# Den Europæiske Unions L 111/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 111 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang26. april 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 111

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang26. april 2023

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/857 af 19. april 2023 om ændring af forordning (EU) 2018/842 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og af forordning (EU) 2018/1999 (
  1
  ) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/857 af 19. april 2023 om ændring af forordning (EU) 2018/842 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og af forordning (EU) 2018/1999 (
  1
  )

1

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/858 af 23. februar 2023 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/196 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater | 15 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/859 af 25. april 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår specifikationerne for den nye fødevare 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) med henblik på at tillade fremstilling heraf med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/860 af 25. april 2023 om ændring og berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 for så vidt angår gennemsigtighed, forvaltningserklæringen, koordineringsorganet, certificeringsorganet og visse bestemmelser for EGFL og ELFUL | 23 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/858 af 23. februar 2023 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/196 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

15

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/859 af 25. april 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår specifikationerne for den nye fødevare 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) med henblik på at tillade fremstilling heraf med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (
  1
  )

Corynebacterium glutamicum

1

17

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/860 af 25. april 2023 om ændring og berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 for så vidt angår gennemsigtighed, forvaltningserklæringen, koordineringsorganet, certificeringsorganet og visse bestemmelser for EGFL og ELFUL

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 26.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 111/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2023/857

af 19. april 2023

om ændring af forordning (EU) 2018/842 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og af forordning (EU) 2018/1999

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Parisaftalen (4), der blev vedtaget den 12. december 2015 inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«), trådte i kraft den 4. november 2016. Parterne i Parisaftalen er blevet enige om at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 °C over de førindustrielle niveauer og om at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over de førindustrielle niveauer. Denne forpligtelse er blevet styrket med vedtagelsen inden for rammerne af UNFCCC af Glasgowklimaaftalen den 13. november 2021, hvor UNFCCC-partskonferencen, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen, anerkender, at virkningerne af klimaændringerne vil være langt mindre ved en temperaturstigning på 1,5 °C sammenlignet med en på 2 °C, og er fast besluttet på at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C. |
| --- | --- |

(1)

Parisaftalen (4), der blev vedtaget den 12. december 2015 inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) (»Parisaftalen«), trådte i kraft den 4. november 2016. Parterne i Parisaftalen er blevet enige om at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 °C over de førindustrielle niveauer og om at fortsætte indsatsen for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C over de førindustrielle niveauer. Denne forpligtelse er blevet styrket med vedtagelsen inden for rammerne af UNFCCC af Glasgowklimaaftalen den 13. november 2021, hvor UNFCCC-partskonferencen, der tjener som møde for parterne i Parisaftalen, anerkender, at virkningerne af klimaændringerne vil være langt mindre ved en temperaturstigning på 1,5 °C sammenlignet med en på 2 °C, og er fast besluttet på at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 °C.

| (2) | Der er et stadig mere presserende behov for handling for at reducere drivhusgasemissionerne, som Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) anfører i sine rapporter af 7. august 2021 med titlen »Climate Change 2021: The Physical Science Basis« (Klimaændringer 2021: det fysiske videnskabsgrundlag), af 28. februar 2022 med titlen »Climate Change 2022: Impact, Adaptation and Vulnerability« (Klimaændringer 2022: indvirkning, tilpasning og sårbarhed) og af 4. april 2022 med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change« (Klimaændringer 2022: modvirkning af klimaændringer). Unionen bør derfor tage hånd om dette presserende behov ved at intensivere sin indsats. |
| --- | --- |

(2)

Der er et stadig mere presserende behov for handling for at reducere drivhusgasemissionerne, som Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) anfører i sine rapporter af 7. august 2021 med titlen »Climate Change 2021: The Physical Science Basis« (Klimaændringer 2021: det fysiske videnskabsgrundlag), af 28. februar 2022 med titlen »Climate Change 2022: Impact, Adaptation and Vulnerability« (Klimaændringer 2022: indvirkning, tilpasning og sårbarhed) og af 4. april 2022 med titlen »Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change« (Klimaændringer 2022: modvirkning af klimaændringer). Unionen bør derfor tage hånd om dette presserende behov ved at intensivere sin indsats.

| (3) | Unionen har indført en lovgivningsmæssig ramme med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner med mindst 40 %, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i 2014 før Parisaftalens ikrafttræden. Denne lovgivningsmæssige ramme består bl.a. af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (5), som opretter et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen (EU ETS), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (6), som pålægger medlemsstaterne at opveje drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (7), som fastsætter nationale mål for reduktion af drivhusgasemissioner frem til 2030 i de sektorer, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF eller af forordning (EU) 2018/841. |
| --- | --- |

(3)

Unionen har indført en lovgivningsmæssig ramme med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner med mindst 40 %, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i 2014 før Parisaftalens ikrafttræden. Denne lovgivningsmæssige ramme består bl.a. af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (5), som opretter et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen (EU ETS), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (6), som pålægger medlemsstaterne at opveje drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (LULUCF), og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (7), som fastsætter nationale mål for reduktion af drivhusgasemissioner frem til 2030 i de sektorer, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF eller af forordning (EU) 2018/841.

| (4) | Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« danner et udgangspunkt for opfyldelsen af Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050 og målet om at opnå negative emissioner derefter som fastsat i artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (8) (»den europæiske klimalov«). Den europæiske grønne pagt kombinerer et omfattende sæt af gensidigt forstærkende foranstaltninger og initiativer, der sigter mod at opnå klimaneutralitet i Unionen senest i 2050, og fastlægger en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Den har ligeledes til formål at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Samtidig rummer denne omstilling kønsligestillingsaspekter samt en særlig indvirkning på visse ugunstigt stillede og sårbare grupper såsom ældre, personer med handicap og personer med en racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund. Det skal derfor sikres, at omstillingen er retfærdig og inklusiv, og at ingen lades i stikken. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om »den europæiske grønne pagt« danner et udgangspunkt for opfyldelsen af Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050 og målet om at opnå negative emissioner derefter som fastsat i artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (8) (»den europæiske klimalov«). Den europæiske grønne pagt kombinerer et omfattende sæt af gensidigt forstærkende foranstaltninger og initiativer, der sigter mod at opnå klimaneutralitet i Unionen senest i 2050, og fastlægger en ny vækststrategi, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. Den har ligeledes til formål at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital og beskytte borgernes sundhed og trivsel mod miljørelaterede trusler og konsekvenser. Samtidig rummer denne omstilling kønsligestillingsaspekter samt en særlig indvirkning på visse ugunstigt stillede og sårbare grupper såsom ældre, personer med handicap og personer med en racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund. Det skal derfor sikres, at omstillingen er retfærdig og inklusiv, og at ingen lades i stikken.

| (5) | Den 16. juni 2022 vedtog Rådet en henstilling om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet (9), hvori det fremhæver behovet for ledsageforanstaltninger og for at lægge særlig vægt på at støtte de regioner, industrier, mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, arbejdstagere, husholdninger og forbrugere, som vil stå over for de største udfordringer. Denne henstilling tilskynder medlemsstaterne til at overveje en række foranstaltninger inden for beskæftigelse og omstillinger på arbejdsmarkedet, jobskabelse og iværksætteri, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, offentlige udbud, systemer for beskatning og social beskyttelse, basale tjenester og boliger samt, blandt andet med henblik på at styrke ligestillingen mellem kønnene og uddannelse. |
| --- | --- |

(5)

Den 16. juni 2022 vedtog Rådet en henstilling om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet (9), hvori det fremhæver behovet for ledsageforanstaltninger og for at lægge særlig vægt på at støtte de regioner, industrier, mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, arbejdstagere, husholdninger og forbrugere, som vil stå over for de største udfordringer. Denne henstilling tilskynder medlemsstaterne til at overveje en række foranstaltninger inden for beskæftigelse og omstillinger på arbejdsmarkedet, jobskabelse og iværksætteri, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, offentlige udbud, systemer for beskatning og social beskyttelse, basale tjenester og boliger samt, blandt andet med henblik på at styrke ligestillingen mellem kønnene og uddannelse.

| (6) | Gennem vedtagelsen af forordning (EU) 2021/1119 har Unionen i lovgivningen fastsat et bindende mål om en klimaneutral økonomi senest i 2050, hvorved nettoemissionerne reduceres til nul senest på denne dato, og et mål om at opnå negative emissioner derefter. Ved nævnte forordning fastsættes der også et bindende EU-mål om en intern reduktion af nettodrivhusgasemissioner (emissioner efter fratrækning af optag) med mindst 55 % sammenlignet med 1990-niveauerne senest i 2030. Endvidere fastsætter den, at bidraget fra nettooptag til EU-klimamålet for 2030 skal begrænses til 225 mio. ton CO2-ækvivalenter. |
| --- | --- |

(6)

Gennem vedtagelsen af forordning (EU) 2021/1119 har Unionen i lovgivningen fastsat et bindende mål om en klimaneutral økonomi senest i 2050, hvorved nettoemissionerne reduceres til nul senest på denne dato, og et mål om at opnå negative emissioner derefter. Ved nævnte forordning fastsættes der også et bindende EU-mål om en intern reduktion af nettodrivhusgasemissioner (emissioner efter fratrækning af optag) med mindst 55 % sammenlignet med 1990-niveauerne senest i 2030. Endvidere fastsætter den, at bidraget fra nettooptag til EU-klimamålet for 2030 skal begrænses til 225 mio. ton CO2-ækvivalenter.

| (7) | For at gennemføre de forpligtelser, der er fastsat i forordning (EU) 2021/1119, og Unionens bidrag i henhold til Parisaftalen bør Unionens lovgivningsmæssige ramme for at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissionerne tilpasses. |
| --- | --- |

(7)

For at gennemføre de forpligtelser, der er fastsat i forordning (EU) 2021/1119, og Unionens bidrag i henhold til Parisaftalen bør Unionens lovgivningsmæssige ramme for at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissionerne tilpasses.

| (8) | Forordning (EU) 2018/842 fastsætter medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til deres mindstebidrag for perioden fra 2021 til 2030 med henblik på opfyldelse af Unionens nuværende mål for reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % i 2030 i forhold til niveauet i 2005 i de sektorer, der er omfattet af nævnte forordnings artikel 2. Forordningen fastsætter også regler om fastsættelse af årlige emissionstildelinger og evaluering af medlemsstaternes fremskridt med at opnå deres minimumsbidrag. |
| --- | --- |

(8)

Forordning (EU) 2018/842 fastsætter medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til deres mindstebidrag for perioden fra 2021 til 2030 med henblik på opfyldelse af Unionens nuværende mål for reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % i 2030 i forhold til niveauet i 2005 i de sektorer, der er omfattet af nævnte forordnings artikel 2. Forordningen fastsætter også regler om fastsættelse af årlige emissionstildelinger og evaluering af medlemsstaternes fremskridt med at opnå deres minimumsbidrag.

| (9) | Selv om emissionshandel også vil finde anvendelse på drivhusgasemissioner fra søtransport samt fra bygninger, vejtransport og yderligere sektorer, bør anvendelsesområdet for forordning (EU) 2018/842 fastholdes. Forordning (EU) 2018/842 bør derfor fortsat finde anvendelse på drivhusgasemissioner fra indenlandsk sejlads, men ikke fra international sejlads. Inkluderingen af kommunale affaldsforbrændingsanlæg i bilag I til direktiv 2003/87/EF, med henblik på nævnte direktivs artikel 14 og 15, bør heller ikke ændre anvendelsesområdet for forordning (EU) 2018/842. Drivhusgasemissionerne fra en medlemsstat, der er omfattet af forordning (EU) 2018/842, og som skal tages i betragtning i forbindelse med overensstemmelseskontrol, vil fortsat blive fastlagt efter afslutningen af revisioner af opgørelserne i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (10). |
| --- | --- |

(9)

Selv om emissionshandel også vil finde anvendelse på drivhusgasemissioner fra søtransport samt fra bygninger, vejtransport og yderligere sektorer, bør anvendelsesområdet for forordning (EU) 2018/842 fastholdes. Forordning (EU) 2018/842 bør derfor fortsat finde anvendelse på drivhusgasemissioner fra indenlandsk sejlads, men ikke fra international sejlads. Inkluderingen af kommunale affaldsforbrændingsanlæg i bilag I til direktiv 2003/87/EF, med henblik på nævnte direktivs artikel 14 og 15, bør heller ikke ændre anvendelsesområdet for forordning (EU) 2018/842. Drivhusgasemissionerne fra en medlemsstat, der er omfattet af forordning (EU) 2018/842, og som skal tages i betragtning i forbindelse med overensstemmelseskontrol, vil fortsat blive fastlagt efter afslutningen af revisioner af opgørelserne i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (10).

| (10) | I overensstemmelse med IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 indberettes CO2-emissioner fra biomasse til energi i opgørelseskategorierne arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i henhold til forordning (EU) 2018/841. For at undgå dobbelttælling sættes drivhusgasemissioner fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler til nul med henblik på bestemmelse af drivhusgasemissioner i henhold til forordning (EU) 2018/842. For at tage hensyn til virkningerne af indirekte ændret arealanvendelse og for at fremme sådanne brændstoffers og brændslers bæredygtighed er det vigtigt, at alle medlemsstaterne gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (11) fuldt ud, herunder dets kriterier for bæredygtighed og drivhusgasemissionsbesparelser for sådanne brændstoffer og brændsler. |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med IPCC's retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 indberettes CO2-emissioner fra biomasse til energi i opgørelseskategorierne arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i henhold til forordning (EU) 2018/841. For at undgå dobbelttælling sættes drivhusgasemissioner fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler til nul med henblik på bestemmelse af drivhusgasemissioner i henhold til forordning (EU) 2018/842. For at tage hensyn til virkningerne af indirekte ændret arealanvendelse og for at fremme sådanne brændstoffers og brændslers bæredygtighed er det vigtigt, at alle medlemsstaterne gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (11) fuldt ud, herunder dets kriterier for bæredygtighed og drivhusgasemissionsbesparelser for sådanne brændstoffer og brændsler.

| (11) | I nogle sektorer er drivhusgasemissionerne enten steget eller forblevet stabile. I sin meddelelse af 17. september 2020 om »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« anførte Kommissionen, at det øgede overordnede 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner kun kan nås med bidrag fra alle sektorer. |
| --- | --- |

(11)

I nogle sektorer er drivhusgasemissionerne enten steget eller forblevet stabile. I sin meddelelse af 17. september 2020 om »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 — Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« anførte Kommissionen, at det øgede overordnede 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner kun kan nås med bidrag fra alle sektorer.

| (12) | I sine konklusioner af 11. december 2020 anførte Det Europæiske Råd, at det nye 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissionerne vil blive opfyldt af medlemsstaterne i fællesskab på den mest omkostningseffektive måde, at alle medlemsstater vil deltage i denne indsats under hensyntagen til retfærdighed og solidaritet, samtidig med at ingen lades i stikken, og at det nye 2030-mål skal nås på en måde, der bevarer Unionens konkurrenceevne og tager hensyn til medlemsstaternes forskellige udgangspunkter, særlige nationale forhold og drivhusgasemissionsreduktionspotentiale, herunder for medlemsstater og øer, samt den indsats, der gøres. |
| --- | --- |

(12)

I sine konklusioner af 11. december 2020 anførte Det Europæiske Råd, at det nye 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissionerne vil blive opfyldt af medlemsstaterne i fællesskab på den mest omkostningseffektive måde, at alle medlemsstater vil deltage i denne indsats under hensyntagen til retfærdighed og solidaritet, samtidig med at ingen lades i stikken, og at det nye 2030-mål skal nås på en måde, der bevarer Unionens konkurrenceevne og tager hensyn til medlemsstaternes forskellige udgangspunkter, særlige nationale forhold og drivhusgasemissionsreduktionspotentiale, herunder for medlemsstater og øer, samt den indsats, der gøres.

| (13) | For at nå det nye EU-mål for 2030 om at reducere nettodrivhusgasemissionerne med mindst 55 % sammenlignet med 1990-niveauerne vil de sektorer, der er omfattet af forordning (EU) 2018/842, skulle reducere deres drivhusgasemissioner progressivt, indtil de når – 40 % sammenlignet med 2005-niveauerne i 2030. Forordning (EU) 2018/842 bidrager også til at opfylde målsætningerne i Parisaftalen samt til Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050 i henhold til forordning (EU) 2021/1119, hvis opnåelse kræver konvergens mellem alle medlemsstaters indsats over tid under hensyntagen til specifikke nationale omstændigheder. |
| --- | --- |

(13)

For at nå det nye EU-mål for 2030 om at reducere nettodrivhusgasemissionerne med mindst 55 % sammenlignet med 1990-niveauerne vil de sektorer, der er omfattet af forordning (EU) 2018/842, skulle reducere deres drivhusgasemissioner progressivt, indtil de når – 40 % sammenlignet med 2005-niveauerne i 2030. Forordning (EU) 2018/842 bidrager også til at opfylde målsætningerne i Parisaftalen samt til Unionens mål om klimaneutralitet senest i 2050 i henhold til forordning (EU) 2021/1119, hvis opnåelse kræver konvergens mellem alle medlemsstaters indsats over tid under hensyntagen til specifikke nationale omstændigheder.

| (14) | De mål for reduktion af drivhusgasemissionerne for 2030, der er fastsat i forordning (EU) 2018/842, skal revideres for hver medlemsstat. Den metode, der blev anvendt til revisionen af de nationale 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner, bør være den samme som den, der blev anvendt, da forordning (EU) 2018/842 blev vedtaget, hvor de nationale bidrag blev fastsat under hensyntagen til medlemsstaternes forskellige kapaciteter og muligheder for omkostningseffektivitet for at sikre en retfærdig og afbalanceret fordeling af indsatsen. Hver enkelt medlemsstats mål for reduktion af drivhusgasemissionerne i 2030 bør således fastsættes i forhold til dens drivhusgasemissioner for 2005, der er omfattet af nævnte forordning, som gennemgået i medfør af artikel 4, stk. 3, deri med undtagelse af verificerede drivhusgasemissioner fra anlæg, der var i drift i 2005, og som først blev omfattet af EU ETS efter 2005. |
| --- | --- |

(14)

De mål for reduktion af drivhusgasemissionerne for 2030, der er fastsat i forordning (EU) 2018/842, skal revideres for hver medlemsstat. Den metode, der blev anvendt til revisionen af de nationale 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner, bør være den samme som den, der blev anvendt, da forordning (EU) 2018/842 blev vedtaget, hvor de nationale bidrag blev fastsat under hensyntagen til medlemsstaternes forskellige kapaciteter og muligheder for omkostningseffektivitet for at sikre en retfærdig og afbalanceret fordeling af indsatsen. Hver enkelt medlemsstats mål for reduktion af drivhusgasemissionerne i 2030 bør således fastsættes i forhold til dens drivhusgasemissioner for 2005, der er omfattet af nævnte forordning, som gennemgået i medfør af artikel 4, stk. 3, deri med undtagelse af verificerede drivhusgasemissioner fra anlæg, der var i drift i 2005, og som først blev omfattet af EU ETS efter 2005.

| (15) | Som følge heraf er nye bindende nationale grænseværdier udtrykt i årlige emissionstildelinger nødvendige fra det år, hvor denne forordning træder i kraft. Disse grænser vil progressivt føre til 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissionerne for hver medlemsstat. De årlige grænseværdier for årene forud for det år, hvor denne forordning træder i kraft, og som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2126 (12), fastholdes. |
| --- | --- |

(15)

Som følge heraf er nye bindende nationale grænseværdier udtrykt i årlige emissionstildelinger nødvendige fra det år, hvor denne forordning træder i kraft. Disse grænser vil progressivt føre til 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissionerne for hver medlemsstat. De årlige grænseværdier for årene forud for det år, hvor denne forordning træder i kraft, og som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2126 (12), fastholdes.

| (16) | Covid-19-pandemien og Ruslands angrebskrig mod Ukraine indvirker på Unionens økonomi og niveauet for dens drivhusgasemissioner i et omfang, der endnu ikke kan kvantificeres fuldt ud. På den anden side udruller Unionen sin største stimuluspakke nogensinde og fremskynder omstillingen væk fra fossile brændstoffer, hvilket også har en potentiel indvirkning på drivhusgasemissionsniveauet. På grund af disse usikkerheder og andre uforudsete hændelser, som har indflydelse på drivhusgasemissionerne, er det hensigtsmæssigt at revidere emissionsdataene i 2025 og om nødvendigt ajourføre de årlige emissionstildelinger i 2025 for årene 2026 til 2030. Denne ajourføring bør baseres på en omfattende revision af de nationale opgørelser, som Kommissionen har foretaget for at bestemme de gennemsnitlige drivhusgasemissioner for hver medlemsstat i årene 2021, 2022 og 2023. |
| --- | --- |

(16)

Covid-19-pandemien og Ruslands angrebskrig mod Ukraine indvirker på Unionens økonomi og niveauet for dens drivhusgasemissioner i et omfang, der endnu ikke kan kvantificeres fuldt ud. På den anden side udruller Unionen sin største stimuluspakke nogensinde og fremskynder omstillingen væk fra fossile brændstoffer, hvilket også har en potentiel indvirkning på drivhusgasemissionsniveauet. På grund af disse usikkerheder og andre uforudsete hændelser, som har indflydelse på drivhusgasemissionerne, er det hensigtsmæssigt at revidere emissionsdataene i 2025 og om nødvendigt ajourføre de årlige emissionstildelinger i 2025 for årene 2026 til 2030. Denne ajourføring bør baseres på en omfattende revision af de nationale opgørelser, som Kommissionen har foretaget for at bestemme de gennemsnitlige drivhusgasemissioner for hver medlemsstat i årene 2021, 2022 og 2023.

