# Úřední věstník L 96/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 96 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 665. dubna 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 96

České vydání

Právní předpisy

Ročník 665. dubna 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/735 ze dne 30. ledna 2023 kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760, pokud jde o požadavek na předkládání faktur ke stanovení referenčního množství a vyjasnění některých otázek týkajících se elektronického systému pro registraci a identifikaci hospodářských subjektů za účelem vydávání licencí (LORI) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/736 ze dne 31. března 2023 o stanovení technických podrobností uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii než s TTF | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/737 ze dne 4. dubna 2023, kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19 | 9 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/738 ze dne 4. dubna 2023, kterým se opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19 | 45 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/739 ze dne 4. dubna 2023, kterým se stanoví mimořádná podpora pro odvětví obilovin a olejnatých semen v Bulharsku, Polsku a Rumunsku | 80 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/740 ze dne 4. dubna 2023 o harmonizovaných normách pro hračky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES | 85 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/735 ze dne 30. ledna 2023 kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760, pokud jde o požadavek na předkládání faktur ke stanovení referenčního množství a vyjasnění některých otázek týkajících se elektronického systému pro registraci a identifikaci hospodářských subjektů za účelem vydávání licencí (LORI)

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/736 ze dne 31. března 2023 o stanovení technických podrobností uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii než s TTF

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/737 ze dne 4. dubna 2023, kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19

9

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/738 ze dne 4. dubna 2023, kterým se opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19

45

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/739 ze dne 4. dubna 2023, kterým se stanoví mimořádná podpora pro odvětví obilovin a olejnatých semen v Bulharsku, Polsku a Rumunsku

80

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/740 ze dne 4. dubna 2023 o harmonizovaných normách pro hračky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES

85

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2023/334 ze dne 2. února 2023, kterým se mění přílohy II a V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro klothianidin a thiamethoxam v některých produktech a na jejich povrchu ( Úř. věst. L 47, 15.2.2023 ) | 89 |

Opravy

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2023/334 ze dne 2. února 2023, kterým se mění přílohy II a V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro klothianidin a thiamethoxam v některých produktech a na jejich povrchu ( Úř. věst. L 47, 15.2.2023 )

( Úř. věst. L 47, 15.2.2023 )

89

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/735

ze dne 30. ledna 2023

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760, pokud jde o požadavek na předkládání faktur ke stanovení referenčního množství a vyjasnění některých otázek týkajících se elektronického systému pro registraci a identifikaci hospodářských subjektů za účelem vydávání licencí (LORI)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 186 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 (2) doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o pravidla pro správu dovozních a vývozních celních kvót pro zemědělské produkty podléhající licencím. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 (2) doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o pravidla pro správu dovozních a vývozních celních kvót pro zemědělské produkty podléhající licencím.

| (2) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 předloží hospodářské subjekty fakturu orgánu vydávajícímu licence za účelem stanovení příslušného referenčního množství. Jelikož se pro stanovení referenčního množství dosud využívalo přechodného ustanovení v čl. 26 prvním pododstavci uvedeného nařízení v přenesené pravomoci, nebylo dotčené ustanovení uplatněno. Vzhledem k tomu, že se další prvky správy celních kvót zavedené uvedeným nařízením v přenesené pravomoci ukázaly být účinné, a aby se snížila administrativní zátěž hospodářských subjektů a orgánů vydávajících licence, je vhodné zrušit povinnost hospodářských subjektů předložit fakturu orgánu vydávajícímu licence za účelem stanovení příslušného referenčního množství. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 předloží hospodářské subjekty fakturu orgánu vydávajícímu licence za účelem stanovení příslušného referenčního množství. Jelikož se pro stanovení referenčního množství dosud využívalo přechodného ustanovení v čl. 26 prvním pododstavci uvedeného nařízení v přenesené pravomoci, nebylo dotčené ustanovení uplatněno. Vzhledem k tomu, že se další prvky správy celních kvót zavedené uvedeným nařízením v přenesené pravomoci ukázaly být účinné, a aby se snížila administrativní zátěž hospodářských subjektů a orgánů vydávajících licence, je vhodné zrušit povinnost hospodářských subjektů předložit fakturu orgánu vydávajícímu licence za účelem stanovení příslušného referenčního množství.

| (3) | V souladu s čl. 13 odst. 12 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 oznámí hospodářské subjekty příslušnému orgánu vydávajícímu licence veškeré změny, které mají vliv na jeho záznam v systému pro registraci a identifikaci hospodářských subjektů za účelem vydávání licencí (LORI), do deseti kalendářních dnů ode dne, k němuž tyto změny vstoupily v platnost. Vzhledem k délce provádění těchto změn a tomu, že pro hospodářské subjekty je obtížné o nich informovat včas, by tato lhůta měla být prodloužena. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 13 odst. 12 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 oznámí hospodářské subjekty příslušnému orgánu vydávajícímu licence veškeré změny, které mají vliv na jeho záznam v systému pro registraci a identifikaci hospodářských subjektů za účelem vydávání licencí (LORI), do deseti kalendářních dnů ode dne, k němuž tyto změny vstoupily v platnost. Vzhledem k délce provádění těchto změn a tomu, že pro hospodářské subjekty je obtížné o nich informovat včas, by tato lhůta měla být prodloužena.

| (4) | Měla by být navíc vyjasněna nesrovnalost v čl. 3 odst. 5 a čl. 13 odst. 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760, pokud jde o povinnost předchozí registrace hospodářských subjektů, která v souladu s čl. 9 odst. 9 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci není v případě pozastavení uplatňování požadavku na referenční množství vyžadována. |
| --- | --- |

(4)

Měla by být navíc vyjasněna nesrovnalost v čl. 3 odst. 5 a čl. 13 odst. 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760, pokud jde o povinnost předchozí registrace hospodářských subjektů, která v souladu s čl. 9 odst. 9 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci není v případě pozastavení uplatňování požadavku na referenční množství vyžadována.

| (5) | Článek 14 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 stanoví pravidla týkající se stížností na neoprávněnou registraci hospodářského subjektu. Úlohy orgánů vydávajících licence v členském státě, v němž je kontrolovaný hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH, a členského státu, který obdržel stížnost, by měly být stanoveny tak, aby kontrolu provedl členský stát, v němž je kontrolovaný hospodářský subjekt usazen. |
| --- | --- |

(5)

Článek 14 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 stanoví pravidla týkající se stížností na neoprávněnou registraci hospodářského subjektu. Úlohy orgánů vydávajících licence v členském státě, v němž je kontrolovaný hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH, a členského státu, který obdržel stížnost, by měly být stanoveny tak, aby kontrolu provedl členský stát, v němž je kontrolovaný hospodářský subjekt usazen.

| (6) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 se mění takto:

| 1) | Článek 10 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Hospodářský subjekt zajistí, aby potvrzený výtisk celního prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu v Unii, které používá ke stanovení referenčního množství, obsahovalo číslo faktury uvedené v článku 145 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.“
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 10 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Hospodářský subjekt zajistí, aby potvrzený výtisk celního prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu v Unii, které používá ke stanovení referenčního množství, obsahovalo číslo faktury uvedené v článku 145 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.“

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Orgány vydávající licence porovnají informace uvedené v dovozních licencích a v celních prohlášeních. Doklady nesmí obsahovat nesrovnalosti, pokud jde o totožnost dovozce nebo deklaranta a popis produktu. Tyto dokumenty se ověřují na základě analýzy rizik provedené členskými státy.“
  ; |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Orgány vydávající licence porovnají informace uvedené v dovozních licencích a v celních prohlášeních. Doklady nesmí obsahovat nesrovnalosti, pokud jde o totožnost dovozce nebo deklaranta a popis produktu. Tyto dokumenty se ověřují na základě analýzy rizik provedené členskými státy.“

| c) | odstavec 4 se zrušuje; |
| --- | --- |

c)

odstavec 4 se zrušuje;

| 2) | Článek 13 se mění takto:






  a) | v odstavci 12 se první věta nahrazuje tímto:

  „Hospodářský subjekt oznámí příslušnému orgánu vydávajícímu licence veškeré změny, které mají vliv na jeho záznam v systému LORI, do třiceti kalendářních dnů ode dne, k němuž tyto změny vstoupily v platnost.“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 13 se mění takto:

a)

v odstavci 12 se první věta nahrazuje tímto:

„Hospodářský subjekt oznámí příslušnému orgánu vydávajícímu licence veškeré změny, které mají vliv na jeho záznam v systému LORI, do třiceti kalendářních dnů ode dne, k němuž tyto změny vstoupily v platnost.“;

| b) | v odstavci 13 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Komise pozastaví uplatňování požadavku na předchozí registraci hospodářských subjektů v elektronickém systému LORI, pokud bylo podle čl. 9 odst. 9 pozastaveno uplatňování požadavku na referenční množství.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 13 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Komise pozastaví uplatňování požadavku na předchozí registraci hospodářských subjektů v elektronickém systému LORI, pokud bylo podle čl. 9 odst. 9 pozastaveno uplatňování požadavku na referenční množství.“;

| 3) | V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pokud orgán vydávající licence v členském státě, v němž je stěžovatel usazen, zjistí, že stížnost je opodstatněná, provede následně kontroly, které považuje za vhodné. Je-li kontrolovaný hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH v jiném členském státě než orgán vydávající licence, který stížnost obdržel, poskytne tento orgán vydávající licence potřebnou pomoc orgánu vydávajícímu licence v členském státě, v němž je hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH, a který kontrolu provede v řádném termínu. Výsledek kontroly zaznamená orgán vydávající licence v členském státě, v němž je dotčený hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH, v elektronickém systému LORI jako součást jeho záznamu v systému LORI.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pokud orgán vydávající licence v členském státě, v němž je stěžovatel usazen, zjistí, že stížnost je opodstatněná, provede následně kontroly, které považuje za vhodné. Je-li kontrolovaný hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH v jiném členském státě než orgán vydávající licence, který stížnost obdržel, poskytne tento orgán vydávající licence potřebnou pomoc orgánu vydávajícímu licence v členském státě, v němž je hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH, a který kontrolu provede v řádném termínu. Výsledek kontroly zaznamená orgán vydávající licence v členském státě, v němž je dotčený hospodářský subjekt usazen a registrován pro účely DPH, v elektronickém systému LORI jako součást jeho záznamu v systému LORI.“

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. ledna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/760 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o pravidla pro správu dovozních a vývozních celních kvót podléhajících licencím, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o složení jistoty v rámci správy celních kvót (Úř. věst. L 185, 12.6.2020, s. 1).

2

---

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/736

ze dne 31. března 2023

o stanovení technických podrobností uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii než s TTF

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/2578 (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2022/2578 , kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů Unie a hospodářství před nadměrně vysokými cenami (dále jen „nařízení o mechanismu korekce trhu“), zřizuje dočasný mechanismus korekce trhu pro pokyny zadané k obchodování s deriváty Title Transfer Facility (TTF) a s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy se splatností mezi jedním měsícem a jedním rokem. To znamená, že mechanismus korekce trhu se vztahuje na jakýkoli komoditní derivát obchodovaný na regulovaném trhu, jehož podkladovým aktivem je transakce s plynem v jakémkoli virtuálním obchodním místě v Unii. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2022/2578 , kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů Unie a hospodářství před nadměrně vysokými cenami (dále jen „nařízení o mechanismu korekce trhu“), zřizuje dočasný mechanismus korekce trhu pro pokyny zadané k obchodování s deriváty Title Transfer Facility (TTF) a s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy se splatností mezi jedním měsícem a jedním rokem. To znamená, že mechanismus korekce trhu se vztahuje na jakýkoli komoditní derivát obchodovaný na regulovaném trhu, jehož podkladovým aktivem je transakce s plynem v jakémkoli virtuálním obchodním místě v Unii.

| (2) | Podle článku 1 nařízení o mechanismu korekce trhu se mechanismus korekce trhu vztahuje na pokyny zadané k obchodování s deriváty TTF a s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy nacházejícími se v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 1 nařízení o mechanismu korekce trhu se mechanismus korekce trhu vztahuje na pokyny zadané k obchodování s deriváty TTF a s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy nacházejícími se v Unii.

| (3) | Nařízení o mechanismu korekce trhu stanoví technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu pouze pro pokyny zadané pro deriváty TTF, nikoli pro pokyny zadané pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. Důvodem byla naléhavá potřeba uplatnit mechanismus korekce trhu na deriváty TTF, které jsou na evropských trzích s plynem běžně považovány za standardní zástupný ukazatel cen, a i to, že uplatnění mechanismu korekce trhu na pokyny pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy vyžadovalo další přípravu. Nařízení o mechanismu korekce trhu proto zmocňuje Komisi k přijetí prováděcího aktu, který stanoví technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s těmito jinými virtuálními obchodními místy, zejména pokud jde o výskyt události vyžadující korekci trhu a uplatňování dynamického nabídkového limitu ve vztahu k těmto derivátům. Nařízení o mechanismu korekce trhu rovněž zmocňuje Komisi k výjimečnému vyloučení určitých derivátů z derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení o mechanismu korekce trhu stanoví technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu pouze pro pokyny zadané pro deriváty TTF, nikoli pro pokyny zadané pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. Důvodem byla naléhavá potřeba uplatnit mechanismus korekce trhu na deriváty TTF, které jsou na evropských trzích s plynem běžně považovány za standardní zástupný ukazatel cen, a i to, že uplatnění mechanismu korekce trhu na pokyny pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy vyžadovalo další přípravu. Nařízení o mechanismu korekce trhu proto zmocňuje Komisi k přijetí prováděcího aktu, který stanoví technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s těmito jinými virtuálními obchodními místy, zejména pokud jde o výskyt události vyžadující korekci trhu a uplatňování dynamického nabídkového limitu ve vztahu k těmto derivátům. Nařízení o mechanismu korekce trhu rovněž zmocňuje Komisi k výjimečnému vyloučení určitých derivátů z derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy.

| (4) | Stanovení technických podrobností uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty navázané na tato jiná virtuální obchodní místa, jakož i případné vyloučení určitých derivátů z působnosti mechanismu korekce trhu mezi deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy, by mělo vycházet z kritérií zakotvených v čl. 9 odst. 2 nařízení o mechanismu korekce trhu, konkrétně z likvidity a dostupnosti informací o cenách derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy, stejně jako z dopadu, který by rozšíření mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy mělo na toky plynu uvnitř Unie a bezpečnost dodávek, jakož i na stabilitu finančních trhů. Toto stanovení a případné vyloučení by mělo být rovněž podloženo zprávami o posouzení účinků podle čl. 8 odst. 2 nařízení o mechanismu korekce trhu, které ACER a ESMA předložily do 1. března 2023. |
| --- | --- |

(4)

Stanovení technických podrobností uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty navázané na tato jiná virtuální obchodní místa, jakož i případné vyloučení určitých derivátů z působnosti mechanismu korekce trhu mezi deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy, by mělo vycházet z kritérií zakotvených v čl. 9 odst. 2 nařízení o mechanismu korekce trhu, konkrétně z likvidity a dostupnosti informací o cenách derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy, stejně jako z dopadu, který by rozšíření mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy mělo na toky plynu uvnitř Unie a bezpečnost dodávek, jakož i na stabilitu finančních trhů. Toto stanovení a případné vyloučení by mělo být rovněž podloženo zprávami o posouzení účinků podle čl. 8 odst. 2 nařízení o mechanismu korekce trhu, které ACER a ESMA předložily do 1. března 2023.

| (5) | Mechanismus korekce trhu pro deriváty TTF se aktivuje, když nastane událost vyžadující korekci trhu, tj. když vypořádací cena derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci, kterou zveřejňuje společnost ICE Endex B.V., překročí 180 EUR/MWh a po dobu tří pracovních dnů je o 35 EUR vyšší než referenční cena. Mechanismus korekce trhu pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii by měl být aktivován ve stejném okamžiku, kdy nastane tatáž událost vyžadující korekci trhu. Je tomu tak ze dvou hlavních důvodů. Za prvé, ve srovnání s derivátem TTF je mnoho derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy než s TTF méně likvidních. Pokud by aktivace mechanismu korekce trhu byla založena na nelikvidních futures, mohl by být mechanismus náchylný k manipulaci a vést ke zbytečným nebo opožděným aktivacím. Za druhé, pokud by byl mechanismus korekce trhu aktivován pouze pro deriváty některých virtuálních obchodních míst, mohlo by se obchodování přesunout na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy, což by mohlo vést k narušení trhů s energií nebo finančních trhů Unie, například v podobě arbitráže mezi korigovanými a nekorigovanými deriváty prováděné účastníky trhu, v neprospěch spotřebitelů. S tímto hodnocením se ztotožňuje i hodnotící zpráva ACER, která uvádí, že i mechanismus korekce trhu pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii by měl být podle čl. 4 odst. 1 nařízení o mechanismu korekce trhu aktivován na základě vypořádací ceny derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci. |
| --- | --- |

(5)

Mechanismus korekce trhu pro deriváty TTF se aktivuje, když nastane událost vyžadující korekci trhu, tj. když vypořádací cena derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci, kterou zveřejňuje společnost ICE Endex B.V., překročí 180 EUR/MWh a po dobu tří pracovních dnů je o 35 EUR vyšší než referenční cena. Mechanismus korekce trhu pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii by měl být aktivován ve stejném okamžiku, kdy nastane tatáž událost vyžadující korekci trhu. Je tomu tak ze dvou hlavních důvodů. Za prvé, ve srovnání s derivátem TTF je mnoho derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy než s TTF méně likvidních. Pokud by aktivace mechanismu korekce trhu byla založena na nelikvidních futures, mohl by být mechanismus náchylný k manipulaci a vést ke zbytečným nebo opožděným aktivacím. Za druhé, pokud by byl mechanismus korekce trhu aktivován pouze pro deriváty některých virtuálních obchodních míst, mohlo by se obchodování přesunout na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy, což by mohlo vést k narušení trhů s energií nebo finančních trhů Unie, například v podobě arbitráže mezi korigovanými a nekorigovanými deriváty prováděné účastníky trhu, v neprospěch spotřebitelů. S tímto hodnocením se ztotožňuje i hodnotící zpráva ACER, která uvádí, že i mechanismus korekce trhu pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii by měl být podle čl. 4 odst. 1 nařízení o mechanismu korekce trhu aktivován na základě vypořádací ceny derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci.

| (6) | Při výskytu události vyžadující korekci trhu stanoví nařízení o mechanismu korekce trhu dynamický nabídkový limit, podle něhož by organizátoři regulovaného trhu neměli přijímat a účastníci trhu s deriváty TTF by neměli zadávat pokyny pro deriváty TTF, jejichž platnost má skončit v období od data skončení platnosti derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci do data skončení platnosti derivátu TTF s plněním v následujícím roce s cenami ve výši 35 EUR/MWh nad referenční cenou, kterou ACER zveřejnila předchozí den. Tento dynamický nabídkový limit je vhodný i pro pokyny pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy a nevyžaduje úpravy. Stejně jako u derivátů TTF představuje prémie za bezpečnost dodávek ve výši 35 EUR/MWh průměrný rozdíl mezi referenční cenou a cenou měsíčních futures pro řadu derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy v létě 2022 a odráží náklady na možné přetížení infrastruktury při přepravě plynu z terminálu LNG do kontinentální Evropy v jiných regionech Unie. Uplatňování stejného bezpečnostního stropu pro všechny deriváty virtuálních obchodních míst by navíc mělo omezit riziko nepřiměřeného přesunu obchodování mezi virtuálními obchodními místy a riziko narušení rovných podmínek při získávání LNG mezi různými regiony v rámci Unie, což by mohlo vést k roztříštěnosti trhů uvnitř Unie. ACER ve své hodnotící zprávě souhlasí s tím, že dynamický nabídkový limit, který se vztahuje na pokyny pro deriváty TTF, je vhodný i pro pokyny pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. |
| --- | --- |

(6)

Při výskytu události vyžadující korekci trhu stanoví nařízení o mechanismu korekce trhu dynamický nabídkový limit, podle něhož by organizátoři regulovaného trhu neměli přijímat a účastníci trhu s deriváty TTF by neměli zadávat pokyny pro deriváty TTF, jejichž platnost má skončit v období od data skončení platnosti derivátu TTF s plněním v následujícím měsíci do data skončení platnosti derivátu TTF s plněním v následujícím roce s cenami ve výši 35 EUR/MWh nad referenční cenou, kterou ACER zveřejnila předchozí den. Tento dynamický nabídkový limit je vhodný i pro pokyny pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy a nevyžaduje úpravy. Stejně jako u derivátů TTF představuje prémie za bezpečnost dodávek ve výši 35 EUR/MWh průměrný rozdíl mezi referenční cenou a cenou měsíčních futures pro řadu derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy v létě 2022 a odráží náklady na možné přetížení infrastruktury při přepravě plynu z terminálu LNG do kontinentální Evropy v jiných regionech Unie. Uplatňování stejného bezpečnostního stropu pro všechny deriváty virtuálních obchodních míst by navíc mělo omezit riziko nepřiměřeného přesunu obchodování mezi virtuálními obchodními místy a riziko narušení rovných podmínek při získávání LNG mezi různými regiony v rámci Unie, což by mohlo vést k roztříštěnosti trhů uvnitř Unie. ACER ve své hodnotící zprávě souhlasí s tím, že dynamický nabídkový limit, který se vztahuje na pokyny pro deriváty TTF, je vhodný i pro pokyny pro deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy.

| (7) | Komise je toho názoru, že mechanismus korekce trhu by se měl bez výjimky vztahovat na všechny deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. ACER a ESMA ve svých zprávách o posouzení účinků potvrdily stanovisko Komise, že začlenění jiných virtuálních obchodních míst nevede k významným negativním účinkům na finanční trhy nebo trhy s plynem. ACER a ESMA shodně uvedly, že rozšíření mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy může přinést omezené dodatečné výhody, že většina těchto derivátů nemá dostatečnou likviditu a že některým ústředním clearingovým protistranám mohou vzniknout dodatečné náklady na změnu jejich procesu řízení selhání. Vzhledem k provádění nařízení o mechanismu korekce trhu však ACER i ESMA souhlasily se závěrem Komise, že uplatňování mechanismu korekce trhu na všechny deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy nevede k významným negativním účinkům na finanční trhy nebo trhy s plynem. Ve svém hodnocení a v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení o mechanismu korekce trhu Komise analyzovala zejména následující kritéria. |
| --- | --- |

(7)

Komise je toho názoru, že mechanismus korekce trhu by se měl bez výjimky vztahovat na všechny deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. ACER a ESMA ve svých zprávách o posouzení účinků potvrdily stanovisko Komise, že začlenění jiných virtuálních obchodních míst nevede k významným negativním účinkům na finanční trhy nebo trhy s plynem. ACER a ESMA shodně uvedly, že rozšíření mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy může přinést omezené dodatečné výhody, že většina těchto derivátů nemá dostatečnou likviditu a že některým ústředním clearingovým protistranám mohou vzniknout dodatečné náklady na změnu jejich procesu řízení selhání. Vzhledem k provádění nařízení o mechanismu korekce trhu však ACER i ESMA souhlasily se závěrem Komise, že uplatňování mechanismu korekce trhu na všechny deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy nevede k významným negativním účinkům na finanční trhy nebo trhy s plynem. Ve svém hodnocení a v souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení o mechanismu korekce trhu Komise analyzovala zejména následující kritéria.

| (8) | Zaprvé, informace o cenách derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy, na něž se vztahuje tento prováděcí akt, jsou snadno dostupné, protože s těmito deriváty se obchoduje na regulovaných trzích, které pravidelně poskytují informace o cenách. |
| --- | --- |

(8)

Zaprvé, informace o cenách derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy, na něž se vztahuje tento prováděcí akt, jsou snadno dostupné, protože s těmito deriváty se obchoduje na regulovaných trzích, které pravidelně poskytují informace o cenách.

| (9) | Za druhé, nedostatečná likvidita některých derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy nevede v praxi k významným problémům při provádění, protože Komise záměrně zvolila jako spouštěcí mechanismus pro aktivaci mechanismu korekce trhu pro jiná virtuální obchodní místa vysoce likvidní měsíční futures TTF. |
| --- | --- |

(9)

Za druhé, nedostatečná likvidita některých derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy nevede v praxi k významným problémům při provádění, protože Komise záměrně zvolila jako spouštěcí mechanismus pro aktivaci mechanismu korekce trhu pro jiná virtuální obchodní místa vysoce likvidní měsíční futures TTF.

| (10) | Za třetí, rozšíření na deriváty spojené s jinými uzly pravděpodobně nebude mít žádný výrazně negativní dopad na bezpečnost dodávek. Je tomu tak proto, že hlavní nástroj pro předcházení problémům se zabezpečením dodávek, tedy prémie zahrnutá do nabídkového limitu (navýšení oproti tržním cenám LNG, nebo „bezpečnostní strop“ podle 19. bodu odůvodnění nařízení o mechanismu korekce trhu), se bude vztahovat na všechny deriváty a zajistí, aby mechanismus korekce trhu nenarušoval schopnost Unie obstarat si LNG. Je také nepravděpodobné, že by prodloužení mělo jakýkoli výrazně negativní dopad na toky plynu uvnitř EU, a to z důvodu dočasného uplatňování mechanismu korekce trhu a skutečnosti, že toky plynu uvnitř Unie jsou výsledkem složitého souboru pozic, které vyplývají nejen ze smluv o derivátech, ale také z mnoha dalších dopadů, které nejsou ovlivněny mechanismem korekce trhu, jako např. dlouhodobé závazky na dodávky, krátkodobé a spotové obchody a transakce uzavřené mimo burzu. |
| --- | --- |

(10)

Za třetí, rozšíření na deriváty spojené s jinými uzly pravděpodobně nebude mít žádný výrazně negativní dopad na bezpečnost dodávek. Je tomu tak proto, že hlavní nástroj pro předcházení problémům se zabezpečením dodávek, tedy prémie zahrnutá do nabídkového limitu (navýšení oproti tržním cenám LNG, nebo „bezpečnostní strop“ podle 19. bodu odůvodnění nařízení o mechanismu korekce trhu), se bude vztahovat na všechny deriváty a zajistí, aby mechanismus korekce trhu nenarušoval schopnost Unie obstarat si LNG. Je také nepravděpodobné, že by prodloužení mělo jakýkoli výrazně negativní dopad na toky plynu uvnitř EU, a to z důvodu dočasného uplatňování mechanismu korekce trhu a skutečnosti, že toky plynu uvnitř Unie jsou výsledkem složitého souboru pozic, které vyplývají nejen ze smluv o derivátech, ale také z mnoha dalších dopadů, které nejsou ovlivněny mechanismem korekce trhu, jako např. dlouhodobé závazky na dodávky, krátkodobé a spotové obchody a transakce uzavřené mimo burzu.

| (11) | V neposlední řadě se neočekává žádný významný dopad rozšíření mechanismu korekce trhu na stabilitu finančních trhů, protože více než 90 % derivátů zemního plynu obchodovaných na regulovaných trzích v Unii tvoří deriváty TTF. Pokud jde o potenciální dodatečné náklady, které mohou některé ústřední clearingové protistrany vynaložit na změnu svého procesu řízení selhání, ESMA uvedl, že v době zveřejnění zprávy o posouzení účinků žádná ústřední clearingová protistrana neposkytla informace o tom, že by kvůli nařízení o mechanismu korekce trhu mohly být nutné významné změny. |
| --- | --- |

(11)

V neposlední řadě se neočekává žádný významný dopad rozšíření mechanismu korekce trhu na stabilitu finančních trhů, protože více než 90 % derivátů zemního plynu obchodovaných na regulovaných trzích v Unii tvoří deriváty TTF. Pokud jde o potenciální dodatečné náklady, které mohou některé ústřední clearingové protistrany vynaložit na změnu svého procesu řízení selhání, ESMA uvedl, že v době zveřejnění zprávy o posouzení účinků žádná ústřední clearingová protistrana neposkytla informace o tom, že by kvůli nařízení o mechanismu korekce trhu mohly být nutné významné změny.

| (12) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že by z působnosti uplatňování mechanismu korekce trhu neměl být výjimečně vyloučen žádný derivát spojený s jinými virtuálními obchodními místy. |
| --- | --- |

(12)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise dospěla k závěru, že by z působnosti uplatňování mechanismu korekce trhu neměl být výjimečně vyloučen žádný derivát spojený s jinými virtuálními obchodními místy.

| (13) | Aby bylo zachováno řádné fungování trhů s deriváty a účastníkům trhu bylo umožněno přiměřeně řídit své rizikové expozice, je nanejvýše důležité, aby toto nařízení nezasahovalo do smluv uzavřených před jeho použitelností. Ze stejného důvodu by účastníci trhu měli mít možnost účinně vyrovnat pozice v derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy otevřenými před zahájením uplatňování tohoto nařízení. Dynamický nabídkový limit by se proto neměl vztahovat na smlouvy uzavřené před vstupem tohoto nařízení v platnost ani na obchody, které účastníkům umožňují vyrovnávat nebo snižovat pozice vyplývající ze smluv o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy uzavřených před vstupem tohoto nařízení v platnost. Ústřední clearingové protistrany navíc plní klíčovou úlohu při zajišťování řádného fungování trhů s deriváty TTF tím, že snižují riziko protistrany. Stejně tak je důležité zajistit, aby rozšíření mechanismu na jiná virtuální obchodní místa neohrozilo ústřední protistrany provádějící clearing příslušných nástrojů v případě selhání člena clearingového systému. Tyto ústřední clearingové protistrany by proto měly mít možnost zavést procesy řízení selhání, aniž by se na ně vztahoval nabídkový limit. Za tímto účelem by se dynamický nabídkový limit neměl vztahovat na obchody prováděné v rámci procesu řízení selhání vedeného ústřední clearingovou protistranou. |
| --- | --- |

(13)

Aby bylo zachováno řádné fungování trhů s deriváty a účastníkům trhu bylo umožněno přiměřeně řídit své rizikové expozice, je nanejvýše důležité, aby toto nařízení nezasahovalo do smluv uzavřených před jeho použitelností. Ze stejného důvodu by účastníci trhu měli mít možnost účinně vyrovnat pozice v derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy otevřenými před zahájením uplatňování tohoto nařízení. Dynamický nabídkový limit by se proto neměl vztahovat na smlouvy uzavřené před vstupem tohoto nařízení v platnost ani na obchody, které účastníkům umožňují vyrovnávat nebo snižovat pozice vyplývající ze smluv o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy uzavřených před vstupem tohoto nařízení v platnost. Ústřední clearingové protistrany navíc plní klíčovou úlohu při zajišťování řádného fungování trhů s deriváty TTF tím, že snižují riziko protistrany. Stejně tak je důležité zajistit, aby rozšíření mechanismu na jiná virtuální obchodní místa neohrozilo ústřední protistrany provádějící clearing příslušných nástrojů v případě selhání člena clearingového systému. Tyto ústřední clearingové protistrany by proto měly mít možnost zavést procesy řízení selhání, aniž by se na ně vztahoval nabídkový limit. Za tímto účelem by se dynamický nabídkový limit neměl vztahovat na obchody prováděné v rámci procesu řízení selhání vedeného ústřední clearingovou protistranou.

| (14) | Neexistuje žádný myslitelný důvod, proč další koncepční prvky mechanismu korekce trhu nepoužít na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. To zahrnuje i pravidla ukládající pozastavení mechanismu korekce trhu. Je třeba poznamenat, že podle čl. 4 odst. 8 by v případě konkrétních náznaků, že bezprostředně hrozí korekce trhu, měla být aktivace mechanismu korekce trhu pozastavena, pokud by to způsobilo nezamýšlené narušení trhu. Stejně tak by podle článku 6 měl být mechanismus korekce trhu kdykoli pozastaven, pokud by dynamický bezpečnostní strop vedl k vážnému narušení trhu, jež by ovlivnilo bezpečnost dodávek, cíle povinného snížení poptávky nebo stabilitu a řádné fungování trhů s energetickými deriváty, toky plynu uvnitř Unie, značné rozdíly mezi cenami na trhu s plynem v Unii či v porovnání s jinými oblastmi světa nebo platnost stávajících smluv o dodávkách plynu. Posouzení nezamýšleného narušení trhu by mělo zvážit dopad na evropský trh jako celek a také konkrétně na každé virtuální obchodní místo, na které se mechanismus korekce trhu vztahuje; v případě takového neúmyslného narušení trhu by se uplatnilo rozhodnutí o pozastavení podle článku 6 nařízení o mechanismu korekce trhu. |
| --- | --- |

(14)

Neexistuje žádný myslitelný důvod, proč další koncepční prvky mechanismu korekce trhu nepoužít na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy. To zahrnuje i pravidla ukládající pozastavení mechanismu korekce trhu. Je třeba poznamenat, že podle čl. 4 odst. 8 by v případě konkrétních náznaků, že bezprostředně hrozí korekce trhu, měla být aktivace mechanismu korekce trhu pozastavena, pokud by to způsobilo nezamýšlené narušení trhu. Stejně tak by podle článku 6 měl být mechanismus korekce trhu kdykoli pozastaven, pokud by dynamický bezpečnostní strop vedl k vážnému narušení trhu, jež by ovlivnilo bezpečnost dodávek, cíle povinného snížení poptávky nebo stabilitu a řádné fungování trhů s energetickými deriváty, toky plynu uvnitř Unie, značné rozdíly mezi cenami na trhu s plynem v Unii či v porovnání s jinými oblastmi světa nebo platnost stávajících smluv o dodávkách plynu. Posouzení nezamýšleného narušení trhu by mělo zvážit dopad na evropský trh jako celek a také konkrétně na každé virtuální obchodní místo, na které se mechanismus korekce trhu vztahuje; v případě takového neúmyslného narušení trhu by se uplatnilo rozhodnutí o pozastavení podle článku 6 nařízení o mechanismu korekce trhu.

| (15) | Vzhledem k volatilní a nepředvídatelné situaci na trhu se zemním plynem je třeba zajistit, aby se mechanismus korekce trhu mohl co nejdříve použít na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy, pokud jsou splněny podmínky odůvodňující jeho aktivaci. Proto by technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy měly být stanoveny do 31. března 2023. Aby však společnosti provozující virtuální obchodní místa v Unii jiná než TTF měly čas na provedení nezbytných úprav, měl by se tento prováděcí akt použít až od 1. května 2023. |
| --- | --- |

(15)

Vzhledem k volatilní a nepředvídatelné situaci na trhu se zemním plynem je třeba zajistit, aby se mechanismus korekce trhu mohl co nejdříve použít na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy, pokud jsou splněny podmínky odůvodňující jeho aktivaci. Proto by technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy měly být stanoveny do 31. března 2023. Aby však společnosti provozující virtuální obchodní místa v Unii jiná než TTF měly čas na provedení nezbytných úprav, měl by se tento prováděcí akt použít až od 1. května 2023.

| (16) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru pro mechanismus korekce trhu, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru pro mechanismus korekce trhu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení stanoví technické podrobnosti uplatňování mechanismu korekce trhu na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy v Unii než s virtuálním obchodním místem Title Transfer Facility (TTF) v souladu s čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (EU) 2022/2578.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (EU) 2022/2578.

Dále se rozumí:

| 1) | „derivátem s plněním v následujícím měsíci spojeným s jinými virtuálními obchodními místy“ derivát spojený s jinými virtuálními obchodními místy, jehož datum skončení platnosti je nejbližší z derivátů s jednoměsíční splatností obchodovaných na daném regulovaném trhu; |
| --- | --- |

1)

„derivátem s plněním v následujícím měsíci spojeným s jinými virtuálními obchodními místy“ derivát spojený s jinými virtuálními obchodními místy, jehož datum skončení platnosti je nejbližší z derivátů s jednoměsíční splatností obchodovaných na daném regulovaném trhu;

| 2) | „derivátem s plněním v následujícím roce spojeným s jinými virtuálními obchodními místy“ derivát spojený s jinými virtuálními obchodními místy, jehož datum skončení platnosti je nejbližší z derivátů s dvanáctiměsíční splatností obchodovaných na daném regulovaném trhu. |
| --- | --- |

2)

„derivátem s plněním v následujícím roce spojeným s jinými virtuálními obchodními místy“ derivát spojený s jinými virtuálními obchodními místy, jehož datum skončení platnosti je nejbližší z derivátů s dvanáctiměsíční splatností obchodovaných na daném regulovaném trhu.

Článek 3

Uplatňování mechanismu korekce trhu na jiná virtuální obchodní místa

Toto nařízení se vztahuje na pokyny zadané k obchodování s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy umístěnými v Unii než s TTF.

Článek 4

Událost vyžadující korekci trhu v souvislosti s jinými virtuálními obchodními místy v Unii

1)   Událost vyžadující korekci trhu v souvislosti s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy nastane, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2022/2578.

2)   Dynamický nabídkový limit podle čl. 4 odst. 5 a 7 nařízení o mechanismu korekce trhu se vztahuje na deriváty spojené s jinými virtuálními obchodními místy, jejichž platnost má skončit v období od data skončení platnosti derivátu s plněním v následujícím měsíci do data skončení platnosti derivátu s plněním v následujícím roce.

3)   Organizátoři trhu na trhu s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy a účastníci trhu s těmito deriváty denně sledují internetové stránky ACER.

Článek 5

Pozastavení a deaktivace mechanismu korekce trhu v souvislosti s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy

Toto pozastavení a deaktivace mechanismu korekce trhu v souvislosti s deriváty spojenými s jinými virtuálními obchodními místy se uskuteční v souladu s články 5 a 6 nařízení o mechanismu korekce trhu.

Článek 6

Ochrana předchozího stavu

Toto nařízení se nevztahuje na:

| a) | smlouvy o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy uzavřené před datem vstupu tohoto nařízení v platnost; |
| --- | --- |

a)

smlouvy o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy uzavřené před datem vstupu tohoto nařízení v platnost;

| b) | nákup a prodej derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy za účelem vyrovnání nebo snížení smluv o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy uzavřených před datem vstupu tohoto nařízení v platnost; |
| --- | --- |

b)

nákup a prodej derivátů spojených s jinými virtuálními obchodními místy za účelem vyrovnání nebo snížení smluv o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy uzavřených před datem vstupu tohoto nařízení v platnost;

| c) | nákup a prodej smluv o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy jako součásti procesu řízení selhání ústřední clearingové protistrany, včetně mimoburzovních obchodů registrovaných na regulovaných trzích pro účely clearingu. |
| --- | --- |

c)

nákup a prodej smluv o derivátech spojených s jinými virtuálními obchodními místy jako součásti procesu řízení selhání ústřední clearingové protistrany, včetně mimoburzovních obchodů registrovaných na regulovaných trzích pro účely clearingu.

Článek 7

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. května 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. března 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Nařízení Rady (EU) 2022/2578 ze dne 22. prosince 2022, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů Unie a hospodářství před nadměrně vysokými cenami (Úř. věst. L 335, 29.12.2022, s. 45. )

1

---

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/737

ze dne 4. dubna 2023,

kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 4. května 2018 přijala Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízení (EU) 2018/683 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“), kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 (dále jen „pneumatiky“ nebo „dotčený výrobek“), pocházejících z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. května 2018 přijala Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízení (EU) 2018/683 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“), kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 (dále jen „pneumatiky“ nebo „dotčený výrobek“), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2

| (2) | Dne 18. října 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1579 (3), kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „sporné nařízení“). |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. října 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1579 (3), kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „sporné nařízení“).

3

| (3) | Dne 9. listopadu 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1690 (4), kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (dále jen „nařízení (EU) 2018/1690“). |
| --- | --- |

(3)

Dne 9. listopadu 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1690 (4), kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (dále jen „nařízení (EU) 2018/1690“).

4

2.   ROZSUDEK TRIBUNÁLU EVROPSKÉ UNIE

ROZSUDEK TRIBUNÁLU EVROPSKÉ UNIE

| (4) | Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association) (dále jen „CRIA“) a Čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (dále jen „CCCMC“) (dohromady „žalobci“) napadly sporné nařízení před Tribunálem jménem některých svých členů uvedených v 9. a 10. bodě odůvodnění (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“). Dne 4. května 2022 Tribunál Evropské unie (dále jen „Tribunál“) vydal rozsudek ve věcech T-30/19 a T-72/19 (5) (dále jen „rozsudek“). |
| --- | --- |

(4)

Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association) (dále jen „CRIA“) a Čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (dále jen „CCCMC“) (dohromady „žalobci“) napadly sporné nařízení před Tribunálem jménem některých svých členů uvedených v 9. a 10. bodě odůvodnění (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“). Dne 4. května 2022 Tribunál Evropské unie (dále jen „Tribunál“) vydal rozsudek ve věcech T-30/19 a T-72/19 (5) (dále jen „rozsudek“).

5

| (5) | Tribunál svým rozsudkem zrušil sporné nařízení a prováděcí nařízení (EU) 2018/1690. |
| --- | --- |

(5)

Tribunál svým rozsudkem zrušil sporné nařízení a prováděcí nařízení (EU) 2018/1690.

| (6) | Sdružení CRIA a komora CCCMC vznesly několik námitek proti spornému nařízení a Tribunál rozhodl o dvou z nich: i) o námitce vycházející ze skutečnosti, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání cen při výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy v rozsahu, který se týká dotčených vyvážejících výrobců, a ii) o některých výtkách vycházejících v podstatě z nesrovnalostí a porušení práva na obhajobu, pokud jde o ukazatele újmy a vážení údajů ze vzorku výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Sdružení CRIA a komora CCCMC vznesly několik námitek proti spornému nařízení a Tribunál rozhodl o dvou z nich: i) o námitce vycházející ze skutečnosti, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání cen při výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy v rozsahu, který se týká dotčených vyvážejících výrobců, a ii) o některých výtkách vycházejících v podstatě z nesrovnalostí a porušení práva na obhajobu, pokud jde o ukazatele újmy a vážení údajů ze vzorku výrobců v Unii.

| (7) | Pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení, Tribunál shledal, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání, když provedla úpravu vývozní ceny (konkrétně odečtení prodejních, správních a režijních nákladů dovozce ve spojení a teoretického zisku) při prodeji prostřednictvím prodejního subjektu ve spojení v Unii. Tribunál konstatoval, že výrobci v Unii rovněž prodávali prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny stejným způsobem. Tribunál dospěl k závěru, že výpočet cenového podbízení provedený Komisí ve sporném nařízení je stižen nesprávným právním posouzením a zjevně nesprávným posouzením a že v důsledku toho tento výpočet porušuje čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (6) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“ ) a čl. 8 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (7). Kromě toho Tribunál konstatoval, že chyby měly dopad na zjištění o celkové újmě a příčinné souvislosti, jakož i na rozpětí újmy, a že nebylo možné přesně určit, do jaké míry zůstala konečná antidumpingová cla částečně opodstatněná. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení, Tribunál shledal, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání, když provedla úpravu vývozní ceny (konkrétně odečtení prodejních, správních a režijních nákladů dovozce ve spojení a teoretického zisku) při prodeji prostřednictvím prodejního subjektu ve spojení v Unii. Tribunál konstatoval, že výrobci v Unii rovněž prodávali prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny stejným způsobem. Tribunál dospěl k závěru, že výpočet cenového podbízení provedený Komisí ve sporném nařízení je stižen nesprávným právním posouzením a zjevně nesprávným posouzením a že v důsledku toho tento výpočet porušuje čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (6) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“ ) a čl. 8 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (7). Kromě toho Tribunál konstatoval, že chyby měly dopad na zjištění o celkové újmě a příčinné souvislosti, jakož i na rozpětí újmy, a že nebylo možné přesně určit, do jaké míry zůstala konečná antidumpingová cla částečně opodstatněná.

