli 2009. aasta kirjas M/445 (3) Euroopa Standardikomiteele (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteele (Cenelec) taotluse koostada direktiivi 2009/48/EÜ toetavad uued harmoneeritud standardid ning vaadata läbi seda toetavad olemasolevad harmoneeritud standardid. See taotlus asendati komisjoni rakendusotsuses C(2022)7410 (4) esitatud uue taotlusega, milles taotleti muu hulgas standardi EN 71–13 „Mänguasjade ohutus. Osa 13: Lõhnavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud“ läbivaatamist.

| (4) | CEN vaatas läbi harmoneeritud standardi EN 71–13:2021 „Mänguasjade ohutus. Osa 13: Lõhnavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud“, mille viide avaldati komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1992 (5). Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 71–13:2021+A1:2022. |
| --- | --- |

(4)

CEN vaatas läbi harmoneeritud standardi EN 71–13:2021 „Mänguasjade ohutus. Osa 13: Lõhnavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud“, mille viide avaldati komisjoni rakendusotsuses (EL) 2021/1992 (5). Selle tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 71–13:2021+A1:2022.

| (5) | Harmoneeritud standardi EN 71–13:2021+A1:2022 nõuded on selgemalt seotud direktiivi 2009/48/EÜ nõuetega. Nimelt viiakse standardi EN 71–13:2021 uue versiooniga standard kooskõlla direktiiviga 2009/48/EÜ, mida on muudetud komisjoni direktiividega (EL) 2020/2088 (6) ja (EL) 2020/2089 (7). Standardi tabelid 1 ja 2 on läbi vaadatud ning standardisse on lisatud täiendav tabel 3, et võtta arvesse direktiividega (EL) 2020/2088 ja (EL) 2020/2089 kehtestatud allergeensete lõhnaainete loetelude muudatusi direktiivis 2009/48/EÜ. Standardi tabelis 3 on loetletud allergeensed lõhnaained, mis vastavalt direktiivile 2009/48/EÜ tuleb märkida mänguasja etiketile, pakendile või mänguasja infolehele. Standard EN 71–13:2021+A1:2022 sisaldab täpsustust, et kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud ei ole mõeldud alla 36 kuu vanustele lastele. See täpsustus vastab sõnaselgelt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 12 teises lõigus sätestatud nõudele. |
| --- | --- |

(5)

Harmoneeritud standardi EN 71–13:2021+A1:2022 nõuded on selgemalt seotud direktiivi 2009/48/EÜ nõuetega. Nimelt viiakse standardi EN 71–13:2021 uue versiooniga standard kooskõlla direktiiviga 2009/48/EÜ, mida on muudetud komisjoni direktiividega (EL) 2020/2088 (6) ja (EL) 2020/2089 (7). Standardi tabelid 1 ja 2 on läbi vaadatud ning standardisse on lisatud täiendav tabel 3, et võtta arvesse direktiividega (EL) 2020/2088 ja (EL) 2020/2089 kehtestatud allergeensete lõhnaainete loetelude muudatusi direktiivis 2009/48/EÜ. Standardi tabelis 3 on loetletud allergeensed lõhnaained, mis vastavalt direktiivile 2009/48/EÜ tuleb märkida mänguasja etiketile, pakendile või mänguasja infolehele. Standard EN 71–13:2021+A1:2022 sisaldab täpsustust, et kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud ei ole mõeldud alla 36 kuu vanustele lastele. See täpsustus vastab sõnaselgelt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 12 teises lõigus sätestatud nõudele.

| (6) | Komisjon hindas koos CENiga, kas CENi koostatud harmoneeritud standard EN 71–13:2021+A1:2022 vastab 9. juuli 2009. aasta taotlusele M/445. Komisjon hindas ka vastavust rakendusotsuses C(2022)7410 sätestatud uuele taotlusele. Harmoneeritud standard vastab nõuetele, mida see peaks täitma ja mis on sätestatud direktiivis 2009/48/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viited nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon hindas koos CENiga, kas CENi koostatud harmoneeritud standard EN 71–13:2021+A1:2022 vastab 9. juuli 2009. aasta taotlusele M/445. Komisjon hindas ka vastavust rakendusotsuses C(2022)7410 sätestatud uuele taotlusele. Harmoneeritud standard vastab nõuetele, mida see peaks täitma ja mis on sätestatud direktiivis 2009/48/EÜ. Seepärast on asjakohane avaldada viited nimetatud standardile Euroopa Liidu Teatajas.

| (7) | Harmoneeritud standardiga EN 71–13:2021+A1:2022 asendatakse harmoneeritud standard EN 71–13:2021. Seepärast on asjakohane kustutada Euroopa Liidu Teatajast viide sellele standardile. |
| --- | --- |

(7)

Harmoneeritud standardiga EN 71–13:2021+A1:2022 asendatakse harmoneeritud standard EN 71–13:2021. Seepärast on asjakohane kustutada Euroopa Liidu Teatajast viide sellele standardile.

| (8) | Selguse, otstarbekuse ja lihtsuse huvides tuleks direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu avaldada ühes õigusaktis. Direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited on praegu avaldatud rakendusotsuses (EL) 2021/1992. Sellest tulenevalt on vaja asendada rakendusotsus (EL) 2021/1992 uue otsusega. |
| --- | --- |

(8)

Selguse, otstarbekuse ja lihtsuse huvides tuleks direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud ja asjaomastele nõuetele vastavate harmoneeritud standardite täielik loetelu avaldada ühes õigusaktis. Direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud standardite viited on praegu avaldatud rakendusotsuses (EL) 2021/1992. Sellest tulenevalt on vaja asendada rakendusotsus (EL) 2021/1992 uue otsusega.

| (9) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(9)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks koostatud harmoneeritud mänguasjastandardite viited, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 2

Rakendusotsus (EL) 2021/1992 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 4. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta (ELT L 170, 30.6.2009, lk 1).