| (17) | I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1119 bør der gives prioritet til reduktioner af direkte drivhusgasemissioner, som vil skulle suppleres med øget kulstoffjernelse for at opnå klimaneutralitet. I forordning (EU) 2021/1119 anerkendes det, at kulstofdræn omfatter naturlige og teknologiske løsninger. Det er vigtigt at indføre en EU-ordning for certificering af sikker og permanent lagret kulstoffjernelse opnået ved hjælp af teknologiske løsninger, som giver medlemsstaterne og markedsoperatørerne klarhed med henblik på at øge en sådan kulstoffjernelse. Når en sådan certificeringsordning er i kraft, kan der foretages en analyse af opgørelsen af en sådan kulstoffjernelse i henhold til EU-retten. |
| --- | --- |

(17)

I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1119 bør der gives prioritet til reduktioner af direkte drivhusgasemissioner, som vil skulle suppleres med øget kulstoffjernelse for at opnå klimaneutralitet. I forordning (EU) 2021/1119 anerkendes det, at kulstofdræn omfatter naturlige og teknologiske løsninger. Det er vigtigt at indføre en EU-ordning for certificering af sikker og permanent lagret kulstoffjernelse opnået ved hjælp af teknologiske løsninger, som giver medlemsstaterne og markedsoperatørerne klarhed med henblik på at øge en sådan kulstoffjernelse. Når en sådan certificeringsordning er i kraft, kan der foretages en analyse af opgørelsen af en sådan kulstoffjernelse i henhold til EU-retten.

| (18) | For at tilskynde til tidligere handling og yderligere sikre miljømæssig integritet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt at sænke lofterne for lån og henlæggelse af årlige emissionstildelinger for hele perioden fra 2021 til 2030. På den anden side bør medlemsstaterne være i stand til progressivt at reducere deres drivhusgasemissioner og nå deres forhøjede nationale mål for reduktion af drivhusgasemissionerne for 2030 på en omkostningseffektiv måde. I lyset af den nye og strengere årlige emissionstildeling, der kræves i henhold til denne forordning, bør de eksisterende lofter over overførsler af årlige emissionstildelinger mellem medlemsstaterne hæves. Muligheden for at overføre årlige emissionstildelinger fremmer samarbejde mellem medlemsstaterne og giver dem mulighed for at nå deres mål for reduktion af drivhusgasemissionerne på en omkostningseffektiv måde, mens den miljømæssige integritet bevares. Sådanne overførsler bør være gennemsigtige, så de udføres på en måde, der passer alle parter, herunder ved hjælp af auktionering, ved brug af mellemmænd, der opererer på agenturbasis, gennem bilaterale aftaler eller ved brug af en elektronisk grænseflade, der sigter mod at lette udvekslingen af oplysninger om påtænkte overførsler og mod at nedbringe transaktionsomkostningerne.
  Medlemsstaterne skal allerede indberette de sammenfattede oplysninger om gennemførte overførsler i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1208 (13). Når Kommissionen har samlet oplysningerne, bliver disse stillet til rådighed i elektronisk form inden for tre måneder fra modtagelsen af rapporterne fra medlemsstaterne, og af dem fremgår intervallet for de priser, der er betalt pr. årlig emissionstildelingstransaktion. I de to perioder mellem offentliggørelsen af de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 38, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1999, og begyndelsen af kontrollen af overensstemmelsen kan medlemsstaterne den 15. i hver måned desuden underrette Kommission om gennemførte overførsler. Endvidere og med henblik på at lette udvekslingen af oplysninger om påtænkte overførsler opfordres medlemsstaterne til løbende at ajourføre de relevante oplysninger. Kommissionen samler de modtagne oplysninger og stiller dem til rådighed rettidigt og i elektronisk form. For at forbedre gennemsigtigheden bør medlemsstaterne forud for enhver faktisk overførsel underrette Udvalget for Klimaændringer, som er nedsat ved forordning (EU) 2018/1999, om deres hensigt om at foretage en overførsel af en del af deres årlige emissionstildeling for et givet år. Det er derfor hensigtsmæssigt at ændre forordning (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(18)

For at tilskynde til tidligere handling og yderligere sikre miljømæssig integritet er det nødvendigt og hensigtsmæssigt at sænke lofterne for lån og henlæggelse af årlige emissionstildelinger for hele perioden fra 2021 til 2030. På den anden side bør medlemsstaterne være i stand til progressivt at reducere deres drivhusgasemissioner og nå deres forhøjede nationale mål for reduktion af drivhusgasemissionerne for 2030 på en omkostningseffektiv måde. I lyset af den nye og strengere årlige emissionstildeling, der kræves i henhold til denne forordning, bør de eksisterende lofter over overførsler af årlige emissionstildelinger mellem medlemsstaterne hæves. Muligheden for at overføre årlige emissionstildelinger fremmer samarbejde mellem medlemsstaterne og giver dem mulighed for at nå deres mål for reduktion af drivhusgasemissionerne på en omkostningseffektiv måde, mens den miljømæssige integritet bevares. Sådanne overførsler bør være gennemsigtige, så de udføres på en måde, der passer alle parter, herunder ved hjælp af auktionering, ved brug af mellemmænd, der opererer på agenturbasis, gennem bilaterale aftaler eller ved brug af en elektronisk grænseflade, der sigter mod at lette udvekslingen af oplysninger om påtænkte overførsler og mod at nedbringe transaktionsomkostningerne.

Medlemsstaterne skal allerede indberette de sammenfattede oplysninger om gennemførte overførsler i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1208 (13). Når Kommissionen har samlet oplysningerne, bliver disse stillet til rådighed i elektronisk form inden for tre måneder fra modtagelsen af rapporterne fra medlemsstaterne, og af dem fremgår intervallet for de priser, der er betalt pr. årlig emissionstildelingstransaktion. I de to perioder mellem offentliggørelsen af de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 38, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1999, og begyndelsen af kontrollen af overensstemmelsen kan medlemsstaterne den 15. i hver måned desuden underrette Kommission om gennemførte overførsler. Endvidere og med henblik på at lette udvekslingen af oplysninger om påtænkte overførsler opfordres medlemsstaterne til løbende at ajourføre de relevante oplysninger. Kommissionen samler de modtagne oplysninger og stiller dem til rådighed rettidigt og i elektronisk form. For at forbedre gennemsigtigheden bør medlemsstaterne forud for enhver faktisk overførsel underrette Udvalget for Klimaændringer, som er nedsat ved forordning (EU) 2018/1999, om deres hensigt om at foretage en overførsel af en del af deres årlige emissionstildeling for et givet år. Det er derfor hensigtsmæssigt at ændre forordning (EU) 2018/1999.

| (19) | For så vidt angår visse medlemsstater er det muligt at have en begrænset annullering af emissionskvoter i EU ETS taget i betragtning med henblik på overholdelse af forordning (EU) 2018/842 (»EU ETS-fleksibilitet«). Af de medlemsstater, der er berettigede hertil, har to ikke gjort brug af EU ETS-fleksibilitet, og én har ikke gjort fuld brug af den. I lyset af det øgede ambitionsniveau, der fastsættes i nærværende forordning, bør disse medlemsstater gives ny mulighed for at gøre brug eller yderligere brug af denne fleksibilitet. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en ny frist som gør muligt for disse medlemsstater til at underrette Kommissionen om en hensigt om at gøre brug eller yderligere brug af denne fleksibilitet. Grundet den særlige opbygning af Maltas økonomi ligger denne medlemsstats nationale mål for reduktion af drivhusgasemissionerne, som er baseret på BNP pr. indbygger, desuden væsentligt over dens omkostningseffektive reduktionspotentiale. Det er derfor hensigtsmæssigt at øge Maltas adgang til denne fleksibilitet, uden at det går ud over Unionens mål for reduktion af drivhusgasemissionerne for 2030. |
| --- | --- |

(19)

For så vidt angår visse medlemsstater er det muligt at have en begrænset annullering af emissionskvoter i EU ETS taget i betragtning med henblik på overholdelse af forordning (EU) 2018/842 (»EU ETS-fleksibilitet«). Af de medlemsstater, der er berettigede hertil, har to ikke gjort brug af EU ETS-fleksibilitet, og én har ikke gjort fuld brug af den. I lyset af det øgede ambitionsniveau, der fastsættes i nærværende forordning, bør disse medlemsstater gives ny mulighed for at gøre brug eller yderligere brug af denne fleksibilitet. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte en ny frist som gør muligt for disse medlemsstater til at underrette Kommissionen om en hensigt om at gøre brug eller yderligere brug af denne fleksibilitet. Grundet den særlige opbygning af Maltas økonomi ligger denne medlemsstats nationale mål for reduktion af drivhusgasemissionerne, som er baseret på BNP pr. indbygger, desuden væsentligt over dens omkostningseffektive reduktionspotentiale. Det er derfor hensigtsmæssigt at øge Maltas adgang til denne fleksibilitet, uden at det går ud over Unionens mål for reduktion af drivhusgasemissionerne for 2030.

| (20) | Ud over EU ETS-fleksibilitet er det muligt at tage en begrænset mængde nettooptag og nettoemissioner fra LULUCF i betragtning med henblik på medlemsstaternes overholdelse af forordning (EU) 2018/842 (»LULUCF-fleksibilitet«). For at sikre, at der træffes tilstrækkelige modvirkningsforanstaltninger frem til 2030, er det hensigtsmæssigt at begrænse anvendelsen af LULUCF-fleksibilitet ved at opdele anvendelsen af LULUCF-fleksibilitet i to særskilte tidsperioder, der hver er underlagt en grænse svarende til halvdelen af den maksimale mængde nettooptag, der er fastsat i bilag III til forordning (EU) 2018/842. Det er også hensigtsmæssigt at bringe titlen på dette bilag i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/841 efter ændringen heraf ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/268 (14). Som følge heraf er der ikke længere behov for, at forordning (EU) 2018/842 tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre titlen på dennes bilag III. Artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) 2018/842 bør derfor udgå. |
| --- | --- |

(20)

Ud over EU ETS-fleksibilitet er det muligt at tage en begrænset mængde nettooptag og nettoemissioner fra LULUCF i betragtning med henblik på medlemsstaternes overholdelse af forordning (EU) 2018/842 (»LULUCF-fleksibilitet«). For at sikre, at der træffes tilstrækkelige modvirkningsforanstaltninger frem til 2030, er det hensigtsmæssigt at begrænse anvendelsen af LULUCF-fleksibilitet ved at opdele anvendelsen af LULUCF-fleksibilitet i to særskilte tidsperioder, der hver er underlagt en grænse svarende til halvdelen af den maksimale mængde nettooptag, der er fastsat i bilag III til forordning (EU) 2018/842. Det er også hensigtsmæssigt at bringe titlen på dette bilag i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/841 efter ændringen heraf ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/268 (14). Som følge heraf er der ikke længere behov for, at forordning (EU) 2018/842 tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at ændre titlen på dennes bilag III. Artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) 2018/842 bør derfor udgå.

| (21) | Hvis Kommissionen finder, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt med at opfylde sine årlige emissionsniveauer i henhold til forordning (EU) 2018/842, bør mekanismerne for korrigerende foranstaltninger i henhold til nævnte forordning styrkes for at muliggøre en hurtig og effektiv indsats. Det er derfor hensigtsmæssigt at revidere de krav, der gælder for korrigerende handlingsplaner, som medlemsstaterne skal forelægge Kommissionen, hvis de ikke gør tilstrækkelige fremskridt. |
| --- | --- |

(21)

Hvis Kommissionen finder, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt med at opfylde sine årlige emissionsniveauer i henhold til forordning (EU) 2018/842, bør mekanismerne for korrigerende foranstaltninger i henhold til nævnte forordning styrkes for at muliggøre en hurtig og effektiv indsats. Det er derfor hensigtsmæssigt at revidere de krav, der gælder for korrigerende handlingsplaner, som medlemsstaterne skal forelægge Kommissionen, hvis de ikke gør tilstrækkelige fremskridt.

| (22) | Unionen og medlemsstaterne er parter i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (15) (»Århuskonventionen«). Offentlig kontrol og adgang til klage og domstolsprøvelse er væsentlige elementer i Unionens demokratiske værdier og redskaber til at varetage retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

(22)

Unionen og medlemsstaterne er parter i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (15) (»Århuskonventionen«). Offentlig kontrol og adgang til klage og domstolsprøvelse er væsentlige elementer i Unionens demokratiske værdier og redskaber til at varetage retsstatsprincippet.

| (23) | Unionens klimaindsats bør gøre brug af den nyeste videnskab. Rådgivning fra Det Europæiske Videnskabelige Rådgivende Organ om Klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 (16), bør derfor tages i betragtning i forbindelse med forordning (EU) 2018/842. |
| --- | --- |

(23)

Unionens klimaindsats bør gøre brug af den nyeste videnskab. Rådgivning fra Det Europæiske Videnskabelige Rådgivende Organ om Klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 (16), bør derfor tages i betragtning i forbindelse med forordning (EU) 2018/842.

| (24) | I betragtning af indførelsen af en styrket overholdelsesordning i forordning (EU) 2018/841 fra 2026 er det hensigtsmæssigt at afskaffe fratrækningen af de drivhusgasemissioner, der genereres af hver medlemsstat i perioden fra 2026 til 2030 i LULUCF-sektoren ud over deres optag. Artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) 2018/842 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(24)

I betragtning af indførelsen af en styrket overholdelsesordning i forordning (EU) 2018/841 fra 2026 er det hensigtsmæssigt at afskaffe fratrækningen af de drivhusgasemissioner, der genereres af hver medlemsstat i perioden fra 2026 til 2030 i LULUCF-sektoren ud over deres optag. Artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) 2018/842 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (25) | Det er hensigtsmæssigt, at revisionen af forordning (EU) 2018/842 i 2024 tager hensyn til Unionens mål for reduktion af drivhusgasemissioner i henhold til forordning (EU) 2021/1119, Unionens forpligtelse til at nå målene i Parisaftalen og eventuelle relevante forpligtelser, der følger af UNFCCC-partskonferencerne. Denne revision bør desuden omfatte en vej til reduktion af drivhusgasemissioner, som er forenelig med det bindende mål om klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 i henhold til forordning (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(25)

Det er hensigtsmæssigt, at revisionen af forordning (EU) 2018/842 i 2024 tager hensyn til Unionens mål for reduktion af drivhusgasemissioner i henhold til forordning (EU) 2021/1119, Unionens forpligtelse til at nå målene i Parisaftalen og eventuelle relevante forpligtelser, der følger af UNFCCC-partskonferencerne. Denne revision bør desuden omfatte en vej til reduktion af drivhusgasemissioner, som er forenelig med det bindende mål om klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 i henhold til forordning (EU) 2021/1119.

| (26) | Ikke-CO2-drivhusgasemissioner såsom methan, dinitrogenoxid og fluorholdige gasser tegner sig for over 20 % af Unionens drivhusgasemissioner. Ikke-CO2-drivhusgasemissioner er omfattet af forordning (EU) 2018/842 og vil derfor nødvendigvis være en del af de foranstaltninger, som medlemsstaterne vil indføre for at nå deres øgede 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner i henhold til nærværende forordning. Senest den 30. juni 2023 skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen et udkast til ajourføring af deres integrerede nationale energi– og klimaplaner. Kommissionen vil udstede retningslinjer i denne henseende, herunder for at tilskynde medlemsstaterne til at fremlægge mål og politikker for reduktion af methanemissioner. Medlemsstaterne skal ligeledes vurdere, om deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik bør revideres for at afspejle det øgede ambitionsniveau i forordning (EU) 2018/842, der er indført ved ændringerne heraf gennem nærværende forordning. Kommissionen vil medtage oplysninger om de resultater, der er opnået ved kombination af Unionens og medlemsstaternes indsats vedrørende ikke-CO2-drivhusgasemissioner, i de årlige rapporter i henhold til artikel 29, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999. Kommissionen skal også vurdere udkast til integrerede nationale energi– og klimaplaner og kan udstede henstillinger til medlemsstater, som ikke gør tilstrækkelige fremskridt. Kommissionen vil i forbindelse med revisionen af forordning (EU) 2018/841 vurdere de nuværende tendenser og fremtidige fremskrivninger af drivhusgasemissioner fra landbruget samt reguleringsmæssige valgmuligheder for at sikre, at de er forenelige med målet om at opnå langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionerne i alle økonomiens sektorer i overensstemmelse med Unionens mål om klimaneutralitet og Unionens mellemliggende klimamål, der er fastsat i forordning (EU) 2021/1119. I forbindelse med revisionen af forordning (EU) 2018/842 vil Kommissionen vurdere, hvordan alle sektorer, som er omfattet af nævnte forordning, bidrager til reduktionen af drivhusgasemissioner, herunder navnlig den reduktion, der er opnået med hensyn til ikke-CO2-drivhusgasemissioner, også i andre sektorer end landbruget. |
| --- | --- |

(26)

Ikke-CO2-drivhusgasemissioner såsom methan, dinitrogenoxid og fluorholdige gasser tegner sig for over 20 % af Unionens drivhusgasemissioner. Ikke-CO2-drivhusgasemissioner er omfattet af forordning (EU) 2018/842 og vil derfor nødvendigvis være en del af de foranstaltninger, som medlemsstaterne vil indføre for at nå deres øgede 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner i henhold til nærværende forordning. Senest den 30. juni 2023 skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen et udkast til ajourføring af deres integrerede nationale energi– og klimaplaner. Kommissionen vil udstede retningslinjer i denne henseende, herunder for at tilskynde medlemsstaterne til at fremlægge mål og politikker for reduktion af methanemissioner. Medlemsstaterne skal ligeledes vurdere, om deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik bør revideres for at afspejle det øgede ambitionsniveau i forordning (EU) 2018/842, der er indført ved ændringerne heraf gennem nærværende forordning. Kommissionen vil medtage oplysninger om de resultater, der er opnået ved kombination af Unionens og medlemsstaternes indsats vedrørende ikke-CO2-drivhusgasemissioner, i de årlige rapporter i henhold til artikel 29, stk. 5, i forordning (EU) 2018/1999. Kommissionen skal også vurdere udkast til integrerede nationale energi– og klimaplaner og kan udstede henstillinger til medlemsstater, som ikke gør tilstrækkelige fremskridt. Kommissionen vil i forbindelse med revisionen af forordning (EU) 2018/841 vurdere de nuværende tendenser og fremtidige fremskrivninger af drivhusgasemissioner fra landbruget samt reguleringsmæssige valgmuligheder for at sikre, at de er forenelige med målet om at opnå langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionerne i alle økonomiens sektorer i overensstemmelse med Unionens mål om klimaneutralitet og Unionens mellemliggende klimamål, der er fastsat i forordning (EU) 2021/1119. I forbindelse med revisionen af forordning (EU) 2018/842 vil Kommissionen vurdere, hvordan alle sektorer, som er omfattet af nævnte forordning, bidrager til reduktionen af drivhusgasemissioner, herunder navnlig den reduktion, der er opnået med hensyn til ikke-CO2-drivhusgasemissioner, også i andre sektorer end landbruget.

| (27) | Målene for denne forordning, nemlig i lyset af forordning (EU) 2021/1119 at justere forpligtelserne for medlemsstaterne med hensyn til deres mindstebidrag for perioden fra 2021 til 2030 med henblik på opfyldelse af Unionens mål om at reducere sine drivhusgasemissioner og med henblik på at bidrage til at nå målsætningerne i Parisaftalen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(27)

Målene for denne forordning, nemlig i lyset af forordning (EU) 2021/1119 at justere forpligtelserne for medlemsstaterne med hensyn til deres mindstebidrag for perioden fra 2021 til 2030 med henblik på opfyldelse af Unionens mål om at reducere sine drivhusgasemissioner og med henblik på at bidrage til at nå målsætningerne i Parisaftalen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af deres omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (28) | Forordning (EU) 2018/842 og (EU) 2018/1999 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(28)

Forordning (EU) 2018/842 og (EU) 2018/1999 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændringer af forordning (EU) 2018/842

I forordning (EU) 2018/842 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1
  Genstand
  Denne forordning fastsætter forpligtelser for medlemsstaterne med hensyn til deres mindstebidrag for perioden fra 2021 til 2030 med henblik på opfyldelse af Unionens mål om i 2030 at reducere sine drivhusgasemissioner i de sektorer, der er omfattet af denne forordnings artikel 2, med 40 % i forhold til niveauet i 2005. Den bidrager til det langsigtede mål om klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 med henblik på at opnå negative emissioner derefter. Den bidrager derved til at nå målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (*1) (»den europæiske klimalov«) og Parisaftalen. Nærværende forordning fastsætter også regler om fastsættelse af årlige emissionstildelinger og evaluering af medlemsstaternes fremskridt med hensyn til opnåelsen af deres minimumsbidrag.


  (*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastsætter forpligtelser for medlemsstaterne med hensyn til deres mindstebidrag for perioden fra 2021 til 2030 med henblik på opfyldelse af Unionens mål om i 2030 at reducere sine drivhusgasemissioner i de sektorer, der er omfattet af denne forordnings artikel 2, med 40 % i forhold til niveauet i 2005. Den bidrager til det langsigtede mål om klimaneutralitet i Unionen senest i 2050 med henblik på at opnå negative emissioner derefter. Den bidrager derved til at nå målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (*1) (»den europæiske klimalov«) og Parisaftalen. Nærværende forordning fastsætter også regler om fastsættelse af årlige emissionstildelinger og evaluering af medlemsstaternes fremskridt med hensyn til opnåelsen af deres minimumsbidrag.