6

7

| (8) | Pokud jde o druhý bod, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla objektivní přezkum (jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení), protože tím, že nerevidovala výpočty všech mikroekonomických ukazatelů kromě ziskovosti a neuvedla revidované údaje ve sporném nařízení, nepoužila všechny relevantní údaje, které měla k dispozici. Tribunál kromě toho zjistil porušení práva žalobců na obhajobu. Tribunál zejména nesouhlasil s tím, že některé informace, které nebyly zpřístupněny zúčastněným stranám, mohly být považovány za důvěrné, a konstatoval, že všechny dotčené údaje „souvisely se skutkovými zjištěními obsaženými ve sporném nařízení“. Jednalo se tudíž o „základní skutečnosti a úvahy“, které měly být stranám sděleny. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o druhý bod, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla objektivní přezkum (jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení), protože tím, že nerevidovala výpočty všech mikroekonomických ukazatelů kromě ziskovosti a neuvedla revidované údaje ve sporném nařízení, nepoužila všechny relevantní údaje, které měla k dispozici. Tribunál kromě toho zjistil porušení práva žalobců na obhajobu. Tribunál zejména nesouhlasil s tím, že některé informace, které nebyly zpřístupněny zúčastněným stranám, mohly být považovány za důvěrné, a konstatoval, že všechny dotčené údaje „souvisely se skutkovými zjištěními obsaženými ve sporném nařízení“. Jednalo se tudíž o „základní skutečnosti a úvahy“, které měly být stranám sděleny.

| (9) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil sporné nařízení v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce níže).







  NÁZEV SPOLEČNOSTI | DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (8) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (9) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (10) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil sporné nařízení v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce níže).

NÁZEV SPOLEČNOSTI

NÁZEV SPOLEČNOSTI

DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC

DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (8)

8

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (9)

9

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (10)

10

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Kromě toho Tribunál zrušil nařízení (EU) 2018/1690 v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce výše) a společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd (doplňkový kód TARIC C379). |
| --- | --- |

(10)

Kromě toho Tribunál zrušil nařízení (EU) 2018/1690 v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce výše) a společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd (doplňkový kód TARIC C379).

3.   PROVEDENÍ ROZSUDKU TRIBUNÁLU

PROVEDENÍ ROZSUDKU TRIBUNÁLU

| (11) | Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Tribunálu. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (11). |
| --- | --- |

(11)

Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Tribunálu. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antidumpingové šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (11).

11

| (12) | Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (12). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (13). Obnovení správního řízení s opětovným uložením antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (14). |
| --- | --- |

(12)

Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (12). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (13). Obnovení správního řízení s opětovným uložením antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (14).

12

13

14

| (13) | V projednávané věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o dotčené vyvážející výrobce, a to z toho důvodu, že Komise udělala chybu při určování existence významného cenového podbízení, což mělo vliv na analýzu příčinných souvislostí. Totožné metodologické pochybení bylo zjištěno při výpočtu rozpětí újmy dotčených vývozců. Tribunál rovněž zjistil pochybení spočívající v nezveřejnění těchto informací: i) ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé; ii) jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah; iii) určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu, a iv) celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(13)

V projednávané věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o dotčené vyvážející výrobce, a to z toho důvodu, že Komise udělala chybu při určování existence významného cenového podbízení, což mělo vliv na analýzu příčinných souvislostí. Totožné metodologické pochybení bylo zjištěno při výpočtu rozpětí újmy dotčených vývozců. Tribunál rovněž zjistil pochybení spočívající v nezveřejnění těchto informací: i) ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé; ii) jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah; iii) určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu, a iv) celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie.

| (14) | Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena nebo která sice byla napadena, ale Tribunálem byla zamítnuta nebo Tribunálem nebyla přezkoumána, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti a nejsou tímto opětovným zahájením dotčena (15). |
| --- | --- |

(14)

Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena nebo která sice byla napadena, ale Tribunálem byla zamítnuta nebo Tribunálem nebyla přezkoumána, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti a nejsou tímto opětovným zahájením dotčena (15).

15

| (15) | V návaznosti na rozsudky Tribunálu ve věcech T-30/19 a T-72/19 ze dne 4. května 2022 se Komise rozhodla částečně opětovně zahájit antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky, a přistoupit k obnově šetření k okamžiku, kdy nastala protiprávnost. Opětovné zahájení šetření bylo prostřednictvím oznámení (16) (dále jen „oznámení o opětovném zahájení“) omezeno ve svém rozsahu na provedení rozsudku Tribunálu s ohledem na společnosti zastoupené sdružením CRIA a komorou CCCMC a uvedené v oznámení o opětovném zahájení. |
| --- | --- |

(15)

V návaznosti na rozsudky Tribunálu ve věcech T-30/19 a T-72/19 ze dne 4. května 2022 se Komise rozhodla částečně opětovně zahájit antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky, a přistoupit k obnově šetření k okamžiku, kdy nastala protiprávnost. Opětovné zahájení šetření bylo prostřednictvím oznámení (16) (dále jen „oznámení o opětovném zahájení“) omezeno ve svém rozsahu na provedení rozsudku Tribunálu s ohledem na společnosti zastoupené sdružením CRIA a komorou CCCMC a uvedené v oznámení o opětovném zahájení.

16

| (16) | Téhož dne rovněž Komise rozhodla o zavedení celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných těmito společnostmi, a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí antidumpingových cel, pokud jde o dovoz těchto společností (17) (dále jen „nařízení o celní evidenci“), počkaly na vyhlášení příslušných prováděcích nařízení Komise, kterými se opětovně ukládají cla. |
| --- | --- |

(16)

Téhož dne rovněž Komise rozhodla o zavedení celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných těmito společnostmi, a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí antidumpingových cel, pokud jde o dovoz těchto společností (17) (dále jen „nařízení o celní evidenci“), počkaly na vyhlášení příslušných prováděcích nařízení Komise, kterými se opětovně ukládají cla.

17

| (17) | Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily. |
| --- | --- |

(17)

Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily.

4.   OBDOBÍ ŠETŘENÍ

OBDOBÍ ŠETŘENÍ

| (18) | Toto šetření se týká období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(18)

Toto šetření se týká období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

5.   NÁSLEDNÝ POSTUP

NÁSLEDNÝ POSTUP

| (19) | Dne 10. ledna 2023 Komise zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá opětovně uložit antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(19)

Dne 10. ledna 2023 Komise zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá opětovně uložit antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (20) | Připomínky předložily Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association, dále jen „CRIA“), skupina GITI (18) a dovozce, který není ve spojení, Hämmerling The Tyre Company GmbH (dále jen „Hämmerling“). Poskytnuté připomínky Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila. Hämmerling a CRIA požádaly o slyšení a bylo jim vyhověno. |
| --- | --- |

(20)

Připomínky předložily Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association, dále jen „CRIA“), skupina GITI (18) a dovozce, který není ve spojení, Hämmerling The Tyre Company GmbH (dále jen „Hämmerling“). Poskytnuté připomínky Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila. Hämmerling a CRIA požádaly o slyšení a bylo jim vyhověno.

18

| (21) | Na žádost sdružení CRIA obsaženou v jeho připomínkách k poskytnutí informací Komise následně zveřejnila tyto dodatečné informace (dále jen „poskytnutí dodatečných informací“):






  — | Dne 30. ledna 2023 poskytla Komise prostřednictvím poznámky ke spisu dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů. |
| --- | --- | --- |

(21)

Na žádost sdružení CRIA obsaženou v jeho připomínkách k poskytnutí informací Komise následně zveřejnila tyto dodatečné informace (dále jen „poskytnutí dodatečných informací“):

—

Dne 30. ledna 2023 poskytla Komise prostřednictvím poznámky ke spisu dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů.

| — | Ve dnech 30. a 31. ledna 2023 poskytla Komise skupině Hankook (19) a Aeolus/Pirelli (20) rovněž informace o vývozních prodejních transakcích dotčených společností, které byly použity ke stanovení revidovaných výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Tyto vývozní prodejní transakce byly stejné jako transakce, o nichž byly poskytnuty informace v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení. |
| --- | --- |

—

Ve dnech 30. a 31. ledna 2023 poskytla Komise skupině Hankook (19) a Aeolus/Pirelli (20) rovněž informace o vývozních prodejních transakcích dotčených společností, které byly použity ke stanovení revidovaných výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Tyto vývozní prodejní transakce byly stejné jako transakce, o nichž byly poskytnuty informace v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení.

19

20

| — | Dne 31. ledna 2023 Komise prostřednictvím poznámky ke spisu objasnila a opravila konečné úrovně cla pro všechny dotčené vyvážející výrobce v návaznosti na chybu zjištěnou ve výpočtech újmy pro skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli. Poskytla rovněž další vysvětlení týkající se právní situace společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Dne 31. ledna 2023 Komise prostřednictvím poznámky ke spisu objasnila a opravila konečné úrovně cla pro všechny dotčené vyvážející výrobce v návaznosti na chybu zjištěnou ve výpočtech újmy pro skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli. Poskytla rovněž další vysvětlení týkající se právní situace společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (22) | Pouze sdružení CRIA předložilo připomínky k poskytnutí dodatečných informací, které Komise ve vhodných případech zohlednila. |
| --- | --- |

(22)

Pouze sdružení CRIA předložilo připomínky k poskytnutí dodatečných informací, které Komise ve vhodných případech zohlednila.

6.   TVRZENÍ SDRUŽENÍ CRIA O PRÁVECH NA OBHAJOBU

TVRZENÍ SDRUŽENÍ CRIA O PRÁVECH NA OBHAJOBU

| (23) | Po poskytnutí informací sdružení CRIA tvrdilo, že bylo porušeno jeho právo na obhajobu, neboť:






  — | CRIA neobdrželo výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou týkající se vyvážejících výrobců, od nichž CRIA obdrželo písemné povolení; |
| --- | --- | --- |

(23)

Po poskytnutí informací sdružení CRIA tvrdilo, že bylo porušeno jeho právo na obhajobu, neboť:

—

CRIA neobdrželo výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou týkající se vyvážejících výrobců, od nichž CRIA obdrželo písemné povolení;

| — | CRIA nebyla poskytnuta dostatečná lhůta na to, aby se k poskytnutým informacím vyjádřila; |
| --- | --- |

—

CRIA nebyla poskytnuta dostatečná lhůta na to, aby se k poskytnutým informacím vyjádřila;

| — | Komise neorganizovala slyšení v časovém rámci požadovaném CRIA; |
| --- | --- |

—

Komise neorganizovala slyšení v časovém rámci požadovaném CRIA;

| — | Komise se nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval. |
| --- | --- |

—

Komise se nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval.

| (24) | Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění níže, Komise přepočítala cla všech dotčených vyvážejících výrobců, zejména pro vyvážející výrobce, kteří byli zařazeni do vzorku ve sporném nařízení a na něž se vztahovalo rozhodnutí Tribunálu (tj. skupinu GITI, skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli). Je třeba připomenout, že rozpětí újmy dotčených vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla stanovena na základě citlivých údajů o společnostech. Výpočty proto nemohly být zpřístupněny všem zúčastněným stranám, ale pouze dotčeným společnostem. |
| --- | --- |

(24)

Jak je uvedeno v 160. bodě odůvodnění níže, Komise přepočítala cla všech dotčených vyvážejících výrobců, zejména pro vyvážející výrobce, kteří byli zařazeni do vzorku ve sporném nařízení a na něž se vztahovalo rozhodnutí Tribunálu (tj. skupinu GITI, skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli). Je třeba připomenout, že rozpětí újmy dotčených vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla stanovena na základě citlivých údajů o společnostech. Výpočty proto nemohly být zpřístupněny všem zúčastněným stranám, ale pouze dotčeným společnostem.

| (25) | Sdružení CRIA tvrdilo, že společnosti uvedené v 10. bodě odůvodnění podepsaly písemná povolení, která se vztahovala i na přístup k citlivým údajům o společnostech, a Komise proto měla sdružení CRIA poskytnout informace o výpočtech individuálního cenového podbízení a rozpětí újmy pro tyto společnosti. Kromě toho byl obsah písemných povolení totožný se standardní plnou mocí a podle CRIA opravňoval právního zástupce zastupovat společnost. |
| --- | --- |

(25)

Sdružení CRIA tvrdilo, že společnosti uvedené v 10. bodě odůvodnění podepsaly písemná povolení, která se vztahovala i na přístup k citlivým údajům o společnostech, a Komise proto měla sdružení CRIA poskytnout informace o výpočtech individuálního cenového podbízení a rozpětí újmy pro tyto společnosti. Kromě toho byl obsah písemných povolení totožný se standardní plnou mocí a podle CRIA opravňoval právního zástupce zastupovat společnost.

| (26) | Komise analyzovala písemná povolení předložená sdružením CRIA. Několik čínských výrobců, na něž se vztahuje rozhodnutí Tribunálu, podepsalo taková individuální písemná povolení. Komise uvedla, že písemná povolení vycházejí ze standardního textu pro všechny výrobce (zařazené do vzorku, či nikoli) a neupřesňují, zda příslušná společnost povoluje sdružení CRIA získat důvěrné údaje o společnosti. Kromě toho ne všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku dotčení tímto šetřením souhlasili s poskytnutím přístupu ke svým důvěrným údajům sdružení CRIA. Kromě toho, pokud jde o tvrzení, že plná moc je totožná s dotčenými písemnými povoleními, Komise měla za to, že podstatným rozdílem mezi plnou mocí a písemným povolením zaslaným sdružení je subjekt, který je oprávněn přijmout údaje. V případě plné moci je právní zástupce vázán etickými pravidly příslušné advokátní komory, u níž je advokát registrován, což mimo jiné vyžaduje, aby neprozrazoval důvěrné údaje o společnosti. Proto skutečnost, že plná moc nemusí obsahovat zvláštní ustanovení o těchto údajích, nezbavuje dotyčného advokáta (advokáty) povinnosti dodržovat nejvyšší etická pravidla týkající se této záležitosti a zajistit důvěrnost získaných údajů. Naproti tomu je neobvyklé, aby sdružení měla neomezený přístup k důvěrným údajům svých členů o společnostech, což může mimo jiné porušovat příslušná platná pravidla hospodářské soutěže. Komise se proto domnívala, že písemná povolení podepsaná společnostmi nejsou dostatečně konkrétní a explicitní, pokud jde o to, zda dotčené společnosti povolují, aby sdružení mělo přístup k jejich důvěrným informacím. |
| --- | --- |

(26)

Komise analyzovala písemná povolení předložená sdružením CRIA. Několik čínských výrobců, na něž se vztahuje rozhodnutí Tribunálu, podepsalo taková individuální písemná povolení. Komise uvedla, že písemná povolení vycházejí ze standardního textu pro všechny výrobce (zařazené do vzorku, či nikoli) a neupřesňují, zda příslušná společnost povoluje sdružení CRIA získat důvěrné údaje o společnosti. Kromě toho ne všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku dotčení tímto šetřením souhlasili s poskytnutím přístupu ke svým důvěrným údajům sdružení CRIA. Kromě toho, pokud jde o tvrzení, že plná moc je totožná s dotčenými písemnými povoleními, Komise měla za to, že podstatným rozdílem mezi plnou mocí a písemným povolením zaslaným sdružení je subjekt, který je oprávněn přijmout údaje. V případě plné moci je právní zástupce vázán etickými pravidly příslušné advokátní komory, u níž je advokát registrován, což mimo jiné vyžaduje, aby neprozrazoval důvěrné údaje o společnosti. Proto skutečnost, že plná moc nemusí obsahovat zvláštní ustanovení o těchto údajích, nezbavuje dotyčného advokáta (advokáty) povinnosti dodržovat nejvyšší etická pravidla týkající se této záležitosti a zajistit důvěrnost získaných údajů. Naproti tomu je neobvyklé, aby sdružení měla neomezený přístup k důvěrným údajům svých členů o společnostech, což může mimo jiné porušovat příslušná platná pravidla hospodářské soutěže. Komise se proto domnívala, že písemná povolení podepsaná společnostmi nejsou dostatečně konkrétní a explicitní, pokud jde o to, zda dotčené společnosti povolují, aby sdružení mělo přístup k jejich důvěrným informacím.

| (27) | Na základě výše uvedené analýzy a náležité péče Komise při správě důvěrných informací o společnostech, které má k dispozici, se Komise rozhodla poskytnout důvěrné údaje společností pouze přímo dotčeným vyvážejícím výrobcům, a nikoli sdružení CRIA, aby byla chráněna důvěrnost těchto údajů. Soubor údajů byl proto dne 10. ledna 2023 zaslán právnímu zástupci skupiny GITI a zástupci společnosti Hankook. Vzhledem k tomu, že ani Aeolus/Pirelli, ani žádný z dotčených vyvážejících výrobců v této skupině nebyli registrováni jako zúčastněné strany, určila Komise kontaktní osoby v Aeolus/Pirelli a dne 17. ledna 2023 jim poskytla konkrétní informace od příslušných vyvážejících výrobců. Dostaly lhůtu na předložení připomínek do 31. ledna 2023. |
| --- | --- |

(27)

Na základě výše uvedené analýzy a náležité péče Komise při správě důvěrných informací o společnostech, které má k dispozici, se Komise rozhodla poskytnout důvěrné údaje společností pouze přímo dotčeným vyvážejícím výrobcům, a nikoli sdružení CRIA, aby byla chráněna důvěrnost těchto údajů. Soubor údajů byl proto dne 10. ledna 2023 zaslán právnímu zástupci skupiny GITI a zástupci společnosti Hankook. Vzhledem k tomu, že ani Aeolus/Pirelli, ani žádný z dotčených vyvážejících výrobců v této skupině nebyli registrováni jako zúčastněné strany, určila Komise kontaktní osoby v Aeolus/Pirelli a dne 17. ledna 2023 jim poskytla konkrétní informace od příslušných vyvážejících výrobců. Dostaly lhůtu na předložení připomínek do 31. ledna 2023.

| (28) | Dne 16. ledna 2023 požádalo sdružení CRIA o poskytnutí výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou dotčených společností na základě podepsaných písemných povolení. V reakci na to Komise z důvodů vysvětlených ve 26. a 27. bodě odůvodnění vyzvala sdružení CRIA, aby tyto společnosti kontaktovala a získala od nich tyto údaje přímo. |
| --- | --- |

(28)

Dne 16. ledna 2023 požádalo sdružení CRIA o poskytnutí výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou dotčených společností na základě podepsaných písemných povolení. V reakci na to Komise z důvodů vysvětlených ve 26. a 27. bodě odůvodnění vyzvala sdružení CRIA, aby tyto společnosti kontaktovala a získala od nich tyto údaje přímo.

| (29) | Dne 19. ledna 2023 se společnost Aeolus Tyre Co., Ltd přihlásila a výslovně povolila, aby Komise společnosti CRIA poskytla její konkrétní informace. Téhož dne Komise zveřejnila výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou Aeolus/Pirelli sdružení CRIA. Pokud jde o dotčené podrobné prodejní transakce, Komise poskytla jednotlivě společnostem Aeolus Tyre Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd pouze jejich vlastní soubor údajů. Důvodem byla skutečnost, že sdružení CRIA předložilo písemné povolení podepsané pouze společností Aeolus Tyre Co., Ltd., nikoli však společností Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Dne 19. ledna 2023 se společnost Aeolus Tyre Co., Ltd přihlásila a výslovně povolila, aby Komise společnosti CRIA poskytla její konkrétní informace. Téhož dne Komise zveřejnila výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou Aeolus/Pirelli sdružení CRIA. Pokud jde o dotčené podrobné prodejní transakce, Komise poskytla jednotlivě společnostem Aeolus Tyre Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd pouze jejich vlastní soubor údajů. Důvodem byla skutečnost, že sdružení CRIA předložilo písemné povolení podepsané pouze společností Aeolus Tyre Co., Ltd., nikoli však společností Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (30) | Pokud jde o skupinu Hankook, Komise neobdržela výslovné povolení ke sdílení jejích údajů se sdružením CRIA. Sdružení CRIA však ve svých připomínkách k poskytnutí informací tvrdila, že tato skupina poskytla sdružení své konkrétní informace. |
| --- | --- |

(30)

Pokud jde o skupinu Hankook, Komise neobdržela výslovné povolení ke sdílení jejích údajů se sdružením CRIA. Sdružení CRIA však ve svých připomínkách k poskytnutí informací tvrdila, že tato skupina poskytla sdružení své konkrétní informace.

| (31) | Ve svých připomínkách k poskytnutí informací sdružení CRIA sdělilo Komisi, že skupina GITI stáhla své písemné povolení pro sdružení CRIA. Následně dne 3. února 2023 poskytla skupina GITI nové písemné povolení pro CRIA, kterým sdružení výslovně povolilo, aby získalo informace týkající se této konkrétní společnosti obdržené dne 10. ledna 2023. V návaznosti na toto písemné povolení a na žádost CRIA Komise dne 8. února 2023 poskytla CRIA dotčené konkrétní informace. |
| --- | --- |

(31)

Ve svých připomínkách k poskytnutí informací sdružení CRIA sdělilo Komisi, že skupina GITI stáhla své písemné povolení pro sdružení CRIA. Následně dne 3. února 2023 poskytla skupina GITI nové písemné povolení pro CRIA, kterým sdružení výslovně povolilo, aby získalo informace týkající se této konkrétní společnosti obdržené dne 10. ledna 2023. V návaznosti na toto písemné povolení a na žádost CRIA Komise dne 8. února 2023 poskytla CRIA dotčené konkrétní informace.

| (32) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že nebyla porušena práva na obhajobu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a všech ostatních dotčených vyvážejících výrobců ani práva CRIA na obhajobu. Dotčené společnosti obdržely informace o výpočtech cenového podbízení a prodeje pod cenou a měly dostatek času se k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že nebyla porušena práva na obhajobu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a všech ostatních dotčených vyvážejících výrobců ani práva CRIA na obhajobu. Dotčené společnosti obdržely informace o výpočtech cenového podbízení a prodeje pod cenou a měly dostatek času se k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (33) | Sdružení CRIA tvrdilo, že Komise nezohlednila výjimečné okolnosti, tj. čínský Nový rok ve dnech 21. až 29. ledna 2023, když zamítla jeho žádost o prodloužení lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí informací a o uspořádání slyšení delší dobu po čínském Novém roku. Právní tým CRIA tvrdil, že čínský Nový rok mu znemožnil přijímat od CRIA řádné pokyny nebo informace k připomínkám. Navzdory žádosti o intervenci úředníka pro slyšení navíc nebylo poskytnuto žádné smysluplné prodloužení a úředník pro slyšení neuspořádal slyšení, které by se touto žádostí zabývalo. |
| --- | --- |

(33)

Sdružení CRIA tvrdilo, že Komise nezohlednila výjimečné okolnosti, tj. čínský Nový rok ve dnech 21. až 29. ledna 2023, když zamítla jeho žádost o prodloužení lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí informací a o uspořádání slyšení delší dobu po čínském Novém roku. Právní tým CRIA tvrdil, že čínský Nový rok mu znemožnil přijímat od CRIA řádné pokyny nebo informace k připomínkám. Navzdory žádosti o intervenci úředníka pro slyšení navíc nebylo poskytnuto žádné smysluplné prodloužení a úředník pro slyšení neuspořádal slyšení, které by se touto žádostí zabývalo.

| (34) | Komise uvedla, že v žádosti šlo o prodloužení do 6. února 2023, což je mimořádně dlouhá doba, tj. prodloužení o 14 dnů. Aby nebylo bráněno včasnému ukončení šetření, Komise, přestože již poskytla 13 dnů na vyjádření připomínek, prodloužila lhůtu o další dva pracovní dny, tedy do 25. ledna 2023. Pokud jde o žádost o slyšení, Komise původně navrhla uspořádat slyšení dne 18. ledna 2023, tedy před čínským Novým rokem. Sdružení CRIA následně navrhlo uspořádat slyšení po svátcích čínského Nového roku, v ideálním případě v únoru. Komise návrh přijala a souhlasila s uspořádáním slyšení dne 31. ledna 2023, tedy po čínském Novém roce a prodloužené lhůtě pro předložení připomínek. |
| --- | --- |

(34)

Komise uvedla, že v žádosti šlo o prodloužení do 6. února 2023, což je mimořádně dlouhá doba, tj. prodloužení o 14 dnů. Aby nebylo bráněno včasnému ukončení šetření, Komise, přestože již poskytla 13 dnů na vyjádření připomínek, prodloužila lhůtu o další dva pracovní dny, tedy do 25. ledna 2023. Pokud jde o žádost o slyšení, Komise původně navrhla uspořádat slyšení dne 18. ledna 2023, tedy před čínským Novým rokem. Sdružení CRIA následně navrhlo uspořádat slyšení po svátcích čínského Nového roku, v ideálním případě v únoru. Komise návrh přijala a souhlasila s uspořádáním slyšení dne 31. ledna 2023, tedy po čínském Novém roce a prodloužené lhůtě pro předložení připomínek.

| (35) | Komise uvedla, že právními předpisy daná lhůta pro připomínky stran činí v souladu s čl. 20 odst. 3 základního antidumpingového nařízení 10 kalendářních dnů. Lhůta stanovená pro sdružení CRIA a všechny ostatní zúčastněné strany po prodloužení lhůty značně přesáhla 10 kalendářních dnů a CRIA dokonce dostala 15 dnů. V návaznosti na připomínky vznesené po poskytnutí informací navíc Komise poskytla dodatečné informace a poskytla zúčastněným stranám dodatečnou lhůtu pro připomínky k poskytnutí dodatečných informací v délce čtyř dnů, tj. do 3. února 2023. Na rozdíl od toho, co tvrdí CRIA, rovněž neexistuje požadavek na poskytnutí prozatímních informací v rámci opětovně zahájených šetření. |
| --- | --- |

(35)

Komise uvedla, že právními předpisy daná lhůta pro připomínky stran činí v souladu s čl. 20 odst. 3 základního antidumpingového nařízení 10 kalendářních dnů. Lhůta stanovená pro sdružení CRIA a všechny ostatní zúčastněné strany po prodloužení lhůty značně přesáhla 10 kalendářních dnů a CRIA dokonce dostala 15 dnů. V návaznosti na připomínky vznesené po poskytnutí informací navíc Komise poskytla dodatečné informace a poskytla zúčastněným stranám dodatečnou lhůtu pro připomínky k poskytnutí dodatečných informací v délce čtyř dnů, tj. do 3. února 2023. Na rozdíl od toho, co tvrdí CRIA, rovněž neexistuje požadavek na poskytnutí prozatímních informací v rámci opětovně zahájených šetření.

| (36) | V neposlední řadě by bylo diskriminační vůči všem ostatním zúčastněným stranám zaregistrovaným v tomto opětovně zahájeném šetření, kdyby bylo pouze CRIA přiznáno prodloužení o více než dva další týdny. |
| --- | --- |

(36)

V neposlední řadě by bylo diskriminační vůči všem ostatním zúčastněným stranám zaregistrovaným v tomto opětovně zahájeném šetření, kdyby bylo pouze CRIA přiznáno prodloužení o více než dva další týdny.

| (37) | Pokud jde o připomínku, že se Komise nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval, Komise se tímto bodem již zabývala v 65. bodě odůvodnění níže a nebyly předloženy žádné nové argumenty. Tvrzení proto bylo odmítnuto. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o připomínku, že se Komise nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval, Komise se tímto bodem již zabývala v 65. bodě odůvodnění níže a nebyly předloženy žádné nové argumenty. Tvrzení proto bylo odmítnuto.

6.1.   Intervence úředníka pro slyšení

Intervence úředníka pro slyšení

| (38) | Sdružení CRIA požádalo o intervenci úředníka pro slyšení podle článků 12, 13 a 16 mandátu úředníka pro slyšení z důvodu nedostatečného prodloužení lhůty pro připomínky k poskytnutí informací, nepřiměřeného načasování navrhovaného slyšení u Komise na základě poskytnutí informací a z důvodu nezveřejnění některých informací. |
| --- | --- |

(38)

Sdružení CRIA požádalo o intervenci úředníka pro slyšení podle článků 12, 13 a 16 mandátu úředníka pro slyšení z důvodu nedostatečného prodloužení lhůty pro připomínky k poskytnutí informací, nepřiměřeného načasování navrhovaného slyšení u Komise na základě poskytnutí informací a z důvodu nezveřejnění některých informací.

| (39) | Úředník pro slyšení uvedl, že sdružení CRIA byla lhůta prodloužena do 25. ledna 2023. S náležitým ohledem na uvedené zvláštní okolnosti a časová omezení dotčeného řízení a po konzultaci s útvary Komise odpovědnými za šetření úředník pro slyšení souhlasil s poskytnutým prodloužením lhůty a další prodloužení zamítl. Pokud jde o podstatu poskytnutých informací, úředník pro slyšení doporučil, aby CRIA a útvary Komise nejprve uspořádaly slyšení, než se dostaví k úředníkovi pro slyšení. |
| --- | --- |

(39)

Úředník pro slyšení uvedl, že sdružení CRIA byla lhůta prodloužena do 25. ledna 2023. S náležitým ohledem na uvedené zvláštní okolnosti a časová omezení dotčeného řízení a po konzultaci s útvary Komise odpovědnými za šetření úředník pro slyšení souhlasil s poskytnutým prodloužením lhůty a další prodloužení zamítl. Pokud jde o podstatu poskytnutých informací, úředník pro slyšení doporučil, aby CRIA a útvary Komise nejprve uspořádaly slyšení, než se dostaví k úředníkovi pro slyšení.

| (40) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že sdružení CRIA mohlo plně uplatnit své právo na obhajobu ve stanovených a prodloužených lhůtách, a to i s ohledem na podstatu poskytnutých informací a dodatečné informace poskytnuté zúčastněným stranám v návaznosti na připomínky po poskytnutí informací. Po slyšení, které se konalo s útvary Komise dne 31. ledna 2023, sdružení CRIA nepožádalo o slyšení u úředníka pro slyšení k žádné z dříve vznesených otázek. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že sdružení CRIA mohlo plně uplatnit své právo na obhajobu ve stanovených a prodloužených lhůtách, a to i s ohledem na podstatu poskytnutých informací a dodatečné informace poskytnuté zúčastněným stranám v návaznosti na připomínky po poskytnutí informací. Po slyšení, které se konalo s útvary Komise dne 31. ledna 2023, sdružení CRIA nepožádalo o slyšení u úředníka pro slyšení k žádné z dříve vznesených otázek.

7.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (41) | Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie, sdružení CRIA, skupiny GITI a společností Hämmerling a Opoltrans sp. z o.o. (dále jen „Opoltrans“). |
| --- | --- |

(41)

Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie, sdružení CRIA, skupiny GITI a společností Hämmerling a Opoltrans sp. z o.o. (dále jen „Opoltrans“).

| (42) | Sdružení CRIA předložilo Komisi písemná povolení podepsaná několika vyvážejícími výrobci, pro něž Tribunál zrušil sporné nařízení, včetně dotčených vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku během šetření vedoucího k přijetí sporného nařízení, zejména GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd a Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(42)

Sdružení CRIA předložilo Komisi písemná povolení podepsaná několika vyvážejícími výrobci, pro něž Tribunál zrušil sporné nařízení, včetně dotčených vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku během šetření vedoucího k přijetí sporného nařízení, zejména GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd a Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (43) | Sdružení CRIA a skupina GITI se postavily proti rozhodnutí Komise o celní evidenci dovozu, neboť v tomto konkrétním případě taková celní evidence není výslovně povolena základním antidumpingovým a antisubvenčním nařízením. Po poskytnutí informací tyto dvě zúčastněné strany své tvrzení zopakovaly. Výrobní odvětví Unie bylo toho názoru, že celní evidence náleží do posuzovací pravomoci Komise. |
| --- | --- |

(43)

Sdružení CRIA a skupina GITI se postavily proti rozhodnutí Komise o celní evidenci dovozu, neboť v tomto konkrétním případě taková celní evidence není výslovně povolena základním antidumpingovým a antisubvenčním nařízením. Po poskytnutí informací tyto dvě zúčastněné strany své tvrzení zopakovaly. Výrobní odvětví Unie bylo toho názoru, že celní evidence náleží do posuzovací pravomoci Komise.

| (44) | Pokud jde o toto tvrzení, Komise měla za to, že Tribunál konstatoval, že Komise má pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu s obecnou působností, jak vyplývá z nadpisu „Obecná ustanovení“ článku 14 základního antidumpingového nařízení z roku 2016. Kromě toho čl. 14 odst. 5 tohoto nařízení nepodléhá žádnému omezení, pokud jde o okolnosti, za kterých je Komisi svěřena pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech celní evidenci zboží (21). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o toto tvrzení, Komise měla za to, že Tribunál konstatoval, že Komise má pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu s obecnou působností, jak vyplývá z nadpisu „Obecná ustanovení“ článku 14 základního antidumpingového nařízení z roku 2016. Kromě toho čl. 14 odst. 5 tohoto nařízení nepodléhá žádnému omezení, pokud jde o okolnosti, za kterých je Komisi svěřena pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech celní evidenci zboží (21). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

21

| (45) | Skupina GITI navíc tvrdila, že proti rozsudku bylo v té době stále ještě možné se odvolat, tudíž tento rozsudek nepředstavoval platný právní důvod pro zavedení celní evidence. Komise dospěla k závěru, že proti rozsudku nebylo podáno odvolání a že celní evidence je vhodným krokem, který zajistí, aby mohla být cla v případě potřeby znovu zavedena ve správné výši, a uloží celním orgánům, aby vyčkaly na zveřejnění stávajícího nařízení (22). |
| --- | --- |

(45)

Skupina GITI navíc tvrdila, že proti rozsudku bylo v té době stále ještě možné se odvolat, tudíž tento rozsudek nepředstavoval platný právní důvod pro zavedení celní evidence. Komise dospěla k závěru, že proti rozsudku nebylo podáno odvolání a že celní evidence je vhodným krokem, který zajistí, aby mohla být cla v případě potřeby znovu zavedena ve správné výši, a uloží celním orgánům, aby vyčkaly na zveřejnění stávajícího nařízení (22).

22

| (46) | Sdružení CRIA, skupina GITI, společnost Hämmerling a společnost Opoltrans tvrdily, že Komise nemohla vyzvat vnitrostátní celní orgány, aby nevracely a/nebo nepromíjely cla, která byla vybrána v souladu se sporným nařízením. Toto vrácení cla musí proběhnout okamžitě a v plné míře. Rovněž tvrdily, že situace se v tomto případě liší od situace popsané v rozsudku Deichmann (23), neboť podle zúčastněných stran nemělo neposouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení v daném případě vliv na výši cel. Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle zúčastněných stran bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Zúčastněné strany kromě toho tvrdily, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru zúčastněných stran znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná. |
| --- | --- |

(46)

Sdružení CRIA, skupina GITI, společnost Hämmerling a společnost Opoltrans tvrdily, že Komise nemohla vyzvat vnitrostátní celní orgány, aby nevracely a/nebo nepromíjely cla, která byla vybrána v souladu se sporným nařízením. Toto vrácení cla musí proběhnout okamžitě a v plné míře. Rovněž tvrdily, že situace se v tomto případě liší od situace popsané v rozsudku Deichmann (23), neboť podle zúčastněných stran nemělo neposouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení v daném případě vliv na výši cel. Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle zúčastněných stran bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Zúčastněné strany kromě toho tvrdily, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru zúčastněných stran znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná.

23

| (47) | Po poskytnutí informací skupina GITI tvrdila, že rozhodnutí Komise nařídit vnitrostátním celním orgánům, aby clo nevracely, porušuje zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie. Komise by měla spíše umožnit vrácení cla, jako tomu bylo v případě, kdy Tribunál zrušil pokuty vybrané za porušení článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (24). Skupina GITI odkázala na zjištění Soudního dvora, že „prohlásí-li Soudní dvůr, že takové nařízení o uložení antidumpingového cla [...] je neplatné, je třeba mít za to, že antidumpingové clo není dlužné ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny jej vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem“ (25). Podle skupiny GITI má navíc zpoždění při vrácení cla významné praktické následky, které negativně ovlivňují finanční situaci dotčených společností a jejich návratnost investic. |
| --- | --- |

(47)

Po poskytnutí informací skupina GITI tvrdila, že rozhodnutí Komise nařídit vnitrostátním celním orgánům, aby clo nevracely, porušuje zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie. Komise by měla spíše umožnit vrácení cla, jako tomu bylo v případě, kdy Tribunál zrušil pokuty vybrané za porušení článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (24). Skupina GITI odkázala na zjištění Soudního dvora, že „prohlásí-li Soudní dvůr, že takové nařízení o uložení antidumpingového cla [...] je neplatné, je třeba mít za to, že antidumpingové clo není dlužné ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny jej vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem“ (25). Podle skupiny GITI má navíc zpoždění při vrácení cla významné praktické následky, které negativně ovlivňují finanční situaci dotčených společností a jejich návratnost investic.

24

prohlásí-li Soudní dvůr, že takové nařízení o uložení antidumpingového cla [...] je neplatné, je třeba mít za to, že antidumpingové clo není dlužné ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny jej vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem

25

| (48) | Komise připomněla, že podle ustálené judikatury může vnitrostátním celním orgánům nařídit, aby vyčkaly, až určí sazby, v nichž toto clo mělo být stanoveno, aby se zajistil soulad s rozsudkem soudů Unie, než se vyjádří k žádostem o vrácení podaným subjekty, které uvedené clo uhradily (26). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (27). |
| --- | --- |

(48)

Komise připomněla, že podle ustálené judikatury může vnitrostátním celním orgánům nařídit, aby vyčkaly, až určí sazby, v nichž toto clo mělo být stanoveno, aby se zajistil soulad s rozsudkem soudů Unie, než se vyjádří k žádostem o vrácení podaným subjekty, které uvedené clo uhradily (26). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (27).

26

27

| (49) | V daném případě Tribunál zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i dopad stejné chyby na rozpětí újmy společností podléhajících rozsudku Soudního dvora (28). Tribunál rovněž požádal Komisi o přezkum a zveřejnění určitých informací týkajících se ukazatelů újmy. Nicméně tyto skutečnosti nezpochybnily platnost všech dalších zjištění učiněných ve sporném nařízení. Kromě toho Tribunál rozhodl, že v návaznosti na znovuzahájení řízení může Komise přijmout opatření, které nahradí zrušené opatření, a v souladu s tím opětovně uložit konečné antidumpingové clo tím, že v této souvislosti napraví konkrétně zjištěné protiprávnosti (29). V této souvislosti není důležité, zda se tyto protiprávnosti týkají výše cel, nebo nikoliv. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná antidumpingová cla, celní orgány by měly možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení, v souladu s příslušnými celními předpisy. Toto vrácení by navíc zahrnovalo také přiměřené úroky v souladu s příslušnými celními předpisy. Tudíž, na rozdíl od toho, co tvrdí skupina GITI, by společnosti byly řádně kompenzovány za zaplacení dotčeného cla. |
| --- | --- |

(49)

V daném případě Tribunál zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i dopad stejné chyby na rozpětí újmy společností podléhajících rozsudku Soudního dvora (28). Tribunál rovněž požádal Komisi o přezkum a zveřejnění určitých informací týkajících se ukazatelů újmy. Nicméně tyto skutečnosti nezpochybnily platnost všech dalších zjištění učiněných ve sporném nařízení. Kromě toho Tribunál rozhodl, že v návaznosti na znovuzahájení řízení může Komise přijmout opatření, které nahradí zrušené opatření, a v souladu s tím opětovně uložit konečné antidumpingové clo tím, že v této souvislosti napraví konkrétně zjištěné protiprávnosti (29). V této souvislosti není důležité, zda se tyto protiprávnosti týkají výše cel, nebo nikoliv. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná antidumpingová cla, celní orgány by měly možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení, v souladu s příslušnými celními předpisy. Toto vrácení by navíc zahrnovalo také přiměřené úroky v souladu s příslušnými celními předpisy. Tudíž, na rozdíl od toho, co tvrdí skupina GITI, by společnosti byly řádně kompenzovány za zaplacení dotčeného cla.

28

29

| (50) | Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení nebrání opětovnému uložení antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná (30). |
| --- | --- |

(50)

Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení nebrání opětovnému uložení antidumpingových cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná (30).

30

| (51) | Na rozdíl od celní evidence vedené v období před přijetím prozatímních opatření se podmínky uvedené v čl. 10 odst. 4 základního antidumpingového nařízení na daný případ nevztahují. Účelem celní evidence v rámci provádění zjištění Tribunálu není umožnit případný výběr cel na ochranu obchodu se zpětnou působností, jak je stanoveno v uvedených ustanoveních. Má spíše zajistit účinnost zavedených opatření bez zbytečného přerušení ode dne vstupu sporného nařízení v platnost až do opětovného uložení případných opravených cel, a to tím, že se zajistí, aby v budoucnu bylo možné vybrat opatření ve správné výši. Proto, jak je vysvětleno v 20. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti. Kromě toho, jak uznaly zúčastněné strany, stejný přístup nedávno potvrdil Tribunál ve svém rozsudku ve věci T-440/20 (31). Tvrzení, že cla nemohou být opětovně uložena, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(51)

Na rozdíl od celní evidence vedené v období před přijetím prozatímních opatření se podmínky uvedené v čl. 10 odst. 4 základního antidumpingového nařízení na daný případ nevztahují. Účelem celní evidence v rámci provádění zjištění Tribunálu není umožnit případný výběr cel na ochranu obchodu se zpětnou působností, jak je stanoveno v uvedených ustanoveních. Má spíše zajistit účinnost zavedených opatření bez zbytečného přerušení ode dne vstupu sporného nařízení v platnost až do opětovného uložení případných opravených cel, a to tím, že se zajistí, aby v budoucnu bylo možné vybrat opatření ve správné výši. Proto, jak je vysvětleno v 20. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti. Kromě toho, jak uznaly zúčastněné strany, stejný přístup nedávno potvrdil Tribunál ve svém rozsudku ve věci T-440/20 (31). Tvrzení, že cla nemohou být opětovně uložena, bylo proto zamítnuto.