2

(3)  
  9. juuli 2009. aasta kiri M/445, mis käsitleb CENile ja CENELECile antud standardimisvolitusi direktiivi 2009/48/EÜ raames, millega muudetakse direktiivi 88/378/EMÜ mänguasjade ohutuse kohta.

3

(4)  Komisjoni 24. oktoobri 2022. aasta rakendusotsus C(2022) 7410 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetava standardimistaotluse kohta, mis esitatakse Euroopa Standardikomiteele ja Euroopa Elektrotehnika Standardimiskomiteele seoses mänguasjadega.

4

(5)  Komisjoni 15. novembri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1992 mänguasjade harmoneeritud standardite kohta, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ toetuseks (ELT L 405, 16.11.2021, lk 14).

5

(6)  Komisjoni 11. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2088, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa seoses mänguasjades sisalduvate allergeensete lõhnaainete kohta käiva märgistusega (ELT L 423, 15.12.2020, lk 53).

6

(7)  Komisjoni 11. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2089, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa seoses allergeensete lõhnaainete keelamisega mänguasjades (ELT L 423, 15.12.2020, lk 58).

7

---

LISA

| Nr | Viide standardile |
| --- | --- |
| 1. | EN 71–1:2014+A1:2018
  Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused |
| 2. | EN 71–2:2020
  Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus |
| 3. | EN 71–3:2019+A1:2021
  Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon |
| 4. | EN 71–4:2020
  Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks |
| 5. | EN 71–5:2015
  Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid |
| 6. | EN 71–7:2014+A3:2020
  Mänguasjade ohutus. Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid |
| 7. | EN 71–8:2018
  Mänguasjade ohutus. Osa 8: Tegevusmänguasjad koduseks kasutamiseks |
| 8. | EN 71–12:2016
  Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained
  Märkus: Standardi EN 71–12:2016 „Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained“ punkti 4.2 tabeli nr 2 punktis a esitatud piirnormid on madalamad kui piirnormid, mida tuleb järgida direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 8 kohaselt. Eelkõige järgmised piirnormid: |
| Aine | Standard EN 71–12:2016 | Direktiiv 2009/48/EÜ |
| N-nitrosamiinid | 0,01  mg/kg | 0,05  mg/kg |
| N-nitrosamiinideks muutuvad ained | 0,1  mg/kg | 1  mg/kg. |
| 9. | EN 71–13:2021+A1:2022
  Mänguasjade ohutus. Osa 13: Lõhnavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud |
| 10. | EN 71–14:2018
  Mänguasjade ohutus. Osa 14: Batuudid koduseks kasutamiseks |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Elektrilised mänguasjad – ohutus
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Nr

Viide standardile

1.

EN 71–1:2014+A1:2018

Mänguasjade ohutus. Osa 1: Mehaanilised ja füüsikalised omadused

2.

EN 71–2:2020

Mänguasjade ohutus. Osa 2: Süttivus

3.

EN 71–3:2019+A1:2021

Mänguasjade ohutus. Osa 3: Teatud elementide migratsioon

4.

EN 71–4:2020

Mänguasjade ohutus. Osa 4: Katsekomplektid keemiakatseteks ja samalaadseks tegevuseks

5.

EN 71–5:2015

Mänguasjade ohutus. Osa 5: Keemilised mänguasjad (komplektid), välja arvatud katsekomplektid

6.

EN 71–7:2014+A3:2020

Mänguasjade ohutus. Osa 7: Sõrmevärvid. Nõuded ja katsemeetodid

7.

EN 71–8:2018

Mänguasjade ohutus. Osa 8: Tegevusmänguasjad koduseks kasutamiseks

8.

EN 71–12:2016

Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained

Märkus: Standardi EN 71–12:2016 „Mänguasjade ohutus. Osa 12: N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained“ punkti 4.2 tabeli nr 2 punktis a esitatud piirnormid on madalamad kui piirnormid, mida tuleb järgida direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 8 kohaselt. Eelkõige järgmised piirnormid:

Aine

Standard EN 71–12:2016

Direktiiv 2009/48/EÜ

N-nitrosamiinid

0,01  mg/kg

0,05  mg/kg

N-nitrosamiinideks muutuvad ained

0,1  mg/kg

1  mg/kg.

9.

EN 71–13:2021+A1:2022

Mänguasjade ohutus. Osa 13: Lõhnavad lauamängud, kosmeetikakomplektid ja maitsmismängud

10.

EN 71–14:2018

Mänguasjade ohutus. Osa 14: Batuudid koduseks kasutamiseks

11.

EN IEC 62115:2020

Elektrilised mänguasjad – ohutus

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Parandused

| 5.4.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 96/89

---

Komisjoni 2. veebruari 2023. aasta määruse (EL) 2023/334 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja V lisa seoses klotianidiini ja tiametoksaami jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 47, 15. veebruar 2023
  )

Leheküljel 31 põhjenduse 8 joonealuses märkuses 19

asendatakse

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y PESCA de Paraguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos, detsember 2019.“

järgmisega:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos, detsember 2019.“

---