(*1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).«
  "

*1

| 2) | Artikel 2, stk. 1, affattes således:

  »1.   Denne forordning finder anvendelse på drivhusgasemissioner fra IPCC-kildekategorierne energi, industriprocesser og produktanvendelse, landbrug og affald som fastsat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (*2), bortset fra drivhusgasemissioner fra de aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, og som ikke er aktiviteten »søtransport« og aktiviteter udelukkende opført deri med henblik på nævnte direktivs artikel 14 og 15.


  (*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).«
  " |
| --- | --- |

2)

Artikel 2, stk. 1, affattes således:

»1.   Denne forordning finder anvendelse på drivhusgasemissioner fra IPCC-kildekategorierne energi, industriprocesser og produktanvendelse, landbrug og affald som fastsat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (*2), bortset fra drivhusgasemissioner fra de aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, og som ikke er aktiviteten »søtransport« og aktiviteter udelukkende opført deri med henblik på nævnte direktivs artikel 14 og 15.

(*2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).«
  "

*2

| 3) | Artikel 4 ændres således:






  a) | Stk. 1-4 affattes således:

  »1.   Hver enkelt medlemsstat skal i 2030 begrænse sine drivhusgasemissioner med mindst den procentsats, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 2 i bilag I i forhold til sine drivhusgasemissioner i 2005 som fastsat i henhold til denne artikels stk. 3.


  2.   Med forbehold af de fleksibilitetsmuligheder, der er fastsat i denne forordnings artikel 5, 6 og 7, og af tilpasningen i henhold til denne forordnings artikel 10, stk. 2, og under hensyntagen til eventuelle nedsættelser som følge af anvendelsen af artikel 7 i beslutning nr. 406/2009/EF skal hver medlemsstat sikre, at dens drivhusgasemissioner:






  a) | i årene 2021 og 2022 ikke overstiger det loft, der er defineret ved et lineært forløb, som tager sit udgangspunkt i gennemsnittet af denne medlemsstats drivhusgasemissioner i 2016, 2017 og 2018 som fastsat i henhold til nærværende artikels stk. 3 og slutter i 2030 ved det loft, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 1 i bilag I til denne forordning; en medlemsstats lineære forløb begynder enten fem tolvtedele inde i tidsrummet fra 2019 til 2020 eller i 2020, alt efter hvad der resulterer i en lavere årlig emissionstildeling til den pågældende medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikel 4 ændres således:

a)

Stk. 1-4 affattes således:

»1.   Hver enkelt medlemsstat skal i 2030 begrænse sine drivhusgasemissioner med mindst den procentsats, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 2 i bilag I i forhold til sine drivhusgasemissioner i 2005 som fastsat i henhold til denne artikels stk. 3.

2.   Med forbehold af de fleksibilitetsmuligheder, der er fastsat i denne forordnings artikel 5, 6 og 7, og af tilpasningen i henhold til denne forordnings artikel 10, stk. 2, og under hensyntagen til eventuelle nedsættelser som følge af anvendelsen af artikel 7 i beslutning nr. 406/2009/EF skal hver medlemsstat sikre, at dens drivhusgasemissioner:

a)

i årene 2021 og 2022 ikke overstiger det loft, der er defineret ved et lineært forløb, som tager sit udgangspunkt i gennemsnittet af denne medlemsstats drivhusgasemissioner i 2016, 2017 og 2018 som fastsat i henhold til nærværende artikels stk. 3 og slutter i 2030 ved det loft, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 1 i bilag I til denne forordning; en medlemsstats lineære forløb begynder enten fem tolvtedele inde i tidsrummet fra 2019 til 2020 eller i 2020, alt efter hvad der resulterer i en lavere årlig emissionstildeling til den pågældende medlemsstat

| b) | i årene 2023, 2024 og 2025 ikke overstiger det loft, der er defineret ved et lineært forløb, som tager sit udgangspunkt i 2022 ved den årlige emissionstildeling for den pågældende medlemsstat som fastsat i henhold til nærværende artikels stk. 3 for det pågældende år og slutter i 2030 ved det loft, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 2 i bilag I til denne forordning |
| --- | --- |

b)

i årene 2023, 2024 og 2025 ikke overstiger det loft, der er defineret ved et lineært forløb, som tager sit udgangspunkt i 2022 ved den årlige emissionstildeling for den pågældende medlemsstat som fastsat i henhold til nærværende artikels stk. 3 for det pågældende år og slutter i 2030 ved det loft, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 2 i bilag I til denne forordning

| c) | i årene 2026 til 2030 ikke overstiger det loft, der er defineret ved et lineært forløb, som tager sit udgangspunkt i gennemsnittet af denne medlemsstats drivhusgasemissioner i 2021, 2022 og 2023, som den pågældende medlemsstat har forelagt i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2018/1999 og i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 3, og slutter i 2030 ved det loft, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 2 i bilag I til nærværende forordning; en medlemsstats lineære forløb begynder ni tolvtedele inde i tidsrummet fra 2023 til 2024. |
| --- | --- |

c)

i årene 2026 til 2030 ikke overstiger det loft, der er defineret ved et lineært forløb, som tager sit udgangspunkt i gennemsnittet af denne medlemsstats drivhusgasemissioner i 2021, 2022 og 2023, som den pågældende medlemsstat har forelagt i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2018/1999 og i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 3, og slutter i 2030 ved det loft, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i kolonne 2 i bilag I til nærværende forordning; en medlemsstats lineære forløb begynder ni tolvtedele inde i tidsrummet fra 2023 til 2024.

3.   Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter, der fastsætter de årlige emissionstildelinger for hver medlemsstat for årene fra 2021 til 2030 i ton CO2-ækvivalenter i overensstemmelse med de lineære forløb, der er fastsat i denne artikels stk. 2.

For årene 2021 og 2022 fastsætter Kommissionen de årlige emissionstildelinger på grundlag af en omfattende gennemgang af de seneste nationale opgørelser for årene 2005, 2016, 2017 og 2018, som medlemsstaterne har indgivet i henhold til artikel 7 i forordning (EU) nr. 525/2013, og angiver værdien for hver enkelt medlemsstats drivhusgasemissioner i 2005, der anvendes til at fastsætte disse årlige emissionstildelinger.

For årene 2023, 2024 og 2025 fastsætter Kommissionen de årlige emissionstildelinger på grundlag af værdien for hver enkelt medlemsstats drivhusgasemissioner i 2005 som angivet i medfør af dette stykkes andet afsnit og af de reviderede værdier af de nationale opgørelser for årene 2016, 2017 og 2018, jf. nævnte andet afsnit.

For årene 2026 til 2030 fastsætter Kommissionen de årlige emissionstildelinger på grundlag af værdien for hver enkelt medlemsstats drivhusgasemissioner i 2005 som angivet i medfør af dette stykkes andet afsnit og af en omfattende gennemgang af de seneste nationale opgørelser for årene 2021, 2022 og 2023, som medlemsstaterne har indgivet i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2018/1999.

4.   De i stk. 3 omhandlede gennemførelsesretsakter skal på grundlag af de procentsatser, som medlemsstaterne indberetter i henhold til artikel 6, stk. 3, 3a og 3b, også angive de samlede mængder, der kan tages i betragtning med henblik på en medlemsstats overholdelse i henhold til artikel 9 mellem 2021 og 2030. Hvis summen af alle medlemsstaters samlede mængder overstiger den samlede fælles mængde på 100 millioner, reduceres hver enkelt medlemsstats samlede mængde pro rata, således at den samlede fælles mængde ikke overstiges.«

| b) | Følgende stykke tilføjes:

  »6.   Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at begrænse drivhusgasemissionerne i henhold til stk. 1 og 2, tager de hensyn til behovet for at sikre en retfærdig og socialt rimelig omstilling for alle. Kommissionen kan udstede retningslinjer for at støtte medlemsstaterne i denne henseende.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykke tilføjes:

»6.   Når medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at begrænse drivhusgasemissionerne i henhold til stk. 1 og 2, tager de hensyn til behovet for at sikre en retfærdig og socialt rimelig omstilling for alle. Kommissionen kan udstede retningslinjer for at støtte medlemsstaterne i denne henseende.«

| 4) | I artikel 5 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   For årene 2021-2025 kan en medlemsstat låne en mængde på op til 7,5 % af sin årlige emissionstildeling for det efterfølgende år.« |
| --- | --- | --- |

4)

I artikel 5 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   For årene 2021-2025 kan en medlemsstat låne en mængde på op til 7,5 % af sin årlige emissionstildeling for det efterfølgende år.«

| b) | Stk. 3 og 4 affattes således:

  »3.   En medlemsstat, hvis drivhusgasemissioner for et givet år under hensyntagen til anvendelsen af fleksibilitetsmulighederne i henhold til denne artikel og artikel 6 ligger under medlemsstatens årlige emissionstildeling for det pågældende år, kan:






  a) | for året 2021 henlægge den overskydende del af sin årlige emissionstildeling i en størrelsesorden på op til 75 % af sin årlige emissionstildeling for 2021 til de efterfølgende år frem til 2030, og |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 3 og 4 affattes således:

»3.   En medlemsstat, hvis drivhusgasemissioner for et givet år under hensyntagen til anvendelsen af fleksibilitetsmulighederne i henhold til denne artikel og artikel 6 ligger under medlemsstatens årlige emissionstildeling for det pågældende år, kan:

a)

for året 2021 henlægge den overskydende del af sin årlige emissionstildeling i en størrelsesorden på op til 75 % af sin årlige emissionstildeling for 2021 til de efterfølgende år frem til 2030, og

| b) | for årene 2022-2029 henlægge den overskydende del af sin årlige emissionstildeling i en størrelsesorden på op til 25 % af sine årlige emissionstildelinger frem til det pågældende år til de efterfølgende år frem til 2030. |
| --- | --- |

b)

for årene 2022-2029 henlægge den overskydende del af sin årlige emissionstildeling i en størrelsesorden på op til 25 % af sine årlige emissionstildelinger frem til det pågældende år til de efterfølgende år frem til 2030.

4.   En medlemsstat kan overføre op til 10 % af sin årlige emissionstildeling i et givet år til andre medlemsstater for årene 2021-2025 og op til 15 % for årene 2026-2030. Den modtagende medlemsstat kan anvende den pågældende mængde med henblik på overholdelse i henhold til artikel 9 for det givne år eller for efterfølgende år frem til 2030.«

| c) | Følgende stykke indsættes:

  »5a.   Inden der foretages nogen overførsel af årlige emissionstildelinger i henhold til stk. 4 og 5, underretter medlemsstaten i elektronisk form Udvalget for Klimaændringer, som er nedsat ved forordning (EU) 2018/1999, om sin hensigt om at overføre en del af sin årlige emissionstildeling for et givet år.« |
| --- | --- |

c)

Følgende stykke indsættes:

»5a.   Inden der foretages nogen overførsel af årlige emissionstildelinger i henhold til stk. 4 og 5, underretter medlemsstaten i elektronisk form Udvalget for Klimaændringer, som er nedsat ved forordning (EU) 2018/1999, om sin hensigt om at overføre en del af sin årlige emissionstildeling for et givet år.«

| d) | Stk. 6 affattes således:

  »6.   Medlemsstaterne bør anvende indtægterne eller en tilsvarende økonomisk værdi fra overførsler af årlige emissionstildelinger i henhold til stk. 4 og 5 til at håndtere klimaændringer i Unionen eller i tredjelande. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle tiltag, der træffes i henhold til nærværende stykke, og offentliggør disse oplysninger i en lettilgængelig form.« |
| --- | --- |

d)

Stk. 6 affattes således:

»6.   Medlemsstaterne bør anvende indtægterne eller en tilsvarende økonomisk værdi fra overførsler af årlige emissionstildelinger i henhold til stk. 4 og 5 til at håndtere klimaændringer i Unionen eller i tredjelande. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om eventuelle tiltag, der træffes i henhold til nærværende stykke, og offentliggør disse oplysninger i en lettilgængelig form.«

| 5) | Artikel 6 ændres således:






  a) | Stk. 3, andet afsnit, affattes således:

  »De medlemsstater, der er opført i bilag II, kan beslutte at revidere den procentdel, der er givet underretning om, én gang i 2024 og én gang i 2027. I så fald underretter den pågældende medlemsstat Kommissionen herom senest den 31. december 2024 henholdsvis senest den 31. december 2027.« |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 6 ændres således:

a)

Stk. 3, andet afsnit, affattes således:

»De medlemsstater, der er opført i bilag II, kan beslutte at revidere den procentdel, der er givet underretning om, én gang i 2024 og én gang i 2027. I så fald underretter den pågældende medlemsstat Kommissionen herom senest den 31. december 2024 henholdsvis senest den 31. december 2027.«

| b) | Følgende stykker indsættes:

  »3a.   Malta underretter senest den 31. december 2023 Kommissionen, hvis landet har til hensigt at gøre brug af den begrænsede annullering af EU ETS-kvoter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, op til den procentdel, der er anført i bilag II, for hvert år i perioden fra 2025 til 2030 med henblik på dets overholdelse i henhold til artikel 9.


  3b.   Uanset stk. 3 underretter de medlemsstater, der er opført i bilag II, som ikke senest den 31. december 2019 har underrettet Kommissionen om en hensigt om at gøre brug eller fuld brug af den begrænsede annullering af EU ETS-kvoter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, senest den 31. december 2023 Kommissionen om deres hensigt om at gøre brug eller yderligere brug af denne begrænsede annullering af EU ETS-kvoter op til den procentdel, der er anført i bilag II, for hvert år i perioden fra 2025 til 2030 for hver berørt medlemsstat med henblik på dens overholdelse i henhold til artikel 9.« |
| --- | --- |

b)

Følgende stykker indsættes:

»3a.   Malta underretter senest den 31. december 2023 Kommissionen, hvis landet har til hensigt at gøre brug af den begrænsede annullering af EU ETS-kvoter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, op til den procentdel, der er anført i bilag II, for hvert år i perioden fra 2025 til 2030 med henblik på dets overholdelse i henhold til artikel 9.

3b.   Uanset stk. 3 underretter de medlemsstater, der er opført i bilag II, som ikke senest den 31. december 2019 har underrettet Kommissionen om en hensigt om at gøre brug eller fuld brug af den begrænsede annullering af EU ETS-kvoter, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, senest den 31. december 2023 Kommissionen om deres hensigt om at gøre brug eller yderligere brug af denne begrænsede annullering af EU ETS-kvoter op til den procentdel, der er anført i bilag II, for hvert år i perioden fra 2025 til 2030 for hver berørt medlemsstat med henblik på dens overholdelse i henhold til artikel 9.«

| c) | Stk. 4 og 5 affattes således:

  »4.   På en medlemsstats anmodning skal den centrale administrator, der er udpeget i henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF (»den centrale administrator«), tage hensyn til en mængde op til den samlede mængde som fastsat i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 4, med henblik på den pågældende medlemsstats overholdelse i henhold til denne forordnings artikel 9. En tiendedel af den samlede EU ETS-kvotemængde, der er fastsat i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 4, annulleres i henhold til artikel 12, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF for hvert år fra 2021-2030 for den pågældende medlemsstat. En sjettedel af den samlede EU ETS-kvotemængde, der er fastsat i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 4, annulleres i henhold til artikel 12, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF for hvert år fra 2025-2030 for medlemsstater, der har underrettet Kommissionen i henhold til nærværende artikels stk. 3a og 3b.


  5.   Hvis en medlemsstat i overensstemmelse med stk. 3 har underrettet Kommissionen om sin beslutning om at revidere den tidligere indberettede procentdel, annulleres en tilsvarende mindre eller større mængde EU ETS-kvoter for den pågældende medlemsstat for henholdsvis hvert år fra 2026 til 2030 eller fra 2028 til 2030.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 og 5 affattes således:

»4.   På en medlemsstats anmodning skal den centrale administrator, der er udpeget i henhold til artikel 20, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF (»den centrale administrator«), tage hensyn til en mængde op til den samlede mængde som fastsat i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 4, med henblik på den pågældende medlemsstats overholdelse i henhold til denne forordnings artikel 9. En tiendedel af den samlede EU ETS-kvotemængde, der er fastsat i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 4, annulleres i henhold til artikel 12, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF for hvert år fra 2021-2030 for den pågældende medlemsstat. En sjettedel af den samlede EU ETS-kvotemængde, der er fastsat i henhold til denne forordnings artikel 4, stk. 4, annulleres i henhold til artikel 12, stk. 4, i direktiv 2003/87/EF for hvert år fra 2025-2030 for medlemsstater, der har underrettet Kommissionen i henhold til nærværende artikels stk. 3a og 3b.

5.   Hvis en medlemsstat i overensstemmelse med stk. 3 har underrettet Kommissionen om sin beslutning om at revidere den tidligere indberettede procentdel, annulleres en tilsvarende mindre eller større mængde EU ETS-kvoter for den pågældende medlemsstat for henholdsvis hvert år fra 2026 til 2030 eller fra 2028 til 2030.«

| 6) | I artikel 7 foretages følgende ændringer:






  a) | Overskriften affattes således:

  »Yderligere anvendelse af nettooptag fra LULUCF«. |
| --- | --- | --- |

6)

I artikel 7 foretages følgende ændringer:

a)

Overskriften affattes således:

»Yderligere anvendelse af nettooptag fra LULUCF«.

| b) | Stk. 1 ændres således:






  i) | Indledningen affattes således:

  »1.   I det omfang en medlemsstats drivhusgasemissioner overstiger dens årlige emissionstildelinger for et givet år, herunder eventuelle henlagte årlige emissionstildelinger, jf. denne forordnings artikel 5, stk. 3, kan en mængde op til summen af de samlede nettooptag og de samlede nettoemissioner fra de kombinerede arealopgørelseskategorier, der er omfattet af forordning (EU) 2018/841, tages i betragtning med henblik på overholdelse i henhold til nærværende forordnings artikel 9 for det pågældende år, forudsat at:«. |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 1 ændres således:

i)

Indledningen affattes således:

»1.   I det omfang en medlemsstats drivhusgasemissioner overstiger dens årlige emissionstildelinger for et givet år, herunder eventuelle henlagte årlige emissionstildelinger, jf. denne forordnings artikel 5, stk. 3, kan en mængde op til summen af de samlede nettooptag og de samlede nettoemissioner fra de kombinerede arealopgørelseskategorier, der er omfattet af forordning (EU) 2018/841, tages i betragtning med henblik på overholdelse i henhold til nærværende forordnings artikel 9 for det pågældende år, forudsat at:«.

| ii) | Litra a) affattes således:






  »a) | den kumulative mængde, der tages i betragtning for den pågældende medlemsstat for årene 2021 til 2025, ikke overstiger halvdelen af den maksimale mængde samlede nettooptag, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i nærværende forordnings bilag III |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra a) affattes således:

»a)

den kumulative mængde, der tages i betragtning for den pågældende medlemsstat for årene 2021 til 2025, ikke overstiger halvdelen af den maksimale mængde samlede nettooptag, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i nærværende forordnings bilag III

| aa) | den kumulative mængde, der tages i betragtning for den pågældende medlemsstat for årene 2026 til 2030, ikke overstiger halvdelen af den maksimale mængde samlede nettooptag, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i nærværende forordnings bilag III«. |
| --- | --- |

aa)

den kumulative mængde, der tages i betragtning for den pågældende medlemsstat for årene 2026 til 2030, ikke overstiger halvdelen af den maksimale mængde samlede nettooptag, der for den pågældende medlemsstat er fastsat i nærværende forordnings bilag III«.

| c) | Stk. 2 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 2 udgår.

| 7) | Artikel 8 affattes således:

  »Artikel 8
  Korrigerende foranstaltninger

  1.   Hvis Kommissionen i sin årlige vurdering i henhold til artikel 29 i forordning (EU) 2018/1999 og under hensyntagen til den påtænkte anvendelse af de fleksibilitetsmuligheder, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 5, 6 og 7, finder, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt med at opfylde forpligtelserne i nærværende forordnings artikel 4, skal den pågældende medlemsstat inden for tre måneder forelægge Kommissionen en korrigerende handlingsplan, der omfatter:






  a) | en detaljeret redegørelse for, hvorfor den pågældende medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt med at opfylde disse forpligtelser |
| --- | --- | --- |

7)

Artikel 8 affattes således:

»Artikel 8

Korrigerende foranstaltninger

1.   Hvis Kommissionen i sin årlige vurdering i henhold til artikel 29 i forordning (EU) 2018/1999 og under hensyntagen til den påtænkte anvendelse af de fleksibilitetsmuligheder, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 5, 6 og 7, finder, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt med at opfylde forpligtelserne i nærværende forordnings artikel 4, skal den pågældende medlemsstat inden for tre måneder forelægge Kommissionen en korrigerende handlingsplan, der omfatter:

a)

en detaljeret redegørelse for, hvorfor den pågældende medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt med at opfylde disse forpligtelser

| b) | en vurdering af, hvordan EU-finansiering har støttet den pågældende medlemsstats bestræbelser på at opfylde disse forpligtelser, og af, hvordan den agter at anvende en sådan finansiering til at gøre fremskridt med at opfylde dem |
| --- | --- |

b)

en vurdering af, hvordan EU-finansiering har støttet den pågældende medlemsstats bestræbelser på at opfylde disse forpligtelser, og af, hvordan den agter at anvende en sådan finansiering til at gøre fremskridt med at opfylde dem

| c) | yderligere foranstaltninger, der supplerer den pågældende medlemsstats integrerede nationale energi– og klimaplan i henhold til forordning (EU) 2018/1999 eller styrker dens gennemførelse, og som den skal gennemføre for at opfylde disse forpligtelser gennem nationale politikker og foranstaltninger og gennemførelse af Unionens tiltag, ledsaget af en udførlig vurdering, der underbygges af kvantitative data, hvis sådanne foreligger, af de planlagte reduktioner af drivhusgasemissionerne som følge af disse foranstaltninger |
| --- | --- |

c)

yderligere foranstaltninger, der supplerer den pågældende medlemsstats integrerede nationale energi– og klimaplan i henhold til forordning (EU) 2018/1999 eller styrker dens gennemførelse, og som den skal gennemføre for at opfylde disse forpligtelser gennem nationale politikker og foranstaltninger og gennemførelse af Unionens tiltag, ledsaget af en udførlig vurdering, der underbygges af kvantitative data, hvis sådanne foreligger, af de planlagte reduktioner af drivhusgasemissionerne som følge af disse foranstaltninger

| d) | en stram tidsplan for gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, som gør det muligt at foretage en vurdering af de årlige fremskridt med gennemførelsen. |
| --- | --- |

d)

en stram tidsplan for gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, som gør det muligt at foretage en vurdering af de årlige fremskridt med gennemførelsen.