31

| (52) | Pokud jde o zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, z ustálené judikatury vyplývá, že zásada soudní ochrany nemůže bránit orgánu EU, jehož akt byl dříve zrušen, přijmout nový akt nepříznivě zasahující do právního postavení dané osoby na základě odlišných důvodů (32). V projednávané věci jsou zjištění založena na jiných důvodech, než jsou důvody, na jejichž základě bylo napadené nařízení zrušeno. V souladu se zjištěními Tribunálu (33) proto Komise neporušila zásadu účinné soudní ochrany z toho důvodu, že na základě stávajícího nařízení opětovně uložila konečné antidumpingové clo poté, co Soudní dvůr zrušil sporné nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, z ustálené judikatury vyplývá, že zásada soudní ochrany nemůže bránit orgánu EU, jehož akt byl dříve zrušen, přijmout nový akt nepříznivě zasahující do právního postavení dané osoby na základě odlišných důvodů (32). V projednávané věci jsou zjištění založena na jiných důvodech, než jsou důvody, na jejichž základě bylo napadené nařízení zrušeno. V souladu se zjištěními Tribunálu (33) proto Komise neporušila zásadu účinné soudní ochrany z toho důvodu, že na základě stávajícího nařízení opětovně uložila konečné antidumpingové clo poté, co Soudní dvůr zrušil sporné nařízení.

32

33

| (53) | Sdružení CRIA tvrdilo, že vzhledem k tomu, že „nevznikly žádné celní dluhy“, opětovné uložení cel by „přesáhlo zákonnou lhůtu, ve které jsou vnitrostátní celní orgány oprávněny vybírat clo s ohledem na tříletou promlčecí lhůtu (...)“. Skupina GITI tvrdila, že „při opětovném uložení se zpětnou platností (...) i po skončení tříleté lhůty hrozí (jelikož z něj vyplývá, že je možné clo vybírat i po skončení této tříleté lhůty), že do nezávislého rozhodovacího procesu zasáhnou vnitrostátní celní orgány, čímž by mohlo být narušeno pečlivě nastavené rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy EU, jak ho stanoví Smlouvy o EU“. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala své tvrzení. |
| --- | --- |

(53)

Sdružení CRIA tvrdilo, že vzhledem k tomu, že „nevznikly žádné celní dluhy“, opětovné uložení cel by „přesáhlo zákonnou lhůtu, ve které jsou vnitrostátní celní orgány oprávněny vybírat clo s ohledem na tříletou promlčecí lhůtu (...)“. Skupina GITI tvrdila, že „při opětovném uložení se zpětnou platností (...) i po skončení tříleté lhůty hrozí (jelikož z něj vyplývá, že je možné clo vybírat i po skončení této tříleté lhůty), že do nezávislého rozhodovacího procesu zasáhnou vnitrostátní celní orgány, čímž by mohlo být narušeno pečlivě nastavené rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy EU, jak ho stanoví Smlouvy o EU“. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala své tvrzení.

přesáhlo zákonnou lhůtu, ve které jsou vnitrostátní celní orgány oprávněny vybírat clo s ohledem na tříletou promlčecí lhůtu (...)

při opětovném uložení se zpětnou platností (...) i po skončení tříleté lhůty hrozí (jelikož z něj vyplývá, že je možné clo vybírat i po skončení této tříleté lhůty), že do nezávislého rozhodovacího procesu zasáhnou vnitrostátní celní orgány, čímž by mohlo být narušeno pečlivě nastavené rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy EU, jak ho stanoví Smlouvy o EU

| (54) | Komise dospěla k závěru, že oba tyto argumenty je nutné odmítnout. Za prvé, Soudní dvůr uvedl, že lhůty nemohou „bránit tomu, aby Komise přijala nařízení o uložení antidumpingového cla nebo o jeho opětovném uložení, a tím spíše ani tomu, aby tento orgán zahájil nebo pokračoval v řízení, které předchází takovému přijetí“ (34). Podobně Tribunál uvedl, že „[čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie] se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení. Proto nebrání Komisi v přijetí nařízení, které ukládá nebo opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo“ (35). Pokud jde o tvrzení, že opětovné uložení naruší rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy, Komise uvedla, že skupina GITI neupřesnila, které ustanovení Smluv by opětovné uložení cel porušilo. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že Komise je oprávněna opětovně ukládat cla při nápravě chyb zjištěných Soudním dvorem (36). Stávající nařízení navíc v plném rozsahu podléhalo přezkumnému postupu stanovenému v čl. 15 odst. 3 základního antidumpingového nařízení. V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(54)

Komise dospěla k závěru, že oba tyto argumenty je nutné odmítnout. Za prvé, Soudní dvůr uvedl, že lhůty nemohou „bránit tomu, aby Komise přijala nařízení o uložení antidumpingového cla nebo o jeho opětovném uložení, a tím spíše ani tomu, aby tento orgán zahájil nebo pokračoval v řízení, které předchází takovému přijetí“ (34). Podobně Tribunál uvedl, že „[čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie] se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení. Proto nebrání Komisi v přijetí nařízení, které ukládá nebo opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo“ (35). Pokud jde o tvrzení, že opětovné uložení naruší rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy, Komise uvedla, že skupina GITI neupřesnila, které ustanovení Smluv by opětovné uložení cel porušilo. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že Komise je oprávněna opětovně ukládat cla při nápravě chyb zjištěných Soudním dvorem (36). Stávající nařízení navíc v plném rozsahu podléhalo přezkumnému postupu stanovenému v čl. 15 odst. 3 základního antidumpingového nařízení. V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta.

bránit tomu, aby Komise přijala nařízení o uložení antidumpingového cla nebo o jeho opětovném uložení, a tím spíše ani tomu, aby tento orgán zahájil nebo pokračoval v řízení, které předchází takovému přijetí

34

[čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie] se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení. Proto nebrání Komisi v přijetí nařízení, které ukládá nebo opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo

35

36

| (55) | Skupina GITI tvrdila, že opětovné uložení (pozměněných) antidumpingových a vyrovnávacích cel se zpětnou platností by rovněž bylo nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 4 Smlouvy o Evropské unii. Skupina GITI také tvrdila, že opětovné ukládání cel se zpětnou platností nezajišťuje – a ani nemůže zajistit – žádnou „dodatečnou“ ochranu výrobnímu odvětví Unie a nezabrání dalšímu dovozu. Proto by tím došlo k porušení zásady proporcionality. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala toto tvrzení. |
| --- | --- |

(55)

Skupina GITI tvrdila, že opětovné uložení (pozměněných) antidumpingových a vyrovnávacích cel se zpětnou platností by rovněž bylo nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 4 Smlouvy o Evropské unii. Skupina GITI také tvrdila, že opětovné ukládání cel se zpětnou platností nezajišťuje – a ani nemůže zajistit – žádnou „dodatečnou“ ochranu výrobnímu odvětví Unie a nezabrání dalšímu dovozu. Proto by tím došlo k porušení zásady proporcionality. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala toto tvrzení.

| (56) | Komise připomněla, že podle ustálené judikatury neporušila zásadu proporcionality, když za účelem provedení rozsudku opětovně uložila konečné clo s příslušnou sazbou a ode dne vstupu konečných opatření v platnost. Rovněž shledala, že je přiměřené snížit opětovně uložené celní sazby a uložit vrácení nebo prominutí rozdílu (37). A pokud jde o argument, že by nebylo přiměřené, aby výrobní odvětví Unie obdrželo dodatečnou ochranu pro nastalý stav, Tribunál shledal, že toto tvrzení „jako takové nemá za cíl stanovit požadovanou právní normu, podle níž by opětovné uložení konečného antidumpingového cla, které je sporným nařízením výrazně omezeno, bylo v tomto případě nepřiměřené“ (38). V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(56)

Komise připomněla, že podle ustálené judikatury neporušila zásadu proporcionality, když za účelem provedení rozsudku opětovně uložila konečné clo s příslušnou sazbou a ode dne vstupu konečných opatření v platnost. Rovněž shledala, že je přiměřené snížit opětovně uložené celní sazby a uložit vrácení nebo prominutí rozdílu (37). A pokud jde o argument, že by nebylo přiměřené, aby výrobní odvětví Unie obdrželo dodatečnou ochranu pro nastalý stav, Tribunál shledal, že toto tvrzení „jako takové nemá za cíl stanovit požadovanou právní normu, podle níž by opětovné uložení konečného antidumpingového cla, které je sporným nařízením výrazně omezeno, bylo v tomto případě nepřiměřené“ (38). V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta.

37

jako takové nemá za cíl stanovit požadovanou právní normu, podle níž by opětovné uložení konečného antidumpingového cla, které je sporným nařízením výrazně omezeno, bylo v tomto případě nepřiměřené

38

| (57) | Společnost Hämmerling tvrdila, že je třeba zohlednit současnou hospodářskou situaci. Od té doby muselo dotčené hospodářské odvětví čelit krizi COVID-19, celosvětovému nárůstu cen, který měl dopad na celý dodavatelský řetězec (včetně dopravy a logistiky), a s tím související hospodářské krizi a nyní čelí problémům, jako je nárůst ceny elektrické energie, vysoká míra inflace atd., jež způsobila mimo jiné ruská agrese vůči Ukrajině. Proto by bylo nesprávné opětovně ukládat dotčená cla za situace v daném odvětví, situace na trhu a za mikroekonomické a makroekonomické situace, které jsou naprosto odlišné od situace posuzované v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Společnost Hämmerling tvrdila, že je třeba zohlednit současnou hospodářskou situaci. Od té doby muselo dotčené hospodářské odvětví čelit krizi COVID-19, celosvětovému nárůstu cen, který měl dopad na celý dodavatelský řetězec (včetně dopravy a logistiky), a s tím související hospodářské krizi a nyní čelí problémům, jako je nárůst ceny elektrické energie, vysoká míra inflace atd., jež způsobila mimo jiné ruská agrese vůči Ukrajině. Proto by bylo nesprávné opětovně ukládat dotčená cla za situace v daném odvětví, situace na trhu a za mikroekonomické a makroekonomické situace, které jsou naprosto odlišné od situace posuzované v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení.

| (58) | Jak je vysvětleno v 11. bodě odůvodnění, v postupu nahrazení zrušeného aktu lze pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (39). V daném případě se protiprávnost zjištěná Tribunálem nacházela v nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření. Proto Komise nemůže při nápravě protiprávností zjištěných Tribunálem zohlednit nejnovější vývoj, který se netýká období šetření a posuzovaného období. Podle čl. 9 odst. 4 základního antidumpingového nařízení platí, že pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že existuje dumping a jím způsobená újma a v zájmu Unie je nutné zasáhnout v souladu s článkem 21, je uloženo konečné antidumpingové clo. V důsledku toho by opětovné zahájení šetření mohlo mít za následek, že by antidumpingová cla nebyla opětovně uložena pouze tehdy, pokud by Komise nezjistila žádný dumping, výslednou újmu ani úvahy o zájmu Unie proti clům v období šetření. (40) |
| --- | --- |

(58)

Jak je vysvětleno v 11. bodě odůvodnění, v postupu nahrazení zrušeného aktu lze pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (39). V daném případě se protiprávnost zjištěná Tribunálem nacházela v nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření. Proto Komise nemůže při nápravě protiprávností zjištěných Tribunálem zohlednit nejnovější vývoj, který se netýká období šetření a posuzovaného období. Podle čl. 9 odst. 4 základního antidumpingového nařízení platí, že pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že existuje dumping a jím způsobená újma a v zájmu Unie je nutné zasáhnout v souladu s článkem 21, je uloženo konečné antidumpingové clo. V důsledku toho by opětovné zahájení šetření mohlo mít za následek, že by antidumpingová cla nebyla opětovně uložena pouze tehdy, pokud by Komise nezjistila žádný dumping, výslednou újmu ani úvahy o zájmu Unie proti clům v období šetření. (40)

39

40

| (59) | Skupina GITI tvrdila, že opětovné zahájení by mělo být přísně omezeno na otázky, kterými se Tribunál zabýval. Komise tudíž není oprávněna nahradit analýzu cenového podbízení analýzou stlačení cen, aby dosáhla cenového účinku, jelikož metodika přijatá Komisí je i nadále platná, a opětovné zahájení šetření se na ni tudíž nevztahuje. Účinky analýzy stlačení cen nejsou předmětem přezkumu Tribunálu, a tím pádem se na ni opětovné zahájení šetření nevztahuje. |
| --- | --- |

(59)

Skupina GITI tvrdila, že opětovné zahájení by mělo být přísně omezeno na otázky, kterými se Tribunál zabýval. Komise tudíž není oprávněna nahradit analýzu cenového podbízení analýzou stlačení cen, aby dosáhla cenového účinku, jelikož metodika přijatá Komisí je i nadále platná, a opětovné zahájení šetření se na ni tudíž nevztahuje. Účinky analýzy stlačení cen nejsou předmětem přezkumu Tribunálu, a tím pádem se na ni opětovné zahájení šetření nevztahuje.

| (60) | Komise konstatovala, že Tribunál zpochybnil analýzu cenového podbízení provedenou Komisí, pokud jde o spravedlivé srovnání vývozních cen a cen výrobního odvětví Unie. V důsledku toho byla zpochybněna metodika cenového podbízení jako taková. Kromě toho nic nebránilo Komisi, aby zohlednila jakékoli další možné cenové účinky dumpingového dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního antidumpingového nařízení. Ve věci Deichmann Tribunál rozhodl, že Komise disponuje širokou posuzovací pravomocí: legalita uvedených opatření může být dotčena pouze jejich zjevnou nevhodností ve vztahu ke sledovanému cíli (41). Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(60)

Komise konstatovala, že Tribunál zpochybnil analýzu cenového podbízení provedenou Komisí, pokud jde o spravedlivé srovnání vývozních cen a cen výrobního odvětví Unie. V důsledku toho byla zpochybněna metodika cenového podbízení jako taková. Kromě toho nic nebránilo Komisi, aby zohlednila jakékoli další možné cenové účinky dumpingového dovozu ve smyslu čl. 3 odst. 3 základního antidumpingového nařízení. Ve věci Deichmann Tribunál rozhodl, že Komise disponuje širokou posuzovací pravomocí: legalita uvedených opatření může být dotčena pouze jejich zjevnou nevhodností ve vztahu ke sledovanému cíli (41). Tvrzení bylo proto zamítnuto.

41

| (61) | Skupina GITI tvrdila, že Komise nemůže zavést nový přístup ke stanovení cenového podbízení. Komise by zejména neměla zavádět novou strukturu PCN, tj. přidáním druhu odběratele, při (opětovném) výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (42). |
| --- | --- |

(61)

Skupina GITI tvrdila, že Komise nemůže zavést nový přístup ke stanovení cenového podbízení. Komise by zejména neměla zavádět novou strukturu PCN, tj. přidáním druhu odběratele, při (opětovném) výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (42).

42

| (62) | Bez ohledu na to, zda Komise je, či není oprávněna zavádět nové prvky do struktury PCN, Komise připomněla, že výpočty cenového podbízení popsané níže v oddíle 4.1 do struktury PCN žádné nové prvky nezavedly. V důsledku toho bylo toto tvrzení bezpředmětné. |
| --- | --- |

(62)

Bez ohledu na to, zda Komise je, či není oprávněna zavádět nové prvky do struktury PCN, Komise připomněla, že výpočty cenového podbízení popsané níže v oddíle 4.1 do struktury PCN žádné nové prvky nezavedly. V důsledku toho bylo toto tvrzení bezpředmětné.

| (63) | Sdružení CRIA při zahájení i po poskytnutí informací tvrdilo, že je třeba zvážit právní nároky, které byly vzneseny, avšak dosud o nich nerozhodl Tribunál, a že Komise by měla aktivně vzít v potaz nároky, kterými se Tribunál nezabýval. |
| --- | --- |

(63)

Sdružení CRIA při zahájení i po poskytnutí informací tvrdilo, že je třeba zvážit právní nároky, které byly vzneseny, avšak dosud o nich nerozhodl Tribunál, a že Komise by měla aktivně vzít v potaz nároky, kterými se Tribunál nezabýval.

| (64) | Společnost Opoltrans tvrdila, že v době šetření neexistoval žádný důkaz o dumpingu u dovozu z Číny a že například použití USA jako srovnatelné země nebylo vhodné, výrobní odvětví Unie neutrpělo újmu, neexistuje žádná příčinná souvislost mezi situací ve výrobním odvětví Unie a dovozem z Číny a není v zájmu uživatelů opětovně uložit cla. |
| --- | --- |

(64)

Společnost Opoltrans tvrdila, že v době šetření neexistoval žádný důkaz o dumpingu u dovozu z Číny a že například použití USA jako srovnatelné země nebylo vhodné, výrobní odvětví Unie neutrpělo újmu, neexistuje žádná příčinná souvislost mezi situací ve výrobním odvětví Unie a dovozem z Číny a není v zájmu uživatelů opětovně uložit cla.

| (65) | Jak Komise vysvětlila v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (43). To zahrnovalo problémy, na které poukázalo sdružení CRIA a společnost Opoltrans. Komise proto nebyla povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními. |
| --- | --- |

(65)

Jak Komise vysvětlila v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (43). To zahrnovalo problémy, na které poukázalo sdružení CRIA a společnost Opoltrans. Komise proto nebyla povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními.

43

8.   OPĚTOVNÝ PŘEZKUM CENOVÝCH ÚČINKŮ DOVOZU Z ČLR A PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTÍ

OPĚTOVNÝ PŘEZKUM CENOVÝCH ÚČINKŮ DOVOZU Z ČLR A PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTÍ

8.1.   Stanovení cenového podbízení

Stanovení cenového podbízení

| (66) | Jak je vysvětleno v 5. až 7. bodě odůvodnění, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání při výpočtu rozpětí cenového podbízení, protože upravila vývozní cenu vyvážejících výrobců tím, že analogicky uplatnila čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, zatímco výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny. |
| --- | --- |

(66)

Jak je vysvětleno v 5. až 7. bodě odůvodnění, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání při výpočtu rozpětí cenového podbízení, protože upravila vývozní cenu vyvážejících výrobců tím, že analogicky uplatnila čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, zatímco výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny.

| (67) | V bodě 163 rozsudku Tribunál také dospěl k závěru, že kdyby nebyla provedena žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, „taková metoda by umožnila spravedlivé srovnání cen v případech, kdy jsou dotčený výrobek i obdobný výrobek prodávány prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s výrobci ve spojení“. V bodě 190 rozsudku Tribunál dále dospěl k závěru, že toto srovnání neumožňuje „napravit
  možné
  účinky chyby spočívající v tom, že byly srovnány skutečné prodejní ceny účtované čínskými vyvážejícími výrobci přímo odběratelům v Unii na jedné straně s cenami při dalším prodeji účtovanými prodejními subjekty, které byly ve spojení s unijními výrobci, na straně druhé“ (zdůraznění přidáno). Nakonec v bodě 134 rozsudku Tribunál uvedl, že „bez ohledu na zákonnost a relevanci obchodní úrovně zvolené Komisí na straně vyvážejících výrobců nebo na straně unijních výrobců, musí být cenové srovnání prováděné tímto orgánem vždy spravedlivé a za tímto účelem musí vycházet z cen nacházejících se na stejné obchodní úrovni“. |
| --- | --- |

(67)

V bodě 163 rozsudku Tribunál také dospěl k závěru, že kdyby nebyla provedena žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, „taková metoda by umožnila spravedlivé srovnání cen v případech, kdy jsou dotčený výrobek i obdobný výrobek prodávány prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s výrobci ve spojení“. V bodě 190 rozsudku Tribunál dále dospěl k závěru, že toto srovnání neumožňuje „napravit
  možné
  účinky chyby spočívající v tom, že byly srovnány skutečné prodejní ceny účtované čínskými vyvážejícími výrobci přímo odběratelům v Unii na jedné straně s cenami při dalším prodeji účtovanými prodejními subjekty, které byly ve spojení s unijními výrobci, na straně druhé“ (zdůraznění přidáno). Nakonec v bodě 134 rozsudku Tribunál uvedl, že „bez ohledu na zákonnost a relevanci obchodní úrovně zvolené Komisí na straně vyvážejících výrobců nebo na straně unijních výrobců, musí být cenové srovnání prováděné tímto orgánem vždy spravedlivé a za tímto účelem musí vycházet z cen nacházejících se na stejné obchodní úrovni“.

napravit

možné

účinky chyby spočívající v tom, že byly srovnány skutečné prodejní ceny účtované čínskými vyvážejícími výrobci přímo odběratelům v Unii na jedné straně s cenami při dalším prodeji účtovanými prodejními subjekty, které byly ve spojení s unijními výrobci, na straně druhé

bez ohledu na zákonnost a relevanci obchodní úrovně zvolené Komisí na straně vyvážejících výrobců nebo na straně unijních výrobců, musí být cenové srovnání prováděné tímto orgánem vždy spravedlivé a za tímto účelem musí vycházet z cen nacházejících se na stejné obchodní úrovni

| (68) | Jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění rozsudku Tribunálu, procentní podíl prodeje čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 0 % v případě skupiny Xingyuan, 34 % u skupiny GITI, 19 % u Aeolus/Pirelli a 98,6 % v případě skupiny Hankook. Komise kromě toho v rámci odpovědi na organizační procesní opatření Tribunálu stanovila, že procentní podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 46,9 % čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a 87 % výrobců v Unii zařazených do vzorku. Proto byl podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení vysoký až velmi vysoký, pokud jde o každý ze dvou vzorků. |
| --- | --- |

(68)

Jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění rozsudku Tribunálu, procentní podíl prodeje čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 0 % v případě skupiny Xingyuan, 34 % u skupiny GITI, 19 % u Aeolus/Pirelli a 98,6 % v případě skupiny Hankook. Komise kromě toho v rámci odpovědi na organizační procesní opatření Tribunálu stanovila, že procentní podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 46,9 % čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a 87 % výrobců v Unii zařazených do vzorku. Proto byl podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení vysoký až velmi vysoký, pokud jde o každý ze dvou vzorků.

| (69) | Jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise stanovila cenové podbízení během období šetření srovnáním:






  — | vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku a segmentu, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- | --- |

(69)

Jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise stanovila cenové podbízení během období šetření srovnáním:

—

vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku a segmentu, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku v jednotlivých segmentech z dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících cenu, pojištění a náklady na přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu („cena CIF franko“). |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku v jednotlivých segmentech z dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících cenu, pojištění a náklady na přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu („cena CIF franko“).

| (70) | Za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků ve spojení, vývozní ceny již nebyly upraveny analogicky v souladu s čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení. Prodejní, režijní a správní náklady dovozce ve spojení a zisk vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly tedy znovu připočteny k vývozní ceně. |
| --- | --- |

(70)

Za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků ve spojení, vývozní ceny již nebyly upraveny analogicky v souladu s čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení. Prodejní, režijní a správní náklady dovozce ve spojení a zisk vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly tedy znovu připočteny k vývozní ceně.

| (71) | Komise navíc posoudila, zda se vyskytly nějaké další problémy na obchodní úrovni, které je třeba řešit v zájmu spravedlivého srovnání v případech, kdy vyvážející výrobci prodávali přímo odběratelům v Unii, avšak výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávali odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Za tímto účelem provedla podrobnou analýzu cen u všech prodejů výrobců v Unii zařazených do vzorku, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Srovnání prokázalo značné rozdíly v cenách u jediného typu výrobku, avšak bez jakékoli zřejmé cenové struktury. Ačkoli by prodejním subjektům ve spojení měly teoreticky vzniknout náklady na uvedení na trh při prodeji odběratelům v Unii, ukázalo se, že tyto náklady se důsledně nepromítaly do konečných cen. |
| --- | --- |

(71)

Komise navíc posoudila, zda se vyskytly nějaké další problémy na obchodní úrovni, které je třeba řešit v zájmu spravedlivého srovnání v případech, kdy vyvážející výrobci prodávali přímo odběratelům v Unii, avšak výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávali odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Za tímto účelem provedla podrobnou analýzu cen u všech prodejů výrobců v Unii zařazených do vzorku, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Srovnání prokázalo značné rozdíly v cenách u jediného typu výrobku, avšak bez jakékoli zřejmé cenové struktury. Ačkoli by prodejním subjektům ve spojení měly teoreticky vzniknout náklady na uvedení na trh při prodeji odběratelům v Unii, ukázalo se, že tyto náklady se důsledně nepromítaly do konečných cen.

| (72) | Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobců nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou ve spojení s výrobci, neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem. Proto Komise nezjistila žádné možné účinky na úrovně cen, které bylo třeba napravit, jak se domnívá Tribunál v bodě 190 rozsudku. Proto bylo srovnání skutečných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku při přímém prodeji odběratelům v Unii nebo prodeji odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení s vývozními cenami vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v tomto případě nutné. |
| --- | --- |

(72)

Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobců nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou ve spojení s výrobci, neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem. Proto Komise nezjistila žádné možné účinky na úrovně cen, které bylo třeba napravit, jak se domnívá Tribunál v bodě 190 rozsudku. Proto bylo srovnání skutečných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku při přímém prodeji odběratelům v Unii nebo prodeji odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení s vývozními cenami vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v tomto případě nutné.

| (73) | Komise rovněž vypracovala podrobnou analýzu cenových struktur u každého prodejního kanálu využívaného v rámci výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu výrobní odvětví Unie prodávalo uživatelům, distributorům, maloobchodníkům a „dalším“ v různých podílech. Prodej všem odběratelům kromě „dalších“ byl reprezentativní s ohledem na všechny druhy výrobků. Komise konstatovala, že prodejní ceny pro uživatele stejného druhu výrobku byly často nižší než pro distributory a maloobchodníky, ale bylo možné pozorovat i opak. Rozdíly v cenách pro různé odběratele nebyly nutně závislé ani na celkovém objemu prodaném jednotlivým odběratelům. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že ceny účtované různým druhům odběratelů nevykazovaly žádnou zjevnou strukturu a že nebylo třeba provádět žádné další úpravy k zajištění spravedlivého srovnání, jak stanoví Tribunál. |
| --- | --- |

(73)

Komise rovněž vypracovala podrobnou analýzu cenových struktur u každého prodejního kanálu využívaného v rámci výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu výrobní odvětví Unie prodávalo uživatelům, distributorům, maloobchodníkům a „dalším“ v různých podílech. Prodej všem odběratelům kromě „dalších“ byl reprezentativní s ohledem na všechny druhy výrobků. Komise konstatovala, že prodejní ceny pro uživatele stejného druhu výrobku byly často nižší než pro distributory a maloobchodníky, ale bylo možné pozorovat i opak. Rozdíly v cenách pro různé odběratele nebyly nutně závislé ani na celkovém objemu prodaném jednotlivým odběratelům. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že ceny účtované různým druhům odběratelů nevykazovaly žádnou zjevnou strukturu a že nebylo třeba provádět žádné další úpravy k zajištění spravedlivého srovnání, jak stanoví Tribunál.

| (74) | Komise připomněla, že prostřednictvím poznámky ke spisu ze dne 30. ledna 2023 poskytla dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů. |
| --- | --- |

(74)

Komise připomněla, že prostřednictvím poznámky ke spisu ze dne 30. ledna 2023 poskytla dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů.

| (75) | Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA nesouhlasilo se zjištěním Komise, že v souvislosti s prodejem výrobců v Unii nelze zjistit žádný cenový vývoj. Komise uvedla, že CRIA své tvrzení nedoložilo a neposkytlo žádné důkazy, které by prokazovaly, že analýza Komise byla nesprávná. Proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(75)

Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA nesouhlasilo se zjištěním Komise, že v souvislosti s prodejem výrobců v Unii nelze zjistit žádný cenový vývoj. Komise uvedla, že CRIA své tvrzení nedoložilo a neposkytlo žádné důkazy, které by prokazovaly, že analýza Komise byla nesprávná. Proto toto tvrzení zamítla.

| (76) | Revidované vážené průměrné rozpětí cenového podbízení založené na dovozu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které bylo takto stanoveno, činilo 14,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Revidované vážené průměrné rozpětí cenového podbízení založené na dovozu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které bylo takto stanoveno, činilo 14,7 %.

8.2.   Stlačení cen

Stlačení cen

| (77) | V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(77)

V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii.

| (78) | Dumpingový dovoz může mít výrazný dopad na trh, je-li význam cenová citlivost významná. Jak je uvedeno ve 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, trh Unie s pneumatikami pro nákladní automobily a autobusy je velmi konkurenčním trhem, na kterém mohou cenové rozdíly významně ovlivnit trh. |
| --- | --- |

(78)

Dumpingový dovoz může mít výrazný dopad na trh, je-li význam cenová citlivost významná. Jak je uvedeno ve 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, trh Unie s pneumatikami pro nákladní automobily a autobusy je velmi konkurenčním trhem, na kterém mohou cenové rozdíly významně ovlivnit trh.

| (79) | Jak je zřejmé z tabulek 7 až 10 prozatímního nařízení, během posuzovaného období se průměrná cena výrobního odvětví Unie snížila o 8 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily o 6 %. Situace byla nejzoufalejší na úrovni 3, kde se prodejní cena snížila o 5 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 1 %. Společnosti na úrovni 3 byly nakonec v důsledku dumpingového dovozu nuceny prodávat za cenu, která se rovná jejich nákladům na výrobu, totiž prodávat bez zahrnutí jakéhokoli zisku, a tedy se ztrátou. Dovoz z Číny proto vzhledem ke svému objemu (zvýšení o 32 %) a cenám (snížení o 11 %) během posuzovaného období stlačoval ceny, což neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zvýšit ceny v zájmu zohlednění nárůstu jednotkových výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(79)

Jak je zřejmé z tabulek 7 až 10 prozatímního nařízení, během posuzovaného období se průměrná cena výrobního odvětví Unie snížila o 8 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily o 6 %. Situace byla nejzoufalejší na úrovni 3, kde se prodejní cena snížila o 5 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 1 %. Společnosti na úrovni 3 byly nakonec v důsledku dumpingového dovozu nuceny prodávat za cenu, která se rovná jejich nákladům na výrobu, totiž prodávat bez zahrnutí jakéhokoli zisku, a tedy se ztrátou. Dovoz z Číny proto vzhledem ke svému objemu (zvýšení o 32 %) a cenám (snížení o 11 %) během posuzovaného období stlačoval ceny, což neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zvýšit ceny v zájmu zohlednění nárůstu jednotkových výrobních nákladů.

| (80) | Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měla být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu. |
| --- | --- |

(80)

Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měla být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu.

8.3.   Příčinná souvislost

Příčinná souvislost

| (81) | Komise zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku a na zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(81)

Komise zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku a na zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobcům v Unii.

| (82) | Bez ohledu na snížení rozpětí cenového podbízení u všech čínských vývozců zařazených do vzorku kromě skupiny Xingyuan se tím nezměnila skutečnost, že dovoz od čínských vývozců zařazených do vzorku představoval významné cenové podbízení ve vztahu k prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Revidované rozpětí cenového podbízení tedy nezměnilo původní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi újmou způsobenou výrobcům v Unii a dumpingovým dovozem z ČLR, k němuž Komise došla v oddíle 5.1 prozatímního nařízení a které potvrdila v oddíle 5.1 sporného nařízení. Revidované rozpětí cenového podbízení ani doplňující zjištění ohledně stlačení cen v daném případě nezměnilo analýzu ani zjištění týkající se jiných příčin újmy uvedené v oddíle 5.2 prozatímního nařízení a 5.2 sporného nařízení. |
| --- | --- |

(82)

Bez ohledu na snížení rozpětí cenového podbízení u všech čínských vývozců zařazených do vzorku kromě skupiny Xingyuan se tím nezměnila skutečnost, že dovoz od čínských vývozců zařazených do vzorku představoval významné cenové podbízení ve vztahu k prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Revidované rozpětí cenového podbízení tedy nezměnilo původní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi újmou způsobenou výrobcům v Unii a dumpingovým dovozem z ČLR, k němuž Komise došla v oddíle 5.1 prozatímního nařízení a které potvrdila v oddíle 5.1 sporného nařízení. Revidované rozpětí cenového podbízení ani doplňující zjištění ohledně stlačení cen v daném případě nezměnilo analýzu ani zjištění týkající se jiných příčin újmy uvedené v oddíle 5.2 prozatímního nařízení a 5.2 sporného nařízení.

| (83) | Komise proto trvá na svém závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost mezi újmou a dumpingovým dovozem nenarušily. |
| --- | --- |

(83)

Komise proto trvá na svém závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost mezi újmou a dumpingovým dovozem nenarušily.

9.   PŘEZKOUMÁNÍ ROZPĚTÍ ÚJMY SPOLEČNOSTÍ PODLÉHAJÍCÍCH OPĚTOVNÉMU ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

PŘEZKOUMÁNÍ ROZPĚTÍ ÚJMY SPOLEČNOSTÍ PODLÉHAJÍCÍCH OPĚTOVNÉMU ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

| (84) | V bodě 179 svého rozsudku Tribunál shledal, že „výpočet rozpětí újmy spočívá ve srovnání dovozních cen použitých při výpočtu cenového podbízení na jedné straně s cenami obdobného výrobku, které nepůsobí újmu, včetně cílového zisku odrážejícího běžné tržní podmínky na straně druhé. Chyba týkající se obchodní úrovně, na které bylo provedeno srovnání cen, tedy může mít dopad jak na výpočet cenového podbízení, tak na výpočet rozpětí újmy“. |
| --- | --- |

(84)

V bodě 179 svého rozsudku Tribunál shledal, že „výpočet rozpětí újmy spočívá ve srovnání dovozních cen použitých při výpočtu cenového podbízení na jedné straně s cenami obdobného výrobku, které nepůsobí újmu, včetně cílového zisku odrážejícího běžné tržní podmínky na straně druhé. Chyba týkající se obchodní úrovně, na které bylo provedeno srovnání cen, tedy může mít dopad jak na výpočet cenového podbízení, tak na výpočet rozpětí újmy“.

výpočet rozpětí újmy spočívá ve srovnání dovozních cen použitých při výpočtu cenového podbízení na jedné straně s cenami obdobného výrobku, které nepůsobí újmu, včetně cílového zisku odrážejícího běžné tržní podmínky na straně druhé. Chyba týkající se obchodní úrovně, na které bylo provedeno srovnání cen, tedy může mít dopad jak na výpočet cenového podbízení, tak na výpočet rozpětí újmy

| (85) | Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, přepočítala úroveň pro odstranění újmy u všech společností podléhajících opětovnému zahájení šetření. |
| --- | --- |

(85)

Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, přepočítala úroveň pro odstranění újmy u všech společností podléhajících opětovnému zahájení šetření.

| (86) | V původním šetření Komise stanovila úroveň pro odstranění újmy v průběhu období šetření srovnáním:






  — | váženého průměru cen nepůsobících újmu čtyř výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; |
| --- | --- | --- |

(86)

V původním šetření Komise stanovila úroveň pro odstranění újmy v průběhu období šetření srovnáním:

—

váženého průměru cen nepůsobících újmu čtyř výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu;

| — | stejné vývozní ceny stanovené výše ve 69. bodě odůvodnění druhé odrážce. |
| --- | --- |

—

stejné vývozní ceny stanovené výše ve 69. bodě odůvodnění druhé odrážce.

| (87) | Cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, se obvykle zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu a na to, že cenové rozdíly nevykazovaly žádnou jednoznačnou strukturu v závislosti na prodejním kanálu využívaném výrobci v Unii zařazenými do vzorku, byla cena nepůsobící újmu stanovena na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku při přímém prodeji nebo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a při účtování nezávislým odběratelům na trhu Unie upravené na úroveň ceny ze závodu, jak je popsáno výše v 86. bodě odůvodnění první odrážce, od které byl odečten skutečný zisk a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti a za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku bylo považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou vyvážejících výrobců symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s nimi ve spojení, upravenou rovněž pouze o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu, jak jsou popsány výše ve 69. bodě odůvodnění druhé odrážce, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku dovozců se sídlem v Unii, kteří jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(87)

Cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, se obvykle zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu a na to, že cenové rozdíly nevykazovaly žádnou jednoznačnou strukturu v závislosti na prodejním kanálu využívaném výrobci v Unii zařazenými do vzorku, byla cena nepůsobící újmu stanovena na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku při přímém prodeji nebo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a při účtování nezávislým odběratelům na trhu Unie upravené na úroveň ceny ze závodu, jak je popsáno výše v 86. bodě odůvodnění první odrážce, od které byl odečten skutečný zisk a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti a za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku bylo považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou vyvážejících výrobců symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s nimi ve spojení, upravenou rovněž pouze o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu, jak jsou popsány výše ve 69. bodě odůvodnění druhé odrážce, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku dovozců se sídlem v Unii, kteří jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci.

| (88) | Dále s ohledem na zjištění, která Tribunál konstatoval v bodě 190 svého rozsudku, Komise pečlivě zvážila, zda existují nějaké další problémy na obchodní úrovni, které by vyžadovaly kompenzaci za účelem provedení spravedlivého srovnání, vzhledem ke skutečnosti, že 87 % vzorku výrobců v Unii prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a mnoho vyvážejících výrobců také prodávalo přímo konečným odběratelům. Komise připomněla, že v souladu s 87. bodem odůvodnění při výpočtu rozpětí újmy byly použity konečné prodejní ceny podle druhu výrobku výrobního odvětví Unie. V důsledku toho, jak uvedl Tribunál v bodě 179 svého rozsudku, platí zjištění ohledně cenového podbízení v plné míře i pro výpočty rozpětí újmy, pokud jde o spravedlivé srovnání. Jak je vysvětleno výše ve 71. a 72. bodě odůvodnění, Komise nezjistila žádný jiný problém na obchodní úrovni, který by vyžadoval úpravu pro účely provedení spravedlivého srovnání. |
| --- | --- |

(88)

Dále s ohledem na zjištění, která Tribunál konstatoval v bodě 190 svého rozsudku, Komise pečlivě zvážila, zda existují nějaké další problémy na obchodní úrovni, které by vyžadovaly kompenzaci za účelem provedení spravedlivého srovnání, vzhledem ke skutečnosti, že 87 % vzorku výrobců v Unii prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a mnoho vyvážejících výrobců také prodávalo přímo konečným odběratelům. Komise připomněla, že v souladu s 87. bodem odůvodnění při výpočtu rozpětí újmy byly použity konečné prodejní ceny podle druhu výrobku výrobního odvětví Unie. V důsledku toho, jak uvedl Tribunál v bodě 179 svého rozsudku, platí zjištění ohledně cenového podbízení v plné míře i pro výpočty rozpětí újmy, pokud jde o spravedlivé srovnání. Jak je vysvětleno výše ve 71. a 72. bodě odůvodnění, Komise nezjistila žádný jiný problém na obchodní úrovni, který by vyžadoval úpravu pro účely provedení spravedlivého srovnání.

| (89) | Takto stanovená revidovaná rozpětí újmy byla tato:






  Společnost | Úroveň pro odstranění újmy v % |
| --- | --- | --- |
| Skupina Xingyuan | 55,07  % |
| Skupina GITI | 28,51  % |
| Skupina Hankook | 10,31  % |
| Aeolus/Pirelli | 27,56  % |
| Společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření | 23,15  % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44) | 55,07  % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45) | 55,07  % |

(89)

Takto stanovená revidovaná rozpětí újmy byla tato:

Společnost

Úroveň pro odstranění újmy v %

Skupina Xingyuan

55,07  %

Skupina GITI

28,51  %

Skupina Hankook

10,31  %

Aeolus/Pirelli

27,56  %

Společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření

23,15  %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (44)

44

55,07  %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd;

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (45)

45

55,07  %

10.   ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ UPŘESNĚNÝCH TRIBUNÁLEM, KTERÉ UMOŽNÍ ŽALOBCŮM UPLATNIT SVÁ PRÁVA NA OBHAJOBU

ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ UPŘESNĚNÝCH TRIBUNÁLEM, KTERÉ UMOŽNÍ ŽALOBCŮM UPLATNIT SVÁ PRÁVA NA OBHAJOBU

| (90) | Tribunál uvedl v bodě 33 svého rozsudku, že Komise porušila právo žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla žádné z údajů uvedených v bodě 244 téhož rozsudku. |
| --- | --- |

(90)

Tribunál uvedl v bodě 33 svého rozsudku, že Komise porušila právo žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla žádné z údajů uvedených v bodě 244 téhož rozsudku.

| (91) | Tribunál uvedl dotčené údaje (bod 244 rozsudku):






  — | ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé, |
| --- | --- | --- |

(91)

Tribunál uvedl dotčené údaje (bod 244 rozsudku):

—

ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé,

| — | jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah, |
| --- | --- |

—

jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah,

| — | určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu, |
| --- | --- |

—

určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu,

| — | celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

—

celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie.

10.1.   Ukazatele újmy s uplatněním vážení i bez něj, a to pro malé a střední podniky a velké podniky zvlášť

Ukazatele újmy s uplatněním vážení i bez něj, a to pro malé a střední podniky a velké podniky zvlášť

| (92) | Tribunál v bodech 215 až 235 svého rozsudku konstatoval, že v návaznosti na změny vah provedené v konečné fázi (viz 188. až 195. bod odůvodnění sporného nařízení) Komise správně spočítala a prokázala ziskovost prodeje v Unii na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku (tabulka 5 sporného nařízení) a na úrovni 3 (tabulka 6 sporného nařízení). Jak nicméně uvedl Tribunál v bodě 227 svého rozsudku, v důsledku změny metody vážení bylo nezbytné přepočítat všechny mikroekonomické ukazatele kromě ziskovosti. Tím, že tak Komise neučinila, nedošlo k objektivnímu přezkumu dopadu dumpingového dovozu v souladu s čl. 3 odst. 3 základního antidumpingového nařízení. |
| --- | --- |

(92)

Tribunál v bodech 215 až 235 svého rozsudku konstatoval, že v návaznosti na změny vah provedené v konečné fázi (viz 188. až 195. bod odůvodnění sporného nařízení) Komise správně spočítala a prokázala ziskovost prodeje v Unii na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku (tabulka 5 sporného nařízení) a na úrovni 3 (tabulka 6 sporného nařízení). Jak nicméně uvedl Tribunál v bodě 227 svého rozsudku, v důsledku změny metody vážení bylo nezbytné přepočítat všechny mikroekonomické ukazatele kromě ziskovosti. Tím, že tak Komise neučinila, nedošlo k objektivnímu přezkumu dopadu dumpingového dovozu v souladu s čl. 3 odst. 3 základního antidumpingového nařízení.

| (93) | Za účelem vyhovění rozsudku Tribunálu tudíž Komise v následujících oddílech analyzovala dopad uplatnění vážení provedeného v konečné fázi u všech mikroekonomických ukazatelů kromě celkové ziskovosti a ziskovosti úrovně 3 („revidované váhy“). Jak je vysvětleno níže, uplatnění tohoto vážení nijak podstatně nezměnilo žádné ze zjištění Komise ohledně mikroekonomických ukazatelů. Existence podstatné újmy během posuzovaného období byla tím pádem potvrzena. |
| --- | --- |

(93)

Za účelem vyhovění rozsudku Tribunálu tudíž Komise v následujících oddílech analyzovala dopad uplatnění vážení provedeného v konečné fázi u všech mikroekonomických ukazatelů kromě celkové ziskovosti a ziskovosti úrovně 3 („revidované váhy“). Jak je vysvětleno níže, uplatnění tohoto vážení nijak podstatně nezměnilo žádné ze zjištění Komise ohledně mikroekonomických ukazatelů. Existence podstatné újmy během posuzovaného období byla tím pádem potvrzena.

| (94) | Tribunál v bodě 244 svého rozsudku navíc uvedl, že Komise porušila práva žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé. Tribunál nicméně neuložil Komisi, aby znovu stanovila svá zjištění týkající se újmy bez uplatnění jakýchkoli úprav vážení. Tribunál pouze stanovil, aby tyto ukazatele hrubé újmy před uplatněním jakýchkoli úprav vážení byly poskytnuty dotčeným stranám. |
| --- | --- |

(94)

Tribunál v bodě 244 svého rozsudku navíc uvedl, že Komise porušila práva žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé. Tribunál nicméně neuložil Komisi, aby znovu stanovila svá zjištění týkající se újmy bez uplatnění jakýchkoli úprav vážení. Tribunál pouze stanovil, aby tyto ukazatele hrubé újmy před uplatněním jakýchkoli úprav vážení byly poskytnuty dotčeným stranám.

| (95) | S ohledem na výše uvedené a za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu Komise uvedla v následujících oddílech stanovené mikroekonomické ukazatele: 1) v prozatímní fázi obsažené v prozatímním nařízení, 2) v konečné fázi po revizi vah (ve všech tabulkách níže jako „revidované váhy“), 3) bez jakékoli úpravy vážení a 4) v rámci úrovně 3: 4a) ukazatele pouze pro malé a střední podniky a 4b) ukazatele pouze pro velké společnosti. |
| --- | --- |

(95)

S ohledem na výše uvedené a za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu Komise uvedla v následujících oddílech stanovené mikroekonomické ukazatele: 1) v prozatímní fázi obsažené v prozatímním nařízení, 2) v konečné fázi po revizi vah (ve všech tabulkách níže jako „revidované váhy“), 3) bez jakékoli úpravy vážení a 4) v rámci úrovně 3: 4a) ukazatele pouze pro malé a střední podniky a 4b) ukazatele pouze pro velké společnosti.

10.1.1.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (96) | Jak je vysvětleno ve 185. až 192. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele nemohly odrážet skutečnou situaci ve výrobním odvětví Unie, jelikož velké společnosti zařazené do vzorku měly větší dopad na celkové údaje než malé a střední podniky zařazené do vzorku, přičemž podíl malých a středních podniků na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie činil přibližně 13 %. |
| --- | --- |

(96)

Jak je vysvětleno ve 185. až 192. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele nemohly odrážet skutečnou situaci ve výrobním odvětví Unie, jelikož velké společnosti zařazené do vzorku měly větší dopad na celkové údaje než malé a střední podniky zařazené do vzorku, přičemž podíl malých a středních podniků na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie činil přibližně 13 %.

| (97) | Proto se Komise rozhodla navýšit váhu malých a středních podniků zařazených do vzorku. Následující vážení bylo uplatněno ve sporném nařízení v konečné fázi. Za prvé, Komise stanovila procentní podíly prodeje malých a středních podniků a velkých společností v rámci celkového prodeje v Unii. Za druhé, Komise vyjádřila prodej malých a středních podniků zařazených do vzorku a velkých výrobců zařazených do vzorku pomocí jejich příslušného objemu v rámci celkového prodeje v Unii. Na závěr byly srovnány procentní podíly a údaje týkající se malých a středních podniků byly navýšeny, aby odrážely stejný procentní podíl jako velké společnosti zařazené do vzorku. Toto bylo rovněž vysvětleno níže ve 138. bodě odůvodnění. V prozatímní fázi rovněž Komise použila dodatečnou úpravu (aby se podíly jednotlivých úrovní prodeje v Unii odrazily v rámci údajů ze vzorku). Jak je však vysvětleno ve sporném nařízení, tato úprava byla zrušena v konečné fázi, jelikož zúčastněné strany v průběhu posuzovaného období zpochybnily použití pevně stanoveného poměru. |
| --- | --- |

(97)

Proto se Komise rozhodla navýšit váhu malých a středních podniků zařazených do vzorku. Následující vážení bylo uplatněno ve sporném nařízení v konečné fázi. Za prvé, Komise stanovila procentní podíly prodeje malých a středních podniků a velkých společností v rámci celkového prodeje v Unii. Za druhé, Komise vyjádřila prodej malých a středních podniků zařazených do vzorku a velkých výrobců zařazených do vzorku pomocí jejich příslušného objemu v rámci celkového prodeje v Unii. Na závěr byly srovnány procentní podíly a údaje týkající se malých a středních podniků byly navýšeny, aby odrážely stejný procentní podíl jako velké společnosti zařazené do vzorku. Toto bylo rovněž vysvětleno níže ve 138. bodě odůvodnění. V prozatímní fázi rovněž Komise použila dodatečnou úpravu (aby se podíly jednotlivých úrovní prodeje v Unii odrazily v rámci údajů ze vzorku). Jak je však vysvětleno ve sporném nařízení, tato úprava byla zrušena v konečné fázi, jelikož zúčastněné strany v průběhu posuzovaného období zpochybnily použití pevně stanoveného poměru.

| (98) | Úprava vážení měla dopad na celkový výstup mikroekonomických ukazatelů, ale také na úroveň 3, protože na této úrovni působily velké společnosti i malé a střední podniky. Trendy na úrovni 1 a úrovni 2 nebyly ovlivněny, neboť na těchto úrovních působily pouze velké společnosti. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění, úprava vážení měla omezený dopad na celkové mikroekonomické ukazatele, protože odhad prodeje malých a středních podniků během období šetření činil přibližně 13 % celkového prodeje v Unii během období šetření. |
| --- | --- |

(98)

Úprava vážení měla dopad na celkový výstup mikroekonomických ukazatelů, ale také na úroveň 3, protože na této úrovni působily velké společnosti i malé a střední podniky. Trendy na úrovni 1 a úrovni 2 nebyly ovlivněny, neboť na těchto úrovních působily pouze velké společnosti. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění, úprava vážení měla omezený dopad na celkové mikroekonomické ukazatele, protože odhad prodeje malých a středních podniků během období šetření činil přibližně 13 % celkového prodeje v Unii během období šetření.

10.1.1.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (99) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 1


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady











  Na základě: | v EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 7 prozatímního nařízení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Revidované váhy | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Bez vážení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Tabulka 7 prozatímního nařízení | Průměrné výrobní náklady | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Revidované váhy | Průměrné výrobní náklady | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Bez vážení | Průměrné výrobní náklady | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(99)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

Na základě:

v EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 7 prozatímního nařízení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

237

225

216

218

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Revidované váhy

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

239

228

219

220

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Bez vážení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

252

238

226

228

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Tabulka 7 prozatímního nařízení

Průměrné výrobní náklady

200

188

183

188

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Revidované váhy

Průměrné výrobní náklady

202

189

185

190

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Bez vážení

Průměrné výrobní náklady

209

192

188

192

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (100) | I přes nominální rozdíl mezi průměrnou jednotkovou prodejní cenou stanovenou u různých možností pro posuzované období, pokud se jedná o celkový trend, nebyl zjištěn žádný rozdíl mezi vážením použitým v prozatímní a v konečné fázi. Průměrná jednotková prodejní cena bez jakéhokoli vážení poklesla o 2 procentní body více, než tomu bylo u dalších dvou scénářů. Stejný závěr lze vyvodit i s ohledem na trendy zjištěné u průměrných výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(100)

I přes nominální rozdíl mezi průměrnou jednotkovou prodejní cenou stanovenou u různých možností pro posuzované období, pokud se jedná o celkový trend, nebyl zjištěn žádný rozdíl mezi vážením použitým v prozatímní a v konečné fázi. Průměrná jednotková prodejní cena bez jakéhokoli vážení poklesla o 2 procentní body více, než tomu bylo u dalších dvou scénářů. Stejný závěr lze vyvodit i s ohledem na trendy zjištěné u průměrných výrobních nákladů.

| (101) | Vážení – nebo spíše jeho absence – nemělo žádný dopad na závěry týkající se úrovně 1 a úrovně 2. Jak ukazují níže uvedené tabulky 2, 3 a 4, v souvislosti s úrovní 3 Komise přezkoumala dopad vážení a jeho neuplatnění na tři soubory údajů: údaje týkající se celkové úrovně 3, velkých společností na této úrovni a malých a středních podniků.

  Tabulka 2


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3











  Na základě: | v EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 10 prozatímního nařízení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Revidované váhy | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Bez vážení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Tabulka 10 prozatímního nařízení | Průměrné výrobní náklady | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Revidované váhy | Průměrné výrobní náklady | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Bez vážení | Průměrné výrobní náklady | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(101)

Vážení – nebo spíše jeho absence – nemělo žádný dopad na závěry týkající se úrovně 1 a úrovně 2. Jak ukazují níže uvedené tabulky 2, 3 a 4, v souvislosti s úrovní 3 Komise přezkoumala dopad vážení a jeho neuplatnění na tři soubory údajů: údaje týkající se celkové úrovně 3, velkých společností na této úrovni a malých a středních podniků.

Tabulka 2

Tabulka 2

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3

Na základě:

v EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 10 prozatímního nařízení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

181

176

172

172

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Revidované váhy

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

180

176

172

171

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Bez vážení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

201

191

182

180

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Tabulka 10 prozatímního nařízení

Průměrné výrobní náklady

170

175

167

172

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Revidované váhy

Průměrné výrobní náklady

170

175

167

172

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Bez vážení

Průměrné výrobní náklady

182

181

170

173

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (102) | V případě úrovně 3 neměla revize vah v konečné fázi vliv na celkový vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů. Vzhledem k neexistenci jakéhokoli vážení vykázal vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů v případě obou ukazatelů výraznější pokles, a to alespoň o 5 procentních bodů během posuzovaného období. Tyto vývojové tendence odrážely především níže uvedený trend u velkých společností, které působí na úrovni 3. |
| --- | --- |

(102)

V případě úrovně 3 neměla revize vah v konečné fázi vliv na celkový vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů. Vzhledem k neexistenci jakéhokoli vážení vykázal vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů v případě obou ukazatelů výraznější pokles, a to alespoň o 5 procentních bodů během posuzovaného období. Tyto vývojové tendence odrážely především níže uvedený trend u velkých společností, které působí na úrovni 3.

| (103) | Jak lze pozorovat níže v tabulce 3, trend velkých společností, které působí na úrovni 3, byl výrazně horší oproti celkovému vývoji jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů.

  Tabulka 3


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze velké společnosti










  Na základě EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Průměrné výrobní náklady | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(103)

Jak lze pozorovat níže v tabulce 3, trend velkých společností, které působí na úrovni 3, byl výrazně horší oproti celkovému vývoji jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů.

Tabulka 3

Tabulka 3

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze velké společnosti

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze velké společnosti

Na základě EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

207

195

184

183

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Průměrné výrobní náklady

186

183

171

174

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (104) | Z níže uvedené tabulky 4 vyplývá, že vývoj jednotkových výrobních nákladů u malých a středních podniků působících pouze na úrovni 3 se během posuzovaného období zhoršil, přičemž náklady vzrostly o 7 %. Současně se jednotková cena snížila o 2 %.

  Tabulka 4


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze malé a střední podniky










  v EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Průměrné výrobní náklady | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(104)

Z níže uvedené tabulky 4 vyplývá, že vývoj jednotkových výrobních nákladů u malých a středních podniků působících pouze na úrovni 3 se během posuzovaného období zhoršil, přičemž náklady vzrostly o 7 %. Současně se jednotková cena snížila o 2 %.

Tabulka 4

Tabulka 4

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze malé a střední podniky

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze malé a střední podniky

v EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

164

164

162

161

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Průměrné výrobní náklady

159

170

164

171

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

10.1.1.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (105) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 11 prozatímního nařízení | Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Revidované váhy | Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Bez vážení | Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(105)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 11 prozatímního nařízení

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Revidované váhy

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Bez vážení

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (106) | Průměrné náklady práce se během posuzovaného období v případě obou druhů vážení zvýšily o 6 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, se zvýšily o 5 %. |
| --- | --- |

(106)

Průměrné náklady práce se během posuzovaného období v případě obou druhů vážení zvýšily o 6 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, se zvýšily o 5 %.

10.1.1.3.   Zásoby

Zásoby

| (107) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 6


  Zásoby | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 12 prozatímního nařízení | Konečný stav zásob (index 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Revidované váhy | Konečný stav zásob (index 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Bez vážení | Konečný stav zásob (index 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(107)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zásoby

Zásoby

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 12 prozatímního nařízení

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

(index 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

7  %

6  %

7  %

9  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Revidované váhy

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

100

82

99

146

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

7  %

6  %

7  %

9  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Bez vážení

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

(index 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

6  %

5  %

6  %

8  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (108) | Stav zásob během posuzovaného období v případě obou druhů vážení vzrostl o 44 %/46 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, vzrostl o 48 %. Konečný stav zásob dosáhl v případě obou druhů vážení přibližně 9 % roční produkce a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, přibližně 8 %. Tato situace nepříznivě ovlivnila finanční situaci výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(108)

Stav zásob během posuzovaného období v případě obou druhů vážení vzrostl o 44 %/46 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, vzrostl o 48 %. Konečný stav zásob dosáhl v případě obou druhů vážení přibližně 9 % roční produkce a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, přibližně 8 %. Tato situace nepříznivě ovlivnila finanční situaci výrobců v Unii zařazených do vzorku.

10.1.1.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (109) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 13 prozatímního nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Tabulka 5 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Bez vážení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Tabulka 13 prozatímního nařízení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Revidované váhy | Peněžní tok (v milionech EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Bez vážení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Tabulka 13 prozatímního nařízení | Investice (v milionech EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Revidované váhy | Investice (v milionech EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Bez vážení | Investice (v milionech EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Tabulka 13 prozatímního nařízení | Návratnost investic | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Revidované váhy | Návratnost investic | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Bez vážení | Návratnost investic | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(109)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 13 prozatímního nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Tabulka 5 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Bez vážení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Tabulka 13 prozatímního nařízení

Peněžní tok (v milionech EUR)

309

312

292

272

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Revidované váhy

Peněžní tok (v milionech EUR)

272

281

264

244

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Bez vážení

Peněžní tok (v milionech EUR)

264

277

255

246

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Tabulka 13 prozatímního nařízení

Investice (v milionech EUR)

86

63

59

65

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Revidované váhy

Investice (v milionech EUR)

78

55

53

58

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Bez vážení

Investice (v milionech EUR)

72

52

50

56

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Tabulka 13 prozatímního nařízení

Návratnost investic

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Revidované váhy

Návratnost investic

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Bez vážení

Návratnost investic

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (110) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(110)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (111) | U obou dvou druhů vážení vyšel trend celkové ziskovosti podobný, přičemž poklesl z 15,6 %/15,4 % v roce 2014 na 13,7 % v období šetření. Tento výpočet byl proveden na základě váhy jednotlivých úrovní celkového prodeje. Bez uplatnění jakéhokoli vážení celková ziskovost poklesla z 16,9 % v roce 2014 na 15,6 %. |
| --- | --- |

(111)

U obou dvou druhů vážení vyšel trend celkové ziskovosti podobný, přičemž poklesl z 15,6 %/15,4 % v roce 2014 na 13,7 % v období šetření. Tento výpočet byl proveden na základě váhy jednotlivých úrovní celkového prodeje. Bez uplatnění jakéhokoli vážení celková ziskovost poklesla z 16,9 % v roce 2014 na 15,6 %.

| (112) | Klesající ziskovost u všech tří metodik byla výsledkem rozdílu o 2 procentní body mezi cenami a náklady. |
| --- | --- |

(112)

Klesající ziskovost u všech tří metodik byla výsledkem rozdílu o 2 procentní body mezi cenami a náklady.

| (113) | Komise připomněla, že v souladu s výše uvedeným 93. bodem odůvodnění již byla celková ziskovost zveřejněna v konečném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost. Při uplatnění těchto tří různých metodik měla na celkovou ziskovost vliv ziskovost na úrovních 1 a 2, zatímco ziskovost bez vážení na úrovni 3 poklesla během posuzovaného období přibližně o 5 procentních bodů, jak je uvedeno níže v tabulce 9. Navíc klesal i relativní trend ziskovosti celého výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(113)

Komise připomněla, že v souladu s výše uvedeným 93. bodem odůvodnění již byla celková ziskovost zveřejněna v konečném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost. Při uplatnění těchto tří různých metodik měla na celkovou ziskovost vliv ziskovost na úrovních 1 a 2, zatímco ziskovost bez vážení na úrovni 3 poklesla během posuzovaného období přibližně o 5 procentních bodů, jak je uvedeno níže v tabulce 9. Navíc klesal i relativní trend ziskovosti celého výrobního odvětví Unie.

| (114) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Tento trend čistého peněžního toku vykazuje pokles o 7–12 %, je-li vyjádřen bez vážení nebo za pomoci prozatímního vážení. |
| --- | --- |

(114)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Tento trend čistého peněžního toku vykazuje pokles o 7–12 %, je-li vyjádřen bez vážení nebo za pomoci prozatímního vážení.

| (115) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se u těchto tří metodik vyvíjela negativně, přičemž se snížila o přibližně 15 %. |
| --- | --- |

(115)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se u těchto tří metodik vyvíjela negativně, přičemž se snížila o přibližně 15 %.

| (116) | Pokud jde o úroveň 2, revize vah mezi prozatímní a konečnou fází měla dopad na hodnoty, ale nikoli na celkový pozorovaný trend. Potvrzuje se proto 196. a 197. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

  Tabulka 8


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 2











  Na základě: | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 15 prozatímního nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Revidované váhy | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Tabulka 15 prozatímního nařízení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Revidované váhy | Peněžní tok (v milionech EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Tabulka 15 prozatímního nařízení | Investice (v milionech EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Revidované váhy | Investice (v milionech EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Tabulka 15 prozatímního nařízení | Návratnost investic | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Revidované váhy | Návratnost investic | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(116)

Pokud jde o úroveň 2, revize vah mezi prozatímní a konečnou fází měla dopad na hodnoty, ale nikoli na celkový pozorovaný trend. Potvrzuje se proto 196. a 197. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

Tabulka 8

Tabulka 8

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 2

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 2

Na základě:

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 15 prozatímního nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Revidované váhy

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Tabulka 15 prozatímního nařízení

Peněžní tok (v milionech EUR)

88

76

65

69

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Revidované váhy

Peněžní tok (v milionech EUR)

53

46

39

41

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Tabulka 15 prozatímního nařízení

Investice (v milionech EUR)

18

16

15

17

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Revidované váhy

Investice (v milionech EUR)

10

10

9

10

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Tabulka 15 prozatímního nařízení

Návratnost investic

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Revidované váhy

Návratnost investic

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (117) | Zvláštní analýza založená na metodice, která je totožná s popsanou metodikou, byla provedena pro úroveň 3, malé a střední podniky působící na úrovni 3 a velké společnosti působící na úrovni 3. |
| --- | --- |

(117)

Zvláštní analýza založená na metodice, která je totožná s popsanou metodikou, byla provedena pro úroveň 3, malé a střední podniky působící na úrovni 3 a velké společnosti působící na úrovni 3.

| (118) | Komise připomněla, že v souladu s 93. bodem odůvodnění již byla ziskovost úrovně 3 zveřejněna ve sporném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost. |
| --- | --- |

(118)

Komise připomněla, že v souladu s 93. bodem odůvodnění již byla ziskovost úrovně 3 zveřejněna ve sporném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost.

| (119) | Dva druhy metodiky vážení u celkové úrovně 3 vykazovaly podobný trend ziskovosti. Důvodem je skutečnost, že ztráty vykázané malými a středními podniky měly větší váhu při celkovém výpočtu, jelikož tyto ztráty byly zvlášť výrazné (–6,1 % v období šetření). Ziskovost úrovně 3 bez vážení se blížila ziskovosti vykázané velkými společnostmi, které na této úrovni působí. Ziskovost velkých společností na úrovni 3 se od roku 2014 do období šetření snížila na polovinu, z 10 % na 4,8 %. |
| --- | --- |

(119)

Dva druhy metodiky vážení u celkové úrovně 3 vykazovaly podobný trend ziskovosti. Důvodem je skutečnost, že ztráty vykázané malými a středními podniky měly větší váhu při celkovém výpočtu, jelikož tyto ztráty byly zvlášť výrazné (–6,1 % v období šetření). Ziskovost úrovně 3 bez vážení se blížila ziskovosti vykázané velkými společnostmi, které na této úrovni působí. Ziskovost velkých společností na úrovni 3 se od roku 2014 do období šetření snížila na polovinu, z 10 % na 4,8 %.

| (120) | Pokud jde o úroveň 3, čistý peněžní tok se u dvou druhů metodiky vážení výrazně snížil přibližně o 60 % a bez vážení se snížil přibližně o 35 %. Návratnost investic se během posuzovaného období u dvou druhů metodiky vážení snížila přibližně o 66 procentních bodů a bez vážení se snížila přibližně o 48 procentních bodů. Ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela ziskovost velkých společností na úrovni 3, jak lze očekávat na základě 198. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

  Tabulka 9


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 3











  Na základě: | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 16 prozatímního nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Tabulka 6 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Bez vážení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Tabulka 16 prozatímního nařízení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Revidované váhy | Peněžní tok (v milionech EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Bez vážení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Tabulka 16 prozatímního nařízení | Investice (v milionech EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Revidované váhy | Investice (v milionech EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Bez vážení | Investice (v milionech EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Tabulka 16 prozatímního nařízení | Návratnost investic | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Revidované váhy | Návratnost investic | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Bez vážení | Návratnost investic | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(120)

Pokud jde o úroveň 3, čistý peněžní tok se u dvou druhů metodiky vážení výrazně snížil přibližně o 60 % a bez vážení se snížil přibližně o 35 %. Návratnost investic se během posuzovaného období u dvou druhů metodiky vážení snížila přibližně o 66 procentních bodů a bez vážení se snížila přibližně o 48 procentních bodů. Ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela ziskovost velkých společností na úrovni 3, jak lze očekávat na základě 198. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

Tabulka 9

Tabulka 9

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 3

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 3

Na základě:

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 16 prozatímního nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Tabulka 6 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Bez vážení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Tabulka 16 prozatímního nařízení

Peněžní tok (v milionech EUR)

28

17

26

11

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Revidované váhy

Peněžní tok (v milionech EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Bez vážení

Peněžní tok (v milionech EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Tabulka 16 prozatímního nařízení

Investice (v milionech EUR)

14

10

10

10

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Revidované váhy

Investice (v milionech EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Bez vážení

Investice (v milionech EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Tabulka 16 prozatímního nařízení

Návratnost investic

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Revidované váhy

Návratnost investic

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Bez vážení

Návratnost investic

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (121) | Pokud jde o velké společnosti na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic.

  Tabulka 10


  Velké společnosti – ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Peněžní tok (v milionech EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investice (v milionech EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Návratnost investic | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(121)

Pokud jde o velké společnosti na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic.

Tabulka 10

Tabulka 10

Velké společnosti – ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3

Velké společnosti – ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3

2014

2015

2016

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Peněžní tok (v milionech EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investice (v milionech EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Návratnost investic

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (122) | Pokud jde o malé a střední podniky na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic. Ztráty vykázané během posuzovaného období byly vykázány ve 198. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 – malé a střední podniky | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Peněžní tok (v milionech EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investice (v milionech EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Návratnost investic | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(122)

Pokud jde o malé a střední podniky na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic. Ztráty vykázané během posuzovaného období byly vykázány ve 198. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 – malé a střední podniky

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 – malé a střední podniky

2014

2015

2016

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Peněžní tok (v milionech EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investice (v milionech EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Návratnost investic

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (123) | Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele vycházející z revidovaných vah potvrdily 196. bod odůvodnění sporného nařízení, a že tudíž závěry vycházející z trendů stanovených v prozatímním nařízení i nadále platí. |
| --- | --- |

(123)

Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele vycházející z revidovaných vah potvrdily 196. bod odůvodnění sporného nařízení, a že tudíž závěry vycházející z trendů stanovených v prozatímním nařízení i nadále platí.

| (124) | Mikroekonomické ukazatele vycházející z neexistence vážení byly navíc shledány shodnými s mikroekonomickými ukazateli založenými na dvou druzích metodiky vážení. Neexistence vážení měla dopad především na úroveň 3. Celková ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela zejména ziskovost velkých společností působících na úrovni 3. 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení ukázal ziskové rozpětí velkých společností během období šetření. |
| --- | --- |

(124)

Mikroekonomické ukazatele vycházející z neexistence vážení byly navíc shledány shodnými s mikroekonomickými ukazateli založenými na dvou druzích metodiky vážení. Neexistence vážení měla dopad především na úroveň 3. Celková ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela zejména ziskovost velkých společností působících na úrovni 3. 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení ukázal ziskové rozpětí velkých společností během období šetření.

| (125) | Velké společnosti působící na úrovni 3 čelily významnému poklesu svého ziskového rozpětí a návratnosti investic, jakož i peněžního toku. Ztráty malých a středních podniků v období šetření byly zvláště znatelné (–6,1 %). Podobné závěry lze vyvodit i v případě peněžního toku a návratnosti investic, které se dostaly do ztrátových hodnot. Závěry týkající se situace malých a středních podniků jsou tedy i nadále platné, přičemž byly potvrzeny trendy uvedené v prozatímním a sporném nařízení. |
| --- | --- |

(125)

Velké společnosti působící na úrovni 3 čelily významnému poklesu svého ziskového rozpětí a návratnosti investic, jakož i peněžního toku. Ztráty malých a středních podniků v období šetření byly zvláště znatelné (–6,1 %). Podobné závěry lze vyvodit i v případě peněžního toku a návratnosti investic, které se dostaly do ztrátových hodnot. Závěry týkající se situace malých a středních podniků jsou tedy i nadále platné, přičemž byly potvrzeny trendy uvedené v prozatímním a sporném nařízení.

| (126) | Ačkoli v tomto případě trendy mikroekonomických ukazatelů stanovené na základě revidovaných vah byly podobné jako mikroekonomické ukazatele bez vážení, Komise usoudila, že metodika vážení uplatněná v konečné fázi odpovídala situaci na trhu, kdy výrobní odvětví Unie sestávalo z velkých společností i četných malých a středních podniků. Komise také konstatovala, že Tribunál nezpochybnil tuto metodiku jako takovou. |
| --- | --- |

(126)

Ačkoli v tomto případě trendy mikroekonomických ukazatelů stanovené na základě revidovaných vah byly podobné jako mikroekonomické ukazatele bez vážení, Komise usoudila, že metodika vážení uplatněná v konečné fázi odpovídala situaci na trhu, kdy výrobní odvětví Unie sestávalo z velkých společností i četných malých a středních podniků. Komise také konstatovala, že Tribunál nezpochybnil tuto metodiku jako takovou.

10.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

| (127) | Pokud jde o makroekonomické ukazatele, Tribunál dospěl k závěru, že – podle tvrzení sdružení CRIA a komory CCCMC – Komise neposkytla další informace týkající se zdrojů použitých údajů. Sdružení CRIA a komora CCCMC rovněž tvrdily, že v konečné fázi měly pochybnosti o spolehlivosti některých uváděných informací, jak je uvedeno v 201. bodě odůvodnění sporného nařízení. |
| --- | --- |

(127)

Pokud jde o makroekonomické ukazatele, Tribunál dospěl k závěru, že – podle tvrzení sdružení CRIA a komory CCCMC – Komise neposkytla další informace týkající se zdrojů použitých údajů. Sdružení CRIA a komora CCCMC rovněž tvrdily, že v konečné fázi měly pochybnosti o spolehlivosti některých uváděných informací, jak je uvedeno v 201. bodě odůvodnění sporného nařízení.

| (128) | Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, požádala o další informace a obdržela doplňující vysvětlení během setkání se zástupci Evropského sdružení výrobců pneumatik a kaučuku („ETRMA“). Sdružení ETRMA poskytlo podrobné informace týkající se metodiky použité sdružením ke shromáždění údajů o trhu. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta veřejně přístupná verze zápisů z jednání i s několika přílohami. V přílohách byly podrobné informace o tom, jak sdružení ETRMA shromažďovalo údaje s pomocí svého přidruženého ředitelství pro správu a řízení Europolu, které svým jménem shromáždilo makroekonomické údaje. Komise zopakovala, že makroekonomické údaje, které poskytlo sdružení ETRMA, nebyly jako takové zpochybněny při zveřejnění konečných informací některými vyvážejícími výrobci (jako je skupina Hankook a Aeolus/Pirelli), kteří byli členy sdružení ETRMA. |
| --- | --- |

(128)

Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, požádala o další informace a obdržela doplňující vysvětlení během setkání se zástupci Evropského sdružení výrobců pneumatik a kaučuku („ETRMA“). Sdružení ETRMA poskytlo podrobné informace týkající se metodiky použité sdružením ke shromáždění údajů o trhu. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta veřejně přístupná verze zápisů z jednání i s několika přílohami. V přílohách byly podrobné informace o tom, jak sdružení ETRMA shromažďovalo údaje s pomocí svého přidruženého ředitelství pro správu a řízení Europolu, které svým jménem shromáždilo makroekonomické údaje. Komise zopakovala, že makroekonomické údaje, které poskytlo sdružení ETRMA, nebyly jako takové zpochybněny při zveřejnění konečných informací některými vyvážejícími výrobci (jako je skupina Hankook a Aeolus/Pirelli), kteří byli členy sdružení ETRMA.

| (129) | Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že to bylo v souladu se zjištěními Tribunálu ohledně otázky zdrojů makroekonomických údajů, jak jsou uvedena v bodě 244 jeho rozsudku. |
| --- | --- |

(129)

Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že to bylo v souladu se zjištěními Tribunálu ohledně otázky zdrojů makroekonomických údajů, jak jsou uvedena v bodě 244 jeho rozsudku.

10.3.   Malé a střední podniky výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu

Malé a střední podniky výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu

| (130) | Tribunál uvedl, že žalobci během slyšení správně tvrdili, že oznámení názvů 85 malých a středních podniků, které ukončily výrobu, poskytnutých osmi různými dodavateli běhounů, neumožnilo zjistit jednotlivé obchodní vztahy mezi dodavatelem a odběratelem a že v důsledku toho se tyto názvy netýkaly žádných údajů, jež by mohly být důvěrné. Za těchto okolností Komise neprokázala, že seznam malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie, které ukončily výrobu, byl důvěrný (viz bod 253 rozsudku). |
| --- | --- |

(130)

Tribunál uvedl, že žalobci během slyšení správně tvrdili, že oznámení názvů 85 malých a středních podniků, které ukončily výrobu, poskytnutých osmi různými dodavateli běhounů, neumožnilo zjistit jednotlivé obchodní vztahy mezi dodavatelem a odběratelem a že v důsledku toho se tyto názvy netýkaly žádných údajů, jež by mohly být důvěrné. Za těchto okolností Komise neprokázala, že seznam malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie, které ukončily výrobu, byl důvěrný (viz bod 253 rozsudku).

| (131) | Komise dospěla k závěru, že název podniku by v zásadě neměl být sdělen jiným zúčastněným stranám bez výslovného souhlasu dotčeného podniku. Odstranění vazby mezi dodavatelem běhounů a jeho odběratelem navíc nemusí stačit k tomu, aby bylo možné tuto informaci zveřejnit. Seznam odběratelů je jedním z hlavních aktiv podniku, a tudíž dodavatel běhounů nemá žádný zájem na tom, aby sděloval tento druh informací svým konkurentům. Kromě toho některé z dotčených malých a středních podniků nebyly zaměřené výhradně na odvětví protektorování, ale tato činnost pro ně byla jen jednou z více činností (například prodej nových pneumatik nebo autoservis pro velké podniky s vozovým parkem nákladních vozidel). A skutečnost, že podnik oznámil, že odběratel přestal nakupovat materiál běhounu, nemusela nutně znamenat, že tento podnik zbankrotoval nebo zanikl. Poskytnutí této informace by tudíž odhalilo citlivé obchodní údaje. |
| --- | --- |

(131)

Komise dospěla k závěru, že název podniku by v zásadě neměl být sdělen jiným zúčastněným stranám bez výslovného souhlasu dotčeného podniku. Odstranění vazby mezi dodavatelem běhounů a jeho odběratelem navíc nemusí stačit k tomu, aby bylo možné tuto informaci zveřejnit. Seznam odběratelů je jedním z hlavních aktiv podniku, a tudíž dodavatel běhounů nemá žádný zájem na tom, aby sděloval tento druh informací svým konkurentům. Kromě toho některé z dotčených malých a středních podniků nebyly zaměřené výhradně na odvětví protektorování, ale tato činnost pro ně byla jen jednou z více činností (například prodej nových pneumatik nebo autoservis pro velké podniky s vozovým parkem nákladních vozidel). A skutečnost, že podnik oznámil, že odběratel přestal nakupovat materiál běhounu, nemusela nutně znamenat, že tento podnik zbankrotoval nebo zanikl. Poskytnutí této informace by tudíž odhalilo citlivé obchodní údaje.

| (132) | Ačkoliv údaje týkající se objemů nebo hodnot shromážděné od několika stran mohou být zveřejněny, aniž by bylo ohroženo zachování důvěrnosti, zvláště pokud jsou tyto údaje ve stejném rozmezí, pro název společnosti to neplatí. Spolupracující strana navíc nemůže takovou informaci zveřejnit bez povolení strany, jejíž název je poskytnut. Proto měl každý dodavatel běhounů před zveřejněním tohoto seznamu odběratelů požádat jednotlivé odběratele o povolení ke zveřejnění jejich názvu jiným zúčastněným stranám. |
| --- | --- |

(132)

Ačkoliv údaje týkající se objemů nebo hodnot shromážděné od několika stran mohou být zveřejněny, aniž by bylo ohroženo zachování důvěrnosti, zvláště pokud jsou tyto údaje ve stejném rozmezí, pro název společnosti to neplatí. Spolupracující strana navíc nemůže takovou informaci zveřejnit bez povolení strany, jejíž název je poskytnut. Proto měl každý dodavatel běhounů před zveřejněním tohoto seznamu odběratelů požádat jednotlivé odběratele o povolení ke zveřejnění jejich názvu jiným zúčastněným stranám.

| (133) | V době sporného nařízení bylo možné zúčastněným stranám poskytnout informace pouze o společnostech, které vyhlásily bankrot nebo likvidaci. Komise však neměla podrobné informace o tom, která společnost zbankrotovala nebo byla zlikvidována nebo jednoduše zastavila výrobu. Ve své poznámce ke spisu ze dne 19. července 2019 Komise poskytla podrobné vysvětlení ohledně metodiky použité ke stanovení výše uvedeného seznamu. V době sporného nařízení Komise oslovila osm dodavatelů běhounů, aby získala informace ohledně seznamu jejich odběratelů a jejich prodeje během posuzovaného období (od 1. ledna 2014 do 30. června 2017). Vzhledem k tomu, že protektorovací firmy mohou mít několik dodavatelů, údaje poskytnuté ze strany dodavatelů byly agregovány podle jednotlivých odběratelů, aby se zjistilo, které společnosti přestaly během posuzovaného období nakupovat materiál běhounu. Na základě této databáze Komise mohla určit, které protektorovací firmy změnily dodavatele. Komise rovněž uvedla v 244. bodě odůvodnění sporného nařízení, že nejméně 85 malých a středních podniků ukončilo výrobu a odkázala na 202. bod odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(133)

V době sporného nařízení bylo možné zúčastněným stranám poskytnout informace pouze o společnostech, které vyhlásily bankrot nebo likvidaci. Komise však neměla podrobné informace o tom, která společnost zbankrotovala nebo byla zlikvidována nebo jednoduše zastavila výrobu. Ve své poznámce ke spisu ze dne 19. července 2019 Komise poskytla podrobné vysvětlení ohledně metodiky použité ke stanovení výše uvedeného seznamu. V době sporného nařízení Komise oslovila osm dodavatelů běhounů, aby získala informace ohledně seznamu jejich odběratelů a jejich prodeje během posuzovaného období (od 1. ledna 2014 do 30. června 2017). Vzhledem k tomu, že protektorovací firmy mohou mít několik dodavatelů, údaje poskytnuté ze strany dodavatelů byly agregovány podle jednotlivých odběratelů, aby se zjistilo, které společnosti přestaly během posuzovaného období nakupovat materiál běhounu. Na základě této databáze Komise mohla určit, které protektorovací firmy změnily dodavatele. Komise rovněž uvedla v 244. bodě odůvodnění sporného nařízení, že nejméně 85 malých a středních podniků ukončilo výrobu a odkázala na 202. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

| (134) | Komise neměla informace o právním statusu jednotlivých protektorovacích firem. Komise zejména nemohla identifikovat společnosti v úpadku nebo zrušené společnosti, a tím pádem je ani nemohla nahlásit zúčastněným stranám. |
| --- | --- |

(134)

Komise neměla informace o právním statusu jednotlivých protektorovacích firem. Komise zejména nemohla identifikovat společnosti v úpadku nebo zrušené společnosti, a tím pádem je ani nemohla nahlásit zúčastněným stranám.

| (135) | V průběhu tohoto šetření Komise oslovila spolupracující dodavatele běhounů, aby zjistila skutečný právní status těchto společností, které přestaly nakupovat materiál běhounu. Na základě této žádosti Komise dodavatelé běhounů poskytli souhlas se zveřejněním těchto názvů, ale za podmínky, že název jejich společnosti by neměl být spojen s názvy odběratelů. Komise zjistila, že většina uvedených společností je nečinná. Proto se Komise rozhodla zveřejnit seznam malých a středních podniků, které přestaly nakupovat materiál běhounu od zúčastněných stran. Jejich názvy byly obsaženy v nedůvěrném spise. |
| --- | --- |

(135)

V průběhu tohoto šetření Komise oslovila spolupracující dodavatele běhounů, aby zjistila skutečný právní status těchto společností, které přestaly nakupovat materiál běhounu. Na základě této žádosti Komise dodavatelé běhounů poskytli souhlas se zveřejněním těchto názvů, ale za podmínky, že název jejich společnosti by neměl být spojen s názvy odběratelů. Komise zjistila, že většina uvedených společností je nečinná. Proto se Komise rozhodla zveřejnit seznam malých a středních podniků, které přestaly nakupovat materiál běhounu od zúčastněných stran. Jejich názvy byly obsaženy v nedůvěrném spise.

10.4.   Informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie

Informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie

| (136) | Tribunál dospěl k závěru, že Komise nezveřejnila informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie (viz body 244 až 266 rozsudku). |
| --- | --- |

(136)

Tribunál dospěl k závěru, že Komise nezveřejnila informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie (viz body 244 až 266 rozsudku).

| (137) | Komise však poskytla přesný podíl malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie v tabulce 4 sporného nařízení. |
| --- | --- |

(137)

Komise však poskytla přesný podíl malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie v tabulce 4 sporného nařízení.

| (138) | Jak je uvedeno v tabulce 4 sporného nařízení, upravená metodika vážení nebyla založena na objemu vykázaném spolupracujícími společnostmi, nýbrž na celkovém objemu prodeje malých a středních podniků a velkých společností uvedeném níže v tabulce. Konkrétní výchozí údaje, které byly použity, jsou uvedeny níže v tabulce 12.

  Tabulka 12


  Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii (v %) | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v Unii uvedený v tabulce 8 sporného nařízení v kusech | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii uvedený v tabulce 4 sporného nařízení | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Podíl velkých společností na celkovém prodeji v Unii | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku v kusech | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % malých a středních podniků zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem prodeje malých a středních podniků | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % velkých společností zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem velkých společností | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Použitý vážený poměr | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Vážený poměr
  =(% velkých společností zařazených do vzorku × celkový objem prodeje malých a středních podniků)/(objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku) – 1 |

(138)

Jak je uvedeno v tabulce 4 sporného nařízení, upravená metodika vážení nebyla založena na objemu vykázaném spolupracujícími společnostmi, nýbrž na celkovém objemu prodeje malých a středních podniků a velkých společností uvedeném níže v tabulce. Konkrétní výchozí údaje, které byly použity, jsou uvedeny níže v tabulce 12.