Hvis en medlemsstat har oprettet et nationalt klimarådgivningsorgan, kan den søge rådgivning hos dette for at identificere de nødvendige foranstaltninger, der er omhandlet i første afsnit, litra c).

2.   I overensstemmelse med sit årlige arbejdsprogram bistår Det Europæiske Miljøagentur Kommissionen i arbejdet med at vurdere alle sådanne korrigerende handlingsplaner.

3.   Kommissionen kan afgive en udtalelse om holdbarheden af de korrigerende handlingsplaner, der er forelagt i overensstemmelse med stk. 1, og skal i så fald gøre det senest fire måneder efter modtagelsen af disse planer. Den berørte medlemsstat skal tage nøje hensyn til Kommissionens udtalelse og kan revidere sin korrigerende handlingsplan i overensstemmelse hermed. Hvis den berørte medlemsstat ikke følger Kommissionens udtalelse eller en væsentlig del deraf, skal denne medlemsstat give Kommissionen en begrundelse.

4.   Hver medlemsstat offentliggør sin korrigerende handlingsplan, jf. stk. 1, og enhver begrundelse, jf. stk. 3. Kommissionen offentliggør sin udtalelse, jf. stk. 3.«

| 8) | Artikel 9, stk. 2, affattes således:

  »2.   Hvis en medlemsstats drivhusgasemissioner i perioden fra 2021 til 2025 som omhandlet i artikel 4 i forordning (EU) 2018/841 overstiger optaget som fastsat i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 12, nedsætter den centrale administrator medlemsstatens årlige emissionstildelinger med en mængde svarende til disse overskydende drivhusgasemissioner i ton CO2-ækvivalenter for de pågældende år.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 9, stk. 2, affattes således:

»2.   Hvis en medlemsstats drivhusgasemissioner i perioden fra 2021 til 2025 som omhandlet i artikel 4 i forordning (EU) 2018/841 overstiger optaget som fastsat i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 12, nedsætter den centrale administrator medlemsstatens årlige emissionstildelinger med en mængde svarende til disse overskydende drivhusgasemissioner i ton CO2-ækvivalenter for de pågældende år.«

| 9) | Artikel 15 affattes således:

  »Artikel 15
  Revision

  1.   Denne forordning tages op til revision under hensyntagen til bl.a. udviklingen i de nationale forhold, måden, hvorpå alle sektorer i økonomien bidrager til reduktionen af drivhusgasemissioner, den internationale udvikling og bestræbelserne på at nå de langsigtede målsætninger i Parisaftalen og i forordning (EU) 2021/1119.


  2.   Senest seks måneder efter hver global statusopgørelse, jf. Parisaftalens artikel 14, aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning, herunder balancen mellem udbud af og efterspørgsel efter årlige emissionstildelinger, samt om egnetheden af de nationale mål for reduktion af drivhusgasemissioner i bilag I til denne forordning for så vidt angår deres bidrag til Unionens klimamål i henhold til forordning (EU) 2021/1119 og til målene i Parisaftalen. Denne rapport skal navnlig indeholde en vurdering af behovet for supplerende EU-politikker og -foranstaltninger med henblik på Unionens og dens medlemsstaters nødvendige reduktioner af drivhusgasemissioner inden for en ramme for perioden efter 2030. Den skal også omfatte en vurdering af en vej til reduktion af de drivhusgasemissioner, der er omfattet af nærværende forordning, og som er forenelig med målet om klimaneutralitet senest i 2050, under hensyntagen til det fremskrevne vejledende EU-drivhusgasbudget, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, i forordning (EU) 2021/1119, samt betydningen af at fremme både retfærdighed og solidaritet blandt medlemsstaterne og omkostningseffektivitet i forbindelse med opfyldelsen af dette mål. Denne rapport kan, hvis det er relevant, ledsages af lovgivningsmæssige forslag.
  Den i første afsnit omhandlede rapport skal tage hensyn til medlemsstaternes langsigtede strategier, som er udarbejdet og forelagt i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999, og den vurdering heraf, som Kommissionen har foretaget i henhold til nævnte forordnings artikel 15, stk. 9.« |
| --- | --- |

9)

Artikel 15 affattes således:

»Artikel 15

Revision

1.   Denne forordning tages op til revision under hensyntagen til bl.a. udviklingen i de nationale forhold, måden, hvorpå alle sektorer i økonomien bidrager til reduktionen af drivhusgasemissioner, den internationale udvikling og bestræbelserne på at nå de langsigtede målsætninger i Parisaftalen og i forordning (EU) 2021/1119.

2.   Senest seks måneder efter hver global statusopgørelse, jf. Parisaftalens artikel 14, aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning, herunder balancen mellem udbud af og efterspørgsel efter årlige emissionstildelinger, samt om egnetheden af de nationale mål for reduktion af drivhusgasemissioner i bilag I til denne forordning for så vidt angår deres bidrag til Unionens klimamål i henhold til forordning (EU) 2021/1119 og til målene i Parisaftalen. Denne rapport skal navnlig indeholde en vurdering af behovet for supplerende EU-politikker og -foranstaltninger med henblik på Unionens og dens medlemsstaters nødvendige reduktioner af drivhusgasemissioner inden for en ramme for perioden efter 2030. Den skal også omfatte en vurdering af en vej til reduktion af de drivhusgasemissioner, der er omfattet af nærværende forordning, og som er forenelig med målet om klimaneutralitet senest i 2050, under hensyntagen til det fremskrevne vejledende EU-drivhusgasbudget, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, i forordning (EU) 2021/1119, samt betydningen af at fremme både retfærdighed og solidaritet blandt medlemsstaterne og omkostningseffektivitet i forbindelse med opfyldelsen af dette mål. Denne rapport kan, hvis det er relevant, ledsages af lovgivningsmæssige forslag.

Den i første afsnit omhandlede rapport skal tage hensyn til medlemsstaternes langsigtede strategier, som er udarbejdet og forelagt i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1999, og den vurdering heraf, som Kommissionen har foretaget i henhold til nævnte forordnings artikel 15, stk. 9.«

| 10) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 15a
  Videnskabelig rådgivning
  Det Europæiske Videnskabelige Rådgivende Organ om Klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 (*3), (»det rådgivende organ«) kan på eget initiativ yde videnskabelig rådgivning eller udsende rapporter om Unionens foranstaltninger, klimamål, årlige emissionsniveauer og fleksibilitetsmuligheder i henhold til nærværende forordning. Kommissionen tager hensyn til det rådgivende organs relevante rådgivning og rapporter, navnlig for så vidt angår fremtidige foranstaltninger, som tager sigte på yderligere reduktioner af drivhusgasemissionerne i de sektorer, der er omfattet af nærværende forordning.


  (*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings– og Miljøovervågningsnet (EUT L 126 af 21.5.2009, s. 13).«
  " |
| --- | --- |

10)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 15a

Videnskabelig rådgivning

Det Europæiske Videnskabelige Rådgivende Organ om Klimaændringer, der er oprettet i henhold til artikel 10a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 (*3), (»det rådgivende organ«) kan på eget initiativ yde videnskabelig rådgivning eller udsende rapporter om Unionens foranstaltninger, klimamål, årlige emissionsniveauer og fleksibilitetsmuligheder i henhold til nærværende forordning. Kommissionen tager hensyn til det rådgivende organs relevante rådgivning og rapporter, navnlig for så vidt angår fremtidige foranstaltninger, som tager sigte på yderligere reduktioner af drivhusgasemissionerne i de sektorer, der er omfattet af nærværende forordning.

(*3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings– og Miljøovervågningsnet (EUT L 126 af 21.5.2009, s. 13).«
  "

*3

| 11) | Bilag I, II og III ændres som angivet i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

11)

Bilag I, II og III ændres som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Ændringer af forordning (EU) 2018/1999

I forordning (EU) 2018/1999 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 26, stk. 3, affattes således:

  »3.   Fra 2023 skal medlemsstaterne opgøre og aflægge rapport til Kommissionen om de endelige data i drivhusgasopgørelsen senest den 15. marts hvert år (år X) og foreløbige data i drivhusgasopgørelsen senest den 15. januar hvert år, herunder om de drivhusgasser og opgørelsesoplysninger, der er anført i bilag V. Rapporten om de endelige data i drivhusgasopgørelsen skal også indeholde en fyldestgørende og ajourført national opgørelsesrapport. Senest tre måneder efter modtagelsen af rapporterne stiller Kommissionen de oplysninger, der er omhandlet i bilag V, del 1, første afsnit, litra n), til rådighed i elektronisk form for det i artikel 44, stk. 1, litra a), omhandlede Udvalg for Klimaændringer.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 26, stk. 3, affattes således:

»3.   Fra 2023 skal medlemsstaterne opgøre og aflægge rapport til Kommissionen om de endelige data i drivhusgasopgørelsen senest den 15. marts hvert år (år X) og foreløbige data i drivhusgasopgørelsen senest den 15. januar hvert år, herunder om de drivhusgasser og opgørelsesoplysninger, der er anført i bilag V. Rapporten om de endelige data i drivhusgasopgørelsen skal også indeholde en fyldestgørende og ajourført national opgørelsesrapport. Senest tre måneder efter modtagelsen af rapporterne stiller Kommissionen de oplysninger, der er omhandlet i bilag V, del 1, første afsnit, litra n), til rådighed i elektronisk form for det i artikel 44, stk. 1, litra a), omhandlede Udvalg for Klimaændringer.«

| 2) | Bilag V, del 1, første afsnit, litra n), affattes således:






  »n) | oplysninger om:






  i) | medlemsstatens intentioner om at gøre brug af de fleksible bestemmelser omhandlet i artikel 5, stk. 4 og 5, i forordning (EU) 2018/842, herunder, hvor det er muligt, oplysninger vedrørende mængder, type af overførsel og anslået prisinterval |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Bilag V, del 1, første afsnit, litra n), affattes således:

»n)

oplysninger om:

i)

medlemsstatens intentioner om at gøre brug af de fleksible bestemmelser omhandlet i artikel 5, stk. 4 og 5, i forordning (EU) 2018/842, herunder, hvor det er muligt, oplysninger vedrørende mængder, type af overførsel og anslået prisinterval

| ii) | brugen af indtægter i henhold til artikel 5, stk. 6, i forordning (EU) 2018/842 |
| --- | --- |

ii)

brugen af indtægter i henhold til artikel 5, stk. 6, i forordning (EU) 2018/842

| iii) | medlemsstatens intentioner om at gøre brug af den fleksible bestemmelse omhandlet i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) 2018/842.« |
| --- | --- |

iii)

medlemsstatens intentioner om at gøre brug af den fleksible bestemmelse omhandlet i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) 2018/842.«

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Strasbourg, den 19. april 2023.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

J. ROSWALL

Formand

---

(1)  
  EUT C 152 af 6.4.2022, s. 189.

1

(2)  
  EUT C 301 af 5.8.2022, s. 221.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 14.3.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 28.3.2023.

3

(4)  
  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima– og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).

8

(9)  Rådets henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet (EUT C 243 af 27.6.2022, s. 35).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

11

(12)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/2126 af 16. december 2020 om fastsættelse af medlemsstaternes årlige emissionstildelinger for perioden 2021 til 2030 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 (EUT L 426 af 17.12.2020, s. 58).

12

(13)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/1208 af 7. august 2020 om struktur, format, indsendelse og revision af oplysninger, som medlemsstaterne rapporterer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 749/2014 (EUT L 278 af 26.8.2020, s. 1).

13

(14)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2021/268 af 28. oktober 2020 om ændring af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 for så vidt angår de skovreferenceniveauer, som medlemsstaterne skal anvende i perioden 2021-2025 (EUT L 60 af 22.2.2021, s. 21).

14

(15)  
  EUT L 124 af 17.5.2005, s. 4.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 401/2009 af 23. april 2009 om Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings– og Miljøovervågningsnet (EUT L 126 af 21.5.2009, s. 13).

16

---

BILAG

I bilag I, II og III til forordning (EU) 2018/842 foretages følgende ændringer:

| 1) | Bilag I affattes således:


  »BILAG I
  MEDLEMSSTATERNES REDUKTIONER AF DRIVHUSGASEMISSIONER I HENHOLD TIL ARTIKEL 4, STK. 1 | Medlemsstaternes reduktioner af drivhusgasemissioner i 2030 i forhold til niveauerne i 2005 som fastsat i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3 |
| --- | --- | --- |
| | Kolonne 1 | Kolonne 2 |
| Belgien | –35  % | –47  % |
| Bulgarien | –0  % | –10  % |
| Tjekkiet | –14  % | –26  % |
| Danmark | –39  % | –50  % |
| Tyskland | –38  % | –50  % |
| Estland | –13  % | –24  % |
| Irland | –30  % | –42  % |
| Grækenland | –16  % | –22,7  % |
| Spanien | –26  % | –37,7  % |
| Frankrig | –37  % | –47,5  % |
| Kroatien | –7  % | –16,7  % |
| Italien | –33  % | –43,7  % |
| Cypern | –24  % | –32  % |
| Letland | –6  % | –17  % |
| Litauen | –9  % | –21  % |
| Luxembourg | –40  % | –50  % |
| Ungarn | –7  % | –18,7  % |
| Malta | –19  % | –19  % |
| Nederlandene | –36  % | –48  % |
| Østrig | –36  % | –48  % |
| Polen | –7  % | –17,7  % |
| Portugal | –17  % | –28,7  % |
| Rumænien | –2  % | –12,7  % |
| Slovenien | –15  % | –27  % |
| Slovakiet | –12  % | –22,7  % |
| Finland | –39  % | –50  % |
| Sverige | –40  % | –50  % |

1)

Bilag I affattes således:

»BILAG I

MEDLEMSSTATERNES REDUKTIONER AF DRIVHUSGASEMISSIONER I HENHOLD TIL ARTIKEL 4, STK. 1

Medlemsstaternes reduktioner af drivhusgasemissioner i 2030 i forhold til niveauerne i 2005 som fastsat i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3

Kolonne 1

Kolonne 2

Belgien

–35  %

–47  %

Bulgarien

–0  %

–10  %

Tjekkiet

–14  %

–26  %

Danmark

–39  %

–50  %

Tyskland

–38  %

–50  %

Estland

–13  %

–24  %

Irland

–30  %

–42  %

Grækenland

–16  %

–22,7  %

Spanien

–26  %

–37,7  %

Frankrig

–37  %

–47,5  %

Kroatien

–7  %

–16,7  %

Italien

–33  %

–43,7  %

Cypern

–24  %

–32  %

Letland

–6  %

–17  %

Litauen

–9  %

–21  %

Luxembourg

–40  %

–50  %

Ungarn

–7  %

–18,7  %

Malta

–19  %

–19  %

Nederlandene

–36  %

–48  %

Østrig

–36  %

–48  %

Polen

–7  %

–17,7  %

Portugal

–17  %

–28,7  %

Rumænien

–2  %

–12,7  %

Slovenien

–15  %

–27  %

Slovakiet

–12  %

–22,7  %

Finland

–39  %

–50  %

Sverige

–40  %

–50  %

| 2) | I bilag II affattes oplysningerne om Malta således:






  »Malta | 7 %«. |
| --- | --- | --- |

2)

I bilag II affattes oplysningerne om Malta således:

»Malta

7 %«.

| 3) | Bilag III ændres således:






  a) | Titlen på bilag III affattes således:

  »SAMLET NETTOOPTAG FRA DE AREALKATEGORIER, SOM ER OMFATTET AF FORORDNING (EU) 2018/841, OG SOM MEDLEMSSTATERNE I HENHOLD TIL ARTIKEL 7, STK. 1, LITRA a) OG aa), I NÆRVÆRENDE FORORDNING KAN TAGE I BETRAGTNING MED HENBLIK PÅ OVERHOLDELSE I PERIODEN 2021 til 2030«. |
| --- | --- | --- |

3)

Bilag III ændres således:

a)

Titlen på bilag III affattes således:

»SAMLET NETTOOPTAG FRA DE AREALKATEGORIER, SOM ER OMFATTET AF FORORDNING (EU) 2018/841, OG SOM MEDLEMSSTATERNE I HENHOLD TIL ARTIKEL 7, STK. 1, LITRA a) OG aa), I NÆRVÆRENDE FORORDNING KAN TAGE I BETRAGTNING MED HENBLIK PÅ OVERHOLDELSE I PERIODEN 2021 til 2030«.

| b) | Oplysningerne om Det Forenede Kongerige udgår. |
| --- | --- |

b)

Oplysningerne om Det Forenede Kongerige udgår.

| c) | I sidste række i tabellen erstattes »280« af »262,2«. |
| --- | --- |

c)

I sidste række i tabellen erstattes »280« af »262,2«.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 26.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 111/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 111/15

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/858

af 23. februar 2023

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/196 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/196 af 7. februar 2018 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (1), særlig artikel 3, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Eftersom USA undlod at bringe loven Continued Dumping and Subsidy Offset Act (CDSOA) i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til WTO-aftalerne, blev der ved forordning (EU) 2018/196 indført en tillægstold i form af en værditold på 4,3 % på importen af visse produkter med oprindelse i USA. I overensstemmelse med WTO's tilladelse til at suspendere anvendelsen af indrømmelser over for USA skal Kommissionen afpasse suspensionsniveauet årligt efter niveauet for den annullation eller forringelse, som CDSOA havde forårsaget for Den Europæiske Union på det pågældende tidspunkt. I 2022 blev suspensionsniveauet justeret til en tillægstold i form af en værditold på 0,001 %, og forordning (EU) 2018/196 blev ændret i overensstemmelse hermed (2). |
| --- | --- |

(1)

Eftersom USA undlod at bringe loven Continued Dumping and Subsidy Offset Act (CDSOA) i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til WTO-aftalerne, blev der ved forordning (EU) 2018/196 indført en tillægstold i form af en værditold på 4,3 % på importen af visse produkter med oprindelse i USA. I overensstemmelse med WTO's tilladelse til at suspendere anvendelsen af indrømmelser over for USA skal Kommissionen afpasse suspensionsniveauet årligt efter niveauet for den annullation eller forringelse, som CDSOA havde forårsaget for Den Europæiske Union på det pågældende tidspunkt. I 2022 blev suspensionsniveauet justeret til en tillægstold i form af en værditold på 0,001 %, og forordning (EU) 2018/196 blev ændret i overensstemmelse hermed (2).

| (2) | CDSOA-udbetalingerne for det seneste år, for hvilket der foreligger data, vedrører fordelingen af antidumping- og udligningstold, som er opkrævet i regnskabsåret 2022 (1. oktober 2021-30. september 2022). På grundlag af data offentliggjort af United States' Customs and Border Protection er niveauet for annullation eller forringelse forårsaget for Unionen blevet beregnet til 317 877,22 USD. |
| --- | --- |

(2)

CDSOA-udbetalingerne for det seneste år, for hvilket der foreligger data, vedrører fordelingen af antidumping- og udligningstold, som er opkrævet i regnskabsåret 2022 (1. oktober 2021-30. september 2022). På grundlag af data offentliggjort af United States' Customs and Border Protection er niveauet for annullation eller forringelse forårsaget for Unionen blevet beregnet til 317 877,22 USD.

| (3) | Niveauet for annullation eller forringelse og dermed suspension er steget. Suspensionsniveauet kan ikke afpasses efter niveauet for annullation eller forringelse ved at tilføje produkter til eller fjerne produkter fra listen i bilag I til forordning (EU) 2018/196. Derfor bør Kommissionen bevare listen over produkter i bilag I i uændret form og ændre satsen for tillægstolden for at afpasse suspensionsniveauet efter niveauet for annullation eller forringelse, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra e). De fire produkter, der er anført i bilag I til forordning (EU) 2018/196, bør derfor beholdes på listen, og satsen for tillægsimporttolden bør ændres og fastsættes til 0,164 %. |
| --- | --- |

(3)

Niveauet for annullation eller forringelse og dermed suspension er steget. Suspensionsniveauet kan ikke afpasses efter niveauet for annullation eller forringelse ved at tilføje produkter til eller fjerne produkter fra listen i bilag I til forordning (EU) 2018/196. Derfor bør Kommissionen bevare listen over produkter i bilag I i uændret form og ændre satsen for tillægstolden for at afpasse suspensionsniveauet efter niveauet for annullation eller forringelse, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra e). De fire produkter, der er anført i bilag I til forordning (EU) 2018/196, bør derfor beholdes på listen, og satsen for tillægsimporttolden bør ændres og fastsættes til 0,164 %.

| (4) | Virkningerne af tillægstolden i form af en værditold på 0,164 % på importen fra USA af produkterne i bilag I til forordning (EU) 2018/196 repræsenterer i et år en handelsværdi på ikke over 317 877,22 USD. |
| --- | --- |

(4)

Virkningerne af tillægstolden i form af en værditold på 0,164 % på importen fra USA af produkterne i bilag I til forordning (EU) 2018/196 repræsenterer i et år en handelsværdi på ikke over 317 877,22 USD.

| (5) | For at undgå forsinkelse i anvendelsen af den ændrede sats for tillægsimporttolden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(5)

For at undgå forsinkelse i anvendelsen af den ændrede sats for tillægsimporttolden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen.

| (6) | Forordning (EU) 2018/196 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(6)

Forordning (EU) 2018/196 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 2 i forordning (EU) 2018/196 affattes som følger, idet asterisk og den dertil knyttede tekst knyttes dertil i form af en fodnote:

»Artikel 2

Produkter med oprindelse i USA, som er anført i bilag I til nærværende forordning, pålægges en værditold på 0,164 % i tillæg til den gældende told i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (*1).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. maj 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 44 af 16.2.2018, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/682 af 25. februar 2022 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/196 om indførelse af tillægstold på importen af visse produkter med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (EUT L 126 af 29.4.2022, s. 4).