Tabulka 12

Tabulka 12

Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii (v %)

Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii (v %)

2014

2015

2016

Období šetření

Objem prodeje v Unii uvedený v tabulce 8 sporného nařízení v kusech

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii uvedený v tabulce 4 sporného nařízení

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Podíl velkých společností na celkovém prodeji v Unii

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku v kusech

91 700

84 500

79 300

74 600

% malých a středních podniků zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem prodeje malých a středních podniků

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% velkých společností zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem velkých společností

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Použitý vážený poměr

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Vážený poměr

=(% velkých společností zařazených do vzorku × celkový objem prodeje malých a středních podniků)/(objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku) – 1

10.5.   Objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření

Objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření

| (139) | Komise připomněla, že poté, co obdržela řádně odůvodněné žádosti, prostřednictvím šetření zaručila anonymitu všem žadatelům. V zájmu další ochrany této anonymity byl mimoto poměr použitý ke stanovení hodnot revidovaných vah založen pouze na celkovém prodeji v Unii, včetně celkového prodeje malých a středních podniků, nikoli na objemu prodeje pouze spolupracujících malých a středních podniků. Přesné objemy prodeje spolupracujících malých a středních podniků jako takové proto nepředstavovaly podstatnou skutečnost ani úvahu, na jejímž základě Komise stanovila ukazatele újmy výrobního odvětví Unie. Tribunál přesto v bodě 256 svého rozsudku dospěl k závěru, že Komise nevysvětlila, jak konkrétně by zveřejnění souhrnné částky mohlo odhalit totožnost určitých žadatelů. |
| --- | --- |

(139)

Komise připomněla, že poté, co obdržela řádně odůvodněné žádosti, prostřednictvím šetření zaručila anonymitu všem žadatelům. V zájmu další ochrany této anonymity byl mimoto poměr použitý ke stanovení hodnot revidovaných vah založen pouze na celkovém prodeji v Unii, včetně celkového prodeje malých a středních podniků, nikoli na objemu prodeje pouze spolupracujících malých a středních podniků. Přesné objemy prodeje spolupracujících malých a středních podniků jako takové proto nepředstavovaly podstatnou skutečnost ani úvahu, na jejímž základě Komise stanovila ukazatele újmy výrobního odvětví Unie. Tribunál přesto v bodě 256 svého rozsudku dospěl k závěru, že Komise nevysvětlila, jak konkrétně by zveřejnění souhrnné částky mohlo odhalit totožnost určitých žadatelů.

| (140) | Komise dospěla k závěru, že zveřejnění souhrnných částek v některých případech skutečně nemusí odhalit totožnost žadatelů. Tak by tomu mohlo být například u odvětví, v nichž nejsou objemy prodeje společností rovnoměrně rozložené, přičemž každý hospodářský subjekt má malý podíl na trhu. V daném případě bylo však výrobní odvětví Unie rozdělené mezi několik velkých skupin podniků na jedné straně a více než 380 malých a středních podniků na straně druhé. Tyto velké skupiny podniků tvořily přibližně 85 % prodeje v Unii, jak je vysvětleno ve 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Odhalení přesných objemů malých a středních podniků (nebo dokonce rozpětí) by tudíž ostatním stranám umožnilo vyvodit, jaký podíl náležel žadatelům, kteří jsou velkými výrobci v Unii, a nakonec by mohlo vést k identifikaci těchto velkých výrobců v Unii spolupracujících v šetření, které vedlo ke spornému nařízení. Poté, co tedy Komise pečlivě opětovně přezkoumala údaje, které měla k dispozici, dospěla k závěru, že odhalení přesných objemů (nebo dokonce rozpětí) prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, by ohrozilo anonymní status žadatelů. |
| --- | --- |

(140)

Komise dospěla k závěru, že zveřejnění souhrnných částek v některých případech skutečně nemusí odhalit totožnost žadatelů. Tak by tomu mohlo být například u odvětví, v nichž nejsou objemy prodeje společností rovnoměrně rozložené, přičemž každý hospodářský subjekt má malý podíl na trhu. V daném případě bylo však výrobní odvětví Unie rozdělené mezi několik velkých skupin podniků na jedné straně a více než 380 malých a středních podniků na straně druhé. Tyto velké skupiny podniků tvořily přibližně 85 % prodeje v Unii, jak je vysvětleno ve 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Odhalení přesných objemů malých a středních podniků (nebo dokonce rozpětí) by tudíž ostatním stranám umožnilo vyvodit, jaký podíl náležel žadatelům, kteří jsou velkými výrobci v Unii, a nakonec by mohlo vést k identifikaci těchto velkých výrobců v Unii spolupracujících v šetření, které vedlo ke spornému nařízení. Poté, co tedy Komise pečlivě opětovně přezkoumala údaje, které měla k dispozici, dospěla k závěru, že odhalení přesných objemů (nebo dokonce rozpětí) prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, by ohrozilo anonymní status žadatelů.

| (141) | Po poskytnutí informací sdružení CRIA zopakovalo své tvrzení, že Komise měla poskytnout přesný objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, které vedlo ke spornému nařízení. |
| --- | --- |

(141)

Po poskytnutí informací sdružení CRIA zopakovalo své tvrzení, že Komise měla poskytnout přesný objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, které vedlo ke spornému nařízení.

| (142) | Komise měla za to, že objem prodeje malých a středních podniků, které při šetření spolupracovaly, byl k dispozici během šetření vedoucího ke spornému nařízení prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, které předložily všechny spolupracující společnosti a které byly zpřístupněny v otevřeném spisu. Formuláře pro výběr vzorku byly proto přístupné všem zúčastněným stranám. Kromě toho, jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění, přesný objem prodeje spolupracujících malých a středních podniků nebyl při stanovení poměru malých a středních podniků zohledněn; pro stanovení revidovaných hodnot vah použila Komise pouze celkový prodej v Unii. Přesný objem spolupracujících malých a středních podniků tedy nebyl součástí podstatných skutečností použitých pro stanovení revidovaných hodnot. A konečně, jak je vysvětleno ve 140. bodě odůvodnění výše, poskytnutí těchto údajů by ohrozilo anonymní status žadatelů. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(142)

Komise měla za to, že objem prodeje malých a středních podniků, které při šetření spolupracovaly, byl k dispozici během šetření vedoucího ke spornému nařízení prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, které předložily všechny spolupracující společnosti a které byly zpřístupněny v otevřeném spisu. Formuláře pro výběr vzorku byly proto přístupné všem zúčastněným stranám. Kromě toho, jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění, přesný objem prodeje spolupracujících malých a středních podniků nebyl při stanovení poměru malých a středních podniků zohledněn; pro stanovení revidovaných hodnot vah použila Komise pouze celkový prodej v Unii. Přesný objem spolupracujících malých a středních podniků tedy nebyl součástí podstatných skutečností použitých pro stanovení revidovaných hodnot. A konečně, jak je vysvětleno ve 140. bodě odůvodnění výše, poskytnutí těchto údajů by ohrozilo anonymní status žadatelů. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

11.   KONEČNÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ OPATŘENÍ

| (143) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba opětovně uložit konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku, a to buď ve výši zjištěného dumpingového rozpětí, nebo rozpětí újmy, podle toho, které rozpětí je nižší, v souladu s pravidlem nižšího cla. V tomto případě by měla být pro všechny dotčené vyvážející výrobce sazba konečného dumpingového cla stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(143)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba opětovně uložit konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku, a to buď ve výši zjištěného dumpingového rozpětí, nebo rozpětí újmy, podle toho, které rozpětí je nižší, v souladu s pravidlem nižšího cla. V tomto případě by měla být pro všechny dotčené vyvážející výrobce sazba konečného dumpingového cla stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.

| (144) | Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením probíhalo antisubvenční řízení. Podle čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1037, se vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečné míry subvencí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, považuje za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo ve výši stanovené konečné míry subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(144)

Podotýká se, že souběžně s antidumpingovým řízením probíhalo antisubvenční řízení. Podle čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1037, se vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečné míry subvencí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, považuje za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo ve výši stanovené konečné míry subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy.

| (145) | Jak je vysvětleno v 335. až 343. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise rozhodla, že vhodnou podobou opatření jsou pevně stanovená cla. |
| --- | --- |

(145)

Jak je vysvětleno v 335. až 343. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise rozhodla, že vhodnou podobou opatření jsou pevně stanovená cla.

| (146) | Po poskytnutí informací a poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že Komise při stanovení rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou použila jako jmenovatele nekonzistentní hodnoty CIF. Obě rozpětí měla být stanovena na základě jmenovatele použitého pro výpočet rozpětí cenového podbízení. |
| --- | --- |

(146)

Po poskytnutí informací a poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že Komise při stanovení rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou použila jako jmenovatele nekonzistentní hodnoty CIF. Obě rozpětí měla být stanovena na základě jmenovatele použitého pro výpočet rozpětí cenového podbízení.

| (147) | Jak Komise uvedla v oddíle 9 výše, vývozní cena použitá k výpočtu rozpětí cenového podbízení byla stanovena tak, že z prodejní ceny pro první nezávislé odběratele vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly za účelem stanovení hodnoty na hranicích Unie odstraněny veškeré náklady vzniklé v Unii (které závisely na podmínkách Incoterms každé transakce). Například byly odečteny náklady na dopravu v Unii. K této hodnotě byla případně připočítána cla a náklady po dovozu. Výsledkem byla tzv. „cena CIF franko“, která byla porovnána s prodejní cenou výrobců v Unii, obdobně upravenou za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení, které bylo vyjádřeno jako procentní podíl prodejní ceny v Unii. |
| --- | --- |

(147)

Jak Komise uvedla v oddíle 9 výše, vývozní cena použitá k výpočtu rozpětí cenového podbízení byla stanovena tak, že z prodejní ceny pro první nezávislé odběratele vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly za účelem stanovení hodnoty na hranicích Unie odstraněny veškeré náklady vzniklé v Unii (které závisely na podmínkách Incoterms každé transakce). Například byly odečteny náklady na dopravu v Unii. K této hodnotě byla případně připočítána cla a náklady po dovozu. Výsledkem byla tzv. „cena CIF franko“, která byla porovnána s prodejní cenou výrobců v Unii, obdobně upravenou za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení, které bylo vyjádřeno jako procentní podíl prodejní ceny v Unii.

| (148) | Rozpětí prodeje pod cenou bylo stanoveno podle druhu výrobku takto:






  — | čitatel byl vypočten porovnáním stejné ceny CIF franko (použité pro výpočet rozpětí cenového podbízení) s cílovou cenou výrobního odvětví Unie; |
| --- | --- | --- |

(148)

Rozpětí prodeje pod cenou bylo stanoveno podle druhu výrobku takto:

—

čitatel byl vypočten porovnáním stejné ceny CIF franko (použité pro výpočet rozpětí cenového podbízení) s cílovou cenou výrobního odvětví Unie;

| — | jmenovatelem byla celní hodnota CIF v Unii vykázaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku; |
| --- | --- |

—

jmenovatelem byla celní hodnota CIF v Unii vykázaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku;

| (149) | hodnota jmenovatele použitá pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou a dumpingového rozpětí by měla být pro účely srovnání za použití pravidla nižšího cla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení stejná. Účelem tohoto srovnání je určit procentní podíl, o který je třeba zvýšit dovozní cenu deklarovanou v celním prohlášení prostřednictvím antidumpingových cel, aby se odstranily účinky dříve vypočtených částek prodeje pod cenou nebo dumpingu. Je zřejmé, že jelikož se clo bude vztahovat na deklarovanou celní hodnotu CIF v Unii, musí být toto clo matematicky vyjádřeno jako procentní podíl téže výše uvedené ceny CIF, která, jak bylo vysvětleno výše, představuje základ pro uplatnění cla. Bylo by nelogické a matematicky chybné vypočítat procentní podíl na základě jedné hodnoty použité jako jmenovatel a následně použít výsledný procentní podíl na jinou hodnotu; |
| --- | --- |

(149)

hodnota jmenovatele použitá pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou a dumpingového rozpětí by měla být pro účely srovnání za použití pravidla nižšího cla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení stejná. Účelem tohoto srovnání je určit procentní podíl, o který je třeba zvýšit dovozní cenu deklarovanou v celním prohlášení prostřednictvím antidumpingových cel, aby se odstranily účinky dříve vypočtených částek prodeje pod cenou nebo dumpingu. Je zřejmé, že jelikož se clo bude vztahovat na deklarovanou celní hodnotu CIF v Unii, musí být toto clo matematicky vyjádřeno jako procentní podíl téže výše uvedené ceny CIF, která, jak bylo vysvětleno výše, představuje základ pro uplatnění cla. Bylo by nelogické a matematicky chybné vypočítat procentní podíl na základě jedné hodnoty použité jako jmenovatel a následně použít výsledný procentní podíl na jinou hodnotu;

| (150) | v návaznosti na vznesené připomínky Komise znovu přezkoumala zveřejněné výpočty a potvrdila, že metodika použitá pro stanovení hodnot jmenovatele je správná. Komise proto zamítla tvrzení, že použité hodnoty CIF nebyly konzistentní a že cena CIF franko, která byla porovnána s cenou v Unii pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou na jedné straně, a hodnota CIF použitá jako jmenovatel ke stanovení rozpětí prodeje pod cenou i dumpingového rozpětí na straně druhé by měly být stejné; |
| --- | --- |

(150)

v návaznosti na vznesené připomínky Komise znovu přezkoumala zveřejněné výpočty a potvrdila, že metodika použitá pro stanovení hodnot jmenovatele je správná. Komise proto zamítla tvrzení, že použité hodnoty CIF nebyly konzistentní a že cena CIF franko, která byla porovnána s cenou v Unii pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou na jedné straně, a hodnota CIF použitá jako jmenovatel ke stanovení rozpětí prodeje pod cenou i dumpingového rozpětí na straně druhé by měly být stejné;

| (151) | CRIA tvrdila, že Komise při určení pevně stanoveného cla použila chybnou metodiku, neboť procentní podíl rozpětí újmy byl extrapolován na clo na pneumatiku na základě celkového objemu dovozu, místo aby použila pouze objem odpovídajících druhů výrobku, který byl použit pro výpočet původně vypočteného rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(151)

CRIA tvrdila, že Komise při určení pevně stanoveného cla použila chybnou metodiku, neboť procentní podíl rozpětí újmy byl extrapolován na clo na pneumatiku na základě celkového objemu dovozu, místo aby použila pouze objem odpovídajících druhů výrobku, který byl použit pro výpočet původně vypočteného rozpětí újmy.

| (152) | Komise použila stejnou metodiku jako ve sporném nařízení a Tribunál ji nezneplatnil. Každopádně Komise uvedla, že antidumpingová opatření musí mít rovnocenný nápravný účinek bez ohledu na jejich formu. Je nesporné, že pokud by clo mělo podobu valorického opatření, valorické clo by se vztahovalo na všechen dovoz a všechny druhy dotčeného výrobku bez ohledu na to, zda byl při stanovení výše prodeje pod cenou nebo dumpingu zohledněn konkrétní druh. V důsledku toho za okolností, kdy bylo rozhodnuto vyjádřit clo jako konkrétní částku, musí být toto konkrétní clo založeno na prodeji veškerého dovozu dotčeného výrobku během příslušného období šetření, neboť se použije na veškerý dovoz všech druhů výrobku stejným způsobem jako rovnocenné valorické clo. Komise se proto domnívala, že je vhodné zohlednit celkový objem dovozu tak, jak by učinila, kdyby uplatnila valorické clo. Proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(152)

Komise použila stejnou metodiku jako ve sporném nařízení a Tribunál ji nezneplatnil. Každopádně Komise uvedla, že antidumpingová opatření musí mít rovnocenný nápravný účinek bez ohledu na jejich formu. Je nesporné, že pokud by clo mělo podobu valorického opatření, valorické clo by se vztahovalo na všechen dovoz a všechny druhy dotčeného výrobku bez ohledu na to, zda byl při stanovení výše prodeje pod cenou nebo dumpingu zohledněn konkrétní druh. V důsledku toho za okolností, kdy bylo rozhodnuto vyjádřit clo jako konkrétní částku, musí být toto konkrétní clo založeno na prodeji veškerého dovozu dotčeného výrobku během příslušného období šetření, neboť se použije na veškerý dovoz všech druhů výrobku stejným způsobem jako rovnocenné valorické clo. Komise se proto domnívala, že je vhodné zohlednit celkový objem dovozu tak, jak by učinila, kdyby uplatnila valorické clo. Proto toto tvrzení zamítla.

| (153) | Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (154) | V poznámce ke spisu ze dne 31. ledna 2023 Komise objasnila, že zohlednila úroveň pro odstranění újmy ve výši 32,39 % platnou pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd v období před vstupem nařízení o uložení vyrovnávacích cel v platnost (od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Odpovídající pevně stanovené clo tedy pro toto období činilo 49,31 EUR/položka. Od 13. listopadu 2018, kdy nařízení (EU) 2018/1690 vstoupilo v platnost a odpovídajícím způsobem změnilo sporné nařízení, však Komise použila na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd, pokud jde o subvenční šetření, vyšší rozpětí újmy, a to 55,07 %, protože spolupracovala v antidumpingovém šetření, ale ne v antisubvenčním šetření. To vedlo k nulovému dumpingovému rozpětí a sazbě subvence ve výši 51,8 %, což se rovná pevně stanovenému vyrovnávacímu clu 57,28 EUR/položka. K tomuto vysvětlení nebyly od sdružení CRIA obdrženy žádné připomínky. Tvrzení CRIA, že se Komise dopustila chyby při výpočtu úrovně pro odstranění újmy pro tuto společnost, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(154)

V poznámce ke spisu ze dne 31. ledna 2023 Komise objasnila, že zohlednila úroveň pro odstranění újmy ve výši 32,39 % platnou pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd v období před vstupem nařízení o uložení vyrovnávacích cel v platnost (od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Odpovídající pevně stanovené clo tedy pro toto období činilo 49,31 EUR/položka. Od 13. listopadu 2018, kdy nařízení (EU) 2018/1690 vstoupilo v platnost a odpovídajícím způsobem změnilo sporné nařízení, však Komise použila na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd, pokud jde o subvenční šetření, vyšší rozpětí újmy, a to 55,07 %, protože spolupracovala v antidumpingovém šetření, ale ne v antisubvenčním šetření. To vedlo k nulovému dumpingovému rozpětí a sazbě subvence ve výši 51,8 %, což se rovná pevně stanovenému vyrovnávacímu clu 57,28 EUR/položka. K tomuto vysvětlení nebyly od sdružení CRIA obdrženy žádné připomínky. Tvrzení CRIA, že se Komise dopustila chyby při výpočtu úrovně pro odstranění újmy pro tuto společnost, bylo proto zamítnuto.

| (155) | Po poskytnutí informací společnost CRIA rovněž tvrdila, že výše cla pro tři společnosti, a to Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd, by měla být rovněž snížena, jelikož Komise neprovedla dostatečně body 190–192 rozsudku Tribunálu. |
| --- | --- |

(155)

Po poskytnutí informací společnost CRIA rovněž tvrdila, že výše cla pro tři společnosti, a to Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd, by měla být rovněž snížena, jelikož Komise neprovedla dostatečně body 190–192 rozsudku Tribunálu.

| (156) | Jak je vysvětleno výše v 70. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že kromě úpravy spočívající v případném opětovném přičtení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, které byly dříve odstraněny analogickým použitím čl. 2 odst. 9 základního nařízení, k vývozní ceně vyvážejících výrobců, nejsou zapotřebí další úpravy. Jak je uvedeno v 72., 73. a 88. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že nevznikla příležitost pro otázku spravedlivého srovnání mezi nepřímým a přímým prodejem nebo mezi různými druhy zákazníků. V důsledku toho byl, podobně jako u metodiky použité ve sporném nařízení, pro účely stanovení rozpětí újmy porovnán přímý prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle druhu výrobku s prodejem výrobců v Unii zařazených do vzorku. To se vztahovalo i na výpočet zbytkového cla, který byl založen na rozpětí újmy ve výši 55,1 % pro skupinu Xingyuan, která prováděla pouze přímý prodej. Na tomto základě Komise zjistila, že zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla platná pro společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd a zbytkové vyrovnávací clo platné pro společnost Weifang Yueling by měla zůstat nezměněna. Komise proto dospěla k závěru, že její zjištění jsou v souladu s body 190–192 rozsudku Tribunálu, a tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(156)

Jak je vysvětleno výše v 70. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že kromě úpravy spočívající v případném opětovném přičtení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, které byly dříve odstraněny analogickým použitím čl. 2 odst. 9 základního nařízení, k vývozní ceně vyvážejících výrobců, nejsou zapotřebí další úpravy. Jak je uvedeno v 72., 73. a 88. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že nevznikla příležitost pro otázku spravedlivého srovnání mezi nepřímým a přímým prodejem nebo mezi různými druhy zákazníků. V důsledku toho byl, podobně jako u metodiky použité ve sporném nařízení, pro účely stanovení rozpětí újmy porovnán přímý prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle druhu výrobku s prodejem výrobců v Unii zařazených do vzorku. To se vztahovalo i na výpočet zbytkového cla, který byl založen na rozpětí újmy ve výši 55,1 % pro skupinu Xingyuan, která prováděla pouze přímý prodej. Na tomto základě Komise zjistila, že zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla platná pro společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd a zbytkové vyrovnávací clo platné pro společnost Weifang Yueling by měla zůstat nezměněna. Komise proto dospěla k závěru, že její zjištění jsou v souladu s body 190–192 rozsudku Tribunálu, a tvrzení zamítla.

| (157) | Po poskytnutí informací Komise zjistila chybu v pevně stanoveném clu na základě rozpětí újmy zjištěném pro Aeolus/Pirelli. Rozpětí újmy bylo opraveno z 29,79 % na 27,56 % a všechny strany byly patřičně informovány. |
| --- | --- |

(157)

Po poskytnutí informací Komise zjistila chybu v pevně stanoveném clu na základě rozpětí újmy zjištěném pro Aeolus/Pirelli. Rozpětí újmy bylo opraveno z 29,79 % na 27,56 % a všechny strany byly patřičně informovány.

| (158) | Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro skupinu Hankook. |
| --- | --- |

(158)

Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro skupinu Hankook.

| (159) | Po analýze tohoto tvrzení Komise skutečně zjistila administrativní chybu a opravila rozpětí újmy skupiny Hankook z 11,18 % na 10,31 %. |
| --- | --- |

(159)

Po analýze tohoto tvrzení Komise skutečně zjistila administrativní chybu a opravila rozpětí újmy skupiny Hankook z 11,18 % na 10,31 %.

| (160) | S ohledem na výše uvedené by měly být sazby konečných antidumpingových cel následující:













  Společnost | Dumpingové rozpětí | Sazba subvence | Rozpětí újmy | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo | Pevně stanovené vyrovnávací clo | Pevně stanovené antidumpingové clo (46) | Pevně stanovené antidumpingové clo (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina GITI | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Skupina Hankook | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(160)

S ohledem na výše uvedené by měly být sazby konečných antidumpingových cel následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Sazba subvence

Rozpětí újmy

Vyrovnávací clo

Antidumpingové clo

Pevně stanovené vyrovnávací clo

Pevně stanovené antidumpingové clo (46)

46

Pevně stanovené antidumpingové clo (47)

47

Skupina GITI

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Skupina Hankook

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber; Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (161) | Revidovaná úroveň antidumpingových cel se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu prozatímního nařízení v platnost (tedy ode dne 8. května 2018). |
| --- | --- |

(161)

Revidovaná úroveň antidumpingových cel se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu prozatímního nařízení v platnost (tedy ode dne 8. května 2018).

| (162) | Rovněž je nutné uplatnit různou výši antidumpingových cel v období před vstupem konečného antidumpingového nařízení v platnost (tedy v období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Clo platné v tomto období se rovná rozpětí újmy stanovenému pro všechny dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(162)

Rovněž je nutné uplatnit různou výši antidumpingových cel v období před vstupem konečného antidumpingového nařízení v platnost (tedy v období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Clo platné v tomto období se rovná rozpětí újmy stanovenému pro všechny dotčené společnosti.

| (163) | Přestože žalobci ve věcech T-30/19 a T-72/19 byly pouze společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, Komise dospěla k závěru, že opravené clo platí pro celé skupiny, ke kterým tyto podniky náležejí. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Aeolus patří: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd patří: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd a Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Přestože žalobci ve věcech T-30/19 a T-72/19 byly pouze společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, Komise dospěla k závěru, že opravené clo platí pro celé skupiny, ke kterým tyto podniky náležejí. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Aeolus patří: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd patří: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd a Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (164) | Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. |
| --- | --- |

(164)

Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy.

| (165) | Toto nařízení neupravuje celní sazby vyvážejících výrobců, na které se nevztahovalo oznámení o opětovném zahájení a nařízení o celní evidenci. Jejich cla tedy zůstala beze změny a tyto společnosti nebyly v tomto nařízení uvedeny. |
| --- | --- |

(165)

Toto nařízení neupravuje celní sazby vyvážejících výrobců, na které se nevztahovalo oznámení o opětovném zahájení a nařízení o celní evidenci. Jejich cla tedy zůstala beze změny a tyto společnosti nebyly v tomto nařízení uvedeny.

| (166) | Po poskytnutí informací společnost Hämmerling tvrdila, že jelikož Komise zamýšlela opětovně uložit cla po uplynutí tříleté promlčecí lhůty stanovené v celním kodexu Unie, měla by rovněž upřesnit, že rozdíl mezi opětovně uloženými cly a dříve použitelnými cly by měl být vrácen i po uplynutí tříleté promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

(166)

Po poskytnutí informací společnost Hämmerling tvrdila, že jelikož Komise zamýšlela opětovně uložit cla po uplynutí tříleté promlčecí lhůty stanovené v celním kodexu Unie, měla by rovněž upřesnit, že rozdíl mezi opětovně uloženými cly a dříve použitelnými cly by měl být vrácen i po uplynutí tříleté promlčecí lhůty.

| (167) | Komise nejprve připomněla, že z ustálené judikatury vyplývá, že celní kodex Unie nebrání tomu, aby Komise přijala nařízení o opětovném uložení konečného antidumpingového nebo vyrovnávacího cla na dobu delší než tři roky (50). |
| --- | --- |

(167)

Komise nejprve připomněla, že z ustálené judikatury vyplývá, že celní kodex Unie nebrání tomu, aby Komise přijala nařízení o opětovném uložení konečného antidumpingového nebo vyrovnávacího cla na dobu delší než tři roky (50).

50

| (168) | Dále, jak je vysvětleno ve 164. bodě odůvodnění, celní orgány vyberou příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátí jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. Tribunál v rozsudku T-440/20 objasnil, že příslušnými celními předpisy jsou mimo jiné čl. 101 odst. 1, čl. 102 odst. 1 první pododstavec, čl. 103 odst. 1 a čl. 104 odst. 2 celního kodexu Unie. Podle těchto ustanovení určí výši splatného cla příslušné celní orgány pověřené oznamováním celních dluhů, pokud neuplynula lhůta tří let ode dne, kdy tento dluh vznikl. Soudní dvůr dále objasnil: „Z toho vyplývá, že pravidlo stanovené v čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie má ve skutečnosti nejen za následek zabránění tomu, aby částka cla byla dlužníkovi oznámena po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu, ale také to, že tento celní dluh sám o sobě po uplynutí této lhůty zaniká. Uvedené pravidlo se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení.“
   (51) Komise proto potvrdila, že tříletá promlčecí lhůta pro vrácení se použije na daný případ, a žádost zamítla. |
| --- | --- |

(168)

Dále, jak je vysvětleno ve 164. bodě odůvodnění, celní orgány vyberou příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátí jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. Tribunál v rozsudku T-440/20 objasnil, že příslušnými celními předpisy jsou mimo jiné čl. 101 odst. 1, čl. 102 odst. 1 první pododstavec, čl. 103 odst. 1 a čl. 104 odst. 2 celního kodexu Unie. Podle těchto ustanovení určí výši splatného cla příslušné celní orgány pověřené oznamováním celních dluhů, pokud neuplynula lhůta tří let ode dne, kdy tento dluh vznikl. Soudní dvůr dále objasnil: „Z toho vyplývá, že pravidlo stanovené v čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie má ve skutečnosti nejen za následek zabránění tomu, aby částka cla byla dlužníkovi oznámena po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu, ale také to, že tento celní dluh sám o sobě po uplynutí této lhůty zaniká. Uvedené pravidlo se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení.“
   (51) Komise proto potvrdila, že tříletá promlčecí lhůta pro vrácení se použije na daný případ, a žádost zamítla.

Z toho vyplývá, že pravidlo stanovené v čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie má ve skutečnosti nejen za následek zabránění tomu, aby částka cla byla dlužníkovi oznámena po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu, ale také to, že tento celní dluh sám o sobě po uplynutí této lhůty zaniká

Uvedené pravidlo se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení.“

51

12.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (169) | S ohledem na článek 109 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (52), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(169)

S ohledem na článek 109 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 (52), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

52

Úředního věstníku Evropské unie

| (170) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(170)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, v současnosti kódů KN 4011 20 90 a ex 4012 12 00 (kód TARIC 4012120010), pocházejících z Čínské lidové republiky, pokud jde o společnosti uvedené v odstavcích 2 a 3.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla v EUR na kus jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny pro období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018 takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 46,81 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 21,12 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Ostatní společnosti podléhající opětovnému uložení a spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze | 37,98 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 49,31 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 61,76 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 61,76 | C876 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

46,81

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

21,12

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Ostatní společnosti podléhající opětovnému uložení a spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

49,31

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

61,76

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

61,76

C876

3.   Sazby konečného antidumpingového cla v EUR na kus jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi od 13. listopadu 2018 stanoveny takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | 35,74 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 17,37 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 0 | C877 (54) |
| Ostatní společnosti podléhající opětovnému uložení a spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze | 10,29 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 0 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 4,48 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 4,48 | C876 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Ltd; GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

35,74

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

17,37

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

0

C877 (54)

Ostatní společnosti podléhající opětovnému uložení a spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze

10,29

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

0

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

4,48

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

4,48

C876

Článek 2

Jakékoli konečné antidumpingové clo zaplacené vyvážejícími výrobci uvedenými v čl. 1 odst. 2 a 3 podle prováděcího nařízení (EU) 2018/1579 nad rámec konečného antidumpingového cla stanoveného v článku 1 se vrátí nebo promine.

Žádost o vrácení nebo prominutí se podá u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Jakékoli částky, které byly vráceny v návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věcech T-30/19 a T-72/19 China Rubber Industry Association (CRIA) a China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) v. Evropská Komise, musí orgány, které částky vrátily, vybrat až do výše částky stanovené v čl. 1 odst. 2. a 3.

Článek 3

Konečné antidumpingové clo uložené článkem 1 se vybere i u dovozu evidovaného podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2022/1175, kterým se zavádí celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 4. května 2022 ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19, v souvislosti s prováděcím nařízením (EU) 2018/1579 a prováděcím nařízením (EU) 2018/1690.

Článek 4

Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2022/1175, které se zrušuje.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) 2018/683 ze dne 4. května 2018, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 116, 7.5.2018, s. 8).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579 ze dne 18. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 263, 22.10.2018, s. 3).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1).

4

(5)  Rozsudek Tribunálu (desátého rozšířeného senátu) ze dne 4. května 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) a China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) v. Evropská Komise, T-30/19 a T-72/19, EU:T:2022:226.

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

6

(7)  Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/10377 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55).

7

(8)  Ve sporném nařízení doplňkový kód TARIC C333 označuje následující vyvážející výrobce:

8

Aeolus Tyre Co., Ltd;

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

Pirelli Tyre Co., Ltd

Společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd byl přidělen nový doplňkový kód TARIC nařízením o celní evidenci uvedeným níže v 16. bodě odůvodnění.

(9)  Ve sporném nařízení je společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd přidělen doplňkový kód TARIC C999.

9

(10)  Ve sporném nařízení doplňkový kód TARIC C371 označuje následující vyvážející výrobce:

10

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

Společnosti Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je přidělen nový doplňkový kód TARIC nařízením o celní evidenci uvedeným níže v 16. bodě odůvodnění.

(11)  Spojené věci Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise, 97, 193, 99 a 215/86, Sb. rozh. 1988, s. 2181, body 27 a 28, a věc T-440/20 Jindal Saw v. Evropská komise, EU:T:2022:318, bod 115.

11

(12)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais v. Komise, Sb. rozh. 2011, ECLI:EU:T:2011:209, bod 83.

12

(13)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

13

(14)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, Sb. rozh. 2018, ECLI:EU:C:2018:187, bod 79 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

14

(15)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, body 333 až 342.

15

(16)  
  Úř. věst. C 263, 8.7.2022, s. 15.

16

(17)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1175 ze dne 7. července 2022, kterým se zavádí celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 4. května 2022 ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19, v souvislosti s prováděcím nařízením (EU) 2018/1579 a prováděcím nařízením (EU) 2018/1690 (Úř. věst. L 183, 8.7.2022, s. 43).

17

(18)  Skupina GITI sestávala z těchto vyvážejících výrobců: GITI Tire (China) Investment Co., (Šanghaj); GITI Tire (Anhui) Company Ltd; (Che-fej); GITI Tire (Hualin) Co. Ltd., (Chua-lien); GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd a vývozce ve spojení v Singapuru.

18

(19)  Skupina Hankook sestávala z těchto vyvážejících výrobců: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd a Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

19

(20)  Aeolus/Pirelli sestávala z těchto vyvážejících výrobců: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd. V prováděcím nařízení (EU) 2018/1690 bylo zjištěno, že všichni tito vyvážející výrobci jsou součástí skupiny China National Tire. Kromě toho byla společnost Pirelli Tyre Co., Ltd. považována za součást skupiny China National Tire, neboť byla ve spojení se společností China National Tire & Rubber Co. Ltd prostřednictvím podílu ve výši více než 5 % během období šetření, a to v souladu s čl. 127 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie.

20

(21)  Rozsudky ze dne 1. června 2022, Jindal Saw a Jindal Saw Italia v. Komise, T-440/20 a T-441/20, bod 156.

21

(22)  Viz obdobná argumentace v rozsudku ve věci Jindal Saw uvedeném výše v poznámce pod čarou č. 18, bod 158.

22

(23)  Viz Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, věc C-256/16, rozsudek Soudního dvora ze dne 15. března 2018, a C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, věc C-612/16, rozsudek Soudního dvora (osmého senátu) ze dne 19. června 2019.

23

(24)  Viz rozsudek Tribunálu ze dne 13. prosince 2016 ve věci Printeous v. Komise, T-95/15.

24

(25)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 62.

25

(26)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 59.

26

(27)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 63 a citovaná judikatura.

27

(28)  Viz body 176, 192 a 201 až 207 rozsudku. Sporné nařízení zůstalo v platnosti pro další vyvážející výrobce, kteří ho nezpochybnili.

28

(29)  Viz rozsudky ze dne 1. června 2022, Jindal Saw a Jindal Saw Italia v. Komise, T-440/20 a T-441/20, bod 44 a ze dne 19. června 2019, C & J Clark International, C-612/16, nezveřejněné, EU:C:2019:508, bod 43 ze dne 3. prosince 2020, Changmao Biochemical Engineering v. Distillerie Bonollo a další, C-461/18 P, EU:C:2020:979, bod 97 a ze dne 9. června 2021, Roland v. Komise, T-132/18, nezveřejněné, EU:T:2021:329, bod 76.

29

(30)  Věc C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, body 77 a 78, a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 57.

30

(31)  Rozsudky ze dne 1. června 2022, Jindal Saw a Jindal Saw Italia v. Komise, T-440/20 a T-441/20.

31

(32)  V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 29. listopadu 2018, Bank Tejarat v. Rada, C-248/17 P, EU:C:2018:967, body 80 a 81 a citovaná judikatura.

32

(33)  Rozsudek T-441/20 uvedený v poznámce pod čarou č. 18, body 118–123.

33

(34)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 27, bod 83.

34

(35)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 28, bod 134.

35

(36)  K tomu viz rozsudky uvedené v poznámkách pod čarou č. 27 a 28.

36

(37)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 28, body 97 až 103.

37

(38)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 28, bod 104.

38

(39)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais v. Komise, Sb. rozh. 2011, ECLI:EU:T:2011:209, bod 83.

39

(40)  Věc C-507/21 P, Puma a další v. Komise, EU:C:2022:649, bod 87.

40

(41)  Viz Deichmann, bod 88.

41

(42)  Viz Région Nord-Pas-de-Calais v. Evropská komise, spojené věci T-267/08 a T-279/08, rozsudek Tribunálu ze dne 12. května 2011, bod 83.

42

(43)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, EU:T:2019:644, body 333 až 342.

43

(44)  Společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd spolupracovala v antidumpingovém šetření, při antisubvenčním šetření nikoliv. Jedná se o jedinou společnost uvedenou v příloze II nařízení (EU) 2018/1690, která byla dotčena zrušením nařízení (EU) 2018/1690, ale ne zrušením sporného nařízení. Sporné nařízení proto nebylo pro tuto společnost zrušeno, nýbrž pouze změny zavedené nařízením (EU) 2018/1690 v nařízení (EU) 2018/1579. Na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd se proto nadále vztahují cla uložená sporným nařízením.

44

(45)  Tyto dvě společnosti nespolupracovaly v rámci antidumpingového ani antisubvenčního šetření. Proto se na ně vztahuje clo, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.

45

(46)  Pro období od 13. listopadu 2018.

46

(47)  Pro období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018.

47

(48)  Ohledně podrobností o situaci této společnosti viz poznámka č. 1 v 89. bodě odůvodnění.

48

(49)  Společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd nespolupracovaly v antidumpingovém ani antisubvenčním šetření. Proto se na ně vztahuje clo, které platí pro „všechny ostatní společnosti“. V rámci stávajícího opětovného zahájení se toto clo vztahuje výhradně na tyto dvě společnosti.

49

(50)  Viz rozsudek Jindal Saw v. Evropská komise, T-440/20, EU:T:2022:318, body 134 a 135 a tam citovaný rozsudek.

50

(51)  Rozsudek citovaný výše v poznámce pod čarou č. 41, body 133 a 134.

51

(52)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

52

(53)  Doplňkový kód TARIC C333 zaniká a pro celou skupinu platí kód C877.

53

(54)  Doplňkový kód TARIC C333 zaniká a pro celou skupinu platí kód C877.

54

---

PŘÍLOHA

Společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření a podléhající tomuto opětovnému uložení:

| NÁZEV SPOLEČNOSTI | DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

NÁZEV SPOLEČNOSTI

DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  Ve sporném nařízení doplňkový kód TARIC C371 označuje následující vyvážející výrobce:

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

Společnosti Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je přidělen nový doplňkový kód TARIC nařízením o celní evidenci uvedeným níže v 16. bodě odůvodnění tohoto nařízení

---

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/45 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/45

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/738

ze dne 4. dubna 2023,

kterým se opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na rozsudek Tribunálu ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 15 a čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 4. května 2018 přijala Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízení (EU) 2018/683 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“), kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 (dále jen „pneumatiky“ nebo „dotčený výrobek“), pocházejících z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(1)

Dne 4. května 2018 přijala Evropská komise (dále jen „Komise“) nařízení (EU) 2018/683 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“), kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 (dále jen „pneumatiky“ nebo „dotčený výrobek“), pocházejících z Čínské lidové republiky.

2

| (2) | Dne 18. října 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1579 (3), kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. října 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1579 (3), kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky.

3

| (3) | Dne 9. listopadu 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1690 (4), kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/1579 (dále jen „sporné nařízení“). |
| --- | --- |

(3)

Dne 9. listopadu 2018 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/1690 (4), kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/1579 (dále jen „sporné nařízení“).

4

1.1.   Rozsudek Tribunálu Evropské unie

Rozsudek Tribunálu Evropské unie

| (4) | Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association) (dále jen „CRIA“) a Čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (dále jen „CCCMC“) (dohromady „žalobci“) napadly sporné nařízení před Tribunálem jménem některých svých členů uvedených v 9. a 10. bodě odůvodnění (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“). Dne 4. května 2022 Tribunál Evropské unie (dále jen „Tribunál“) vydal rozsudek ve věcech T-30/19 a T-72/19 (5) (dále jen „rozsudek“). |
| --- | --- |

(4)

Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association) (dále jen „CRIA“) a Čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (dále jen „CCCMC“) (dohromady „žalobci“) napadly sporné nařízení před Tribunálem jménem některých svých členů uvedených v 9. a 10. bodě odůvodnění (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“). Dne 4. května 2022 Tribunál Evropské unie (dále jen „Tribunál“) vydal rozsudek ve věcech T-30/19 a T-72/19 (5) (dále jen „rozsudek“).

5

| (5) | Tribunál svým rozsudkem zrušil prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579 ze dne 18. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (dále jen „nařízení (EU) 2018/1579“) a sporné nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Tribunál svým rozsudkem zrušil prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579 ze dne 18. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (dále jen „nařízení (EU) 2018/1579“) a sporné nařízení.

| (6) | Sdružení CRIA a komora CCCMC vznesly několik námitek proti spornému nařízení a Tribunál rozhodl o dvou z nich: i) o námitce vycházející ze skutečnosti, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání cen při výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy v rozsahu, který se týká dotčených vyvážejících výrobců, a ii) o některých výtkách vycházejících v podstatě z nesrovnalostí a porušení práva na obhajobu, pokud jde o ukazatele újmy a vážení údajů ze vzorku výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(6)

Sdružení CRIA a komora CCCMC vznesly několik námitek proti spornému nařízení a Tribunál rozhodl o dvou z nich: i) o námitce vycházející ze skutečnosti, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání cen při výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy v rozsahu, který se týká dotčených vyvážejících výrobců, a ii) o některých výtkách vycházejících v podstatě z nesrovnalostí a porušení práva na obhajobu, pokud jde o ukazatele újmy a vážení údajů ze vzorku výrobců v Unii.

| (7) | Pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení, Tribunál shledal, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání, když provedla úpravu vývozní ceny (konkrétně odečtení prodejních, správních a režijních nákladů dovozce ve spojení a teoretického zisku) při prodeji prostřednictvím prodejního subjektu ve spojení v Unii. Tribunál konstatoval, že výrobci v Unii rovněž prodávali prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny stejným způsobem. Tribunál dospěl k závěru, že výpočet cenového podbízení provedený Komisí ve sporném nařízení je stižen nesprávným právním posouzením a zjevně nesprávným posouzením a že v důsledku toho tento výpočet porušuje čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní antidumpingové nařízení“ (6)) a čl. 8 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). Kromě toho Tribunál konstatoval, že chyby měly dopad na zjištění o celkové újmě a příčinné souvislosti, jakož i na rozpětí újmy, a že nebylo možné přesně určit, do jaké míry zůstala konečná vyrovnávací cla částečně opodstatněná. |
| --- | --- |

(7)

Pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení, Tribunál shledal, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání, když provedla úpravu vývozní ceny (konkrétně odečtení prodejních, správních a režijních nákladů dovozce ve spojení a teoretického zisku) při prodeji prostřednictvím prodejního subjektu ve spojení v Unii. Tribunál konstatoval, že výrobci v Unii rovněž prodávali prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny stejným způsobem. Tribunál dospěl k závěru, že výpočet cenového podbízení provedený Komisí ve sporném nařízení je stižen nesprávným právním posouzením a zjevně nesprávným posouzením a že v důsledku toho tento výpočet porušuje čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní antidumpingové nařízení“ (6)) a čl. 8 odst. 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní antisubvenční nařízení“). Kromě toho Tribunál konstatoval, že chyby měly dopad na zjištění o celkové újmě a příčinné souvislosti, jakož i na rozpětí újmy, a že nebylo možné přesně určit, do jaké míry zůstala konečná vyrovnávací cla částečně opodstatněná.

6

| (8) | Pokud jde o druhý bod, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla objektivní přezkum (jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení), protože tím, že nerevidovala výpočty všech mikroekonomických ukazatelů kromě ziskovosti a neuvedla revidované údaje ve sporném nařízení, nepoužila všechny relevantní údaje, které měla k dispozici. Tribunál kromě toho zjistil porušení práva žalobců na obhajobu. Tribunál zejména nesouhlasil s tím, že některé informace, které nebyly zpřístupněny zúčastněným stranám, mohly být považovány za důvěrné, a konstatoval, že všechny dotčené údaje „souvisely se skutkovými zjištěními obsaženými ve sporném nařízení“. Jednalo se tudíž o „základní skutečnosti a úvahy“, které měly být stranám sděleny. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o druhý bod, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla objektivní přezkum (jak vyžaduje čl. 3 odst. 2 základního antidumpingového nařízení a čl. 8 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení), protože tím, že nerevidovala výpočty všech mikroekonomických ukazatelů kromě ziskovosti a neuvedla revidované údaje ve sporném nařízení, nepoužila všechny relevantní údaje, které měla k dispozici. Tribunál kromě toho zjistil porušení práva žalobců na obhajobu. Tribunál zejména nesouhlasil s tím, že některé informace, které nebyly zpřístupněny zúčastněným stranám, mohly být považovány za důvěrné, a konstatoval, že všechny dotčené údaje „souvisely se skutkovými zjištěními obsaženými ve sporném nařízení“. Jednalo se tudíž o „základní skutečnosti a úvahy“, které měly být stranám sděleny.

| (9) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil nařízení (EU) 2018/1579 v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce níže).






  NÁZEV SPOLEČNOSTI | DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC |
| --- | --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd | C877 (7) |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | C334 |
| Shandong Linglong Tire Co., Ltd | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | C875 (8) |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (9) |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | C876 |
| GITI Tire (Anhui) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Fujian) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Hualin) Company Ltd | C332 |
| GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd | C332 |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

(9)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Tribunál zrušil nařízení (EU) 2018/1579 v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce níže).

NÁZEV SPOLEČNOSTI

DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Aeolus Tyre Co., Ltd

C877 (7)

7

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd

C334

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

C334

Shandong Linglong Tire Co., Ltd

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

C875 (8)

8

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (9)

9

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

C876

GITI Tire (Anhui) Company Ltd

C332

GITI Tire (Fujian) Company Ltd

C332

GITI Tire (Hualin) Company Ltd

C332

GITI Tire (Yinchuan) Company Ltd

C332

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

| (10) | Kromě toho Tribunál zrušil sporné nařízení v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce výše) a společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd (doplňkový kód TARIC C379). |
| --- | --- |

(10)

Kromě toho Tribunál zrušil sporné nařízení v rozsahu, v němž se týkalo společností zastoupených sdružením CRIA a komorou CCCMC (uvedených v tabulce výše) a společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd (doplňkový kód TARIC C379).

1.2.   Provedení rozsudku Tribunálu

Provedení rozsudku Tribunálu

| (11) | Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Tribunálu. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antisubvenční šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (10). |
| --- | --- |

(11)

Podle článku 266 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) jsou orgány Unie povinny přijmout opatření vyplývající z rozsudku Tribunálu. V případě zrušení aktu přijatého orgány Unie v rámci správního řízení, jako je v tomto případě antisubvenční šetření, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Tribunálu v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je odstraněna protiprávnost zjištěná Tribunálem (10).

10

| (12) | Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (11). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antisubvenčního řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná vyrovnávací opatření, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (12). Obnovení správního řízení s opětovným uložením vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (13). |
| --- | --- |

(12)

Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat od okamžiku, kdy nastala protiprávnost (11). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antisubvenčního řízení. Například když je zrušeno nařízení, které ukládá konečná vyrovnávací opatření, zůstává řízení nadále otevřené, protože s výjimkou případů, kdy k protiprávnosti došlo v zahajovací fázi řízení, byl z právního řádu Unie odstraněn pouze akt, jímž se řízení uzavírá (12). Obnovení správního řízení s opětovným uložením vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování zrušeného nařízení, nelze chápat tak, že je v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti (13).

11

12

13

| (13) | V projednávané věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o dotčené vyvážející výrobce, a to z toho důvodu, že Komise udělala chybu při určování existence významného cenového podbízení, což mělo vliv na analýzu příčinných souvislostí. Totožné metodologické pochybení bylo zjištěno při výpočtu rozpětí újmy dotčených vývozců. Tribunál rovněž zjistil pochybení spočívající v nezveřejnění těchto informací: i) ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé; ii) jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah; iii) určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu, a iv) celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

(13)

V projednávané věci Tribunál zrušil sporné nařízení, pokud jde o dotčené vyvážející výrobce, a to z toho důvodu, že Komise udělala chybu při určování existence významného cenového podbízení, což mělo vliv na analýzu příčinných souvislostí. Totožné metodologické pochybení bylo zjištěno při výpočtu rozpětí újmy dotčených vývozců. Tribunál rovněž zjistil pochybení spočívající v nezveřejnění těchto informací: i) ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé; ii) jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah; iii) určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu, a iv) celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie.

| (14) | Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena nebo která sice byla napadena, ale Tribunálem byla zamítnuta nebo Tribunálem nebyla přezkoumána, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti a nejsou tímto opětovným zahájením dotčena (14). |
| --- | --- |

(14)

Zjištění v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena nebo která sice byla napadena, ale Tribunálem byla zamítnuta nebo Tribunálem nebyla přezkoumána, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti a nejsou tímto opětovným zahájením dotčena (14).

14

| (15) | V návaznosti na rozsudky Tribunálu ve věcech T-30/19 a T-72/19 ze dne 4. května 2022 se Komise rozhodla částečně opětovně zahájit antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky, a přistoupit k obnově šetření k okamžiku, kdy nastala protiprávnost. Opětovné zahájení šetření bylo prostřednictvím oznámení (15) (dále jen „oznámení o opětovném zahájení“) omezeno ve svém rozsahu na provedení rozsudku Tribunálu s ohledem na společnosti zastoupené sdružením CRIA a komorou CCCMC a uvedené v oznámení o opětovném zahájení. |
| --- | --- |

(15)

V návaznosti na rozsudky Tribunálu ve věcech T-30/19 a T-72/19 ze dne 4. května 2022 se Komise rozhodla částečně opětovně zahájit antidumpingové a antisubvenční šetření týkající se dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky, a přistoupit k obnově šetření k okamžiku, kdy nastala protiprávnost. Opětovné zahájení šetření bylo prostřednictvím oznámení (15) (dále jen „oznámení o opětovném zahájení“) omezeno ve svém rozsahu na provedení rozsudku Tribunálu s ohledem na společnosti zastoupené sdružením CRIA a komorou CCCMC a uvedené v oznámení o opětovném zahájení.

15

| (16) | Téhož dne rovněž Komise rozhodla o zavedení celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných těmito společnostmi, a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí vyrovnávacích cel, pokud jde o dovoz těchto společností (16) (dále jen „nařízení o celní evidenci“), počkaly na vyhlášení příslušných prováděcích nařízení Komise, kterými se opětovně ukládají cla. |
| --- | --- |

(16)

Téhož dne rovněž Komise rozhodla o zavedení celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných těmito společnostmi, a požádala vnitrostátní celní orgány, aby předtím, než rozhodnou o jakýchkoli žádostech o vrácení a prominutí vyrovnávacích cel, pokud jde o dovoz těchto společností (16) (dále jen „nařízení o celní evidenci“), počkaly na vyhlášení příslušných prováděcích nařízení Komise, kterými se opětovně ukládají cla.

16

| (17) | Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily. |
| --- | --- |

(17)

Komise o opětovném zahájení šetření informovala zúčastněné strany a vyzvala je, aby se vyjádřily.

2.   OBDOBI SETRENI

OBDOBI SETRENI

| (18) | Toto šetření se týká období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(18)

Toto šetření se týká období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

3.   NÁSLEDNÝ POSTUP

NÁSLEDNÝ POSTUP

| (19) | Dne 10. ledna 2023 Komise zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá opětovně uložit antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(19)

Dne 10. ledna 2023 Komise zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá opětovně uložit antidumpingová cla (dále jen „poskytnutí informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (20) | Připomínky předložily Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association, dále jen „CRIA“), skupina GITI (17) a dovozce, který není ve spojení, Hämmerling The Tyre Company GmbH (dále jen „Hämmerling“). Poskytnuté připomínky Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila. Hämmerling a CRIA požádaly o slyšení a bylo jim vyhověno. |
| --- | --- |

(20)

Připomínky předložily Čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association, dále jen „CRIA“), skupina GITI (17) a dovozce, který není ve spojení, Hämmerling The Tyre Company GmbH (dále jen „Hämmerling“). Poskytnuté připomínky Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila. Hämmerling a CRIA požádaly o slyšení a bylo jim vyhověno.

17

| (21) | Na žádost sdružení CRIA obsaženou v jeho připomínkách k poskytnutí informací Komise následně zveřejnila tyto dodatečné informace (dále jen „poskytnutí dodatečných informací“): |
| --- | --- |

(21)

Na žádost sdružení CRIA obsaženou v jeho připomínkách k poskytnutí informací Komise následně zveřejnila tyto dodatečné informace (dále jen „poskytnutí dodatečných informací“):

| (22) | Dne 30. ledna 2023 poskytla Komise prostřednictvím poznámky ke spisu dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů. |
| --- | --- |

(22)

Dne 30. ledna 2023 poskytla Komise prostřednictvím poznámky ke spisu dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů.

| (23) | Ve dnech 30. a 31. ledna 2023 poskytla Komise skupině Hankook (18) a Aeolus/Pirelli (19) rovněž informace o vývozních prodejních transakcích dotčených společností, které byly použity ke stanovení revidovaných výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Tyto vývozní prodejní transakce byly stejné jako transakce, o nichž byly poskytnuty informace v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Ve dnech 30. a 31. ledna 2023 poskytla Komise skupině Hankook (18) a Aeolus/Pirelli (19) rovněž informace o vývozních prodejních transakcích dotčených společností, které byly použity ke stanovení revidovaných výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou. Tyto vývozní prodejní transakce byly stejné jako transakce, o nichž byly poskytnuty informace v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení.

18

19

| (24) | Dne 31. ledna 2023 Komise prostřednictvím poznámky ke spisu objasnila a opravila konečné úrovně cla pro všechny dotčené vyvážející výrobce v návaznosti na chybu zjištěnou ve výpočtech újmy pro skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli. Poskytla rovněž další vysvětlení týkající se právní situace společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Dne 31. ledna 2023 Komise prostřednictvím poznámky ke spisu objasnila a opravila konečné úrovně cla pro všechny dotčené vyvážející výrobce v návaznosti na chybu zjištěnou ve výpočtech újmy pro skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli. Poskytla rovněž další vysvětlení týkající se právní situace společnosti Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (25) | Pouze sdružení CRIA předložilo připomínky k poskytnutí dodatečných informací, které Komise ve vhodných případech zohlednila. |
| --- | --- |

(25)

Pouze sdružení CRIA předložilo připomínky k poskytnutí dodatečných informací, které Komise ve vhodných případech zohlednila.

4.   TVRZENÍ SDRUŽENÍ CRIA O PRÁVECH NA OBHAJOBU

TVRZENÍ SDRUŽENÍ CRIA O PRÁVECH NA OBHAJOBU

| (26) | Po poskytnutí informací sdružení CRIA tvrdilo, že bylo porušeno jeho právo na obhajobu, neboť: |
| --- | --- |

(26)

Po poskytnutí informací sdružení CRIA tvrdilo, že bylo porušeno jeho právo na obhajobu, neboť:

| (27) | CRIA neobdrželo výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou týkající se vyvážejících výrobců, od nichž CRIA obdrželo písemné povolení; |
| --- | --- |

(27)

CRIA neobdrželo výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou týkající se vyvážejících výrobců, od nichž CRIA obdrželo písemné povolení;

| (28) | CRIA nebyla poskytnuta dostatečná lhůta na to, aby se k poskytnutým informacím vyjádřila; |
| --- | --- |

(28)

CRIA nebyla poskytnuta dostatečná lhůta na to, aby se k poskytnutým informacím vyjádřila;

| (29) | Komise neorganizovala slyšení v časovém rámci požadovaném CRIA; |
| --- | --- |

(29)

Komise neorganizovala slyšení v časovém rámci požadovaném CRIA;

| (30) | Komise se nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval. |
| --- | --- |

(30)

Komise se nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval.

| (31) | Jak je uvedeno v 171. bodě odůvodnění níže, Komise přepočítala cla všech dotčených vyvážejících výrobců, zejména pro vyvážející výrobce, kteří byli zařazeni do vzorku ve sporném nařízení a na něž se vztahovalo rozhodnutí Tribunálu (tj. skupinu GITI, skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli). Je třeba připomenout, že rozpětí újmy dotčených vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla stanovena na základě citlivých údajů o společnostech. Výpočty proto nemohly být zpřístupněny všem zúčastněným stranám, ale pouze dotčeným společnostem. |
| --- | --- |

(31)

Jak je uvedeno v 171. bodě odůvodnění níže, Komise přepočítala cla všech dotčených vyvážejících výrobců, zejména pro vyvážející výrobce, kteří byli zařazeni do vzorku ve sporném nařízení a na něž se vztahovalo rozhodnutí Tribunálu (tj. skupinu GITI, skupinu Hankook a Aeolus/Pirelli). Je třeba připomenout, že rozpětí újmy dotčených vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla stanovena na základě citlivých údajů o společnostech. Výpočty proto nemohly být zpřístupněny všem zúčastněným stranám, ale pouze dotčeným společnostem.

| (32) | Sdružení CRIA tvrdilo, že společnosti uvedené v 10. bodě odůvodnění podepsaly písemná povolení, která se vztahovala i na přístup k citlivým údajům o společnostech, a Komise proto měla sdružení CRIA poskytnout informace o výpočtech individuálního cenového podbízení a rozpětí újmy pro tyto společnosti. Kromě toho byl obsah písemných povolení totožný se standardní plnou mocí a podle CRIA opravňoval právního zástupce zastupovat společnost. |
| --- | --- |

(32)

Sdružení CRIA tvrdilo, že společnosti uvedené v 10. bodě odůvodnění podepsaly písemná povolení, která se vztahovala i na přístup k citlivým údajům o společnostech, a Komise proto měla sdružení CRIA poskytnout informace o výpočtech individuálního cenového podbízení a rozpětí újmy pro tyto společnosti. Kromě toho byl obsah písemných povolení totožný se standardní plnou mocí a podle CRIA opravňoval právního zástupce zastupovat společnost.

| (33) | Komise analyzovala písemná povolení předložená sdružením CRIA. Několik čínských výrobců, na něž se vztahuje rozhodnutí Tribunálu, podepsalo taková individuální písemná povolení. Komise uvedla, že písemná povolení vycházejí ze standardního textu pro všechny výrobce (zařazené do vzorku, či nikoli) a neupřesňují, zda příslušná společnost povoluje sdružení CRIA získat důvěrné údaje o společnosti. Kromě toho ne všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku dotčení tímto šetřením souhlasili s poskytnutím přístupu ke svým důvěrným údajům sdružení CRIA. Kromě toho, pokud jde o tvrzení, že plná moc je totožná s dotčenými písemnými povoleními, Komise měla za to, že podstatným rozdílem mezi plnou mocí a písemným povolením zaslaným sdružení je subjekt, který je oprávněn přijmout údaje. V případě plné moci je právní zástupce vázán etickými pravidly příslušné advokátní komory, u níž je advokát registrován, což mimo jiné vyžaduje, aby neprozrazoval důvěrné údaje o společnosti. Proto skutečnost, že plná moc nemusí obsahovat zvláštní ustanovení o těchto údajích, nezbavuje dotyčného advokáta (advokáty) povinnosti dodržovat nejvyšší etická pravidla týkající se této záležitosti a zajistit důvěrnost získaných údajů. Naproti tomu je neobvyklé, aby sdružení měla neomezený přístup k důvěrným údajům svých členů o společnostech, což může mimo jiné porušovat příslušná platná pravidla hospodářské soutěže. Komise se proto domnívala, že písemná povolení podepsaná společnostmi nejsou dostatečně konkrétní a explicitní, pokud jde o to, zda dotčené společnosti povolují, aby sdružení mělo přístup k jejich důvěrným informacím. |
| --- | --- |

(33)

Komise analyzovala písemná povolení předložená sdružením CRIA. Několik čínských výrobců, na něž se vztahuje rozhodnutí Tribunálu, podepsalo taková individuální písemná povolení. Komise uvedla, že písemná povolení vycházejí ze standardního textu pro všechny výrobce (zařazené do vzorku, či nikoli) a neupřesňují, zda příslušná společnost povoluje sdružení CRIA získat důvěrné údaje o společnosti. Kromě toho ne všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku dotčení tímto šetřením souhlasili s poskytnutím přístupu ke svým důvěrným údajům sdružení CRIA. Kromě toho, pokud jde o tvrzení, že plná moc je totožná s dotčenými písemnými povoleními, Komise měla za to, že podstatným rozdílem mezi plnou mocí a písemným povolením zaslaným sdružení je subjekt, který je oprávněn přijmout údaje. V případě plné moci je právní zástupce vázán etickými pravidly příslušné advokátní komory, u níž je advokát registrován, což mimo jiné vyžaduje, aby neprozrazoval důvěrné údaje o společnosti. Proto skutečnost, že plná moc nemusí obsahovat zvláštní ustanovení o těchto údajích, nezbavuje dotyčného advokáta (advokáty) povinnosti dodržovat nejvyšší etická pravidla týkající se této záležitosti a zajistit důvěrnost získaných údajů. Naproti tomu je neobvyklé, aby sdružení měla neomezený přístup k důvěrným údajům svých členů o společnostech, což může mimo jiné porušovat příslušná platná pravidla hospodářské soutěže. Komise se proto domnívala, že písemná povolení podepsaná společnostmi nejsou dostatečně konkrétní a explicitní, pokud jde o to, zda dotčené společnosti povolují, aby sdružení mělo přístup k jejich důvěrným informacím.

| (34) | Na základě výše uvedené analýzy a náležité péče Komise při správě důvěrných informací o společnostech, které má k dispozici, se Komise rozhodla poskytnout důvěrné údaje společností pouze přímo dotčeným vyvážejícím výrobcům, a nikoli sdružení CRIA, aby byla chráněna důvěrnost těchto údajů. Soubor údajů byl proto dne 10. ledna 2023 zaslán právnímu zástupci skupiny GITI a zástupci společnosti Hankook. Vzhledem k tomu, že ani Aeolus/Pirelli, ani žádný z dotčených vyvážejících výrobců v této skupině nebyli registrováni jako zúčastněné strany, určila Komise kontaktní osoby v Aeolus/Pirelli a dne 17. ledna 2023 jim poskytla konkrétní informace od příslušných vyvážejících výrobců. Dostaly lhůtu na předložení připomínek do 31. ledna 2023. |
| --- | --- |

(34)

Na základě výše uvedené analýzy a náležité péče Komise při správě důvěrných informací o společnostech, které má k dispozici, se Komise rozhodla poskytnout důvěrné údaje společností pouze přímo dotčeným vyvážejícím výrobcům, a nikoli sdružení CRIA, aby byla chráněna důvěrnost těchto údajů. Soubor údajů byl proto dne 10. ledna 2023 zaslán právnímu zástupci skupiny GITI a zástupci společnosti Hankook. Vzhledem k tomu, že ani Aeolus/Pirelli, ani žádný z dotčených vyvážejících výrobců v této skupině nebyli registrováni jako zúčastněné strany, určila Komise kontaktní osoby v Aeolus/Pirelli a dne 17. ledna 2023 jim poskytla konkrétní informace od příslušných vyvážejících výrobců. Dostaly lhůtu na předložení připomínek do 31. ledna 2023.

| (35) | Dne 16. ledna 2023 požádalo sdružení CRIA o poskytnutí výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou dotčených společností na základě podepsaných písemných povolení. V reakci na to Komise z důvodů vysvětlených ve 33. a 34. bodě odůvodnění vyzvala sdružení CRIA, aby tyto společnosti kontaktovala a získala od nich tyto údaje přímo. |
| --- | --- |

(35)

Dne 16. ledna 2023 požádalo sdružení CRIA o poskytnutí výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou dotčených společností na základě podepsaných písemných povolení. V reakci na to Komise z důvodů vysvětlených ve 33. a 34. bodě odůvodnění vyzvala sdružení CRIA, aby tyto společnosti kontaktovala a získala od nich tyto údaje přímo.

| (36) | Dne 19. ledna 2023 se společnost Aeolus Tyre Co., Ltd přihlásila a výslovně povolila, aby Komise společnosti CRIA poskytla její konkrétní informace. Téhož dne Komise zveřejnila výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou skupiny Aeolus/Pirelli sdružení CRIA. Pokud jde o dotčené podrobné prodejní transakce, Komise poskytla jednotlivě společnostem Aeolus Tyre Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd pouze jejich vlastní soubor údajů. Důvodem byla skutečnost, že sdružení CRIA předložilo písemné povolení podepsané pouze společností Aeolus Tyre Co., Ltd., nikoli však společností Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Dne 19. ledna 2023 se společnost Aeolus Tyre Co., Ltd přihlásila a výslovně povolila, aby Komise společnosti CRIA poskytla její konkrétní informace. Téhož dne Komise zveřejnila výpočty cenového podbízení a prodeje pod cenou skupiny Aeolus/Pirelli sdružení CRIA. Pokud jde o dotčené podrobné prodejní transakce, Komise poskytla jednotlivě společnostem Aeolus Tyre Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd pouze jejich vlastní soubor údajů. Důvodem byla skutečnost, že sdružení CRIA předložilo písemné povolení podepsané pouze společností Aeolus Tyre Co., Ltd., nikoli však společností Pirelli Tyre Co., Ltd.

| (37) | Pokud jde o skupinu Hankook, Komise neobdržela výslovné povolení ke sdílení jejích údajů se sdružením CRIA. Sdružení CRIA však ve svých připomínkách k poskytnutí informací tvrdila, že tato skupina poskytla sdružení své konkrétní informace. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o skupinu Hankook, Komise neobdržela výslovné povolení ke sdílení jejích údajů se sdružením CRIA. Sdružení CRIA však ve svých připomínkách k poskytnutí informací tvrdila, že tato skupina poskytla sdružení své konkrétní informace.

| (38) | Ve svých připomínkách k poskytnutí informací sdružení CRIA sdělilo Komisi, že skupina GITI stáhla své písemné povolení pro sdružení CRIA. Následně dne 3. února 2023 poskytla skupina GITI nové písemné povolení pro CRIA, kterým sdružení výslovně povolilo, aby získalo informace týkající se této konkrétní společnosti obdržené dne 10. ledna 2023. V návaznosti na toto písemné povolení a na žádost CRIA Komise dne 8. února 2023 poskytla CRIA dotčené konkrétní informace. |
| --- | --- |

(38)

Ve svých připomínkách k poskytnutí informací sdružení CRIA sdělilo Komisi, že skupina GITI stáhla své písemné povolení pro sdružení CRIA. Následně dne 3. února 2023 poskytla skupina GITI nové písemné povolení pro CRIA, kterým sdružení výslovně povolilo, aby získalo informace týkající se této konkrétní společnosti obdržené dne 10. ledna 2023. V návaznosti na toto písemné povolení a na žádost CRIA Komise dne 8. února 2023 poskytla CRIA dotčené konkrétní informace.

| (39) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že nebyla porušena práva na obhajobu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a všech ostatních dotčených vyvážejících výrobců ani práva CRIA na obhajobu. Dotčené společnosti obdržely informace o výpočtech cenového podbízení a prodeje pod cenou a měly dostatek času se k poskytnutým informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že nebyla porušena práva na obhajobu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a všech ostatních dotčených vyvážejících výrobců ani práva CRIA na obhajobu. Dotčené společnosti obdržely informace o výpočtech cenového podbízení a prodeje pod cenou a měly dostatek času se k poskytnutým informacím vyjádřit.

| (40) | Sdružení CRIA tvrdilo, že Komise nezohlednila výjimečné okolnosti, tj. čínský Nový rok ve dnech 21. až 29. ledna 2023, když zamítla jeho žádost o prodloužení lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí informací a o uspořádání slyšení delší dobu po čínském Novém roku. Právní tým CRIA tvrdil, že čínský Nový rok mu znemožnil přijímat od CRIA řádné pokyny nebo informace k připomínkám. Navzdory žádosti o intervenci úředníka pro slyšení navíc nebylo poskytnuto žádné smysluplné prodloužení a úředník pro slyšení neuspořádal slyšení, které by se touto žádostí zabývalo. |
| --- | --- |

(40)

Sdružení CRIA tvrdilo, že Komise nezohlednila výjimečné okolnosti, tj. čínský Nový rok ve dnech 21. až 29. ledna 2023, když zamítla jeho žádost o prodloužení lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí informací a o uspořádání slyšení delší dobu po čínském Novém roku. Právní tým CRIA tvrdil, že čínský Nový rok mu znemožnil přijímat od CRIA řádné pokyny nebo informace k připomínkám. Navzdory žádosti o intervenci úředníka pro slyšení navíc nebylo poskytnuto žádné smysluplné prodloužení a úředník pro slyšení neuspořádal slyšení, které by se touto žádostí zabývalo.

| (41) | Komise uvedla, že v žádosti šlo o prodloužení do 6. února 2023, což je mimořádně dlouhá doba, tj. prodloužení o 14 dnů. Aby nebylo bráněno včasnému ukončení šetření, Komise, přestože již poskytla 13 dnů na vyjádření připomínek, prodloužila lhůtu o další dva pracovní dny, tedy do 25. ledna 2023. Pokud jde o žádost o slyšení, Komise původně navrhla uspořádat slyšení dne 18. ledna 2023, tedy před čínským Novým rokem. Sdružení CRIA následně navrhlo uspořádat slyšení po svátcích čínského Nového roku, v ideálním případě v únoru. Komise návrh přijala a souhlasila s uspořádáním slyšení dne 31. ledna 2023, tedy po čínském Novém roce a prodloužené lhůtě pro předložení připomínek. |
| --- | --- |

(41)

Komise uvedla, že v žádosti šlo o prodloužení do 6. února 2023, což je mimořádně dlouhá doba, tj. prodloužení o 14 dnů. Aby nebylo bráněno včasnému ukončení šetření, Komise, přestože již poskytla 13 dnů na vyjádření připomínek, prodloužila lhůtu o další dva pracovní dny, tedy do 25. ledna 2023. Pokud jde o žádost o slyšení, Komise původně navrhla uspořádat slyšení dne 18. ledna 2023, tedy před čínským Novým rokem. Sdružení CRIA následně navrhlo uspořádat slyšení po svátcích čínského Nového roku, v ideálním případě v únoru. Komise návrh přijala a souhlasila s uspořádáním slyšení dne 31. ledna 2023, tedy po čínském Novém roce a prodloužené lhůtě pro předložení připomínek.

| (42) | Komise uvedla, že právními předpisy daná lhůta pro připomínky stran činí v souladu s čl. 30 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení 10 kalendářních dnů. Lhůta stanovená pro sdružení CRIA a všechny ostatní zúčastněné strany po prodloužení lhůty značně přesáhla 10 kalendářních dnů a CRIA dokonce dostala 15 dnů. V návaznosti na připomínky vznesené po poskytnutí informací navíc Komise poskytla dodatečné informace a poskytla zúčastněným stranám dodatečnou lhůtu pro připomínky k poskytnutí dodatečných informací v délce čtyř dnů, tj. do 3. února 2023. Na rozdíl od toho, co tvrdí CRIA, rovněž neexistuje požadavek na poskytnutí prozatímních informací v rámci opětovně zahájených šetření. |
| --- | --- |

(42)

Komise uvedla, že právními předpisy daná lhůta pro připomínky stran činí v souladu s čl. 30 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení 10 kalendářních dnů. Lhůta stanovená pro sdružení CRIA a všechny ostatní zúčastněné strany po prodloužení lhůty značně přesáhla 10 kalendářních dnů a CRIA dokonce dostala 15 dnů. V návaznosti na připomínky vznesené po poskytnutí informací navíc Komise poskytla dodatečné informace a poskytla zúčastněným stranám dodatečnou lhůtu pro připomínky k poskytnutí dodatečných informací v délce čtyř dnů, tj. do 3. února 2023. Na rozdíl od toho, co tvrdí CRIA, rovněž neexistuje požadavek na poskytnutí prozatímních informací v rámci opětovně zahájených šetření.

| (43) | V neposlední řadě by bylo diskriminační vůči všem ostatním zúčastněným stranám zaregistrovaným v tomto opětovně zahájeném šetření, kdyby bylo pouze CRIA přiznáno prodloužení o více než dva další týdny. |
| --- | --- |

(43)

V neposlední řadě by bylo diskriminační vůči všem ostatním zúčastněným stranám zaregistrovaným v tomto opětovně zahájeném šetření, kdyby bylo pouze CRIA přiznáno prodloužení o více než dva další týdny.

| (44) | Pokud jde o připomínku, že se Komise nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval, Komise se tímto bodem již zabývala v 72. bodě odůvodnění níže a nebyly předloženy žádné nové argumenty. Tvrzení proto bylo odmítnuto. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o připomínku, že se Komise nezabývala všemi tvrzeními, kterými se Tribunál nezabýval, Komise se tímto bodem již zabývala v 72. bodě odůvodnění níže a nebyly předloženy žádné nové argumenty. Tvrzení proto bylo odmítnuto.

4.1.   Intervence úředníka pro slyšení

Intervence úředníka pro slyšení

| (45) | Sdružení CRIA požádalo o intervenci úředníka pro slyšení podle článků 12, 13 a 16 mandátu úředníka pro slyšení z důvodu nedostatečného prodloužení lhůty pro připomínky k poskytnutí informací, nepřiměřeného načasování navrhovaného slyšení u Komise na základě poskytnutí informací a z důvodu nezveřejnění některých informací. |
| --- | --- |

(45)

Sdružení CRIA požádalo o intervenci úředníka pro slyšení podle článků 12, 13 a 16 mandátu úředníka pro slyšení z důvodu nedostatečného prodloužení lhůty pro připomínky k poskytnutí informací, nepřiměřeného načasování navrhovaného slyšení u Komise na základě poskytnutí informací a z důvodu nezveřejnění některých informací.

| (46) | Úředník pro slyšení uvedl, že sdružení CRIA byla lhůta prodloužena do 25. ledna 2023. S náležitým ohledem na uvedené zvláštní okolnosti a časová omezení dotčeného řízení a po konzultaci s útvary Komise odpovědnými za šetření úředník pro slyšení souhlasil s poskytnutým prodloužením lhůty a další prodloužení zamítl. Pokud jde o podstatu poskytnutých informací, úředník pro slyšení doporučil, aby CRIA a útvary Komise nejprve uspořádaly slyšení, než se dostaví k úředníkovi pro slyšení. |
| --- | --- |

(46)

Úředník pro slyšení uvedl, že sdružení CRIA byla lhůta prodloužena do 25. ledna 2023. S náležitým ohledem na uvedené zvláštní okolnosti a časová omezení dotčeného řízení a po konzultaci s útvary Komise odpovědnými za šetření úředník pro slyšení souhlasil s poskytnutým prodloužením lhůty a další prodloužení zamítl. Pokud jde o podstatu poskytnutých informací, úředník pro slyšení doporučil, aby CRIA a útvary Komise nejprve uspořádaly slyšení, než se dostaví k úředníkovi pro slyšení.

| (47) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že sdružení CRIA mohlo plně uplatnit své právo na obhajobu ve stanovených a prodloužených lhůtách, a to i s ohledem na podstatu poskytnutých informací a dodatečné informace poskytnuté zúčastněným stranám v návaznosti na připomínky po poskytnutí informací. Po slyšení, které se konalo s útvary Komise dne 31. ledna 2023, sdružení CRIA nepožádalo o slyšení u úředníka pro slyšení k žádné z dříve vznesených otázek. |
| --- | --- |

(47)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívala, že sdružení CRIA mohlo plně uplatnit své právo na obhajobu ve stanovených a prodloužených lhůtách, a to i s ohledem na podstatu poskytnutých informací a dodatečné informace poskytnuté zúčastněným stranám v návaznosti na připomínky po poskytnutí informací. Po slyšení, které se konalo s útvary Komise dne 31. ledna 2023, sdružení CRIA nepožádalo o slyšení u úředníka pro slyšení k žádné z dříve vznesených otázek.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (48) | Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie, sdružení CRIA, skupiny GITI a společností Hämmerling a Opoltrans sp. z o.o. (dále jen „Opoltrans“). |
| --- | --- |

(48)

Komise obdržela připomínky od výrobního odvětví Unie, sdružení CRIA, skupiny GITI a společností Hämmerling a Opoltrans sp. z o.o. (dále jen „Opoltrans“).

| (49) | Sdružení CRIA předložilo Komisi písemná povolení podepsaná několika vyvážejícími výrobci, pro něž Tribunál zrušil sporné nařízení, včetně dotčených vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku během šetření vedoucího k přijetí sporného nařízení, zejména GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd a Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Sdružení CRIA předložilo Komisi písemná povolení podepsaná několika vyvážejícími výrobci, pro něž Tribunál zrušil sporné nařízení, včetně dotčených vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku během šetření vedoucího k přijetí sporného nařízení, zejména GITI Group, Aeolus Tyre Co., Ltd, Chongqing Hankook Tire Co., Ltd a Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

| (50) | Sdružení CRIA a skupina GITI se postavily proti rozhodnutí Komise o celní evidenci dovozu, neboť v tomto konkrétním případě taková celní evidence není výslovně povolena základním antidumpingovým a antisubvenčním nařízením. Po poskytnutí informací tyto dvě zúčastněné strany své tvrzení zopakovaly. Výrobní odvětví Unie bylo toho názoru, že celní evidence náleží do posuzovací pravomoci Komise. |
| --- | --- |

(50)

Sdružení CRIA a skupina GITI se postavily proti rozhodnutí Komise o celní evidenci dovozu, neboť v tomto konkrétním případě taková celní evidence není výslovně povolena základním antidumpingovým a antisubvenčním nařízením. Po poskytnutí informací tyto dvě zúčastněné strany své tvrzení zopakovaly. Výrobní odvětví Unie bylo toho názoru, že celní evidence náleží do posuzovací pravomoci Komise.

| (51) | Pokud jde o toto tvrzení, Komise měla za to, že Tribunál konstatoval, že Komise má pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu s obecnou působností, jak vyplývá z nadpisu „Obecná ustanovení“ článku 24 základního antisubvenčního nařízení z roku 2016. Kromě toho čl. 24 odst. 5 tohoto nařízení nepodléhá žádnému omezení, pokud jde o okolnosti, za kterých je Komisi svěřena pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech celní evidenci zboží (20). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o toto tvrzení, Komise měla za to, že Tribunál konstatoval, že Komise má pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu s obecnou působností, jak vyplývá z nadpisu „Obecná ustanovení“ článku 24 základního antisubvenčního nařízení z roku 2016. Kromě toho čl. 24 odst. 5 tohoto nařízení nepodléhá žádnému omezení, pokud jde o okolnosti, za kterých je Komisi svěřena pravomoc požadovat po vnitrostátních orgánech celní evidenci zboží (20). Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

20

| (52) | Skupina GITI navíc tvrdila, že proti rozsudku bylo v té době stále ještě možné se odvolat, tudíž tento rozsudek nepředstavoval platný právní důvod pro zavedení celní evidence. Komise dospěla k závěru, že proti rozsudku nebylo podáno odvolání a že celní evidence je vhodným krokem, který zajistí, aby mohla být cla v případě potřeby znovu zavedena ve správné výši, a uloží celním orgánům, aby vyčkaly na zveřejnění stávajícího nařízení (21). |
| --- | --- |

(52)

Skupina GITI navíc tvrdila, že proti rozsudku bylo v té době stále ještě možné se odvolat, tudíž tento rozsudek nepředstavoval platný právní důvod pro zavedení celní evidence. Komise dospěla k závěru, že proti rozsudku nebylo podáno odvolání a že celní evidence je vhodným krokem, který zajistí, aby mohla být cla v případě potřeby znovu zavedena ve správné výši, a uloží celním orgánům, aby vyčkaly na zveřejnění stávajícího nařízení (21).

21

| (53) | Sdružení CRIA, skupina GITI, společnost Hämmerling a společnost Opoltrans tvrdily, že Komise nemohla vyzvat vnitrostátní celní orgány, aby nevracely a/nebo nepromíjely cla, která byla vybrána v souladu se sporným nařízením. Toto vrácení cla musí proběhnout okamžitě a v plné míře. Rovněž tvrdily, že situace se v tomto případě liší od situace popsané v rozsudku Deichmann (22), neboť podle zúčastněných stran nemělo neposouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení v daném případě vliv na výši cel. Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle zúčastněných stran bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Zúčastněné strany kromě toho tvrdily, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru zúčastněných stran znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná. |
| --- | --- |

(53)

Sdružení CRIA, skupina GITI, společnost Hämmerling a společnost Opoltrans tvrdily, že Komise nemohla vyzvat vnitrostátní celní orgány, aby nevracely a/nebo nepromíjely cla, která byla vybrána v souladu se sporným nařízením. Toto vrácení cla musí proběhnout okamžitě a v plné míře. Rovněž tvrdily, že situace se v tomto případě liší od situace popsané v rozsudku Deichmann (22), neboť podle zúčastněných stran nemělo neposouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení v daném případě vliv na výši cel. Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že cla nemohou být opětovně uložena se zpětnou platností. Podle zúčastněných stran bylo sporné nařízení zrušeno v plném rozsahu, což znamená, že bylo odstraněno z právního řádu Unie se zpětnou účinností, zatímco v rozsudku Deichmann neexistovaly žádné faktory, kterými by „mohla být dotčena platnost konečného nařízení“. Zúčastněné strany kromě toho tvrdily, že zjištěná protiprávnost, pokud jde o analýzu cenového podbízení, „zneplatnila celou analýzu Komise týkající se příčinné souvislosti“. To podle názoru zúčastněných stran znamená, že veškerá cla neměla být ani uložena, ani opětovně uložena, neboť celá analýza újmy a příčinných souvislostí byla chybná.

22

| (54) | Po poskytnutí informací skupina GITI tvrdila, že rozhodnutí Komise nařídit vnitrostátním celním orgánům, aby clo nevracely, porušuje zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie. Komise by měla spíše umožnit vrácení cla, jako tomu bylo v případě, kdy Tribunál zrušil pokuty vybrané za porušení článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (23). Skupina GITI odkázala na zjištění Soudního dvora, že „prohlásí-li Soudní dvůr, že takové nařízení o uložení antidumpingového cla [...] je neplatné, je třeba mít za to, že antidumpingové clo není dlužné ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny jej vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem“ (24). Podle skupiny GITI má navíc zpoždění při vrácení cla významné praktické následky, které negativně ovlivňují finanční situaci dotčených společností a jejich návratnost investic. |
| --- | --- |

(54)

Po poskytnutí informací skupina GITI tvrdila, že rozhodnutí Komise nařídit vnitrostátním celním orgánům, aby clo nevracely, porušuje zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie. Komise by měla spíše umožnit vrácení cla, jako tomu bylo v případě, kdy Tribunál zrušil pokuty vybrané za porušení článku 101 Smlouvy o fungování Evropské unie (23). Skupina GITI odkázala na zjištění Soudního dvora, že „prohlásí-li Soudní dvůr, že takové nařízení o uložení antidumpingového cla [...] je neplatné, je třeba mít za to, že antidumpingové clo není dlužné ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny jej vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem“ (24). Podle skupiny GITI má navíc zpoždění při vrácení cla významné praktické následky, které negativně ovlivňují finanční situaci dotčených společností a jejich návratnost investic.

23

prohlásí-li Soudní dvůr, že takové nařízení o uložení antidumpingového cla [...] je neplatné, je třeba mít za to, že antidumpingové clo není dlužné ze zákona ve smyslu článku 236 celního kodexu a vnitrostátní celní orgány jsou v zásadě povinny jej vrátit za podmínek stanovených za tímto účelem

24

| (55) | Komise připomněla, že podle ustálené judikatury může vnitrostátním celním orgánům nařídit, aby vyčkaly, až určí sazby, v nichž toto clo mělo být stanoveno, aby se zajistil soulad s rozsudkem soudů Unie, než se vyjádří k žádostem o vrácení podaným subjekty, které uvedené clo uhradily (25). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (26). |
| --- | --- |

(55)

Komise připomněla, že podle ustálené judikatury může vnitrostátním celním orgánům nařídit, aby vyčkaly, až určí sazby, v nichž toto clo mělo být stanoveno, aby se zajistil soulad s rozsudkem soudů Unie, než se vyjádří k žádostem o vrácení podaným subjekty, které uvedené clo uhradily (25). Soudní dvůr rovněž rozhodl, že přesný rozsah prohlášení o neplatnosti Soudním dvorem v rozsudku, a tudíž i povinností, které z něj vyplývají, musí být v každém konkrétním případě stanoveny s ohledem nejen na výrok uvedeného rozsudku, ale také na odůvodnění, které představuje jeho stěžejní část (26).