2

---

| 26.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 111/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 111/17

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/859

af 25. april 2023

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår specifikationerne for den nye fødevare 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) med henblik på at tillade fremstilling heraf med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 af 25. november 2015 om nye fødevarer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1852/2001 (1), særlig artikel 12, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EU) 2015/2283 fastsættes det, at kun nye fødevarer, der er godkendt og opført på EU-listen, må markedsføres i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EU) 2015/2283 fastsættes det, at kun nye fødevarer, der er godkendt og opført på EU-listen, må markedsføres i Unionen.

| (2) | I henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283 blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2), fastsat en EU-liste over nye fødevarer. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283 blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2), fastsat en EU-liste over nye fødevarer.

| (3) | I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 (3) blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/376 (4) givet tilladelse til markedsføring af syntetisk fremstillet 2′-fucosyllactose (»2′-FL«) som en ny fødevareingrediens. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 (3) blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/376 (4) givet tilladelse til markedsføring af syntetisk fremstillet 2′-fucosyllactose (»2′-FL«) som en ny fødevareingrediens.

| (4) | I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 258/97 blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2201 (5) givet tilladelse til markedsføring af 2′-FL (mikrobiel kilde) fremstillet med Escherichia coli stamme BL21 som en ny fødevareingrediens. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 258/97 blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2201 (5) givet tilladelse til markedsføring af 2′-FL (mikrobiel kilde) fremstillet med Escherichia coli stamme BL21 som en ny fødevareingrediens.

| (5) | Den 23. juni 2016 meddelte virksomheden Glycom A/S Kommissionen i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 258/97, at den havde til hensigt at markedsføre 2′-FL (mikrobiel kilde) fremstillet ved bakteriel fermentering med Escherichia coli stamme K-12. 2′-Fucosyllactose af mikrobiel oprindelse fremstillet med Escherichia coli stamme K-12 blev opført på EU-listen over nye fødevarer på grundlag af nævnte meddelelse, da EU-listen blev oprettet. |
| --- | --- |

(5)

Den 23. juni 2016 meddelte virksomheden Glycom A/S Kommissionen i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 258/97, at den havde til hensigt at markedsføre 2′-FL (mikrobiel kilde) fremstillet ved bakteriel fermentering med Escherichia coli stamme K-12. 2′-Fucosyllactose af mikrobiel oprindelse fremstillet med Escherichia coli stamme K-12 blev opført på EU-listen over nye fødevarer på grundlag af nævnte meddelelse, da EU-listen blev oprettet.

| (6) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/388 (6) blev det i overensstemmelse med forordning (EU) 2015/2283 tilladt at ændre specifikationerne for den nye fødevare 2′-FL (mikrobiel kilde) fremstillet med Escherichia coli K-12 for at ændre indholdet af 2′-FL, D-lactose og difucosyl-D-lactose. |
| --- | --- |

(6)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/388 (6) blev det i overensstemmelse med forordning (EU) 2015/2283 tilladt at ændre specifikationerne for den nye fødevare 2′-FL (mikrobiel kilde) fremstillet med Escherichia coli K-12 for at ændre indholdet af 2′-FL, D-lactose og difucosyl-D-lactose.

| (7) | Den 7. juli 2020 indgav virksomheden Advanced Protein Technologies Corporation (»ansøgeren«) en ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283 om ændring af specifikationerne for 2′-FL (mikrobiel kilde) med henblik på at tillade produktion heraf ved mikrobiel fermentering ved hjælp af en genetisk modificeret stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032. |
| --- | --- |

(7)

Den 7. juli 2020 indgav virksomheden Advanced Protein Technologies Corporation (»ansøgeren«) en ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283 om ændring af specifikationerne for 2′-FL (mikrobiel kilde) med henblik på at tillade produktion heraf ved mikrobiel fermentering ved hjælp af en genetisk modificeret stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032.

| (8) | Den 7. juli 2020 indgav ansøgeren ligeledes en anmodning til Kommissionen om beskyttelse af videnskabelige undersøgelser og data omfattet af ejendomsrettigheder vedrørende kernemagnetisk resonans (»NMR«) til bestemmelse af identiteten af 2′-FL (7), en beskrivelse af genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme (8), resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (9), en tilbagemutationstest med bakterier med 2′-FL (10), en in vitro-kromosomaberrationstest med 2′-FL (11), en in vitro-mikrokernetest i pattedyrceller med 2′-FL (12), en in vitro-mikrokernetest i humane lymfocytter med 2′-FL (13), en akut undersøgelse af oral toksicitet hos rotter (14) og en 90-dages oral toksicitetsundersøgelse hos rotter med 2′-FL (15), indgivet til støtte for ansøgningen. |
| --- | --- |

(8)

Den 7. juli 2020 indgav ansøgeren ligeledes en anmodning til Kommissionen om beskyttelse af videnskabelige undersøgelser og data omfattet af ejendomsrettigheder vedrørende kernemagnetisk resonans (»NMR«) til bestemmelse af identiteten af 2′-FL (7), en beskrivelse af genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme (8), resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 (9), en tilbagemutationstest med bakterier med 2′-FL (10), en in vitro-kromosomaberrationstest med 2′-FL (11), en in vitro-mikrokernetest i pattedyrceller med 2′-FL (12), en in vitro-mikrokernetest i humane lymfocytter med 2′-FL (13), en akut undersøgelse af oral toksicitet hos rotter (14) og en 90-dages oral toksicitetsundersøgelse hos rotter med 2′-FL (15), indgivet til støtte for ansøgningen.

| (9) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) 2015/2283 anmodede Kommissionen den 13. oktober 2020 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) om at foretage en vurdering af 2′-FL produceret ved mikrobiel fermentering ved anvendelse af en genetisk modificeret stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) 2015/2283 anmodede Kommissionen den 13. oktober 2020 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) om at foretage en vurdering af 2′-FL produceret ved mikrobiel fermentering ved anvendelse af en genetisk modificeret stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032.

| (10) | Den 26. oktober 2022 vedtog autoriteten den videnskabelige udtalelse om »Safety of 2′-fucosyllactose (2'-FL) produced by a derivative strain (APC199) of Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283« (16), jf. kravene i artikel 11 i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(10)

Den 26. oktober 2022 vedtog autoriteten den videnskabelige udtalelse om »Safety of 2′-fucosyllactose (2'-FL) produced by a derivative strain (APC199) of Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283« (16), jf. kravene i artikel 11 i forordning (EU) 2015/2283.

| (11) | Autoriteten konkluderede i sin videnskabelige udtalelse, at 2′-FL fremstillet ved mikrobiel fermentering ved hjælp af en genetisk modificeret afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 er sikker, når det anvendes under de nuværende godkendte anvendelsesbetingelser. Den videnskabelige udtalelse giver derfor tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at 2′-FL fremstillet ved mikrobiel fermentering ved anvendelse af en genetisk modificeret afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, når den anvendes under de nuværende godkendte anvendelsesbetingelser, opfylder betingelserne for markedsføring, jf. artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(11)

Autoriteten konkluderede i sin videnskabelige udtalelse, at 2′-FL fremstillet ved mikrobiel fermentering ved hjælp af en genetisk modificeret afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 er sikker, når det anvendes under de nuværende godkendte anvendelsesbetingelser. Den videnskabelige udtalelse giver derfor tilstrækkeligt grundlag for at fastslå, at 2′-FL fremstillet ved mikrobiel fermentering ved anvendelse af en genetisk modificeret afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, når den anvendes under de nuværende godkendte anvendelsesbetingelser, opfylder betingelserne for markedsføring, jf. artikel 12, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283.

| (12) | I sin videnskabelige udtalelse bemærkede autoriteten, at dens konklusion om den nye fødevares sikkerhed var baseret på videnskabelige data fra test af nuklear magnetisk resonans (»NMR«) med henblik på bestemmelse af identiteten af 2′-FL, beskrivelsen af genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme, resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, tilbagemutationstesten med bakterier med 2′-FL, in vitro-kromosomaberrationstesten med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten med pattedyrceller med 2′-FL, den humane in vitro-mikrokernetest for lymfocytter med 2′-FL og den 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i rotter med 2′-SL, der er indeholdt i ansøgerens dossier, uden hvilken denne ikke kunne have vurderet den nye fødevare og nået frem til sin konklusion. |
| --- | --- |

(12)

I sin videnskabelige udtalelse bemærkede autoriteten, at dens konklusion om den nye fødevares sikkerhed var baseret på videnskabelige data fra test af nuklear magnetisk resonans (»NMR«) med henblik på bestemmelse af identiteten af 2′-FL, beskrivelsen af genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme, resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, tilbagemutationstesten med bakterier med 2′-FL, in vitro-kromosomaberrationstesten med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten med pattedyrceller med 2′-FL, den humane in vitro-mikrokernetest for lymfocytter med 2′-FL og den 90-dages undersøgelse af oral toksicitet i rotter med 2′-SL, der er indeholdt i ansøgerens dossier, uden hvilken denne ikke kunne have vurderet den nye fødevare og nået frem til sin konklusion.

| (13) | Kommissionen bad ansøgeren om yderligere at præcisere begrundelsen for påberåbelse af ejendomsrettigheder til disse undersøgelser og data og at redegøre nærmere for deres påberåbelse af eneret til at henvise til disse, jf. artikel 26, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bad ansøgeren om yderligere at præcisere begrundelsen for påberåbelse af ejendomsrettigheder til disse undersøgelser og data og at redegøre nærmere for deres påberåbelse af eneret til at henvise til disse, jf. artikel 26, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2015/2283.

| (14) | Ansøgeren erklærede, at vedkommende havde ejendomsrettigheder og eneret til at henvise til videnskabelige undersøgelser og data om test af kernemagnetisk resonans (»NMR«) til bestemmelse af identiteten af 2′-FL i beskrivelsen af de genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme, resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, tilbagemutationstesten med bakterier med 2′-FL, in vitro-kromosomaberrationstesten med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i pattedyrceller med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i humane lymfocytter med 2′-FL og 90-dages undersøgelsen af oral toksicitet i rotter med 2′-FL i henhold til national lovgivning på det tidspunkt, hvor de indgav ansøgningen, og at tredjeparter ikke lovligt kan få adgang til, anvende eller henvise til disse data og undersøgelser. |
| --- | --- |

(14)

Ansøgeren erklærede, at vedkommende havde ejendomsrettigheder og eneret til at henvise til videnskabelige undersøgelser og data om test af kernemagnetisk resonans (»NMR«) til bestemmelse af identiteten af 2′-FL i beskrivelsen af de genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme, resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, tilbagemutationstesten med bakterier med 2′-FL, in vitro-kromosomaberrationstesten med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i pattedyrceller med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i humane lymfocytter med 2′-FL og 90-dages undersøgelsen af oral toksicitet i rotter med 2′-FL i henhold til national lovgivning på det tidspunkt, hvor de indgav ansøgningen, og at tredjeparter ikke lovligt kan få adgang til, anvende eller henvise til disse data og undersøgelser.

| (15) | Kommissionen vurderede alle de af ansøgeren fremlagte oplysninger og vurderede, at ansøgeren på behørig vis har godtgjort, at kravene i artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2015/2283 er opfyldt. Derfor bør undersøgelser og data vedrørende kernemagnetisk resonans (»NMR«) til bestemmelse af identiteten af 2′-FL, beskrivelsen af genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme, resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, den bakterielle omvendte mutationstest med 2′-FL, in vitro-kromosomaberrationstesten med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i pattedyrceller med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i humane lymfocytter med 2′-FL og 90-dages oral toksicitetsundersøgelsen i rotter med 2′-FL beskyttes i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283. Det bør derfor udelukkende være ansøgeren, der tillades at markedsføre 2′-FL fremstillet med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 i Unionen i en periode på fem år fra denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen vurderede alle de af ansøgeren fremlagte oplysninger og vurderede, at ansøgeren på behørig vis har godtgjort, at kravene i artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2015/2283 er opfyldt. Derfor bør undersøgelser og data vedrørende kernemagnetisk resonans (»NMR«) til bestemmelse af identiteten af 2′-FL, beskrivelsen af genetiske sekvensanalyser af den genetisk modificerede 2′-FL-produktionsstamme, resultater af analyser til bekræftelse af, at der ikke findes levedygtige celler af den afledte stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032, den bakterielle omvendte mutationstest med 2′-FL, in vitro-kromosomaberrationstesten med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i pattedyrceller med 2′-FL, in vitro-mikrokernetesten i humane lymfocytter med 2′-FL og 90-dages oral toksicitetsundersøgelsen i rotter med 2′-FL beskyttes i overensstemmelse med artikel 27, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283. Det bør derfor udelukkende være ansøgeren, der tillades at markedsføre 2′-FL fremstillet med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 i Unionen i en periode på fem år fra denne forordnings ikrafttræden.

| (16) | Begrænsningen af godkendelsen af 2′-FL produceret med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 og ansøgerens krav om eneret til at kunne henvise til de videnskabelige data, der er indeholdt i ansøgerens dossier, er imidlertid ikke til hinder for, at efterfølgende ansøgere kan ansøge om tilladelse til at markedsføre den samme nye fødevare, forudsat at deres ansøgning er baseret på lovligt indhentede oplysninger til støtte for en sådan godkendelse. |
| --- | --- |

(16)

Begrænsningen af godkendelsen af 2′-FL produceret med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 og ansøgerens krav om eneret til at kunne henvise til de videnskabelige data, der er indeholdt i ansøgerens dossier, er imidlertid ikke til hinder for, at efterfølgende ansøgere kan ansøge om tilladelse til at markedsføre den samme nye fødevare, forudsat at deres ansøgning er baseret på lovligt indhentede oplysninger til støtte for en sådan godkendelse.

| (17) | Med oplysningerne i ansøgningen og autoritetens udtalelse er der tilstrækkeligt grundlag til at fastslå, at ændringerne af specifikationerne for den nye fødevare 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) til at tillade 2′-FL fremstillet med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 12 i forordning (EU) 2015/2283, og at de bør godkendes. |
| --- | --- |

(17)

Med oplysningerne i ansøgningen og autoritetens udtalelse er der tilstrækkeligt grundlag til at fastslå, at ændringerne af specifikationerne for den nye fødevare 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) til at tillade 2′-FL fremstillet med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 12 i forordning (EU) 2015/2283, og at de bør godkendes.

| (18) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(18)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor ændres.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Kun virksomheden »Advanced Protein Technologies Corporation« (17) har tilladelse til at markedsføre den nye fødevare 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) fremstillet med en afledt stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 i Unionen i en periode på fem år fra den 16. maj 2023, medmindre en efterfølgende ansøger får godkendt den nye fødevare uden henvisning til de videnskabelige data, der er beskyttet i henhold til artikel 3, eller med samtykke fra »Advanced Protein Technologies Corporation«.

Artikel 3

De videnskabelige data, som er indeholdt i ansøgningsdossieret, og som opfylder betingelserne i artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2015/2283, må i en periode på fem år fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden ikke anvendes til fordel for en efterfølgende ansøger uden samtykke fra »Advanced Protein Technologies Corporation«.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 327 af 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 af 20. december 2017 om EU-listen over nye fødevarer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 om nye fødevarer (EUT L 351 af 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/376 af 11. marts 2016 om tilladelse til markedsføring af 2′-O-fucosyllactose som en ny levnedsmiddelingrediens i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 (EUT L 70 af 16.3.2016, s. 27).

4

O

(5)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2017/2201 af 27. november 2017 om tilladelse til markedsføring af 2′-fucosyllactose produceret med Escherichia coli stamme BL21 som en ny fødevareingrediens i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 (EUT L 313 af 29.11.2017, s. 5).

5

Escherichia coli

(6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/388 af 11. marts 2019 om tilladelse til ændring af specifikationerne for den nye fødevare 2′-fucosyllactose fremstillet med Escherichia coli K-12 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (EUT L 70 af 12.3.2019, s. 21).

6

Escherichia coli

(7)  Gyeonggi Busness & Science Accelerator (2021, ikke offentliggjort).

7

(8)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, ikke offentliggjort).

8

(9)  Advanced Protein Technologies Corporation (2021, ikke offentliggjort).

9

(10)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019a, ikke offentliggjort).

10

(11)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019b, ikke offentliggjort).

11

(12)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019c, ikke offentliggjort).

12

(13)  GenEvolutioN (2021, ikke offentliggjort).

13

(14)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019d, ikke offentliggjort).

14

(15)  Biotoxtech Company, Ltd. (2019e, ikke offentliggjort).

15

(16)  EFSA Journal 2022;20(12)7647.

16

(17)  Adresse: 7th Floor GyeongGi-BioCenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Sydkorea.

17

---

BILAG

I tabel 2 (Specifikationer) i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 affattes oplysningerne vedrørende 2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde) således:

| »Specifikationer | | Databeskyttelse |
| --- | --- | --- |
| | Definition: | Kemisk betegnelse: α-L-fucopyranosyl-(1→2)-β-D-galactopyranosyl-(1→4)-D-glucopyranose |

»Specifikationer

Databeskyttelse

Definition:

Kemisk betegnelse: α-L-fucopyranosyl-(1→2)-β-D-galactopyranosyl-(1→4)-D-glucopyranose

| | Kemisk formel: C18H32O15 |
| --- | --- |

Kemisk formel: C18H32O15

| | CAS-nr.: 41263-94-9 |
| --- | --- |

CAS-nr.: 41263-94-9

| | Molekylvægt: 488,44 g/mol |
| --- | --- |

Molekylvægt: 488,44 g/mol

2′-fucosyllactose fremstillet med den genetisk modificerede stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 godkendt den 16. maj 2023. Godkendelsen er baseret på videnskabelig dokumentation og videnskabelige data omfattet af ejendomsrettigheder i overensstemmelse med artikel 26 i forordning (EU) 2015/2283.

Ansøger: »Advanced Protein Technologies Corporation », 7th Floor GyeongGi-BioCenter, 147, Gwanggyo-ro, Yeongtong-gu, Suwon-si Gyeonggi-do, 16229 Sydkorea. I databeskyttelsesperioden må 2′-fucosyllactose fremstillet med en genetisk modificeret stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032 kun markedsføres i Unionen af »Advanced Protein Technologies Corporation«, medmindre en efterfølgende ansøger får godkendt den nye fødevare uden henvisning til de(n) videnskabelige dokumentation eller videnskabelige data omfattet af ejendomsrettigheder i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2015/2283 eller med samtykke fra »Advanced Protein Technologies Corporation«.

Slutdato for databeskyttelsen: 16. maj 2028«

2′-fucosyllactose (mikrobiel kilde)

Kilde: Genetisk modificeret stamme af Escherichia coli K-12

Kilde: Genetisk modificeret stamme af Escherichia coli BL-21

Kilde: Genetisk modificeret stamme af Corynebacterium glutamicum ATCC 13032

Beskrivelse:

2′-Fucosyllactose er et hvidt til offwhite pulver, der fremstilles ved en mikrobiel proces.

Renhed:

| | 2′-Fucosyllactose: ≥ 83 % |
| --- | --- |

2′-Fucosyllactose: ≥ 83 %

| | D-lactose: ≤ 10,0 % |
| --- | --- |

D-lactose: ≤ 10,0 %

| | L-fucose: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

L-fucose: ≤ 2,0 %

| | Difucosyl-D-lactose: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difucosyl-D-lactose: ≤ 5,0 %

| | 2′-Fucosyl-D-lactulose: ≤ 1,5 % |
| --- | --- |

2′-Fucosyl-D-lactulose: ≤ 1,5 %

| | Summen af saccharider (2′-fucosyllactose, D-lactose, L-fucose, Difucosyl-D-lactose, 2′-fucosyl-D-lactulose): ≥ 90 % |
| --- | --- |

Summen af saccharider (2′-fucosyllactose, D-lactose, L-fucose, Difucosyl-D-lactose, 2′-fucosyl-D-lactulose): ≥ 90 %

| | pH (20 C, 5 % opløsning): 3,0-7,5 |
| --- | --- |

pH (20 C, 5 % opløsning): 3,0-7,5

| | Vand: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Vand: ≤ 9,0 %

| | Sulfataske: ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Sulfataske: ≤ 2,0 %

| | Eddikesyre: ≤ 1,0 % |
| --- | --- |

Eddikesyre: ≤ 1,0 %

| | Rest-proteiner: ≤ 0,01 % |
| --- | --- |

Rest-proteiner: ≤ 0,01 %

Mikrobiologiske kriterier:

| | Totaltælling af aerobe mesofile bakterier: ≤ 3 000 CFU/g |
| --- | --- |

Totaltælling af aerobe mesofile bakterier: ≤ 3 000 CFU/g

| | Gærsvampe: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Gærsvampe: ≤ 100 CFU/g

| | Skimmelsvampe: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Skimmelsvampe: ≤ 100 CFU/g

| | Endotoksiner: ≤ 10 EU/mg |
| --- | --- |

Endotoksiner: ≤ 10 EU/mg

| | CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units) EU: endotoksinenheder |
| --- | --- |

CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units) EU: endotoksinenheder

Beskrivelse:

2′-fucosyllactose er et hvidt til offwhite pulver, og det flydende koncentrat (45 % ± 5 % w/v) er en farveløs, svagt gul, klar vandig opløsning. 2′-Fucosyllactose fremstilles ved en mikrobiologisk proces.