25

26

| (56) | V daném případě Tribunál zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i dopad stejné chyby na rozpětí újmy společností podléhajících rozsudku Soudního dvora (27). Tribunál rovněž požádal Komisi o přezkum a zveřejnění určitých informací týkajících se ukazatelů újmy. Nicméně tyto skutečnosti nezpochybnily platnost všech dalších zjištění učiněných ve sporném nařízení. Kromě toho Tribunál rozhodl, že v návaznosti na znovuzahájení řízení může Komise přijmout opatření, které nahradí zrušené opatření, a v souladu s tím opětovně uložit konečné antisubvenční clo tím, že v této souvislosti napraví zjištěné protiprávnosti (28). V této souvislosti není důležité, zda se tyto protiprávnosti týkají konkrétně výše cel, nebo nikoliv. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná vyrovnávací cla, celní orgány by měly možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení, v souladu s příslušnými celními předpisy. Toto vrácení by navíc zahrnovalo také přiměřené úroky v souladu s příslušnými celními předpisy. Tudíž, na rozdíl od toho, co tvrdí skupina GITI, by společnosti byly řádně kompenzovány za zaplacení dotčeného cla. |
| --- | --- |

(56)

V daném případě Tribunál zpochybnil metodu výpočtu cenového podbízení a její dopad na příčinnou souvislost, jakož i dopad stejné chyby na rozpětí újmy společností podléhajících rozsudku Soudního dvora (27). Tribunál rovněž požádal Komisi o přezkum a zveřejnění určitých informací týkajících se ukazatelů újmy. Nicméně tyto skutečnosti nezpochybnily platnost všech dalších zjištění učiněných ve sporném nařízení. Kromě toho Tribunál rozhodl, že v návaznosti na znovuzahájení řízení může Komise přijmout opatření, které nahradí zrušené opatření, a v souladu s tím opětovně uložit konečné antisubvenční clo tím, že v této souvislosti napraví zjištěné protiprávnosti (28). V této souvislosti není důležité, zda se tyto protiprávnosti týkají konkrétně výše cel, nebo nikoliv. V každém případě, i kdyby závěry opětovně zahájeného šetření byly takové, že by neměla být opětovně uložena žádná vyrovnávací cla, celní orgány by měly možnost vrátit celou částku cel, jež byla vybrána od přijetí sporného nařízení, v souladu s příslušnými celními předpisy. Toto vrácení by navíc zahrnovalo také přiměřené úroky v souladu s příslušnými celními předpisy. Tudíž, na rozdíl od toho, co tvrdí skupina GITI, by společnosti byly řádně kompenzovány za zaplacení dotčeného cla.

27

28

| (57) | Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a odpovídající čl. 14 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení nebrání opětovnému uložení antidumpingových ani vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná (29). |
| --- | --- |

(57)

Soudní dvůr opakovaně rozhodl, že čl. 10 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a odpovídající čl. 14 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení nebrání opětovnému uložení antidumpingových ani vyrovnávacích cel na dovoz, který se uskutečnil během období uplatňování nařízení prohlášených za neplatná (29).

29

| (58) | Na rozdíl od celní evidence vedené v období před přijetím prozatímních opatření se podmínky uvedené v čl. 14 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení na daný případ nevztahují. Účelem celní evidence v rámci provádění zjištění Tribunálu není umožnit případný výběr cel na ochranu obchodu se zpětnou působností, jak je stanoveno v uvedených ustanoveních. Má spíše zajistit účinnost zavedených opatření bez zbytečného přerušení ode dne vstupu sporného nařízení v platnost až do opětovného uložení případných opravených cel, a to tím, že se zajistí, aby v budoucnu bylo možné vybrat opatření ve správné výši. Proto, jak je vysvětleno v 20. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti. Kromě toho, jak uznaly zúčastněné strany, stejný přístup nedávno potvrdil Tribunál ve svém rozsudku ve věci T-440/20 (30). Tvrzení, že cla nemohou být opětovně uložena, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(58)

Na rozdíl od celní evidence vedené v období před přijetím prozatímních opatření se podmínky uvedené v čl. 14 odst. 4 základního antisubvenčního nařízení na daný případ nevztahují. Účelem celní evidence v rámci provádění zjištění Tribunálu není umožnit případný výběr cel na ochranu obchodu se zpětnou působností, jak je stanoveno v uvedených ustanoveních. Má spíše zajistit účinnost zavedených opatření bez zbytečného přerušení ode dne vstupu sporného nařízení v platnost až do opětovného uložení případných opravených cel, a to tím, že se zajistí, aby v budoucnu bylo možné vybrat opatření ve správné výši. Proto, jak je vysvětleno v 20. bodě odůvodnění nařízení o celní evidenci, nelze mít za to, že je pokračování správního řízení a případné opětovné uložení cel v rozporu s pravidlem zákazu zpětné účinnosti. Kromě toho, jak uznaly zúčastněné strany, stejný přístup nedávno potvrdil Tribunál ve svém rozsudku ve věci T-440/20 (30). Tvrzení, že cla nemohou být opětovně uložena, bylo proto zamítnuto.

30

| (59) | Pokud jde o zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, z ustálené judikatury vyplývá, že zásada soudní ochrany nemůže bránit orgánu EU, jehož akt byl dříve zrušen, přijmout nový akt nepříznivě zasahující do právního postavení dané osoby na základě odlišných důvodů (31). V projednávané věci jsou zjištění založena na jiných důvodech, než jsou důvody, na jejichž základě bylo napadené nařízení zrušeno. V souladu se zjištěními Tribunálu (32) proto Komise neporušila zásadu účinné soudní ochrany z toho důvodu, že na základě stávajícího nařízení opětovně uložila konečné antidumpingové clo poté, co Soudní dvůr zrušil sporné nařízení. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o zásadu soudní ochrany zakotvenou v článku 47 Listiny základních práv Evropské unie, z ustálené judikatury vyplývá, že zásada soudní ochrany nemůže bránit orgánu EU, jehož akt byl dříve zrušen, přijmout nový akt nepříznivě zasahující do právního postavení dané osoby na základě odlišných důvodů (31). V projednávané věci jsou zjištění založena na jiných důvodech, než jsou důvody, na jejichž základě bylo napadené nařízení zrušeno. V souladu se zjištěními Tribunálu (32) proto Komise neporušila zásadu účinné soudní ochrany z toho důvodu, že na základě stávajícího nařízení opětovně uložila konečné antidumpingové clo poté, co Soudní dvůr zrušil sporné nařízení.

31

32

| (60) | Sdružení CRIA tvrdilo, že vzhledem k tomu, že „nevznikly žádné celní dluhy“, opětovné uložení cel by „přesáhlo zákonnou lhůtu, ve které jsou vnitrostátní celní orgány oprávněny vybírat clo s ohledem na tříletou promlčecí lhůtu (...)“. Skupina GITI tvrdila, že „při opětovném uložení se zpětnou platností (...) i po skončení tříleté lhůty hrozí (jelikož z něj vyplývá, že je možné clo vybírat i po skončení této tříleté lhůty), že do nezávislého rozhodovacího procesu zasáhnou vnitrostátní celní orgány, čímž by mohlo být narušeno pečlivě nastavené rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy EU, jak ho stanoví Smlouvy o EU“. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala své tvrzení. |
| --- | --- |

(60)

Sdružení CRIA tvrdilo, že vzhledem k tomu, že „nevznikly žádné celní dluhy“, opětovné uložení cel by „přesáhlo zákonnou lhůtu, ve které jsou vnitrostátní celní orgány oprávněny vybírat clo s ohledem na tříletou promlčecí lhůtu (...)“. Skupina GITI tvrdila, že „při opětovném uložení se zpětnou platností (...) i po skončení tříleté lhůty hrozí (jelikož z něj vyplývá, že je možné clo vybírat i po skončení této tříleté lhůty), že do nezávislého rozhodovacího procesu zasáhnou vnitrostátní celní orgány, čímž by mohlo být narušeno pečlivě nastavené rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy EU, jak ho stanoví Smlouvy o EU“. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala své tvrzení.

přesáhlo zákonnou lhůtu, ve které jsou vnitrostátní celní orgány oprávněny vybírat clo s ohledem na tříletou promlčecí lhůtu (...)

při opětovném uložení se zpětnou platností (...) i po skončení tříleté lhůty hrozí (jelikož z něj vyplývá, že je možné clo vybírat i po skončení této tříleté lhůty), že do nezávislého rozhodovacího procesu zasáhnou vnitrostátní celní orgány, čímž by mohlo být narušeno pečlivě nastavené rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy EU, jak ho stanoví Smlouvy o EU

| (61) | Komise dospěla k závěru, že oba tyto argumenty je nutné odmítnout. Za prvé, Soudní dvůr uvedl, že lhůty nemohou „bránit tomu, aby Komise přijala nařízení o uložení antidumpingového cla nebo o jeho opětovném uložení, a tím spíše ani tomu, aby tento orgán zahájil nebo pokračoval v řízení, které předchází takovému přijetí“ (33). Podobně Tribunál uvedl: „[Čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie] se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení. Proto nebrání Komisi v přijetí nařízení, které ukládá nebo opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo.“ (34) Pokud jde o tvrzení, že opětovné uložení naruší rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy, Komise uvedla, že skupina GITI neupřesnila, které ustanovení Smluv by opětovné uložení cel porušilo. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že Komise je oprávněna opětovně ukládat cla při nápravě chyb zjištěných Soudním dvorem (35). Stávající nařízení navíc v plném rozsahu podléhalo přezkumnému postupu stanovenému v čl. 25 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení. V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(61)

Komise dospěla k závěru, že oba tyto argumenty je nutné odmítnout. Za prvé, Soudní dvůr uvedl, že lhůty nemohou „bránit tomu, aby Komise přijala nařízení o uložení antidumpingového cla nebo o jeho opětovném uložení, a tím spíše ani tomu, aby tento orgán zahájil nebo pokračoval v řízení, které předchází takovému přijetí“ (33). Podobně Tribunál uvedl: „[Čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie] se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení. Proto nebrání Komisi v přijetí nařízení, které ukládá nebo opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo.“ (34) Pokud jde o tvrzení, že opětovné uložení naruší rozdělení pravomocí mezi Komisí a členskými státy, Komise uvedla, že skupina GITI neupřesnila, které ustanovení Smluv by opětovné uložení cel porušilo. Podle ustálené judikatury Soudního dvora platí, že Komise je oprávněna opětovně ukládat cla při nápravě chyb zjištěných Soudním dvorem (35). Stávající nařízení navíc v plném rozsahu podléhalo přezkumnému postupu stanovenému v čl. 25 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení. V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta.

bránit tomu, aby Komise přijala nařízení o uložení antidumpingového cla nebo o jeho opětovném uložení, a tím spíše ani tomu, aby tento orgán zahájil nebo pokračoval v řízení, které předchází takovému přijetí

33

[Čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie] se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení

Proto nebrání Komisi v přijetí nařízení, které ukládá nebo opětovně ukládá konečné vyrovnávací clo.

34

35

| (62) | Skupina GITI tvrdila, že opětovné uložení (pozměněných) antidumpingových a vyrovnávacích cel se zpětnou platností by rovněž bylo nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 4 Smlouvy o Evropské unii. Skupina GITI také tvrdila, že opětovné ukládání cel se zpětnou platností nezajišťuje – a ani nemůže zajistit – žádnou „dodatečnou“ ochranu výrobnímu odvětví Unie a nezabrání dalšímu dovozu. Proto by tím došlo k porušení zásady proporcionality. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala toto tvrzení. |
| --- | --- |

(62)

Skupina GITI tvrdila, že opětovné uložení (pozměněných) antidumpingových a vyrovnávacích cel se zpětnou platností by rovněž bylo nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 4 Smlouvy o Evropské unii. Skupina GITI také tvrdila, že opětovné ukládání cel se zpětnou platností nezajišťuje – a ani nemůže zajistit – žádnou „dodatečnou“ ochranu výrobnímu odvětví Unie a nezabrání dalšímu dovozu. Proto by tím došlo k porušení zásady proporcionality. Po poskytnutí informací skupina GITI zopakovala toto tvrzení.

| (63) | Komise připomněla, že podle ustálené judikatury neporušila zásadu proporcionality, když za účelem provedení rozsudku opětovně uložila konečné clo s příslušnou sazbou a ode dne vstupu konečných opatření v platnost. Rovněž shledala, že je přiměřené snížit opětovně uložené celní sazby a uložit vrácení nebo prominutí rozdílu (36). A pokud jde o argument, že by nebylo přiměřené, aby výrobní odvětví Unie obdrželo dodatečnou ochranu pro nastalý stav, Tribunál shledal, že toto tvrzení „jako takové nemá za cíl stanovit požadovanou právní normu, podle níž by opětovné uložení konečného antidumpingového cla, které je sporným nařízením výrazně omezeno, bylo v tomto případě nepřiměřené“ (37). V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(63)

Komise připomněla, že podle ustálené judikatury neporušila zásadu proporcionality, když za účelem provedení rozsudku opětovně uložila konečné clo s příslušnou sazbou a ode dne vstupu konečných opatření v platnost. Rovněž shledala, že je přiměřené snížit opětovně uložené celní sazby a uložit vrácení nebo prominutí rozdílu (36). A pokud jde o argument, že by nebylo přiměřené, aby výrobní odvětví Unie obdrželo dodatečnou ochranu pro nastalý stav, Tribunál shledal, že toto tvrzení „jako takové nemá za cíl stanovit požadovanou právní normu, podle níž by opětovné uložení konečného antidumpingového cla, které je sporným nařízením výrazně omezeno, bylo v tomto případě nepřiměřené“ (37). V důsledku toho byla tvrzení zamítnuta.

36

jako takové nemá za cíl stanovit požadovanou právní normu, podle níž by opětovné uložení konečného antidumpingového cla, které je sporným nařízením výrazně omezeno, bylo v tomto případě nepřiměřené

37

| (64) | Společnost Hämmerling tvrdila, že je třeba zohlednit současnou hospodářskou situaci. Od té doby muselo dotčené hospodářské odvětví čelit krizi COVID-19, celosvětovému nárůstu cen, který měl dopad na celý dodavatelský řetězec (včetně dopravy a logistiky), a s tím související hospodářské krizi a nyní čelí problémům, jako je nárůst ceny elektrické energie, vysoká míra inflace atd., jež způsobila mimo jiné ruská agrese vůči Ukrajině. Proto by bylo nesprávné opětovně ukládat dotčená cla za situace v daném odvětví, situace na trhu a za mikroekonomické a makroekonomické situace, které jsou naprosto odlišné od situace posuzované v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení. |
| --- | --- |

(64)

Společnost Hämmerling tvrdila, že je třeba zohlednit současnou hospodářskou situaci. Od té doby muselo dotčené hospodářské odvětví čelit krizi COVID-19, celosvětovému nárůstu cen, který měl dopad na celý dodavatelský řetězec (včetně dopravy a logistiky), a s tím související hospodářské krizi a nyní čelí problémům, jako je nárůst ceny elektrické energie, vysoká míra inflace atd., jež způsobila mimo jiné ruská agrese vůči Ukrajině. Proto by bylo nesprávné opětovně ukládat dotčená cla za situace v daném odvětví, situace na trhu a za mikroekonomické a makroekonomické situace, které jsou naprosto odlišné od situace posuzované v šetření, které vedlo k přijetí sporného nařízení.

| (65) | Jak je vysvětleno v 11. bodě odůvodnění, v postupu nahrazení zrušeného aktu lze pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (38). V daném případě se protiprávnost zjištěná Tribunálem nacházela v nařízení, které ukládá konečná antisubvenční opatření. Proto Komise nemůže při nápravě protiprávností zjištěných Tribunálem zohlednit nejnovější vývoj, který se netýká období šetření a posuzovaného období. Podle čl. 15 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení platí, že pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že existují napadnutelné subvence a jimi způsobená újma a v zájmu Unie je nutné zasáhnout v souladu s článkem 31, Komise uloží konečné vyrovnávací clo. V důsledku toho by opětovné zahájení šetření mohlo mít za následek, že by vyrovnávací cla nebyla opětovně uložena pouze tehdy, pokud by Komise nezjistila žádné subvencování, výslednou újmu ani úvahy o zájmu Unie proti clům v období šetření. (39) |
| --- | --- |

(65)

Jak je vysvětleno v 11. bodě odůvodnění, v postupu nahrazení zrušeného aktu lze pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (38). V daném případě se protiprávnost zjištěná Tribunálem nacházela v nařízení, které ukládá konečná antisubvenční opatření. Proto Komise nemůže při nápravě protiprávností zjištěných Tribunálem zohlednit nejnovější vývoj, který se netýká období šetření a posuzovaného období. Podle čl. 15 odst. 1 základního antisubvenčního nařízení platí, že pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že existují napadnutelné subvence a jimi způsobená újma a v zájmu Unie je nutné zasáhnout v souladu s článkem 31, Komise uloží konečné vyrovnávací clo. V důsledku toho by opětovné zahájení šetření mohlo mít za následek, že by vyrovnávací cla nebyla opětovně uložena pouze tehdy, pokud by Komise nezjistila žádné subvencování, výslednou újmu ani úvahy o zájmu Unie proti clům v období šetření. (39)

38

39

| (66) | Skupina GITI tvrdila, že opětovné zahájení by mělo být přísně omezeno na otázky, kterými se Tribunál zabýval. Komise tudíž není oprávněna nahradit analýzu cenového podbízení analýzou stlačení cen, aby dosáhla cenového účinku, jelikož metodika přijatá Komisí je i nadále platná, a opětovné zahájení šetření se na ni tudíž nevztahuje. Účinky analýzy stlačení cen nejsou předmětem přezkumu Tribunálu, a tím pádem se na ni opětovné zahájení šetření nevztahuje. |
| --- | --- |

(66)

Skupina GITI tvrdila, že opětovné zahájení by mělo být přísně omezeno na otázky, kterými se Tribunál zabýval. Komise tudíž není oprávněna nahradit analýzu cenového podbízení analýzou stlačení cen, aby dosáhla cenového účinku, jelikož metodika přijatá Komisí je i nadále platná, a opětovné zahájení šetření se na ni tudíž nevztahuje. Účinky analýzy stlačení cen nejsou předmětem přezkumu Tribunálu, a tím pádem se na ni opětovné zahájení šetření nevztahuje.

| (67) | Komise konstatovala, že Tribunál zpochybnil analýzu cenového podbízení provedenou Komisí, pokud jde o spravedlivé srovnání vývozních cen a cen výrobního odvětví Unie. V důsledku toho byla zpochybněna metodika cenového podbízení jako taková. Kromě toho nic nebránilo Komisi, aby zohlednila jakékoli další možné cenové účinky subvencovaného dovozu ve smyslu čl. 8 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení. Ve věci Deichmann Tribunál rozhodl, že Komise disponuje širokou posuzovací pravomocí: legalita uvedených opatření může být dotčena pouze jejich zjevnou nevhodností ve vztahu ke sledovanému cíli (40). Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(67)

Komise konstatovala, že Tribunál zpochybnil analýzu cenového podbízení provedenou Komisí, pokud jde o spravedlivé srovnání vývozních cen a cen výrobního odvětví Unie. V důsledku toho byla zpochybněna metodika cenového podbízení jako taková. Kromě toho nic nebránilo Komisi, aby zohlednila jakékoli další možné cenové účinky subvencovaného dovozu ve smyslu čl. 8 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení. Ve věci Deichmann Tribunál rozhodl, že Komise disponuje širokou posuzovací pravomocí: legalita uvedených opatření může být dotčena pouze jejich zjevnou nevhodností ve vztahu ke sledovanému cíli (40). Tvrzení bylo proto zamítnuto.

40

| (68) | Skupina GITI tvrdila, že Komise nemůže zavést nový přístup ke stanovení cenového podbízení. Komise by zejména neměla zavádět novou strukturu PCN, tj. přidáním druhu odběratele, při (opětovném) výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (41). |
| --- | --- |

(68)

Skupina GITI tvrdila, že Komise nemůže zavést nový přístup ke stanovení cenového podbízení. Komise by zejména neměla zavádět novou strukturu PCN, tj. přidáním druhu odběratele, při (opětovném) výpočtu cenového podbízení a rozpětí újmy (41).

41

| (69) | Bez ohledu na to, zda Komise je, či není oprávněna zavádět nové prvky do struktury PCN, Komise připomněla, že výpočty cenového podbízení popsané níže v oddíle 4.1 do struktury PCN žádné nové prvky nezavedly. V důsledku toho bylo toto tvrzení bezpředmětné. |
| --- | --- |

(69)

Bez ohledu na to, zda Komise je, či není oprávněna zavádět nové prvky do struktury PCN, Komise připomněla, že výpočty cenového podbízení popsané níže v oddíle 4.1 do struktury PCN žádné nové prvky nezavedly. V důsledku toho bylo toto tvrzení bezpředmětné.

| (70) | Sdružení CRIA při zahájení i po poskytnutí informací tvrdilo, že je třeba zvážit právní nároky, které byly vzneseny, avšak dosud o nich nerozhodl Tribunál, a že Komise by měla aktivně vzít v potaz nároky, kterými se Tribunál nezabýval. |
| --- | --- |

(70)

Sdružení CRIA při zahájení i po poskytnutí informací tvrdilo, že je třeba zvážit právní nároky, které byly vzneseny, avšak dosud o nich nerozhodl Tribunál, a že Komise by měla aktivně vzít v potaz nároky, kterými se Tribunál nezabýval.

| (71) | Společnost Opoltrans tvrdila, že v době šetření neexistoval žádný důkaz o dumpingu u dovozu z Číny a že například použití USA jako srovnatelné země nebylo vhodné, výrobní odvětví Unie neutrpělo újmu, neexistuje žádná příčinná souvislost mezi situací ve výrobním odvětví Unie a dovozem z Číny a není v zájmu uživatelů opětovně uložit cla. |
| --- | --- |

(71)

Společnost Opoltrans tvrdila, že v době šetření neexistoval žádný důkaz o dumpingu u dovozu z Číny a že například použití USA jako srovnatelné země nebylo vhodné, výrobní odvětví Unie neutrpělo újmu, neexistuje žádná příčinná souvislost mezi situací ve výrobním odvětví Unie a dovozem z Číny a není v zájmu uživatelů opětovně uložit cla.

| (72) | Jak Komise vysvětlila v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (42). To zahrnovalo problémy, na které poukázalo sdružení CRIA a společnost Opoltrans. Komise proto nebyla povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními. |
| --- | --- |

(72)

Jak Komise vysvětlila v oznámení o opětovném zahájení šetření, zjištění, k nimž se dospělo v rámci sporného nařízení, která nebyla napadena, nebo která byla napadena, ale byla rozsudkem Tribunálu zamítnuta nebo Tribunálem nebyla posouzena, a nevedla proto ke zrušení sporného nařízení, zůstávají plně v platnosti (42). To zahrnovalo problémy, na které poukázalo sdružení CRIA a společnost Opoltrans. Komise proto nebyla povinna zabývat se tvrzeními týkajícími se otázek jiných, než které Tribunál shledal protiprávními.

42

6.   OPĚTOVNÝ PŘEZKUM CENOVÝCH ÚČINKŮ PŘEDMĚTNÉHO DOVOZU A PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTÍ

OPĚTOVNÝ PŘEZKUM CENOVÝCH ÚČINKŮ PŘEDMĚTNÉHO DOVOZU A PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTÍ

6.1.   Stanovení cenového podbízení

Stanovení cenového podbízení

| (73) | Jak je vysvětleno v 5. až 7. bodě odůvodnění, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání při výpočtu rozpětí cenového podbízení, protože upravila vývozní cenu vyvážejících výrobců tím, že analogicky uplatnila čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, zatímco výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny. |
| --- | --- |

(73)

Jak je vysvětleno v 5. až 7. bodě odůvodnění, Tribunál konstatoval, že Komise neprovedla spravedlivé srovnání při výpočtu rozpětí cenového podbízení, protože upravila vývozní cenu vyvážejících výrobců tím, že analogicky uplatnila čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, zatímco výrobní odvětví Unie rovněž prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a jejich prodejní ceny nebyly upraveny.

| (74) | V bodě 163 rozsudku Tribunál také dospěl k závěru, že kdyby nebyla provedena žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, „taková metoda by umožnila spravedlivé srovnání cen v případech, kdy jsou dotčený výrobek i obdobný výrobek prodávány prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s výrobci ve spojení“. V bodě 190 rozsudku Tribunál dospěl k závěru, že toto srovnání neumožňuje „napravit
  možné
  účinky chyby spočívající v tom, že byly srovnány skutečné prodejní ceny účtované čínskými vyvážejícími výrobci přímo odběratelům v Unii na jedné straně s cenami při dalším prodeji účtovanými prodejními subjekty, které byly ve spojení s unijními výrobci, na straně druhé“ (zdůraznění přidáno). Nakonec v bodě 134 rozsudku Tribunál uvedl, že „bez ohledu na zákonnost a relevanci obchodní úrovně zvolené Komisí na straně vyvážejících výrobců nebo na straně unijních výrobců, musí být cenové srovnání prováděné tímto orgánem vždy spravedlivé a za tímto účelem musí vycházet z cen nacházejících se na stejné obchodní úrovni“. |
| --- | --- |

(74)

V bodě 163 rozsudku Tribunál také dospěl k závěru, že kdyby nebyla provedena žádná úprava podle čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, „taková metoda by umožnila spravedlivé srovnání cen v případech, kdy jsou dotčený výrobek i obdobný výrobek prodávány prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou s výrobci ve spojení“. V bodě 190 rozsudku Tribunál dospěl k závěru, že toto srovnání neumožňuje „napravit
  možné
  účinky chyby spočívající v tom, že byly srovnány skutečné prodejní ceny účtované čínskými vyvážejícími výrobci přímo odběratelům v Unii na jedné straně s cenami při dalším prodeji účtovanými prodejními subjekty, které byly ve spojení s unijními výrobci, na straně druhé“ (zdůraznění přidáno). Nakonec v bodě 134 rozsudku Tribunál uvedl, že „bez ohledu na zákonnost a relevanci obchodní úrovně zvolené Komisí na straně vyvážejících výrobců nebo na straně unijních výrobců, musí být cenové srovnání prováděné tímto orgánem vždy spravedlivé a za tímto účelem musí vycházet z cen nacházejících se na stejné obchodní úrovni“.

napravit

možné

účinky chyby spočívající v tom, že byly srovnány skutečné prodejní ceny účtované čínskými vyvážejícími výrobci přímo odběratelům v Unii na jedné straně s cenami při dalším prodeji účtovanými prodejními subjekty, které byly ve spojení s unijními výrobci, na straně druhé

bez ohledu na zákonnost a relevanci obchodní úrovně zvolené Komisí na straně vyvážejících výrobců nebo na straně unijních výrobců, musí být cenové srovnání prováděné tímto orgánem vždy spravedlivé a za tímto účelem musí vycházet z cen nacházejících se na stejné obchodní úrovni

| (75) | Jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění rozsudku Tribunálu, procentní podíl prodeje čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 0 % v případě skupiny Xingyuan, 34 % u skupiny GITI, 19 % u skupiny Aeolus a 98,6 % v případě skupiny Hankook. Komise kromě toho v rámci odpovědi na organizační procesní opatření Tribunálu stanovila, že procentní podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 46,9 % čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a 87 % výrobců v Unii zařazených do vzorku. Proto byl podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení vysoký až velmi vysoký, pokud jde o každý ze dvou vzorků. |
| --- | --- |

(75)

Jak je vysvětleno ve 150. bodě odůvodnění rozsudku Tribunálu, procentní podíl prodeje čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 0 % v případě skupiny Xingyuan, 34 % u skupiny GITI, 19 % u skupiny Aeolus a 98,6 % v případě skupiny Hankook. Komise kromě toho v rámci odpovědi na organizační procesní opatření Tribunálu stanovila, že procentní podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení činil 46,9 % čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a 87 % výrobců v Unii zařazených do vzorku. Proto byl podíl prodeje uskutečněného prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení vysoký až velmi vysoký, pokud jde o každý ze dvou vzorků.

| (76) | Jak je vysvětleno ve 658. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise stanovila cenové podbízení během období šetření srovnáním: |
| --- | --- |

(76)

Jak je vysvětleno ve 658. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise stanovila cenové podbízení během období šetření srovnáním:

| (77) | vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku a segmentu, upravených na úroveň ceny ze závodu, a |
| --- | --- |

(77)

vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku a segmentu, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

| (78) | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku v jednotlivých segmentech z dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících cenu, pojištění a náklady na přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu („cena CIF franko“). |
| --- | --- |

(78)

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku v jednotlivých segmentech z dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících cenu, pojištění a náklady na přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu („cena CIF franko“).

| (79) | Za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků ve spojení, vývozní ceny již nebyly upraveny analogicky v souladu s čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení. Prodejní, režijní a správní náklady obchodníka ve spojení a zisk vzorku dovozců, kteří jsou ve spojení, byly tedy znovu připočteny k vývozní ceně. |
| --- | --- |

(79)

Za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu v případech, kdy se prodej uskutečnil prostřednictvím obchodníků ve spojení, vývozní ceny již nebyly upraveny analogicky v souladu s čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení. Prodejní, režijní a správní náklady obchodníka ve spojení a zisk vzorku dovozců, kteří jsou ve spojení, byly tedy znovu připočteny k vývozní ceně.

| (80) | Komise navíc posoudila, zda se vyskytly nějaké další problémy na obchodní úrovni, které je třeba řešit v zájmu spravedlivého srovnání v případech, kdy vyvážející výrobci prodávali přímo odběratelům v Unii, avšak výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávali odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Za tímto účelem provedla podrobnou analýzu cen u všech prodejů výrobců v Unii zařazených do vzorku, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Srovnání prokázalo značné rozdíly v cenách u jediného typu výrobku, avšak bez jakékoli zřejmé cenové struktury. Ačkoli by prodejním subjektům ve spojení měly teoreticky vzniknout náklady na uvedení na trh při prodeji odběratelům v Unii, ukázalo se, že tyto náklady se důsledně nepromítaly do konečných cen. |
| --- | --- |

(80)

Komise navíc posoudila, zda se vyskytly nějaké další problémy na obchodní úrovni, které je třeba řešit v zájmu spravedlivého srovnání v případech, kdy vyvážející výrobci prodávali přímo odběratelům v Unii, avšak výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávali odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Za tímto účelem provedla podrobnou analýzu cen u všech prodejů výrobců v Unii zařazených do vzorku, aby určila strukturu cen u přímého prodeje z továrny a nepřímého prodeje prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení. Srovnání prokázalo značné rozdíly v cenách u jediného typu výrobku, avšak bez jakékoli zřejmé cenové struktury. Ačkoli by prodejním subjektům ve spojení měly teoreticky vzniknout náklady na uvedení na trh při prodeji odběratelům v Unii, ukázalo se, že tyto náklady se důsledně nepromítaly do konečných cen.

| (81) | Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobců nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou ve spojení s výrobci, neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem. Proto Komise nezjistila žádné možné účinky na úrovně cen, které bylo třeba napravit, jak se domnívá Tribunál v bodě 190 rozsudku. Proto bylo srovnání skutečných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku při přímém prodeji odběratelům v Unii nebo prodeji odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení s vývozními cenami vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v tomto případě nutné. |
| --- | --- |

(81)

Komise proto dospěla k závěru, že prodej přímo ze strany výrobců nebo prodej prostřednictvím prodejních subjektů, které jsou ve spojení s výrobci, neměl žádný patrný dopad na úroveň cen tohoto prodeje odběrateli. Zejména bylo zjištěno, že prodej prostřednictvím subjektu ve spojení nevedl k vyšším cenám než prodej uskutečněný přímo výrobcem. Proto Komise nezjistila žádné možné účinky na úrovně cen, které bylo třeba napravit, jak se domnívá Tribunál v bodě 190 rozsudku. Proto bylo srovnání skutečných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku při přímém prodeji odběratelům v Unii nebo prodeji odběratelům v Unii prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení s vývozními cenami vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v tomto případě nutné.

| (82) | Komise rovněž vypracovala podrobnou analýzu cenových struktur u každého prodejního kanálu využívaného v rámci výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu výrobní odvětví Unie prodávalo uživatelům, distributorům, maloobchodníkům a „dalším“ v různých podílech. Prodej všem odběratelům kromě „dalších“ byl reprezentativní s ohledem na všechny druhy výrobků. Komise konstatovala, že prodejní ceny pro uživatele stejného druhu výrobku byly často nižší než pro distributory a maloobchodníky, ale bylo možné pozorovat i opak. Rozdíly v cenách pro různé odběratele nebyly nutně závislé ani na celkovém objemu prodaném jednotlivým odběratelům. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že ceny účtované různým druhům odběratelů nevykazovaly žádnou zjevnou strukturu a že nebylo třeba provádět žádné další úpravy k zajištění spravedlivého srovnání, jak stanoví Tribunál. |
| --- | --- |

(82)

Komise rovněž vypracovala podrobnou analýzu cenových struktur u každého prodejního kanálu využívaného v rámci výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu výrobní odvětví Unie prodávalo uživatelům, distributorům, maloobchodníkům a „dalším“ v různých podílech. Prodej všem odběratelům kromě „dalších“ byl reprezentativní s ohledem na všechny druhy výrobků. Komise konstatovala, že prodejní ceny pro uživatele stejného druhu výrobku byly často nižší než pro distributory a maloobchodníky, ale bylo možné pozorovat i opak. Rozdíly v cenách pro různé odběratele nebyly nutně závislé ani na celkovém objemu prodaném jednotlivým odběratelům. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že ceny účtované různým druhům odběratelů nevykazovaly žádnou zjevnou strukturu a že nebylo třeba provádět žádné další úpravy k zajištění spravedlivého srovnání, jak stanoví Tribunál.

| (83) | Komise připomněla, že prostřednictvím poznámky ke spisu ze dne 30. ledna 2023 poskytla dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů. |
| --- | --- |

(83)

Komise připomněla, že prostřednictvím poznámky ke spisu ze dne 30. ledna 2023 poskytla dodatečné informace týkající se její analýzy cen účtovaných výrobním odvětvím Unie při přímém a nepřímém prodeji a prodeji různým druhům odběratelů.

| (84) | Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA nesouhlasilo se zjištěním Komise, že v souvislosti s prodejem výrobců v Unii nelze zjistit žádný cenový vývoj. Komise uvedla, že CRIA své tvrzení nedoložilo a neposkytlo žádné důkazy, které by prokazovaly, že analýza Komise byla nesprávná. Proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(84)

Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA nesouhlasilo se zjištěním Komise, že v souvislosti s prodejem výrobců v Unii nelze zjistit žádný cenový vývoj. Komise uvedla, že CRIA své tvrzení nedoložilo a neposkytlo žádné důkazy, které by prokazovaly, že analýza Komise byla nesprávná. Proto toto tvrzení zamítla.

| (85) | Revidované vážené průměrné rozpětí cenového podbízení založené na dovozu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které bylo takto stanoveno, činilo 14,7 %. |
| --- | --- |

(85)

Revidované vážené průměrné rozpětí cenového podbízení založené na dovozu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které bylo takto stanoveno, činilo 14,7 %.

6.2.   Stlačení cen

Stlačení cen

| (86) | V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii. |
| --- | --- |

(86)

V každém případě, i kdyby bylo revidované rozpětí cenového podbízení považováno za okrajové nebo nevhodné, dospěla Komise k závěru, že předmětný dovoz měl přesto negativní účinky na ceny prodeje v Unii.

| (87) | Dovoz subvencovaných výrobků může mít výrazný dopad na trh, je-li cenová citlivost významná. Jak je uvedeno ve 628. bodě odůvodnění sporného nařízení, trh Unie s pneumatikami pro nákladní automobily a autobusy je velmi konkurenčním trhem, na kterém mohou cenové rozdíly významně ovlivnit trh. |
| --- | --- |

(87)

Dovoz subvencovaných výrobků může mít výrazný dopad na trh, je-li cenová citlivost významná. Jak je uvedeno ve 628. bodě odůvodnění sporného nařízení, trh Unie s pneumatikami pro nákladní automobily a autobusy je velmi konkurenčním trhem, na kterém mohou cenové rozdíly významně ovlivnit trh.

| (88) | Jak je zřejmé z tabulek 9 až 12 sporného nařízení, během posuzovaného období se průměrná cena výrobního odvětví Unie snížila o 8 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily o 6 %. Situace byla nejzoufalejší na úrovni 3, kde se prodejní cena snížila o 5 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 1 %. Společnosti na úrovni 3 byly nakonec v důsledku dovozu subvencovaných výrobků nuceny prodávat za cenu, která se rovná jejich nákladům na výrobu, totiž prodávat bez zahrnutí jakéhokoli zisku, a tedy se ztrátou. Dovoz z Číny proto vzhledem ke svému objemu (zvýšení o 32 %) a cenám (snížení o 11 %) během posuzovaného období stlačoval ceny, což neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zvýšit ceny v zájmu zohlednění nárůstu jednotkových výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(88)

Jak je zřejmé z tabulek 9 až 12 sporného nařízení, během posuzovaného období se průměrná cena výrobního odvětví Unie snížila o 8 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily o 6 %. Situace byla nejzoufalejší na úrovni 3, kde se prodejní cena snížila o 5 %, zatímco jednotkové výrobní náklady se zvýšily o 1 %. Společnosti na úrovni 3 byly nakonec v důsledku dovozu subvencovaných výrobků nuceny prodávat za cenu, která se rovná jejich nákladům na výrobu, totiž prodávat bez zahrnutí jakéhokoli zisku, a tedy se ztrátou. Dovoz z Číny proto vzhledem ke svému objemu (zvýšení o 32 %) a cenám (snížení o 11 %) během posuzovaného období stlačoval ceny, což neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zvýšit ceny v zájmu zohlednění nárůstu jednotkových výrobních nákladů.

| (89) | Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měla být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu. |
| --- | --- |

(89)

Komise proto dospěla k závěru, že i kdyby měla být zpochybněna existence cenového podbízení, došlo by v tomto případě ke stlačení cen v důsledku předmětného dovozu.

6.3.   Příčinná souvislost

Příčinná souvislost

| (90) | Komise zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku a na zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(90)

Komise zkoumala, zda by s ohledem na revizi rozpětí cenového podbízení u dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku a na zjištění o stlačení cen stále existovala příčinná souvislost mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou způsobenou výrobcům v Unii.

| (91) | Bez ohledu na snížení rozpětí cenového podbízení u všech čínských vývozců zařazených do vzorku kromě skupiny Xingyuan se tím nezměnila skutečnost, že dovoz od čínských vývozců zařazených do vzorku představoval významné cenové podbízení ve vztahu k prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Revidované rozpětí cenového podbízení tedy nezměnilo původní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi újmou způsobenou výrobcům v Unii a dovozem subvencovaných výrobků z ČLR, k němuž Komise došla v oddíle 5.1 prozatímního nařízení a které potvrdila v oddíle 5.1 sporného nařízení. Revidované rozpětí cenového podbízení ani doplňující zjištění ohledně stlačení cen v daném případě nezměnilo analýzu ani zjištění týkající se jiných příčin újmy uvedené v oddíle 5.1 sporného nařízení. |
| --- | --- |

(91)

Bez ohledu na snížení rozpětí cenového podbízení u všech čínských vývozců zařazených do vzorku kromě skupiny Xingyuan se tím nezměnila skutečnost, že dovoz od čínských vývozců zařazených do vzorku představoval významné cenové podbízení ve vztahu k prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Revidované rozpětí cenového podbízení tedy nezměnilo původní zjištění ohledně existence příčinné souvislosti mezi újmou způsobenou výrobcům v Unii a dovozem subvencovaných výrobků z ČLR, k němuž Komise došla v oddíle 5.1 prozatímního nařízení a které potvrdila v oddíle 5.1 sporného nařízení. Revidované rozpětí cenového podbízení ani doplňující zjištění ohledně stlačení cen v daném případě nezměnilo analýzu ani zjištění týkající se jiných příčin újmy uvedené v oddíle 5.1 sporného nařízení.

| (92) | Komise proto trvá na svém závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dovoz subvencovaných výrobků z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost mezi újmou a dovozem subvencovaných výrobků nenarušily. |
| --- | --- |

(92)

Komise proto trvá na svém závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dovoz subvencovaných výrobků z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost mezi újmou a dovozem subvencovaných výrobků nenarušily.