Renhed:

| | 2′-Fucosyllactose: ≥ 90 % |
| --- | --- |

2′-Fucosyllactose: ≥ 90 %

| | Lactose: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Lactose: ≤ 5,0 %

| | Fucose: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fucose: ≤ 3,0 %

| | 3-Fucosyllactose: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

3-Fucosyllactose: ≤ 5,0 %

| | Fucosylgalactose: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Fucosylgalactose: ≤ 3,0 %

| | Difucosyllactose: ≤ 5,0 % |
| --- | --- |

Difucosyllactose: ≤ 5,0 %

| | Glucose: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Glucose: ≤ 3,0 %

| | Galactose: ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

Galactose: ≤ 3,0 %

| | Vand: ≤ 9,0 % (pulver) |
| --- | --- |

Vand: ≤ 9,0 % (pulver)

| | Sulfataske: ≤ 0,5 % (pulver og væske) |
| --- | --- |

Sulfataske: ≤ 0,5 % (pulver og væske)

| | Rest-proteiner: ≤ 0,01 % (pulver og væske) |
| --- | --- |

Rest-proteiner: ≤ 0,01 % (pulver og væske)

Tungmetaller:

| | Bly: ≤ 0,02 mg/kg (pulver og væske) |
| --- | --- |

Bly: ≤ 0,02 mg/kg (pulver og væske)

| | Arsen: ≤ 0,2 mg/kg (pulver og væske) |
| --- | --- |

Arsen: ≤ 0,2 mg/kg (pulver og væske)

| | Cadmium: ≤ 0,1 mg/kg (pulver og væske) |
| --- | --- |

Cadmium: ≤ 0,1 mg/kg (pulver og væske)

| | Kviksølv: ≤ 0,5 mg/kg (pulver og væske) |
| --- | --- |

Kviksølv: ≤ 0,5 mg/kg (pulver og væske)

Mikrobiologiske kriterier:

| | Totalkimtal: ≤ 104 CFU/g (pulver), ≤ 5 000 CFU/g (væske) |
| --- | --- |

Totalkimtal: ≤ 104 CFU/g (pulver), ≤ 5 000 CFU/g (væske)

| | Gær- og skimmelsvampe: ≤ 100 CFU/g (pulver), ≤ 50 CFU/g (væske) |
| --- | --- |

Gær- og skimmelsvampe: ≤ 100 CFU/g (pulver), ≤ 50 CFU/g (væske)

| | Enterobakterier/colibakterier: ingen i 11 g (pulver og væske) |
| --- | --- |

Enterobakterier/colibakterier: ingen i 11 g (pulver og væske)

| | Salmonella: negativ/100 g (pulver), negativ/200 ml (væske) |
| --- | --- |

Salmonella: negativ/100 g (pulver), negativ/200 ml (væske)

| | Cronobacter: negativ/100 g (pulver), negativ/200 ml (væske) |
| --- | --- |

Cronobacter: negativ/100 g (pulver), negativ/200 ml (væske)

| | Endotoksiner: ≤ 100 EU/g (pulver), ≤ 100 EU/ml (væske) |
| --- | --- |

Endotoksiner: ≤ 100 EU/g (pulver), ≤ 100 EU/ml (væske)

| | Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg (pulver og væske) |
| --- | --- |

Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg (pulver og væske)

| | CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units) EU: endotoksinenheder |
| --- | --- |

CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units) EU: endotoksinenheder

Beskrivelse:

2′-Fucosyllactose er et hvidt til offwhite/elfenbensfarvet pulver, der fremstilles ved en mikrobiel proces.

Renhed:

| | 2′-Fucosyllactose (w/w tørstof): ≥ 94,0 % |
| --- | --- |

2′-Fucosyllactose (w/w tørstof): ≥ 94,0 %

| | D-lactose (w/w tørstof): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-lactose (w/w tørstof): ≤ 3,0 %

| | L-fucose (w/w tørstof): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

L-fucose (w/w tørstof): ≤ 3,0 %

| | 3-Fucosyllactose (w/w tørstof): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

3-Fucosyllactose (w/w tørstof): ≤ 3,0 %

| | Difucosyllactose (w/w tørstof): ≤ 2,0 % |
| --- | --- |

Difucosyllactose (w/w tørstof): ≤ 2,0 %

| | D-glucose (w/w tørstof): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-glucose (w/w tørstof): ≤ 3,0 %

| | D-galactose (w/w tørstof): ≤ 3,0 % |
| --- | --- |

D-galactose (w/w tørstof): ≤ 3,0 %

| | Vand: ≤ 9,0 % |
| --- | --- |

Vand: ≤ 9,0 %

| | Aske: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Aske: ≤ 0,5 %

| | Rest-proteiner: ≤ 0,005 % |
| --- | --- |

Rest-proteiner: ≤ 0,005 %

Forurenede stoffer:

| | Arsen: ≤ 0,03 mg/kg |
| --- | --- |

Arsen: ≤ 0,03 mg/kg

| | Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg |
| --- | --- |

Aflatoxin M1: ≤ 0,025 μg/kg

| | Ethanol: ≤ 1 000 mg/kg |
| --- | --- |

Ethanol: ≤ 1 000 mg/kg

Mikrobiologiske kriterier:

| | Totalkimtal: ≤ 500 CFU/g |
| --- | --- |

Totalkimtal: ≤ 500 CFU/g

| | Gær- og skimmelsvampe: ≤ 100 CFU/g |
| --- | --- |

Gær- og skimmelsvampe: ≤ 100 CFU/g

| | Enterobakterier: ingen i 10 g |
| --- | --- |

Enterobakterier: ingen i 10 g

| | Salmonella: ingen i 25 g |
| --- | --- |

Salmonella: ingen i 25 g

| | Cronobacter spp.: ingen i 10 g |
| --- | --- |

Cronobacter spp.: ingen i 10 g

| | Endotoksiner: ≤ 100 EU/g |
| --- | --- |

Endotoksiner: ≤ 100 EU/g

| | CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units) EU: endotoksinenheder |
| --- | --- |

CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units) EU: endotoksinenheder

---

| 26.4.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 111/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/860

af 25. april 2023

om ændring og berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 for så vidt angår gennemsigtighed, forvaltningserklæringen, koordineringsorganet, certificeringsorganet og visse bestemmelser for EGFL og ELFUL

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 af 2. december 2021 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (1), særligt artikel 11, stk. 2, første afsnit, litra b) og c), artikel 12, stk. 4, artikel 53, stk. 2, artikel 55, stk. 7, artikel 82, artikel 92 og artikel 100, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 (2) fastsættes gennemførelsesbestemmelser til forordning (EU) 2021/2116 for så vidt angår offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af støtte fra Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (»åbenhed«). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 (2) fastsættes gennemførelsesbestemmelser til forordning (EU) 2021/2116 for så vidt angår offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af støtte fra Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (»åbenhed«).

| (2) | For at lette offentlighedens adgang og øge adgangen til offentliggjorte oplysninger om modtagere af støtte fra EGFL og ELFUL bør de oplysninger, som medlemsstaterne offentliggør på deres websteder, også være tilgængelige på mindst ét af Kommissionens tre arbejdssprog. |
| --- | --- |

(2)

For at lette offentlighedens adgang og øge adgangen til offentliggjorte oplysninger om modtagere af støtte fra EGFL og ELFUL bør de oplysninger, som medlemsstaterne offentliggør på deres websteder, også være tilgængelige på mindst ét af Kommissionens tre arbejdssprog.

| (3) | I henhold til artikel 44 i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 skal medlemsstaterne indsamle de oplysninger fra støttemodtagerne, der er nødvendige for at identificere dem, herunder, hvis det er relevant, identifikation af koncernen. Det bør præciseres, at kun moderenhedens navn og moms- eller skatteregistreringsnummer bør offentliggøres efterfølgende af medlemsstaten. Nævnte artikel bør derfor berigtiges. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 44 i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 skal medlemsstaterne indsamle de oplysninger fra støttemodtagerne, der er nødvendige for at identificere dem, herunder, hvis det er relevant, identifikation af koncernen. Det bør præciseres, at kun moderenhedens navn og moms- eller skatteregistreringsnummer bør offentliggøres efterfølgende af medlemsstaten. Nævnte artikel bør derfor berigtiges.

| (4) | For at mindske den administrative byrde for medlemsstaterne bør det præciseres, at der for alle betalinger, herunder dem, der er udbetalt for hele regnskabsåret 2023 på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (3), bør anvendes én fælles formular til offentliggørelse af oplysninger om modtagere af støtte fra EGFL og ELFUL fra 2024. |
| --- | --- |

(4)

For at mindske den administrative byrde for medlemsstaterne bør det præciseres, at der for alle betalinger, herunder dem, der er udbetalt for hele regnskabsåret 2023 på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (3), bør anvendes én fælles formular til offentliggørelse af oplysninger om modtagere af støtte fra EGFL og ELFUL fra 2024.

| (5) | Ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 blev Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 (4) ophævet med virkning fra den 1. januar 2023. Den tog imidlertid ikke hensyn til, at visse bestemmelser fortsat skulle finde anvendelse på afholdte udgifter og betalinger til støtteordninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (5) til og med kalenderåret 2022, på foranstaltninger, der gennemføres i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013 (6), (EU) nr. 229/2013 (7), (EU) nr. 1308/2013 (8) og (EU) nr. 1144/2014 (9) indtil den 31. december 2022, for så vidt angår udgifter, der er afholdt, og betalinger, der er foretaget for operationer, der gennemføres i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger, og for så vidt angår gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikterne, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (10). Dette har skabt et juridisk tomrum. |
| --- | --- |

(5)

Ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 blev Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 (4) ophævet med virkning fra den 1. januar 2023. Den tog imidlertid ikke hensyn til, at visse bestemmelser fortsat skulle finde anvendelse på afholdte udgifter og betalinger til støtteordninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (5) til og med kalenderåret 2022, på foranstaltninger, der gennemføres i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013 (6), (EU) nr. 229/2013 (7), (EU) nr. 1308/2013 (8) og (EU) nr. 1144/2014 (9) indtil den 31. december 2022, for så vidt angår udgifter, der er afholdt, og betalinger, der er foretaget for operationer, der gennemføres i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger, og for så vidt angår gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikterne, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (10). Dette har skabt et juridisk tomrum.

| (6) | Artikel 59 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014, der finder anvendelse på betalinger foretaget for regnskabsårene 2021, 2022 og 2023, bibeholdes, men kapitel VI i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 vedrørende gennemsigtighed finder kun anvendelse på betalinger, der foretages fra og med regnskabsåret 2024. Gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 tog derfor ikke tilstrækkeligt hensyn til overgangsbestemmelserne i artikel 104 i forordning (EU) 2021/2116 og skabte et juridisk tomrum for regnskabsåret 2023. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 59 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014, der finder anvendelse på betalinger foretaget for regnskabsårene 2021, 2022 og 2023, bibeholdes, men kapitel VI i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 vedrørende gennemsigtighed finder kun anvendelse på betalinger, der foretages fra og med regnskabsåret 2024. Gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 tog derfor ikke tilstrækkeligt hensyn til overgangsbestemmelserne i artikel 104 i forordning (EU) 2021/2116 og skabte et juridisk tomrum for regnskabsåret 2023.

| (7) | Anvendelsesområdet for og anvendelsesdatoen for de pågældende bestemmelser i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 og (EU) nr. 908/2014 bør berigtiges. Selv om bestemmelserne vedrørende de oplysninger, der skal offentliggøres senest den 31. maj 2023, fortsat er bestemmelserne i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og i artikel 57 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014, gælder de nye offentliggørelseskrav for offentliggørelsesforpligtelserne fra den 31. maj 2024 og dermed for regnskabsåret 2023. |
| --- | --- |

(7)

Anvendelsesområdet for og anvendelsesdatoen for de pågældende bestemmelser i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 og (EU) nr. 908/2014 bør berigtiges. Selv om bestemmelserne vedrørende de oplysninger, der skal offentliggøres senest den 31. maj 2023, fortsat er bestemmelserne i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013 og i artikel 57 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014, gælder de nye offentliggørelseskrav for offentliggørelsesforpligtelserne fra den 31. maj 2024 og dermed for regnskabsåret 2023.

| (8) | For at øge den juridiske klarhed med hensyn til de oplysninger, der skal meddeles støttemodtagerne, bør artikel 61 i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 berigtiges. |
| --- | --- |

(8)

For at øge den juridiske klarhed med hensyn til de oplysninger, der skal meddeles støttemodtagerne, bør artikel 61 i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 berigtiges.

| (9) | Det bør også præciseres, at oplysninger om betalinger for nye foranstaltninger eller interventionstyper, der kan være mulige på grundlag af fremtidig lovgivning på det landbrugspolitiske område, også bør offentliggøres af medlemsstaterne, selv om foranstaltningen eller interventionstypen endnu ikke er opført på listen i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2022/128. |
| --- | --- |

(9)

Det bør også præciseres, at oplysninger om betalinger for nye foranstaltninger eller interventionstyper, der kan være mulige på grundlag af fremtidig lovgivning på det landbrugspolitiske område, også bør offentliggøres af medlemsstaterne, selv om foranstaltningen eller interventionstypen endnu ikke er opført på listen i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2022/128.

| (10) | For at tage hensyn til behovet for fortsat anvendelse af visse bestemmelser vedrørende afholdte udgifter og betalinger til støtteordninger i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013, for at lette fremsendelsen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen og for at sikre sammenhæng i overgangen til den nuværende lovgivningsmæssige ramme, der finder anvendelse fra den 1. januar 2023, bør medlemsstaterne kun indgive én forvaltningserklæring, der dækker udgifterne i henhold til forordning (EU) 2021/2116 og forordning (EU) nr. 1306/2013. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 bør derfor berigtiges. |
| --- | --- |

(10)

For at tage hensyn til behovet for fortsat anvendelse af visse bestemmelser vedrørende afholdte udgifter og betalinger til støtteordninger i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013, for at lette fremsendelsen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen og for at sikre sammenhæng i overgangen til den nuværende lovgivningsmæssige ramme, der finder anvendelse fra den 1. januar 2023, bør medlemsstaterne kun indgive én forvaltningserklæring, der dækker udgifterne i henhold til forordning (EU) 2021/2116 og forordning (EU) nr. 1306/2013. Bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 bør derfor berigtiges.

| (11) | Der bør foretages visse rettelser i bilag VIII og IX til gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 for at sikre en ensartet ordlyd i hele retsakten. |
| --- | --- |

(11)

Der bør foretages visse rettelser i bilag VIII og IX til gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 for at sikre en ensartet ordlyd i hele retsakten.

| (12) | Gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 bør derfor ændres og berigtiges. |
| --- | --- |

(12)

Gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 bør derfor ændres og berigtiges.

| (13) | Da der ved denne forordning fastsættes berigtigelser af gennemførelsesforordning (EU) 2022/128, der finder anvendelse fra den 1. januar 2023, bør korrektionerne anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2023. |
| --- | --- |

(13)

Da der ved denne forordning fastsættes berigtigelser af gennemførelsesforordning (EU) 2022/128, der finder anvendelse fra den 1. januar 2023, bør korrektionerne anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2023.

| (14) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Landbrugsfondene — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Landbrugsfondene —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 58 i gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 affattes stk. 4 således:

»4.   Oplysningerne, der er omhandlet i stk. 1, affattes på medlemsstatens sprog og/eller på et af Kommissionens tre arbejdssprog.«.

Artikel 2

Gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 berigtiges således:

| 1) | Artikel 44, stk. 2, affattes således:

  »2.   Oplysningerne om identifikation af koncerner, jf. denne artikels stk. 1, første afsnit, litra c), offentliggøres efterfølgende af medlemsstaten i overensstemmelse med artikel 98 i forordning (EU) 2021/2116.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 44, stk. 2, affattes således:

»2.   Oplysningerne om identifikation af koncerner, jf. denne artikels stk. 1, første afsnit, litra c), offentliggøres efterfølgende af medlemsstaten i overensstemmelse med artikel 98 i forordning (EU) 2021/2116.«

| 2) | Artikel 58, stk. 1, affattes således:

  »1.   De oplysninger, der er omhandlet i artikel 98 i forordning (EU) 2021/2116 i forbindelse med artikel 49, stk. 3, første afsnit, litra a), b), d) og f)-l), i forordning (EU) 2021/1060, og de oplysninger, der er omhandlet i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013, for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 104, stk. 1, andet afsnit, litra a), nr. i)-iv), i forordning (EU) 2021/2116, offentliggøres i åbne, maskinlæsbare formater såsom CSV eller XLXS, og omfatter de oplysninger, der er angivet i bilag VIII til denne forordning, herunder koden for operationen og foranstaltningerne angivet i bilag IX til denne forordning.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 58, stk. 1, affattes således:

»1.   De oplysninger, der er omhandlet i artikel 98 i forordning (EU) 2021/2116 i forbindelse med artikel 49, stk. 3, første afsnit, litra a), b), d) og f)-l), i forordning (EU) 2021/1060, og de oplysninger, der er omhandlet i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013, for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 104, stk. 1, andet afsnit, litra a), nr. i)-iv), i forordning (EU) 2021/2116, offentliggøres i åbne, maskinlæsbare formater såsom CSV eller XLXS, og omfatter de oplysninger, der er angivet i bilag VIII til denne forordning, herunder koden for operationen og foranstaltningerne angivet i bilag IX til denne forordning.«

| 3) | Artikel 61 affattes således:

  »Artikel 61
  Underretning af støttemodtageren
  Den underretning af støttemodtagerne, der er omhandlet i artikel 99 i forordning (EU) 2021/2116, sker ved, at oplysningerne angives i støtteansøgningsformularerne fra EGFL eller ELFUL, eller på anden vis, når der indsamles data.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 61 affattes således:

»Artikel 61

Underretning af støttemodtageren

Den underretning af støttemodtagerne, der er omhandlet i artikel 99 i forordning (EU) 2021/2116, sker ved, at oplysningerne angives i støtteansøgningsformularerne fra EGFL eller ELFUL, eller på anden vis, når der indsamles data.«

| 4) | Artikel 64, stk. 2, litra a) og b), affattes således:






  »a) | Artikel 2, artikel 3, stk. 1, første afsnit, og stk. 2, artikel 4, stk. 1, litra b), artikel 5, artikel 6, artikel 7, artikel 21-25, artikel 27, artikel 28, artikel 29, artikel 30, stk. 1, litra a), b) og c), artikel 30, stk. 2, 3 og 4, artikel 31-40 og artikel 42-47 i samme gennemførelsesforordning finder fortsat anvendelse:






  i) | i forbindelse med udgifter, der er afholdt, og betalinger, der er foretaget til støtteordninger i medfør af forordning (EU) nr. 1307/2013 for kalenderåret 2022 og tidligere |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 64, stk. 2, litra a) og b), affattes således:

»a)

Artikel 2, artikel 3, stk. 1, første afsnit, og stk. 2, artikel 4, stk. 1, litra b), artikel 5, artikel 6, artikel 7, artikel 21-25, artikel 27, artikel 28, artikel 29, artikel 30, stk. 1, litra a), b) og c), artikel 30, stk. 2, 3 og 4, artikel 31-40 og artikel 42-47 i samme gennemførelsesforordning finder fortsat anvendelse:

i)

i forbindelse med udgifter, der er afholdt, og betalinger, der er foretaget til støtteordninger i medfør af forordning (EU) nr. 1307/2013 for kalenderåret 2022 og tidligere

| ii) | for foranstaltninger, der er gennemført indtil den 31. december 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 229/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1144/2014 |
| --- | --- |

ii)

for foranstaltninger, der er gennemført indtil den 31. december 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 229/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1144/2014

| iii) | for støtteordninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), og artikel 5, stk. 7, i forordning (EU) 2021/2117, for så vidt angår afholdte udgifter og foretagne betalinger for operationer, der er gennemført i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger og |
| --- | --- |

iii)

for støtteordninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), og artikel 5, stk. 7, i forordning (EU) 2021/2117, for så vidt angår afholdte udgifter og foretagne betalinger for operationer, der er gennemført i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger og

| iv) | for så vidt angår ELFUL i forbindelse med udgifter, der er afholdt af støttemodtagerne, og betalinger, der er foretaget af betalingsorganerne inden for rammerne af gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikter i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013. |
| --- | --- |

iv)

for så vidt angår ELFUL i forbindelse med udgifter, der er afholdt af støttemodtagerne, og betalinger, der er foretaget af betalingsorganerne inden for rammerne af gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikter i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013.

| b) | Artikel 57 og 59 i samme gennemførelsesforordning finder fortsat anvendelse på alle betalinger, der foretages på grundlag af forordning (EU) nr. 1306/2013 for alle regnskabsår til og med 2022.« |
| --- | --- |

b)

Artikel 57 og 59 i samme gennemførelsesforordning finder fortsat anvendelse på alle betalinger, der foretages på grundlag af forordning (EU) nr. 1306/2013 for alle regnskabsår til og med 2022.«

| 5) | Artikel 65, stk. 3, litra c), affattes således:






  »c) | Artikel 60 finder anvendelse fra regnskabsåret 2023.« |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 65, stk. 3, litra c), affattes således:

»c)

Artikel 60 finder anvendelse fra regnskabsåret 2023.«

| 6) | Bilag I, VIII og IX affattes som anført i bilaget til denne forordning. |
| --- | --- |

6)

Bilag I, VIII og IX affattes som anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2 finder anvendelse fra den 1. januar 2023.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/128 af 21. december 2021 om regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 om betalingsorganer og andre organer, finansiel forvaltning, regnskabsafslutning, kontrol, sikkerhedsstillelse og åbenhed (EUT L 20 af 31.1.2022, s. 131).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 908/2014 af 6. august 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår betalingsorganer og andre organer, økonomisk forvaltning, regnskabsafslutning, regler om kontroller, sikkerhedsstillelse og åbenhed (EUT L 255 af 28.8.2014, s. 59).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 af 17. december 2013 om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 637/2008 og Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 608).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013 af 13. marts 2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 247/2006 (EUT L 78 af 20.3.2013, s. 23).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 229/2013 af 13. marts 2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1405/2006 (EUT L 78 af 20.3.2013, s. 41).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 af 22. oktober 2014 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter gennemført i det indre marked og i tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 56).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

10

---

BILAG

»BILAG I

Forvaltningserklæring — betalingsorgan som omhandlet i artikel 4

Undertegnede, ..., der er direktør for betalingsorganet i ..., fremlægger regnskabet for dette betalingsorgan for regnskabsåret 16/10/xx-15/10/xx+1.

Jeg erklærer ud fra min egen overbevisning og de oplysninger, der står til min rådighed, herunder bl.a. resultaterne af den interne revisionstjenestes arbejde,

| — | at det fremlagte regnskab ud fra alle foreliggende oplysninger giver et retvisende, fuldstændigt og nøjagtigt billede af udgifterne og indtægterne i ovennævnte regnskabsår. Navnlig er alle af mig kendte udestående fordringer, forskud, sikkerhedsstillelser og lagre registreret i regnskabet, og alle opkrævede indtægter for EGFL og ELFUL er behørigt krediteret de rette fonde |
| --- | --- |

—

at det fremlagte regnskab ud fra alle foreliggende oplysninger giver et retvisende, fuldstændigt og nøjagtigt billede af udgifterne og indtægterne i ovennævnte regnskabsår. Navnlig er alle af mig kendte udestående fordringer, forskud, sikkerhedsstillelser og lagre registreret i regnskabet, og alle opkrævede indtægter for EGFL og ELFUL er behørigt krediteret de rette fonde

| — | at jeg har indført et system, som giver rimelig vished for:






  i) | at betalingerne er lovlige og formelt rigtige i forbindelse med afholdte udgifter og betalinger til støtteordninger i henhold til forordning (EU) nr. 1307/2013 for kalenderåret 2022 og tidligere for så vidt angår foranstaltninger, der er gennemført indtil den 31. december 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 229/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1144/2014 for støtteordninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), og artikel 5, stk. 7, i forordning (EU) 2021/2117, for så vidt angår afholdte udgifter og foretagne betalinger for operationer, der er gennemført i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger og for så vidt angår ELFUL i forbindelse med udgifter, der er afholdt af støttemodtagerne, og betalinger, der er foretaget af betalingsorganerne inden for rammerne af gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikter i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013 |
| --- | --- | --- |

—

at jeg har indført et system, som giver rimelig vished for:

i)

at betalingerne er lovlige og formelt rigtige i forbindelse med afholdte udgifter og betalinger til støtteordninger i henhold til forordning (EU) nr. 1307/2013 for kalenderåret 2022 og tidligere for så vidt angår foranstaltninger, der er gennemført indtil den 31. december 2022 i henhold til forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 229/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1144/2014 for støtteordninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), og artikel 5, stk. 7, i forordning (EU) 2021/2117, for så vidt angår afholdte udgifter og foretagne betalinger for operationer, der er gennemført i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger og for så vidt angår ELFUL i forbindelse med udgifter, der er afholdt af støttemodtagerne, og betalinger, der er foretaget af betalingsorganerne inden for rammerne af gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikter i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013

| ii) | at de i artikel 9, stk. 3, første afsnit, litra d), nr. ii), i forordning (EU) 2021/2116 omhandlede forvaltningssystemer fungerer korrekt og sikrer, at udgifterne er afholdt i overensstemmelse med artikel 37 i samme forordning |
| --- | --- |

ii)

at de i artikel 9, stk. 3, første afsnit, litra d), nr. ii), i forordning (EU) 2021/2116 omhandlede forvaltningssystemer fungerer korrekt og sikrer, at udgifterne er afholdt i overensstemmelse med artikel 37 i samme forordning

| iii) | kvaliteten og pålideligheden af rapporteringssystemet og af data om indikatorer, for så vidt angår de i forordning (EU) 2021/2115 omhandlede interventionstyper, og at udgifterne udligner det tilsvarende rapporterede output, og at de er afholdt i overensstemmelse med de gældende bestemmelser om forvaltningssystemer. |
| --- | --- |

iii)

kvaliteten og pålideligheden af rapporteringssystemet og af data om indikatorer, for så vidt angår de i forordning (EU) 2021/2115 omhandlede interventionstyper, og at udgifterne udligner det tilsvarende rapporterede output, og at de er afholdt i overensstemmelse med de gældende bestemmelser om forvaltningssystemer.

De udgifter, som er angivet i regnskaberne, er anvendt til det tiltænkte formål, jf. forordning (EU) 2021/2116.

Derudover bekræfter jeg, at der i henhold til artikel 59 i forordning (EU) 2021/2116 er indført effektive og passende foranstaltninger til bekæmpelse af svig, som tager højde for de identificerede risici.

Der knytter sig dog følgende forbehold til denne vished:

Endelig bekræfter jeg, at jeg ikke er vidende om skjulte forhold, som kan være til skade for EU's finansielle interesser.

Underskrift

BILAG VIII

OPLYSNINGER MED HENSYN TIL ÅBENHED I HENHOLD TIL ARTIKEL 58

| Støttemodtagerens navn/juridisk enhed/sammenslutning | Støttemodtagerens efternavn | Hvis denne tilhører en koncern, navn på moderenheden og moms- eller skatteregistreringsnummer | Kommune | Kode for foranstaltningen/interventionstypen/sektoren, jf. bilag IX | Specifikt mål (1) | Startdato (2) | Slutdato (3) | Beløb pr. operation under EGFL | Samlet EGFL-beløb til den pågældende støttemodtager | Beløb pr. operation under ELFUL | Samlet ELFUL-beløb til den pågældende støttemodtager | Beløb pr. operation under samfinansiering | Samlet samfinansieringsbeløb til den pågældende støttemodtager | Samlede ELFUL- og samfinansieringsbeløb | Samlet EU-beløb og medfinansieret beløb til den pågældende støttemodtager |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 160 |
| | | | | Kode A | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | Kode B | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | Kode C | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | Kode D | | | | | | 30 | | 15 | | | |

Støttemodtagerens navn/juridisk enhed/sammenslutning

Støttemodtagerens efternavn

Hvis denne tilhører en koncern, navn på moderenheden og moms- eller skatteregistreringsnummer

Kommune

Kode for foranstaltningen/interventionstypen/sektoren, jf. bilag IX

Specifikt mål (1)

Startdato (2)

Slutdato (3)

Beløb pr. operation under EGFL

Samlet EGFL-beløb til den pågældende støttemodtager

Beløb pr. operation under ELFUL

Samlet ELFUL-beløb til den pågældende støttemodtager

Beløb pr. operation under samfinansiering

Samlet samfinansieringsbeløb til den pågældende støttemodtager

Samlede ELFUL- og samfinansieringsbeløb

Samlet EU-beløb og medfinansieret beløb til den pågældende støttemodtager

50

70

40

110

160

Kode A

20

Kode B

40

25

Kode C

30

Kode D

30

15

BILAG IX

Foranstaltning/interventionstype/sektor som omhandlet i Artikel 58
   (4)

| Kode for foranstaltningen/interventionstypen/sektoren | Navn på foranstaltningen/interventionstypen/sektoren | Formål med foranstaltningen/interventionstypen/sektoren |
| --- | --- | --- |
| | Operationer i form af interventionstyper med direkte betalinger som omhandlet i artikel 16 i forordning (EU) 2021/2115 | |
| | 1. | Ukoblet indkomststøtte |

Kode for foranstaltningen/interventionstypen/sektoren

Navn på foranstaltningen/interventionstypen/sektoren

Formål med foranstaltningen/interventionstypen/sektoren

Operationer i form af interventionstyper med direkte betalinger som omhandlet i artikel 16 i forordning (EU) 2021/2115

1.

I.1

Grundlæggende indkomststøtte med henblik på bæredygtighed

Den grundlæggende indkomststøtte er en arealbetaling, der er afkoblet fra produktionen. Formålet er at støtte at støtte en bæredygtig landbrugsindkomst og modstandsdygtighed i hele Unionen med henblik på at øge fødevaresikkerheden.

I.2

Supplerende omfordelingsindkomststøtte med henblik på bæredygtighed

Den supplerende omfordelingsindkomststøtte med henblik på bæredygtighed er en arealbetaling, der er afkoblet fra produktionen. Formålet er at forbedre fordelingen af direkte betalinger ved at omfordele støtte fra større til mindre eller mellemstore bedrifter.

I.3

Supplerende indkomststøtte til unge landbrugere

Den supplerende indkomststøtte til unge landbrugere er en betaling, der er afkoblet fra produktionen, som giver øget indkomststøtte til unge landbrugere, der etablerer sig for første gang. Formålet er at modernisere landbrugssektoren ved at tiltrække unge mennesker og forbedre deres forretningsudvikling.

I.4

Ordninger til gavn for klimaet og miljøet

Økoordninger er en betaling, der er afkoblet fra produktionen. Målet er at målrette indkomststøtten til landbrugsmetoder til gavn for miljøet, klimaet og dyrevelfærden.

I.5

Betalinger til mindre landbrugere (artikel 28)

Betalingerne til mindre landbrugere er afkoblet fra produktionen og erstatter alle andre direkte betalinger til de pågældende støttemodtagere. Formålet med betalingerne til små landbrugere er at fremme en mere balanceret fordeling af støtten og reducere den administrative byrde for både støttemodtagere, der kun modtager mindre beløb, og forvaltningsmyndigheder.

| 2. | Koblede direkte betalinger |
| --- | --- |

2.

I.6

Koblet indkomststøtte

Koblet indkomststøtte omfatter betalinger pr. hektar eller pr. dyr, der er knyttet til specifikke produktioner. Målet er at forbedre konkurrenceevnen, bæredygtigheden og/eller kvaliteten i visse sektorer og produkter, som er særlig vigtige af sociale, økonomiske eller miljømæssige årsager, og for hvilke der er særlige vanskeligheder.

I.7

Afgrødespecifik betaling for bomuld

Den afgrødespecifikke betaling for bomuld er en koblet betaling, der ydes pr. hektar støtteberettiget bomuldsareal. Det er en obligatorisk ordning for bomuldsproducerende medlemsstater til støtte for bomuldsproduktionen i regioner, hvor den er vigtig for landbrugsøkonomien.

Foranstaltninger som omhandlet i bilag I til forordning (EU) nr. 1307/2013

II.1

Grundbetalingsordningen (afsnit III, kapitel 1, sektion 1, 2, 3 og 5)

Grundbetalingsordningen er en obligatorisk arealbetaling, der er afkoblet fra produktionen på grundlag af betalingsrettigheder, som er tildelt landbrugerne. Formålet er at støtte landbrugernes indkomst, som i gennemsnit ligger betydeligt under den gennemsnitlige indkomst i resten af økonomien.

II.2

Den generelle arealbetalingsordning (artikel 36)

Den generelle arealbetalingsordning er en arealbetaling, der er afkoblet fra produktionen, og som ydes for de støtteberettigede hektar, som landbrugeren har anmeldt. Formålet er at støtte landbrugernes indkomst, som i gennemsnit ligger betydeligt under den gennemsnitlige indkomst i resten af økonomien.

II.3

Omfordelingsbetaling (afsnit III, kapitel 2)

Omfordelingsbetalingen er en afkoblet arealbetaling. Formålet er at støtte små landbrug ved at yde dem yderligere støtte for de første hektar, som de har anmeldt under grundbetalingsordningen.

II.4

Betaling for landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet (afsnit III, kapitel 3)

Forgrønnelse er en afkoblet arealbetaling pr. betalt hektar. Formålet er at iagttage tre landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet: afgrødediversificering, bevarelse af permanente græsarealer og miljømæssige fokusområder på landbrugsarealet.

II.5

Betalinger for områder med naturlige begrænsninger (afsnit III, kapitel 4)

Betalingen til landbrugere er en arealbaseret afkoblet betaling, som ydes i tillæg til grundbetalingen til landbrugerne. Formålet er at yde støtte til landbrugere, hvis bedrifter ligger i et område med naturbetingede begrænsninger.

II.6

Betalinger til unge landbrugere (afsnit III, kapitel 5)

Betalinger til unge landbrugere er en betaling, der er afkoblet fra produktionen, som yder øget indkomststøtte til unge landbrugere, der for nylig har etableret sig for første gang. Formålet er at fremme oprettelse og udvikling af nye økonomiske aktiviteter i landbrugssektoren, som er af afgørende betydning for landbrugets konkurrenceevne i Unionen.

II.7

Frivillig koblet støtte (afsnit IV, kapitel 1)

Frivillig koblet støtte omfatter betalinger pr. hektar eller pr. dyr, der er knyttet til specifikke produktioner. Formålet er at forbedre konkurrenceevnen og bæredygtigheden for sektorer, som er særlig vigtige af økonomiske, sociale eller miljømæssige årsager, og er udsat for særlige vanskeligheder.

II.8

Afgrødespecifik betaling for bomuld (afsnit IV, kapitel 2)

Den afgrødespecifikke betaling for bomuld er en koblet betaling, der ydes pr. hektar støtteberettiget bomuldsareal. Det er en obligatorisk ordning for bomuldsproducerende medlemsstater med henblik på at støtte produktionen i regioner, hvor det er vigtigt for landbrugsøkonomien.

II.9

Ordning for mindre landbrugere (afsnit V)

Ordningen for mindre landbrugere er afkoblet fra produktionen og erstatter alle andre direkte betalinger til de pågældende støttemodtagere. Formålet er at fremme en mere balanceret fordeling af støtten og reducere den administrative byrde for både støttemodtagere, der kun modtager mindre beløb, og forvaltningsmyndigheder.

II.10

Foranstaltninger som omhandlet i bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 73/2009
   (5)

Formålet med disse direkte betalinger er at afkoble støtte fra produktionen af afgrøder og husdyr for at styrke landbrugernes indkomststøtte.

Operationer i form af sektorspecifikke interventioner som omhandlet i artikel 42 i forordning (EU) 2021/2115

III.1

I frugt- og grøntsagssektoren (artikel 49-53)

Formålet er at støtte koncentrationen af udbud, konkurrenceevnen og bæredygtigheden i frugt- og grøntsagssektoren. Det sker gennem producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der er anerkendt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, og driften af operationelle programmer i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/2115. Støttemodtagerne er producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer. Programmerne har en varighed på mellem 3 og 7 år og forvaltes på regnskabsårsbasis. Medlemsstaterne skal godkende hvert eneste program.

III.2

I sektoren for biavlsprodukter (artikel 54, 55 og 56)

Formålet er at støtte biavlere, kvalitet og markedet for biavlsprodukter.

III.3

I vinsektoren (artikel 57-60)

Formålet er at støtte konkurrenceevnen og bæredygtigheden i vinsektoren. Programmerne gennemføres af medlemsstaterne på nationalt plan som led i deres strategiske plan og forvaltes på regnskabsårsbasis. Støttemodtagerne er vinavlere samt vinproducenter og vinhandlere eller sammenslutninger/organisationer heraf. Operationer, der skal godkendes af medlemsstaterne, kan være årlige eller flerårige.

III.4

I humlesektoren (artikel 61 og 62)

Formålet er at støtte koncentrationen af udbud, konkurrenceevnen og bæredygtigheden i humlesektoren gennem producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der er anerkendt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, og driften af operationelle programmer i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/2115. Støttemodtagerne er producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer. Programmerne har en varighed på mellem 3 og 7 år og forvaltes på regnskabsårsbasis. Medlemsstaterne skal godkende hvert eneste program.

III.5

I olivenolie- og spiseolivensektoren (artikel 63, 64 og 65)

Formålet er at støtte koncentrationen af udbud, konkurrenceevnen og bæredygtigheden i olivenolie- og spiseolivensektoren gennem producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer, der er anerkendt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, og driften af operationelle programmer i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/2115. Støttemodtagerne er producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer. Programmerne har en varighed på mellem 3 og 7 år og forvaltes på regnskabsårsbasis. Medlemsstaterne skal godkende hvert eneste program.

III.6

I andre sektorer som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a)-h), k), m), o)-t) og w), i forordning (EU) nr. 1308/2013 og sektorer, der dækker produkterne opført i bilag XIII til forordning (EU) 2021/2115 (artikel 66, 67 og 68).

Formålet er at støtte koncentrationen af udbud, konkurrenceevnen og bæredygtigheden i de tilknyttede sektorer gennem producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der er anerkendt i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013, samt producentgrupper, der er godkendt midlertidigt af medlemsstaterne, og driften af operationelle programmer i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/2115. Støttemodtagerne er producentorganisation, sammenslutninger af producentorganisationer eller producentgrupper. Programmerne har en varighed på mellem 3 og 7 år og forvaltes på regnskabsårsbasis. Medlemsstaterne skal godkende hvert eneste program.

Foranstaltninger som omhandlet i forordning (EU) nr. 1308/2013.

IV.1

Offentlig intervention (kapitel I, sektion 2)

Når markedspriserne for bestemte landbrugsprodukter falder til under et på forhånd fastsat niveau, kan de offentlige myndigheder i medlemsstaterne intervenere for at stabilisere markedet ved at købe overskudsproduktionen, som så kan lagres, indtil priserne stiger igen. Der offentliggøres oplysninger om de aktører, der modtager støtte, dvs. de aktører, fra hvilke der opkøbes produkter.

IV.2

Støtte til privat oplagring (kapitel I, sektion 3)

Formålet med støtten, der ydes, er midlertidigt at bistå producenter af bestemte produkter med betaling af udgifterne til privat oplagring.

IV.3

EU's skoleordning, skolefrugt- og skolemælksordninger (kapitel II, sektion 1)

Formålet med støtten, der ydes, er at støtte uddeling af landbrugsprodukter til børn i vuggestuer/børnehaver og skoler med det formål at få dem til at spise mere frugt og grønt og drikke mere mælk og derved forbedre deres kostvaner.

IV.4

Ekstraordinære foranstaltninger (kapitel I, sektion 1, 2 og 3)

Formålet med de ekstraordinære foranstaltninger efter artikel 219, stk. 1, artikel 220, stk. 1, og artikel 221, stk. 1 og 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 tager sigte på at støtte landbrugsmarkederne i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2021/2116.

IV.5

Støtte til frugt- og grøntsagssektoren (kapitel II, sektion 3)

Producenterne tilskyndes til at blive medlem af producentorganisationer. Disse organisationer modtager støtte til gennemførelse af driftsprogrammer, der er udarbejdet på grundlag af en national strategi. Formålet med støtten er også at udligne indkomstudsving som følge af kriser. Der ydes støtte til kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger, der er fastsat i driftsprogrammer, f.eks.: tilbagekøb fra markedet, grøn høst/undladt høst, salgsfremstød og kommunikation, uddannelsesforanstaltninger, høstforsikring, hjælp til banklån og til dækning af de administrative omkostninger ved oprettelse af gensidige fonde (stabiliseringsfonde ejet af landbrugerne).

IV.6

Støtte til frugt- og grøntsagssektoren (kapitel II, sektion 4)

Formålet med de forskellige former for støtte tager sigte på at bevare balancen på markedet og styrke europæiske vines konkurrenceevne: støtte til salgsfremstød for vin på tredjelandsmarkeder, oplysning om ansvarligt vinforbrug og EU-ordningen om beskyttede oprindelsesbetegnelser (BOB) og beskyttede geografiske betegnelser (BGB), medfinansiering af omkostningerne ved omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer, investeringer i vinbedriftsinfrastruktur, afsætningsredskaber og innovation, støtte til grøn høst, gensidige fonde, høstforsikring og destillation af biprodukter.

IV.7

Overvågning og forvaltning af markedet i olivenolie- og spiseolivensektoren (kapitel II, sektion 2)

Der ydes støtte til treårige arbejdsprogrammer, der skal udfærdiges af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer på et eller flere af følgende områder: overvågning og forvaltning af markedet i olivenolie- og spiseolivensektoren, miljøforbedrende foranstaltninger i forbindelse med olivendyrkning, forbedring af olivensektorens konkurrenceevne ved hjælp af modernisering, kvalitetsforbedrende foranstaltninger i forbindelse med produktionen af olivenolie og spiseoliven, foranstaltninger vedrørende sporbarhed, certificering og beskyttelse af kvaliteten af olivenolie og spiseoliven, formidling af oplysninger om de foranstaltninger, der gennemføres af producentorganisationer, sammenslutninger af producentorganisationer eller brancheorganisationer for at forbedre kvaliteten af olivenolie og spiseoliven.

IV.8

Støtte til biavlssektoren (kapitel II, sektion 5)

Formålet med støtten er at yde støtte til biavlssektoren via biavlsprogrammer med det formål at forbedre produktionen og afsætningen af biavlsprodukter.

IV.9

Støtte til humlesektoren (kapitel II, sektion 6)

Støtte til producentorganisationer i humlesektoren.

Operationer i form af typer af interventioner til udvikling af landdistrikterne som omhandlet i artikel 69 i forordning (EU) 2021/2115

V.1

Miljø-, klima- og andre forvaltningsforpligtelser

Formålet med støtten er at kompensere landbrugere, skovbrugere og andre arealforvaltere for indkomsttab og omkostninger i forbindelse med frivillige miljø- og klimaforpligtelser og andre indgåede forvaltningsforpligtelser, der går videre end de obligatoriske normer, og som bidrager til den fælles landbrugspolitiks specifikke målsætninger, navnlig inden for miljø-, klima- og dyrevelfærdsområdet.

V.2

Naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger

Formålet med støtten er at kompensere landbrugere for alle eller en del af indkomsttabene og omkostningerne i forbindelse med de naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger i det berørte område såsom bjergområder.

V.3

Områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav

Formålet med støtten er at kompensere landbrugere, skovbrugere og andre arealforvaltere for alle eller en del af indkomsttabene og omkostningerne i forbindelse med visse områdespecifikke ulemper i det berørte område, der er pålagt i forbindelse med krav som følge af gennemførelsen af Natura 2000-direktiverne (Rådets direktiv 92/43/EØF (6) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (7)) eller hvad angår landbrugsarealer vandrammedirektivet (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (8)).

V.4

Investeringer, herunder investeringer i kunstvanding

Formålet med støtten er at yde støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver, herunder investeringer i kunstvanding, som bidrager til at opfylde en eller flere af de specifikke målsætninger i den fælles landbrugspolitik.

V.5

Etablering af unge landbrugere, nye landbrugere og virksomheder i landdistrikterne

Formålet med støtten er at yde støtte til etableringen af unge landbrugere, nye landbrugere og, på visse betingelser, virksomheder i landdistrikterne med henblik på at bidrage til opfyldelsen af en eller flere af de specifikke målsætninger i den fælles landbrugspolitik.

V.6

Risikostyringsværktøjer

Formålet med støtten er at fremme risikostyringsværktøjer, der hjælper landbrugerne med at styre produktions- og indkomstrisici i forbindelse med deres landbrugsaktiviteter, som er uden for deres kontrol.

V.7

Samarbejde

Formålet med støtten er at yde støtte til samarbejde med henblik på at bidrage til opfyldelsen af en eller flere af de specifikke målsætninger i den fælles landbrugspolitik. Dette omfatter støtte til samarbejde med henblik på at:

| a) | udarbejde og gennemføre operationelle gruppeoperationer i det europæiske innovationspartnerskab for landbrugets produktivitet og bæredygtighed |
| --- | --- |

a)

udarbejde og gennemføre operationelle gruppeoperationer i det europæiske innovationspartnerskab for landbrugets produktivitet og bæredygtighed

| b) | forberede og gennemføre Leaderprogrammet |
| --- | --- |

b)

forberede og gennemføre Leaderprogrammet

| c) | fremme og støtte anerkendte EU-kvalitetsordninger og nationale kvalitetsordninger og landbrugernes brug af disse |
| --- | --- |

c)

fremme og støtte anerkendte EU-kvalitetsordninger og nationale kvalitetsordninger og landbrugernes brug af disse

| d) | støtte producentsammenslutninger, producentorganisationer eller brancheorganisationer |
| --- | --- |

d)

støtte producentsammenslutninger, producentorganisationer eller brancheorganisationer

| e) | udarbejde og gennemføre strategier for intelligente landsbyer |
| --- | --- |

e)

udarbejde og gennemføre strategier for intelligente landsbyer

| f) | støtte andre samarbejdsformer. |
| --- | --- |

f)

støtte andre samarbejdsformer.

V.8

Videnudveksling og informationsformidling

Formålet med støtten er at yde støtte til videnudveksling og informationsaktioner, der bidrager til en eller flere af de specifikke målsætninger for den fælles landbrugspolitik, specifikt rettet mod beskyttelse af natur, miljø og klima, herunder miljøuddannelse og miljøbevidsthedsaktioner samt udvikling af landdistrikter og lokalsamfund. Sådanne aktioner kan omfatte aktioner til fremme af innovation, uddannelse og rådgivning samt udveksling og formidling af viden og information.

Foranstaltninger som omhandlet i afsnit III, kapitel I, i forordning (EU) nr. 1305/2013

VI.1

Videnoverførsel og informationsaktioner (artikel 14)

Denne foranstaltning vedrører uddannelse og andre typer aktiviteter, som f.eks. workshops, coaching, demonstrationsaktiviteter, informationsaktiviteter, kortvarige udvekslinger vedrørende bedriftsforvaltning inden for landbrug og skovbrug samt besøgsordninger. Formålet er at fremme det menneskelige potentiale hos folk, der er beskæftiget inden for landbrugs-, fødevare- og skovbrugssektoren, og hos arealforvaltere og SMV'er i landdistrikterne.

VI.2

Rådgivningstjenester og bedriftsforvaltnings- og vikarordninger inden for landbrug (artikel 15)

Denne foranstaltning tager sigte på ved hjælp af bedriftsrådgivningstjenester og oprettelse af bedriftsforvaltnings- og vikarordninger at opnå en mere bæredygtig forvaltning og forbedre bedrifters, skovbrugs og SMV'ers økonomiske og miljømæssige resultater. Den tager også sigte på uddannelse af rådgivere.

VI.3

Kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (artikel 16)

Formålet med denne foranstaltning tager sigte på at støtte ny deltagelse af landbrugere i såvel EU-ordninger som nationale og frivillige kvalitetsordninger. Støtten kan dække omkostninger i forbindelse med oplysnings- og reklameaktivitet, som har til formål at gøre forbrugerne opmærksomme på produkter, der produceres inden for rammerne af disse EU-kvalitetsordninger og nationale kvalitetsordninger, og disse produkters særlige karakteristika.

VI.4

Investeringer i fysiske aktiver (artikel 17)

Formålet med denne foranstaltning tager sigte på at forbedre de økonomiske og miljømæssige resultater i bedrifter og virksomheder i landdistrikterne, øge effektiviteten i sektoren for afsætning og forarbejdning af landbrugsprodukter, tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig for at kunne udvikle landbruget og skovbruget, og støtte de ikkekommercielle investeringer, der er nødvendige for at realisere miljømålene.

VI.5

Genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer og katastrofale hændelser og indførelse af passende forebyggende foranstaltninger (artikel 18)

Formålet med denne foranstaltning tager sigte på at forbedre de økonomiske og miljømæssige resultater i bedrifter og virksomheder i landdistrikterne, øge effektiviteten i sektoren for afsætning og forarbejdning af landbrugsprodukter, tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig for at kunne udvikle landbruget og skovbruget, og støtte de ikkekommercielle investeringer, der er nødvendige for at realisere miljømålene.

VI.6

Bedrifts- og erhvervsudvikling (artikel 19)

Denne foranstaltning har til formål at støtte skabelse og udvikling af nye levedygtige økonomiske aktiviteter, som f.eks. nye landbrugsbedrifter, der drives af unge landbrugere, nye virksomheder i landdistrikterne eller udvikling af små bedrifter. Der ydes også støtte til nye eller eksisterende virksomheder med henblik på investering i og udvikling af aktiviteter uden for landbruget, som er nødvendige for at styrke og bevare både landdistrikternes og landbrugernes konkurrenceevne i forbindelse med diversificering af landbrugsaktiviteterne. Der ydes støtte til landbrugere, der er berettiget til støtte i henhold til ordningen for små landbrugere, og som permanent overdrager deres bedrift til en anden landbruger.

VI.7

Basale tjenesteydelser og landsbyfornyelse i landdistrikterne (artikel 20)

Formålet med denne foranstaltning er at støtte tiltag, der stimulerer væksten og fremmer den miljømæssige og socioøkonomiske bæredygtighed i landdistrikterne, navnlig gennem udvikling af lokal infrastruktur (herunder bredbånd, vedvarende energi og social infrastruktur) og lokale basale tjenester og gennem landsbyfornyelse og aktiviteter, der tager sigte på renovering og opgradering af kultur- og naturarv. Denne foranstaltning støtter desuden flytning af aktiviteter og ombygning af bygninger eller anlæg med henblik på at forbedre livskvaliteten eller skabe bedre miljøresultater.

VI.8

Investeringer i udvikling af skovarealer og forbedring af skovenes levedygtighed (artikel 21 og artikel 22-26)

Formålet med denne foranstaltning er at fremme investeringer i udvikling af skovområder, beskyttelse af skove og innovation i forbindelse med skovbrug, skovbrugsteknologi og skovbrugsprodukter med henblik på at fremme vækstpotentialet i landdistrikterne.

VI.9

Skovrejsning og etablering af skovområder (artikel 22)

Formålet med denne underforanstaltning er at yde støtte til skovrejsning og etablering af skovområder både på landbrugsarealer og på andre arealer.

VI.10

Etablering, regenerering eller renovering af skovlandbrugssystemer (artikel 23)

Formålet med denne underforanstaltning er at yde støtte til etablering af skovlandbrugssystemer og landbrugspraksis, hvor der dyrkes træagtige, flerårige afgrøder sammen med andre afgrøder og/eller der holdes dyr på samme areal.

VI.11

Forebyggelse og genopretning af skader på skovene som følge af skovbrande, naturkatastrofer og katastrofale hændelser (artikel 24)

Denne underforanstaltning tager sigte på at forebygge og genoprette skovarealers potentiale (rydning og genplantning) efter brande og andre naturkatastrofer, herunder skadedyr og sygdomme og trusler i forbindelse med klimaforandringer.

VI.12

Investeringer, der forbedrer skovøkosystemernes tilpasningsevne og miljømæssige værdi (artikel 25)

Formålet med denne underforanstaltning er at støtte tiltag, der fremmer skovenes miljømæssige værdi og styrker deres evne til at tilpasse sig til og afbøde klimaforandringer, yde økosystemtjenester og øge skovenes herlighedsværdi til gavn for offentligheden. Det bør sikres, at skovenes miljømæssige værdi øges.

VI.13

Investeringer i skovbrugsteknologier og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter (artikel 26)

Denne foranstaltning tager sigte på at yde støtte til investering i maskiner og/eller udstyr til høst, opskæring, mobilisering og forarbejdning af træer forud for den industrielle savning. Hovedformålet med denne underforanstaltning er at øge skovenes økonomiske værdi.

VI.14

Oprettelse af producentsammenslutninger og organisationer (artikel 27)

Formålet med denne foranstaltning er at yde støtte til oprettelse af producentsammenslutninger og -organisationer, særlig i de første år efter oprettelsen, hvor der afholdes ekstraomkostninger som følge af fælles tiltag til løsning af markedsrelaterede spørgsmål og til styrkelse af forhandlingspositionen, både når det gælder produktion og afsætning (også på lokale markeder).

VI.15

Miljø- og klimavenligt landbrug (artikel 28)

Denne foranstaltning har til formål at tilskynde arealforvaltere til at anvende landbrugsmetoder, der beskytter miljøet, landskabet og naturressourcerne, og som fremmer tilpasningen til og afbødningen af klimaforandringer. Der kan ikke blot ydes støtte til miljømæssige forbedringer af landbrugsmetoder, men også til opretholdelse af eksisterende miljøvenlige metoder.

VI.16

Økologisk landbrug (artikel 29)

Denne foranstaltning tager sigte på at støtte omlægning til og/eller opretholdelse af økologiske landbrugsmetoder for at tilskynde landbrugerne til at deltage i sådanne ordninger og dermed efterkomme samfundets krav om anvendelse af miljøvenlige metoder.

VI.17

Natura 2000 og betalinger i henhold til vandrammedirektivet (artikel 30)

Formålet med denne foranstaltning er at yde støtte i form af kompensation til støttemodtagere i de berørte områder, der står over for særlige udfordringer som følge af specifikke krav, der følger af gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF, direktiv 2009/147/EF og direktiv 2000/60/EF, sammenlignet med landbrugere og skovbrugere i andre områder.

VI.18

Betalinger til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger (artikel 31)

Formålet med denne foranstaltning er at yde støtte til landbrugere i områder med specifikke begrænsninger, f.eks. i bjergområder, eller andre væsentlige naturbetingede eller specifikke begrænsninger.

VI.19

Dyrevelfærd (artikel 33)

Formålet med denne foranstaltning er at yde betalinger til landbrugere, der frivilligt påtager sig at gennemføre operationer, som omfatter en eller flere forpligtelser på dyrevelfærdsområdet.

VI.20

Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse (artikel 34)

Formålet med denne foranstaltning er at fremme en bæredygtig forvaltning og forbedring af skove og træbevoksede områder, herunder opretholdelse og fremme af biodiversiteten, vand- og jordressourcer og bekæmpelse af klimaforandringer, og at bevare skovenes genetiske ressourcer, f.eks. gennem udvikling af forskellige typer skove med henblik på tilpasning til de lokale forhold.

VI.21

Samarbejde (artikel 35)

Formålet med denne foranstaltning er at fremme samarbejde, der har deltagelse af mindst to enheder, for bl.a. at tilskynde til: gennemførelsen af pilotprojekter, udvikling af nye produkter, metoder, processer og teknologier i landbrugs-, skovbrugs- og fødevaresektoren, udvikling/markedsføring af turisttjenesteydelser, etablering og udvikling af korte forsyningskæder og lokale markeder, gennemførelse af fælles bestræbelser/metoder vedrørende miljø/klimaforandringer, gennemførelse af projekter, der tager sigte på bæredygtig tilvejebringelse af biomasse, gennemførelse af lokale udviklingsstrategier (ikke LEADER), udarbejdelse af skovforvaltningsplaner, og diversificering til »sociale« landbrugsaktiviteter.

VI.22

Risikostyring (artikel 36)

Denne foranstaltning er et nyt risikoforvaltningsværktøj, som er en videreudvikling af de muligheder, der allerede findes for at yde støtte til forsikringer og gensidige fonde via medlemsstaternes nationale bevillingsramme for direkte betalinger med henblik på at hjælpe landbrugere, der står over for stadigt mere alvorlige økonomiske og miljømæssige risici. Foranstaltningen indfører også et indkomststabiliseringsredskab med henblik på at yde støtte til landbrugere, der oplever et voldsomt fald i deres indkomst.

VI.22a

Ekstraordinær, midlertidig støtte til landbrugere og SMV'er, der er særlig hårdt ramt af covid-19-krisen (artikel 39b)

Formålet med denne foranstaltning er at yde midlertidig støtte til landbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som følge af covid-19-krisen.

VI.22b

Ekstraordinær midlertidig støtte til landbrugere og SMV'er, som er særlig påvirket af Ruslands invasion af Ukraine (artikel 39c)

Formålet med denne foranstaltning er at yde midlertidig støtte til landbrugere og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som følge af Ruslands invasion af Ukraine.

VI.23

Finansiering af supplerende nationale direkte betalinger i Kroatien (artikel 40)

Formålet med denne foranstaltning er at tilbyde landbrugere i Kroatien, der er berettiget til supplerende nationale direkte betalinger, en tillægsbetaling inden for rammerne af ELFUL.

VI.24

Støtte til lokaludvikling under LEADER (lokaludvikling styret af lokalsamfundet) (artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (9))

Formålet med denne foranstaltning er at bibeholde LEADER som et integreret værktøj til territorial udvikling på subregionalt (»lokalt«) plan med henblik på at bidrage direkte til en afbalanceret territorial udvikling, hvilket er et af landdistriktsudviklingspolitikkens overordnede mål.

VI.25

Teknisk bistand (artikel 51-54)

Formålet med denne foranstaltning er at give medlemsstaterne mulighed for at yde teknisk bistand til støtte for aktioner, der har til formål at opbygge den administrative kapacitet, som er nødvendig for forvaltningen af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene). Disse aktioner kan vedrøre forberedelse, forvaltning, overvågning, evaluering, information og kommunikation, netværksarbejde, tvistbilæggelse og kontrol og revision af landdistriktsprogrammer.

VII.1

Foranstaltninger som omhandlet i forordning (EU) nr. 228/2013

POSEI er særlige foranstaltninger, hvorunder der tages hensyn til de begrænsninger, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi som krævet i traktatens artikel 349. Den består af to hovedelementer: den særlige forsyningsordning og støtte til lokal produktion. Den særlige forsyningsordning tager sigte på at udligne de ekstraomkostninger, der opstår ved forsyning med uundværlige produkter som følge af disse regioners afsides beliggenhed (gennem støtte til produkter fra EU og fritagelse for importtold for produkter fra tredjelande). Støtten til den lokale produktion tager sigte på at udvikle det lokale landbrug (direkte betalinger og markedsforanstaltninger). POSEI giver også mulighed for finansiering af plantesundhedsprogrammer.

VIII.1

Foranstaltninger som omhandlet i forordning (EU) nr. 229/2013

Ordningen for de mindre øer i Det Ægæiske Hav ligner POSEI-ordningen, men har ikke samme retsgrundlag i traktaten og er mindre omfattende. Den omfatter både en særlig forsyningsordning (som dog er begrænset til støtte til produkter fra EU) og støtte til den lokale landbrugsproduktion bestående af supplerende betalinger for specifikt definerede lokale produkter.

IX.1

Oplysningskampagner og salgsfremstød som omhandlet i forordning (EU) nr. 1144/2014

De oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter og visse landbrugsfødevarer, der gennemføres på det indre marked eller i tredjelande, og som er nævnt i forordning (EU) nr. 1144/2014, kan helt eller delvis finansieres over EU-budgettet på de betingelser, der er fastsat i nævnte forordning. Foranstaltningerne gennemføres som led i et program for oplysningskampagner og salgsfremstød.

---

(1)  Operationens specifikke mål skal svare til en eller flere af målsætningerne, der er fastsat i den relevante EU-lovgivning for den pågældende operation som beskrevet i bilag IX. Navnlig skal de specifikke mål for en operation i henhold til forordning (EU) 2021/2115 svare til de specifikke mål, der er fastsat i samme forordnings artikel 6, og være i overensstemmelse med medlemsstatens strategiske plan under den fælles landbrugspolitik. Desuden skal de specifikke mål for en operation efter forordning (EU) nr. 1305/2013, (EU) nr. 1307/2013 og (EU) nr. 1308/2013 svare til målsætningerne i artikel 110, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013 (for yderligere vejledning henvises medlemsstaterne til den tekniske håndbog om overvågnings- og evalueringsrammen for den fælles landbrugspolitik 2014-2020).

1

(2)  Oplysningerne om start- og slutdatoen for interventioner i form af direkte betalinger, interventioner til udvikling af landdistrikter, interventioner med hensyn til naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger og til områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav, samt foranstaltninger efter forordning (EU) nr. 228/2013 og forordning (EU) nr. 229/2013, er ikke relevante, da disse foranstaltninger og interventionsoperationer er årlige.

2

(3)  Oplysningerne om slutdatoen for interventioner i form af direkte betalinger, interventioner til udvikling af landdistrikter, interventioner med hensyn til naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger og til områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav, samt foranstaltninger efter forordning (EU) nr. 228/2013 og forordning (EU) nr. 229/2013, er ikke relevante, da disse foranstaltninger og interventionsoperationer er årlige.

3

Til offentliggørelse af følgende oplysninger:

| a) | udgifter, der er afholdt, og betalinger, der er foretaget til støtteordninger i medfør af forordning (EU) nr. 1307/2013 for kalenderåret 2022 og tidligere |
| --- | --- |

a)

udgifter, der er afholdt, og betalinger, der er foretaget til støtteordninger i medfør af forordning (EU) nr. 1307/2013 for kalenderåret 2022 og tidligere

| b) | for foranstaltninger, der er gennemført i medfør af forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 229/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1144/2014, frem til den 31. december 2022 |
| --- | --- |

b)

for foranstaltninger, der er gennemført i medfør af forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 229/2013, (EU) nr. 1308/2013 og (EU) nr. 1144/2014, frem til den 31. december 2022

| c) | for støtteordninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), og artikel 5, stk. 7, i forordning (EU) 2021/2115, for så vidt angår afholdte udgifter og foretagne betalinger for operationer, der er gennemført i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger og |
| --- | --- |

c)

for støtteordninger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), og artikel 5, stk. 7, i forordning (EU) 2021/2115, for så vidt angår afholdte udgifter og foretagne betalinger for operationer, der er gennemført i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 efter den 31. december 2022 og indtil udløbet af disse støtteordninger og

| d) | betalinger, der er foretaget af betalingsorganerne inden for rammerne af gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikter i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013
  kun de oplysninger, der er foreskrevet i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013, offentliggøres i denne tabel, og de øvrige kolonner udfyldes ikke eller mærkes med N/A. |
| --- | --- |

d)

betalinger, der er foretaget af betalingsorganerne inden for rammerne af gennemførelsen af programmer for udvikling af landdistrikter i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013

kun de oplysninger, der er foreskrevet i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013, offentliggøres i denne tabel, og de øvrige kolonner udfyldes ikke eller mærkes med N/A.

(4)  Og yderligere støtteforanstaltninger, der skal vedtages i henhold til artikel 39, stk. 2, i traktaten og/eller forordning (EU) nr. 1308/2013.

4

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 af 19. januar 2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005, (EF) nr. 247/2006, (EF) nr. 378/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16).

5

(6)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

9

---