7.   PŘEZKOUMÁNÍ ROZPĚTÍ ÚJMY SPOLEČNOSTÍ PODLÉHAJÍCÍCH OPĚTOVNÉMU ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

PŘEZKOUMÁNÍ ROZPĚTÍ ÚJMY SPOLEČNOSTÍ PODLÉHAJÍCÍCH OPĚTOVNÉMU ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

| (93) | V bodě 179 svého rozsudku Tribunál shledal, že „výpočet rozpětí újmy spočívá ve srovnání dovozních cen použitých při výpočtu cenového podbízení na jedné straně s cenami obdobného výrobku, které nepůsobí újmu, včetně cílového zisku odrážejícího běžné tržní podmínky na straně druhé. Chyba týkající se obchodní úrovně, na které bylo provedeno srovnání cen, tedy může mít dopad jak na výpočet cenového podbízení, tak na výpočet rozpětí újmy“. |
| --- | --- |

(93)

V bodě 179 svého rozsudku Tribunál shledal, že „výpočet rozpětí újmy spočívá ve srovnání dovozních cen použitých při výpočtu cenového podbízení na jedné straně s cenami obdobného výrobku, které nepůsobí újmu, včetně cílového zisku odrážejícího běžné tržní podmínky na straně druhé. Chyba týkající se obchodní úrovně, na které bylo provedeno srovnání cen, tedy může mít dopad jak na výpočet cenového podbízení, tak na výpočet rozpětí újmy“.

výpočet rozpětí újmy spočívá ve srovnání dovozních cen použitých při výpočtu cenového podbízení na jedné straně s cenami obdobného výrobku, které nepůsobí újmu, včetně cílového zisku odrážejícího běžné tržní podmínky na straně druhé. Chyba týkající se obchodní úrovně, na které bylo provedeno srovnání cen, tedy může mít dopad jak na výpočet cenového podbízení, tak na výpočet rozpětí újmy

| (94) | Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, přepočítala úroveň pro odstranění újmy u všech společností podléhajících opětovnému zahájení šetření. |
| --- | --- |

(94)

Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, přepočítala úroveň pro odstranění újmy u všech společností podléhajících opětovnému zahájení šetření.

| (95) | V původním šetření Komise stanovila úroveň pro odstranění újmy v průběhu období šetření srovnáním:






  — | váženého průměru cen nepůsobících újmu čtyř výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; |
| --- | --- | --- |

(95)

V původním šetření Komise stanovila úroveň pro odstranění újmy v průběhu období šetření srovnáním:

—

váženého průměru cen nepůsobících újmu čtyř výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu;

| — | stejné vývozní ceny stanovené výše ve 76. bodě odůvodnění druhé odrážce. |
| --- | --- |

—

stejné vývozní ceny stanovené výše ve 76. bodě odůvodnění druhé odrážce.

| (96) | Cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, se zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu a na to, že neexistovaly cenové rozdíly v závislosti na prodejním kanálu využívaném výrobci v Unii zařazenými do vzorku, byla cena nepůsobící újmu stanovena výjimečně na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku při přímém prodeji nebo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a při účtování nezávislým odběratelům na trhu Unie upravené na úroveň ceny ze závodu, jak je popsáno výše v 95. bodě odůvodnění první odrážce, od které byl odečten skutečný zisk a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti a za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku bylo považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou vyvážejících výrobců symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s nimi ve spojení, upravenou rovněž pouze o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu, jak jsou popsány výše ve 76. bodě odůvodnění druhé odrážce, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku dovozců se sídlem v Unii, kteří jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci. |
| --- | --- |

(96)

Cena výrobního odvětví Unie, která nepůsobí újmu, se zakládá na výrobních nákladech podle typu výrobku, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a přiměřeného zisku, a je stanovena na úrovni ceny ze závodu. V tomto konkrétním případě však Komise neměla dostatečně podrobné a ověřené informace o výrobních nákladech na základě PCN, které jsou nezbytné pro výpočet rozpětí újmy, jak je popsáno výše. S ohledem na zvláštní okolnosti tohoto případu a na to, že neexistovaly cenové rozdíly v závislosti na prodejním kanálu využívaném výrobci v Unii zařazenými do vzorku, byla cena nepůsobící újmu stanovena výjimečně na základě konečné prodejní ceny podle typu výrobku při přímém prodeji nebo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a při účtování nezávislým odběratelům na trhu Unie upravené na úroveň ceny ze závodu, jak je popsáno výše v 95. bodě odůvodnění první odrážce, od které byl odečten skutečný zisk a poté byl přičten přiměřený zisk. S ohledem na tyto zvláštní okolnosti a za účelem splnění povinností vyplývajících z rozsudku bylo považováno za vhodné srovnat uvedenou cenu s konečnou prodejní cenou vyvážejících výrobců symetricky, tj. na úrovni dovozců, kteří jsou s nimi ve spojení, upravenou rovněž pouze o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu, jak jsou popsány výše ve 76. bodě odůvodnění druhé odrážce, ale včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku dovozců se sídlem v Unii, kteří jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci.

| (97) | Dále s ohledem na zjištění, která Tribunál konstatoval v bodě 190 svého rozsudku, Komise pečlivě zvážila, zda existují nějaké další problémy na obchodní úrovni, které by vyžadovaly kompenzaci za účelem provedení spravedlivého srovnání, vzhledem ke skutečnosti, že 87 % vzorku výrobců v Unii prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a mnoho vyvážejících výrobců také prodávalo přímo konečným odběratelům. Komise připomněla, že v souladu s 96. bodem odůvodnění při výpočtu rozpětí újmy byly použity konečné prodejní ceny podle druhu výrobku výrobního odvětví Unie. V důsledku toho, jak uvedl Tribunál v bodě 179 svého rozsudku, platí zjištění ohledně cenového podbízení v plné míře i pro výpočty rozpětí újmy, pokud jde o spravedlivé srovnání. Jak je vysvětleno výše ve 80. a 81. bodě odůvodnění, Komise nezjistila žádný jiný problém na obchodní úrovni, který by vyžadoval úpravu pro účely provedení spravedlivého srovnání. |
| --- | --- |

(97)

Dále s ohledem na zjištění, která Tribunál konstatoval v bodě 190 svého rozsudku, Komise pečlivě zvážila, zda existují nějaké další problémy na obchodní úrovni, které by vyžadovaly kompenzaci za účelem provedení spravedlivého srovnání, vzhledem ke skutečnosti, že 87 % vzorku výrobců v Unii prodávalo prostřednictvím prodejních subjektů ve spojení a mnoho vyvážejících výrobců také prodávalo přímo konečným odběratelům. Komise připomněla, že v souladu s 96. bodem odůvodnění při výpočtu rozpětí újmy byly použity konečné prodejní ceny podle druhu výrobku výrobního odvětví Unie. V důsledku toho, jak uvedl Tribunál v bodě 179 svého rozsudku, platí zjištění ohledně cenového podbízení v plné míře i pro výpočty rozpětí újmy, pokud jde o spravedlivé srovnání. Jak je vysvětleno výše ve 80. a 81. bodě odůvodnění, Komise nezjistila žádný jiný problém na obchodní úrovni, který by vyžadoval úpravu pro účely provedení spravedlivého srovnání.

| (98) | Takto stanovená revidovaná rozpětí újmy byla tato:






  Společnost | Úroveň pro odstranění újmy v % |
| --- | --- | --- |
| Skupina Xingyuan | 55,07  % |
| Skupina GITI | 28,51  % |
| Skupina Hankook | 10,31  % |
| Aeolus/Pirelli | 27,56  % |
| Společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření | 23,15  % |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43) | 55,07  % |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44) | 55,07  % |

(98)

Takto stanovená revidovaná rozpětí újmy byla tato:

Společnost

Úroveň pro odstranění újmy v %

Skupina Xingyuan

55,07  %

Skupina GITI

28,51  %

Skupina Hankook

10,31  %

Aeolus/Pirelli

27,56  %

Společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření

23,15  %

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (43)

43

55,07  %

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (44)

44

55,07  %

8.   ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ UPŘESNĚNÝCH TRIBUNÁLEM, KTERÉ UMOŽNÍ ŽALOBCŮM UPLATNIT SVÁ PRÁVA NA OBHAJOBU

ZVEŘEJNĚNÍ ÚDAJŮ UPŘESNĚNÝCH TRIBUNÁLEM, KTERÉ UMOŽNÍ ŽALOBCŮM UPLATNIT SVÁ PRÁVA NA OBHAJOBU

| (99) | Tribunál uvedl v bodě 33 svého rozsudku, že Komise porušila právo žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla žádné z údajů uvedených v bodě 244 téhož rozsudku. |
| --- | --- |

(99)

Tribunál uvedl v bodě 33 svého rozsudku, že Komise porušila právo žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla žádné z údajů uvedených v bodě 244 téhož rozsudku.

| (100) | Tribunál uvedl dotčené údaje (bod 244 rozsudku):






  — | ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé, |
| --- | --- | --- |

(100)

Tribunál uvedl dotčené údaje (bod 244 rozsudku):

—

ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé,

| — | jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah, |
| --- | --- |

—

jiné ukazatele újmy než ziskovost po revizi vah,

| — | určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu, |
| --- | --- |

—

určité informace týkající se zdrojů makroekonomických údajů o újmě a seznam malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu,

| — | celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie. |
| --- | --- |

—

celkový přesný objem prodeje malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie, které spolupracovaly při šetření, a informace týkající se zastoupení malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie.

8.1.   Ukazatele újmy s uplatněním vážení i bez něj, a to pro malé a střední podniky a velké podniky zvlášť

Ukazatele újmy s uplatněním vážení i bez něj, a to pro malé a střední podniky a velké podniky zvlášť

| (101) | Tribunál v bodech 215 až 235 svého rozsudku konstatoval, že v návaznosti na změny vah provedené v konečné fázi (viz 707. až 711. bod odůvodnění sporného nařízení) Komise správně spočítala a prokázala ziskovost prodeje v Unii na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku (tabulka 16 sporného nařízení) a na úrovni 3 (tabulka 20 sporného nařízení). Jak nicméně uvedl Tribunál v bodě 227 svého rozsudku, v důsledku změny metody vážení bylo nezbytné přepočítat všechny mikroekonomické ukazatele kromě ziskovosti. Tím, že tak Komise neučinila, nedošlo k objektivnímu přezkumu dopadu dovozu subvencovaných výrobků v souladu s čl. 8 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení. |
| --- | --- |

(101)

Tribunál v bodech 215 až 235 svého rozsudku konstatoval, že v návaznosti na změny vah provedené v konečné fázi (viz 707. až 711. bod odůvodnění sporného nařízení) Komise správně spočítala a prokázala ziskovost prodeje v Unii na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku (tabulka 16 sporného nařízení) a na úrovni 3 (tabulka 20 sporného nařízení). Jak nicméně uvedl Tribunál v bodě 227 svého rozsudku, v důsledku změny metody vážení bylo nezbytné přepočítat všechny mikroekonomické ukazatele kromě ziskovosti. Tím, že tak Komise neučinila, nedošlo k objektivnímu přezkumu dopadu dovozu subvencovaných výrobků v souladu s čl. 8 odst. 3 základního antisubvenčního nařízení.

| (102) | Za účelem vyhovění rozsudku Tribunálu tudíž Komise v následujících oddílech analyzovala dopad uplatnění vážení provedeného v konečné fázi u všech mikroekonomických ukazatelů kromě celkové ziskovosti a ziskovosti úrovně 3 („revidované váhy“). Jak je vysvětleno níže, uplatnění těchto revidovaných vah nijak podstatně nezměnilo žádné ze zjištění Komise ohledně mikroekonomických ukazatelů. Existence podstatné újmy během posuzovaného období byla tím pádem potvrzena. |
| --- | --- |

(102)

Za účelem vyhovění rozsudku Tribunálu tudíž Komise v následujících oddílech analyzovala dopad uplatnění vážení provedeného v konečné fázi u všech mikroekonomických ukazatelů kromě celkové ziskovosti a ziskovosti úrovně 3 („revidované váhy“). Jak je vysvětleno níže, uplatnění těchto revidovaných vah nijak podstatně nezměnilo žádné ze zjištění Komise ohledně mikroekonomických ukazatelů. Existence podstatné újmy během posuzovaného období byla tím pádem potvrzena.

| (103) | Tribunál v bodě 244 svého rozsudku navíc uvedl, že Komise porušila práva žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé. Tribunál nicméně neuložil Komisi, aby znovu stanovila svá zjištění týkající se újmy bez uplatnění jakýchkoli úprav vážení. Tribunál pouze stanovil, aby tyto ukazatele hrubé újmy před uplatněním jakýchkoli úprav vážení byly poskytnuty dotčeným stranám. |
| --- | --- |

(103)

Tribunál v bodě 244 svého rozsudku navíc uvedl, že Komise porušila práva žalobců na obhajobu tím, že jim neposkytla ukazatele hrubé újmy před uplatněním úprav vážení a údaje týkající se malých a středních podniků na jedné straně a velkých podniků na straně druhé. Tribunál nicméně neuložil Komisi, aby znovu stanovila svá zjištění týkající se újmy bez uplatnění jakýchkoli úprav vážení. Tribunál pouze stanovil, aby tyto ukazatele hrubé újmy před uplatněním jakýchkoli úprav vážení byly poskytnuty dotčeným stranám.

| (104) | S ohledem na výše uvedené a za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu Komise uvedla v následujících oddílech stanovené mikroekonomické ukazatele: 1) v prozatímní fázi obsažené v prozatímním nařízení, 2) v konečné fázi po revizi vah (ve všech tabulkách níže jako „revidované váhy“), 3) bez jakékoli úpravy vážení a 4) v rámci úrovně 3: 4a) ukazatele pouze pro malé a střední podniky a 4b) ukazatele pouze pro velké společnosti. |
| --- | --- |

(104)

S ohledem na výše uvedené a za účelem dosažení souladu s rozsudkem Tribunálu Komise uvedla v následujících oddílech stanovené mikroekonomické ukazatele: 1) v prozatímní fázi obsažené v prozatímním nařízení, 2) v konečné fázi po revizi vah (ve všech tabulkách níže jako „revidované váhy“), 3) bez jakékoli úpravy vážení a 4) v rámci úrovně 3: 4a) ukazatele pouze pro malé a střední podniky a 4b) ukazatele pouze pro velké společnosti.

8.1.1.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (105) | Jak je vysvětleno ve 704. až 711. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele nemohly odrážet skutečnou situaci ve výrobním odvětví Unie, jelikož velké společnosti zařazené do vzorku měly větší dopad na celkové údaje než malé a střední podniky zařazené do vzorku, přičemž podíl malých a středních podniků na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie činil přibližně 13 %. |
| --- | --- |

(105)

Jak je vysvětleno ve 704. až 711. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele nemohly odrážet skutečnou situaci ve výrobním odvětví Unie, jelikož velké společnosti zařazené do vzorku měly větší dopad na celkové údaje než malé a střední podniky zařazené do vzorku, přičemž podíl malých a středních podniků na celkovém prodeji výrobního odvětví Unie činil přibližně 13 %.

| (106) | Proto se Komise rozhodla navýšit váhu malých a středních podniků zařazených do vzorku. Následující vážení bylo uplatněno ve sporném nařízení v konečné fázi. Za prvé, Komise stanovila procentní podíly prodeje malých a středních podniků a velkých společností v rámci celkového prodeje v Unii. Za druhé, Komise vyjádřila prodej malých a středních podniků zařazených do vzorku a velkých výrobců zařazených do vzorku pomocí jejich příslušného objemu v rámci celkového prodeje v Unii. Na závěr byly srovnány procentní podíly a údaje týkající se malých a středních podniků byly navýšeny, aby odrážely stejný procentní podíl jako velké společnosti zařazené do vzorku. Viz také 147. bod odůvodnění níže. V prozatímní fázi rovněž Komise použila dodatečnou úpravu (aby se podíly jednotlivých úrovní prodeje v Unii odrazily v rámci údajů ze vzorku). Jak je však vysvětleno ve sporném nařízení, tato úprava byla zrušena v konečné fázi, jelikož zúčastněné strany v průběhu posuzovaného období zpochybnily použití pevně stanoveného poměru. |
| --- | --- |

(106)

Proto se Komise rozhodla navýšit váhu malých a středních podniků zařazených do vzorku. Následující vážení bylo uplatněno ve sporném nařízení v konečné fázi. Za prvé, Komise stanovila procentní podíly prodeje malých a středních podniků a velkých společností v rámci celkového prodeje v Unii. Za druhé, Komise vyjádřila prodej malých a středních podniků zařazených do vzorku a velkých výrobců zařazených do vzorku pomocí jejich příslušného objemu v rámci celkového prodeje v Unii. Na závěr byly srovnány procentní podíly a údaje týkající se malých a středních podniků byly navýšeny, aby odrážely stejný procentní podíl jako velké společnosti zařazené do vzorku. Viz také 147. bod odůvodnění níže. V prozatímní fázi rovněž Komise použila dodatečnou úpravu (aby se podíly jednotlivých úrovní prodeje v Unii odrazily v rámci údajů ze vzorku). Jak je však vysvětleno ve sporném nařízení, tato úprava byla zrušena v konečné fázi, jelikož zúčastněné strany v průběhu posuzovaného období zpochybnily použití pevně stanoveného poměru.

| (107) | Úprava vážení měla dopad na celkový výstup mikroekonomických ukazatelů, ale také na úroveň 3, protože na této úrovni působily velké společnosti i malé a střední podniky. Trendy na úrovni 1 a úrovni 2 nebyly ovlivněny, neboť na těchto úrovních působily pouze velké společnosti. Jak je uvedeno v 102 bodě odůvodnění, úprava vážení měla omezený dopad na celkové mikroekonomické ukazatele, protože odhad prodeje malých a středních podniků během období šetření činil přibližně 13 % celkového prodeje v Unii během období šetření. |
| --- | --- |

(107)

Úprava vážení měla dopad na celkový výstup mikroekonomických ukazatelů, ale také na úroveň 3, protože na této úrovni působily velké společnosti i malé a střední podniky. Trendy na úrovni 1 a úrovni 2 nebyly ovlivněny, neboť na těchto úrovních působily pouze velké společnosti. Jak je uvedeno v 102 bodě odůvodnění, úprava vážení měla omezený dopad na celkové mikroekonomické ukazatele, protože odhad prodeje malých a středních podniků během období šetření činil přibližně 13 % celkového prodeje v Unii během období šetření.

8.1.1.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (108) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 1


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady











  Na základě: | v EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 9 sporného nařízení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 237 | 225 | 216 | 218 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 95 | 91 | 92 |
| Revidované váhy | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 239 | 228 | 219 | 220 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 95 | 92 | 92 |
| Bez vážení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 252 | 238 | 226 | 228 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 90 | 90 |
| Tabulka 9 sporného nařízení | Průměrné výrobní náklady | 200 | 188 | 183 | 188 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 91 | 94 |
| Revidované váhy | Průměrné výrobní náklady | 202 | 189 | 185 | 190 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 92 | 94 |
| Bez vážení | Průměrné výrobní náklady | 209 | 192 | 188 | 192 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 92 | 90 | 92 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(108)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří s nimi nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

Na základě:

v EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 9 sporného nařízení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

237

225

216

218

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

95

95

91

91

92

92

Revidované váhy

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

239

228

219

220

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

95

95

92

92

92

92

Bez vážení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

252

238

226

228

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

90

90

90

90

Tabulka 9 sporného nařízení

Průměrné výrobní náklady

200

188

183

188

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

91

91

94

94

Revidované váhy

Průměrné výrobní náklady

202

189

185

190

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

92

92

94

94

Bez vážení

Průměrné výrobní náklady

209

192

188

192

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

92

92

90

90

92

92

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (109) | I přes nominální rozdíl mezi průměrnou jednotkovou prodejní cenou stanovenou u různých možností pro posuzované období, pokud se jedná o celkový trend, nebyl zjištěn žádný rozdíl mezi vážením použitým v prozatímní a v konečné fázi. Průměrná jednotková prodejní cena bez jakéhokoli vážení poklesla o 2 procentní body více, než tomu bylo u dalších dvou scénářů. Stejný závěr lze vyvodit i s ohledem na trendy zjištěné u průměrných výrobních nákladů. |
| --- | --- |

(109)

I přes nominální rozdíl mezi průměrnou jednotkovou prodejní cenou stanovenou u různých možností pro posuzované období, pokud se jedná o celkový trend, nebyl zjištěn žádný rozdíl mezi vážením použitým v prozatímní a v konečné fázi. Průměrná jednotková prodejní cena bez jakéhokoli vážení poklesla o 2 procentní body více, než tomu bylo u dalších dvou scénářů. Stejný závěr lze vyvodit i s ohledem na trendy zjištěné u průměrných výrobních nákladů.

| (110) | Vážení – nebo spíše jeho absence – nemělo žádný dopad na závěry týkající se úrovně 1 a úrovně 2. Jak ukazují níže uvedené tabulky 2, 3 a 4, v souvislosti s úrovní 3 Komise přezkoumala dopad vážení a jeho neuplatnění na tři soubory údajů: údaje týkající se celkové úrovně 3, velkých společností na této úrovni a malých a středních podniků.

  Tabulka 2


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3











  Na základě: | v EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 12 sporného nařízení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 181 | 176 | 172 | 172 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 97 | 95 | 95 |
| Revidované váhy | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 180 | 176 | 172 | 171 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 98 | 95 | 95 |
| Bez vážení | Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 201 | 191 | 182 | 180 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 95 | 90 | 90 |
| Tabulka 12 sporného nařízení | Průměrné výrobní náklady | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 98 | 101 |
| Revidované váhy | Průměrné výrobní náklady | 170 | 175 | 167 | 172 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 99 | 101 |
| Bez vážení | Průměrné výrobní náklady | 182 | 181 | 170 | 173 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 99 | 93 | 95 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(110)

Vážení – nebo spíše jeho absence – nemělo žádný dopad na závěry týkající se úrovně 1 a úrovně 2. Jak ukazují níže uvedené tabulky 2, 3 a 4, v souvislosti s úrovní 3 Komise přezkoumala dopad vážení a jeho neuplatnění na tři soubory údajů: údaje týkající se celkové úrovně 3, velkých společností na této úrovni a malých a středních podniků.

Tabulka 2

Tabulka 2

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3

Na základě:

v EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 12 sporného nařízení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

181

176

172

172

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

97

97

95

95

95

95

Revidované váhy

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

180

176

172

171

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

98

98

95

95

95

95

Bez vážení

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

201

191

182

180

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

95

95

90

90

90

90

Tabulka 12 sporného nařízení

Průměrné výrobní náklady

170

175

167

172

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

98

98

101

101

Revidované váhy

Průměrné výrobní náklady

170

175

167

172

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

99

99

101

101

Bez vážení

Průměrné výrobní náklady

182

181

170

173

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

99

99

93

93

95

95

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (111) | V případě úrovně 3 neměla revize vah v konečné fázi vliv na celkový vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů. Vzhledem k neexistenci jakéhokoli vážení vykázal vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů v případě obou ukazatelů výraznější pokles, a to alespoň o 5 procentních bodů během posuzovaného období. Tyto vývojové tendence odrážely především níže uvedený trend u velkých společností, které působí na úrovni 3. |
| --- | --- |

(111)

V případě úrovně 3 neměla revize vah v konečné fázi vliv na celkový vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů. Vzhledem k neexistenci jakéhokoli vážení vykázal vývoj jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů v případě obou ukazatelů výraznější pokles, a to alespoň o 5 procentních bodů během posuzovaného období. Tyto vývojové tendence odrážely především níže uvedený trend u velkých společností, které působí na úrovni 3.

| (112) | Jak lze pozorovat níže v tabulce 3, trend velkých společností, které působí na úrovni 3, byl výrazně horší oproti celkovému vývoji jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů.

  Tabulka 3


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze velké společnosti










  Na základě
  EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 207 | 195 | 184 | 183 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 94 | 89 | 88 |
| Průměrné výrobní náklady | 186 | 183 | 171 | 174 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 98 | 92 | 93 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(112)

Jak lze pozorovat níže v tabulce 3, trend velkých společností, které působí na úrovni 3, byl výrazně horší oproti celkovému vývoji jednotkové prodejní ceny a jednotkových výrobních nákladů.

Tabulka 3

Tabulka 3

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze velké společnosti

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze velké společnosti

Na základě

EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

207

195

184

183

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

94

94

89

89

88

88

Průměrné výrobní náklady

186

183

171

174

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

98

98

92

92

93

93

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (113) | Z níže uvedené tabulky 4 vyplývá, že vývoj jednotkových výrobních nákladů u malých a středních podniků působících pouze na úrovni 3 se během posuzovaného období zhoršil, přičemž náklady vzrostly o 7 %. Současně se jednotková cena snížila o 2 %.

  Tabulka 4


  Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze malé a střední podniky










  v EUR/kus | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii | 164 | 164 | 162 | 161 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Průměrné výrobní náklady | 159 | 170 | 164 | 171 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 107 | 103 | 107 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(113)

Z níže uvedené tabulky 4 vyplývá, že vývoj jednotkových výrobních nákladů u malých a středních podniků působících pouze na úrovni 3 se během posuzovaného období zhoršil, přičemž náklady vzrostly o 7 %. Současně se jednotková cena snížila o 2 %.

Tabulka 4

Tabulka 4

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze malé a střední podniky

Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3: Pouze malé a střední podniky

v EUR/kus

2014

2015

2016

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

164

164

162

161

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

100

100

99

99

98

98

Průměrné výrobní náklady

159

170

164

171

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

107

107

103

103

107

107

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

8.1.1.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (114) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 13 sporného nařízení | Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 43 875 | 44 961 | 46 432 | 46 785 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Revidované váhy | Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 44 300 | 45 199 | 46 605 | 46 943 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Bez vážení | Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR) | 46 274 | 47 180 | 48 390 | 48 477 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 102 | 105 | 105 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(114)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 13 sporného nařízení

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

43 875

44 961

46 432

46 785

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Revidované váhy

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

44 300

45 199

46 605

46 943

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

106

106

Bez vážení

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

46 274

47 180

48 390

48 477

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

102

102

105

105

105

105

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (115) | Průměrné náklady práce se během posuzovaného období v případě obou druhů vážení zvýšily o 6 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, se zvýšily o 5 %. |
| --- | --- |

(115)

Průměrné náklady práce se během posuzovaného období v případě obou druhů vážení zvýšily o 6 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, se zvýšily o 5 %.

8.1.1.3.   Zásoby

Zásoby

| (116) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 6


  Zásoby | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 14 sporného nařízení | Konečný stav zásob (index 2014 = 100) | 100 | 81 | 100 | 144 |
| | Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 81 | 97 | 134 |
| Revidované váhy | Konečný stav zásob (index 2014 = 100) | 100 | 82 | 99 | 146 |
| | Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 7  % | 6  % | 7  % | 9  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 83 | 97 | 137 |
| Bez vážení | Konečný stav zásob (index 2014 = 100) | 100 | 84 | 100 | 148 |
| | Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 6  % | 5  % | 6  % | 8  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 84 | 96 | 135 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(116)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zásoby

Zásoby

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 14 sporného nařízení

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

100

100

81

81

100

100

144

144

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

7  %

6  %

7  %

9  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

81

81

97

97

134

134

Revidované váhy

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

100

100

82

82

99

99

146

146

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

7  %

6  %

7  %

9  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

83

83

97

97

137

137

Bez vážení

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

100

100

84

84

100

100

148

148

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

6  %

5  %

6  %

8  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

84

84

96

96

135

135

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (117) | Stav zásob během posuzovaného období v případě obou druhů vážení vzrostl o 44 % / 46 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, vzrostl o 48 %. Konečný stav zásob dosáhl v případě obou druhů vážení přibližně 9 % roční produkce a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, přibližně 8 %. Tato situace nepříznivě ovlivnila finanční situaci výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(117)

Stav zásob během posuzovaného období v případě obou druhů vážení vzrostl o 44 % / 46 % a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, vzrostl o 48 %. Konečný stav zásob dosáhl v případě obou druhů vážení přibližně 9 % roční produkce a v případě, že nebylo uplatněno žádné vážení, přibližně 8 %. Tato situace nepříznivě ovlivnila finanční situaci výrobců v Unii zařazených do vzorku.

8.1.1.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (118) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 15 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 15,6  % | 16,7  % | 15,2  % | 13,7  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 106,9 | 97,7 | 88,1 |
| Tabulka 16 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 15,4  % | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 109,5 | 99,5 | 88,6 |
| Bez vážení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 16,9  % | 19,1  % | 17,0  % | 15,6  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 113 | 101 | 92 |
| Tabulka 15 sporného nařízení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 309 | 312 | 292 | 272 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 101 | 94 | 88 |
| Revidované váhy | Peněžní tok (v milionech EUR) | 272 | 281 | 264 | 244 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 97 | 90 |
| Bez vážení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 264 | 277 | 255 | 246 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 97 | 93 |
| Tabulka 15 sporného nařízení | Investice (v milionech EUR) | 86 | 63 | 59 | 65 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 73 | 69 | 76 |
| Revidované váhy | Investice (v milionech EUR) | 78 | 55 | 53 | 58 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 71 | 68 | 74 |
| Bez vážení | Investice (v milionech EUR) | 72 | 52 | 50 | 56 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 72 | 69 | 78 |
| Tabulka 15 sporného nařízení | Návratnost investic | 21,0  % | 21,7  % | 19,3  % | 17,6  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 103 | 92 | 84 |
| Revidované váhy | Návratnost investic | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 87 |
| Bez vážení | Návratnost investic | 23,4  % | 24,6  % | 21,7  % | 20,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 92 | 86 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(118)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 15 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

15,6  %

16,7  %

15,2  %

13,7  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

106,9

106,9

97,7

97,7

88,1

88,1

Tabulka 16 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

15,4  %

16,9  %

15,3  %

13,7  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

109,5

109,5

99,5

99,5

88,6

88,6

Bez vážení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

16,9  %

19,1  %

17,0  %

15,6  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

113

113

101

101

92

92

Tabulka 15 sporného nařízení

Peněžní tok (v milionech EUR)

309

312

292

272

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

101

101

94

94

88

88

Revidované váhy

Peněžní tok (v milionech EUR)

272

281

264

244

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

97

97

90

90

Bez vážení

Peněžní tok (v milionech EUR)

264

277

255

246

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

97

97

93

93

Tabulka 15 sporného nařízení

Investice (v milionech EUR)

86

63

59

65

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

73

73

69

69

76

76

Revidované váhy

Investice (v milionech EUR)

78

55

53

58

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

71

71

68

68

74

74

Bez vážení

Investice (v milionech EUR)

72

52

50

56

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

72

72

69

69

78

78

Tabulka 15 sporného nařízení

Návratnost investic

21,0  %

21,7  %

19,3  %

17,6  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

103

103

92

92

84

84

Revidované váhy

Návratnost investic

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

87

87

Bez vážení

Návratnost investic

23,4  %

24,6  %

21,7  %

20,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

92

92

86

86

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (119) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(119)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

| (120) | U obou dvou druhů vážení vyšel trend celkové ziskovosti podobný, přičemž poklesl z 15,6 % / 15,4 % v roce 2014 na 13,7 % v období šetření. Tento výpočet byl proveden na základě váhy jednotlivých úrovní celkového prodeje. Bez uplatnění jakéhokoli vážení celková ziskovost poklesla z 16,9 % v roce 2014 na 15,6 %. |
| --- | --- |

(120)

U obou dvou druhů vážení vyšel trend celkové ziskovosti podobný, přičemž poklesl z 15,6 % / 15,4 % v roce 2014 na 13,7 % v období šetření. Tento výpočet byl proveden na základě váhy jednotlivých úrovní celkového prodeje. Bez uplatnění jakéhokoli vážení celková ziskovost poklesla z 16,9 % v roce 2014 na 15,6 %.

| (121) | Klesající ziskovost u všech tří metodik byla výsledkem rozdílu o 2 procentní body mezi cenami a náklady. |
| --- | --- |

(121)

Klesající ziskovost u všech tří metodik byla výsledkem rozdílu o 2 procentní body mezi cenami a náklady.

| (122) | Komise připomněla, že, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, celková ziskovost již byla zveřejněna v konečném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost. Při uplatnění těchto tří různých metodik měla na celkovou ziskovost vliv ziskovost na úrovních 1 a 2, zatímco ziskovost bez vážení na úrovni 3 poklesla během posuzovaného období přibližně o 5 procentních bodů, jak je uvedeno níže v tabulce 9. Navíc klesal i relativní trend ziskovosti celého výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(122)

Komise připomněla, že, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, celková ziskovost již byla zveřejněna v konečném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost. Při uplatnění těchto tří různých metodik měla na celkovou ziskovost vliv ziskovost na úrovních 1 a 2, zatímco ziskovost bez vážení na úrovni 3 poklesla během posuzovaného období přibližně o 5 procentních bodů, jak je uvedeno níže v tabulce 9. Navíc klesal i relativní trend ziskovosti celého výrobního odvětví Unie.

| (123) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Tento trend čistého peněžního toku vykazuje pokles o 7–12 %, je-li vyjádřen bez vážení nebo za pomoci prozatímního vážení. |
| --- | --- |

(123)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Tento trend čistého peněžního toku vykazuje pokles o 7–12 %, je-li vyjádřen bez vážení nebo za pomoci prozatímního vážení.

| (124) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se u těchto tří metodik vyvíjela negativně, přičemž se snížila o přibližně 15 %. |
| --- | --- |

(124)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Během posuzovaného období se u těchto tří metodik vyvíjela negativně, přičemž se snížila o přibližně 15 %.

| (125) | Pokud jde o úroveň 2, revize vah mezi prozatímní a konečnou fází měla dopad na hodnoty, ale nikoli na celkový pozorovaný trend. Potvrzuje se proto 781. a 782. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

  Tabulka 8


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 2











  Na základě: | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 18 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Revidované váhy | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 17,9  % | 16,7  % | 16,0  % | 15,3  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 93 | 90 | 86 |
| Tabulka 18 sporného nařízení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 88 | 76 | 65 | 69 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Revidované váhy | Peněžní tok (v milionech EUR) | 53 | 46 | 39 | 41 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 86 | 74 | 78 |
| Tabulka 18 sporného nařízení | Investice (v milionech EUR) | 18 | 16 | 15 | 17 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Revidované váhy | Investice (v milionech EUR) | 10 | 10 | 9 | 10 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 92 | 84 | 97 |
| Tabulka 18 sporného nařízení | Návratnost investic | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Revidované váhy | Návratnost investic | 20,4  % | 21,4  % | 20,1  % | 16,2  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 105 | 98 | 79 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(125)

Pokud jde o úroveň 2, revize vah mezi prozatímní a konečnou fází měla dopad na hodnoty, ale nikoli na celkový pozorovaný trend. Potvrzuje se proto 781. a 782. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

Tabulka 8

Tabulka 8

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 2

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 2

Na základě:

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 18 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Revidované váhy

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

17,9  %

16,7  %

16,0  %

15,3  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

93

93

90

90

86

86

Tabulka 18 sporného nařízení

Peněžní tok (v milionech EUR)

88

76

65

69

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Revidované váhy

Peněžní tok (v milionech EUR)

53

46

39

41

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

86

86

74

74

78

78

Tabulka 18 sporného nařízení

Investice (v milionech EUR)

18

16

15

17

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Revidované váhy

Investice (v milionech EUR)

10

10

9

10

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

92

92

84

84

97

97

Tabulka 18 sporného nařízení

Návratnost investic

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Revidované váhy

Návratnost investic

20,4  %

21,4  %

20,1  %

16,2  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

105

105

98

98

79

79

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (126) | Zvláštní analýza založená na metodice, která je totožná s popsanou metodikou, byla provedena pro úroveň 3, malé a střední podniky působící na úrovni 3 a velké společnosti působící na úrovni 3. |
| --- | --- |

(126)

Zvláštní analýza založená na metodice, která je totožná s popsanou metodikou, byla provedena pro úroveň 3, malé a střední podniky působící na úrovni 3 a velké společnosti působící na úrovni 3.

| (127) | Komise připomněla, že v souladu s 93. bodem odůvodnění již byla ziskovost úrovně 3 zveřejněna ve sporném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost. |
| --- | --- |

(127)

Komise připomněla, že v souladu s 93. bodem odůvodnění již byla ziskovost úrovně 3 zveřejněna ve sporném nařízení a nebyla předmětem zjištění Tribunálu, pokud jde o odhalené chyby. Ziskovost je uvedena výše v tabulce pouze pro úplnost.

| (128) | Dva druhy metodiky vážení u celkové úrovně 3 vykazovaly podobný trend ziskovosti. Důvodem je skutečnost, že ztráty vykázané malými a středními podniky měly větší váhu při celkovém výpočtu, jelikož tyto ztráty byly zvlášť výrazné (–6,1 % v období šetření). Ziskovost úrovně 3 bez vážení se blížila ziskovosti vykázané velkými společnostmi, které na této úrovni působí. Ziskovost velkých společností na úrovni 3 se od roku 2014 do období šetření snížila na polovinu, z 10 % na 4,8 %. |
| --- | --- |

(128)

Dva druhy metodiky vážení u celkové úrovně 3 vykazovaly podobný trend ziskovosti. Důvodem je skutečnost, že ztráty vykázané malými a středními podniky měly větší váhu při celkovém výpočtu, jelikož tyto ztráty byly zvlášť výrazné (–6,1 % v období šetření). Ziskovost úrovně 3 bez vážení se blížila ziskovosti vykázané velkými společnostmi, které na této úrovni působí. Ziskovost velkých společností na úrovni 3 se od roku 2014 do období šetření snížila na polovinu, z 10 % na 4,8 %.

| (129) | Pokud jde o úroveň 3, čistý peněžní tok se u dvou druhů metodiky vážení výrazně snížil přibližně o 60 % a bez vážení se snížil přibližně o 35 %. Návratnost investic se během posuzovaného období u dvou druhů metodiky vážení snížila přibližně o 66 procentních bodů a bez vážení se snížila přibližně o 48 procentních bodů. Ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela ziskovost velkých společností na úrovni 3, jak lze očekávat na základě 783. bodu odůvodnění sporného nařízení.

  Tabulka 9


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 3











  Na základě: | | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabulka 19 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 6,1  % | 0,6  % | 2,7  % | –0,4  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 10 | 45 | –7 |
| Tabulka 20 sporného nařízení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 5,9  % | 0,5  % | 2,7  % | –0,7  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 9 | 45 | –12 |
| Bez vážení | Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,23  % | 5,01  % | 6,29  % | 3,92  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 54 | 68 | 42 |
| Tabulka 19 sporného nařízení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 28 | 17 | 26 | 11 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 62 | 93 | 38 |
| Revidované váhy | Peněžní tok (v milionech EUR) | 26,7 | 16,2 | 24,4 | 9,6 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 61 | 91 | 36 |
| Bez vážení | Peněžní tok (v milionech EUR) | 18,7 | 12,6 | 16,1 | 12,1 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 67 | 86 | 65 |
| Tabulka 19 sporného nařízení | Investice (v milionech EUR) | 14 | 10 | 10 | 10 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 69 | 66 | 66 |
| Revidované váhy | Investice (v milionech EUR) | 13,4 | 9,0 | 8,6 | 8,7 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 68 | 65 | 65 |
| Bez vážení | Investice (v milionech EUR) | 8,2 | 6,0 | 6,3 | 7,4 |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 73 | 77 | 91 |
| Tabulka 19 sporného nařízení | Návratnost investic | 7,6  % | 0,2  % | 4,8  % | 2,5  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 2 | 62 | 33 |
| Revidované váhy | Návratnost investic | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Bez vážení | Návratnost investic | 11,2  % | 0,7  % | 7,0  % | 5,8  % |
| | Index 2014 = 100 | 100 | 6 | 63 | 52 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(129)

Pokud jde o úroveň 3, čistý peněžní tok se u dvou druhů metodiky vážení výrazně snížil přibližně o 60 % a bez vážení se snížil přibližně o 35 %. Návratnost investic se během posuzovaného období u dvou druhů metodiky vážení snížila přibližně o 66 procentních bodů a bez vážení se snížila přibližně o 48 procentních bodů. Ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela ziskovost velkých společností na úrovni 3, jak lze očekávat na základě 783. bodu odůvodnění sporného nařízení.

Tabulka 9

Tabulka 9

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 3

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic: úroveň 3

Na základě:

2014

2015

2016

Období šetření

Tabulka 19 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

6,1  %

0,6  %

2,7  %

–0,4  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

10

10

45

45

–7

–7

Tabulka 20 sporného nařízení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

5,9  %

0,5  %

2,7  %

–0,7  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

9

9

45

45

–12

–12

Bez vážení

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,23  %

5,01  %

6,29  %

3,92  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

54

54

68

68

42

42

Tabulka 19 sporného nařízení

Peněžní tok (v milionech EUR)

28

17

26

11

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

62

62

93

93

38

38

Revidované váhy

Peněžní tok (v milionech EUR)

26,7

16,2

24,4

9,6

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

61

61

91

91

36

36

Bez vážení

Peněžní tok (v milionech EUR)

18,7

12,6

16,1

12,1

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

67

67

86

86

65

65

Tabulka 19 sporného nařízení

Investice (v milionech EUR)

14

10

10

10

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

69

69

66

66

66

66

Revidované váhy

Investice (v milionech EUR)

13,4

9,0

8,6

8,7

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

68

68

65

65

65

65

Bez vážení

Investice (v milionech EUR)

8,2

6,0

6,3

7,4

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

73

73

77

77

91

91

Tabulka 19 sporného nařízení

Návratnost investic

7,6  %

0,2  %

4,8  %

2,5  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

2

2

62

62

33

33

Revidované váhy

Návratnost investic

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Bez vážení

Návratnost investic

11,2  %

0,7  %

7,0  %

5,8  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

6

6

63

63

52

52

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (130) | Pokud jde o velké společnosti na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic.

  Tabulka 10


  Velké společnosti – ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 9,97  % | 6,08  % | 7,05  % | 4,81  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | 61 | 70 | 48 |
| Peněžní tok (v milionech EUR) | 17,9 | 12,2 | 15,3 | 12,4 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 68 | 85 | 69 |
| Investice (v milionech EUR) | 7,7 | 5,7 | 6,1 | 7,3 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 74 | 78 | 95 |
| Návratnost investic | 12,2  % | 0,8  % | 7,5  % | 6,6  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | 6 | 61 | 54 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(130)

Pokud jde o velké společnosti na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic.

Tabulka 10

Tabulka 10

Velké společnosti – ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3

Velké společnosti – ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3

2014

2015

2016

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

9,97  %

6,08  %

7,05  %

4,81  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

61

61

70

70

48

48

Peněžní tok (v milionech EUR)

17,9

12,2

15,3

12,4

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

68

68

85

85

69

69

Investice (v milionech EUR)

7,7

5,7

6,1

7,3

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

74

74

78

78

95

95

Návratnost investic

12,2  %

0,8  %

7,5  %

6,6  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

6

6

61

61

54

54

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (131) | Pokud jde o malé a střední podniky na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic. Ztráty vykázané během posuzovaného období byly vykázány ve 783. bodě odůvodnění sporného nařízení.

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 – malé a střední podniky | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje) | 2,71  % | –3,55  % | –1,31  % | –6,13  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | – 131 | –48 | – 226 |
| Peněžní tok (v milionech EUR) | 0,8 | 0,4 | 0,9 | –0,2 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 48 | 109 | –30 |
| Investice (v milionech EUR) | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 |
| Index 2014 = 100 | 100 | 61 | 48 | 24 |
| Návratnost investic | 5,0  % | –0,3  % | 2,2  % | –1,2  % |
| Index 2014 = 100 | 100 | –6 | 44 | –23 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(131)

Pokud jde o malé a střední podniky na úrovni 3, Komise níže uvádí úplný soubor údajů o jejich ziskovosti, peněžním toku, investicích a návratnosti investic. Ztráty vykázané během posuzovaného období byly vykázány ve 783. bodě odůvodnění sporného nařízení.

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 – malé a střední podniky

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3 – malé a střední podniky

2014

2015

2016

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

2,71  %

–3,55  %

–1,31  %

–6,13  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

– 131

– 131

–48

–48

– 226

– 226

Peněžní tok (v milionech EUR)

0,8

0,4

0,9

–0,2

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

48

48

109

109

–30

–30

Investice (v milionech EUR)

0,5

0,3

0,2

0,1

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

61

61

48

48

24

24

Návratnost investic

5,0  %

–0,3  %

2,2  %

–1,2  %

Index 2014 = 100

Index 2014 = 100

100

100

–6

–6

44

44

–23

–23

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

| (132) | Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele vycházející z revidovaných vah potvrdily 781. bod odůvodnění sporného nařízení, a že tudíž závěry vycházející z trendů stanovených v prozatímním nařízení i nadále platí. |
| --- | --- |

(132)

Komise dospěla k závěru, že mikroekonomické ukazatele vycházející z revidovaných vah potvrdily 781. bod odůvodnění sporného nařízení, a že tudíž závěry vycházející z trendů stanovených v prozatímním nařízení i nadále platí.

| (133) | Mikroekonomické ukazatele vycházející z neexistence vážení byly navíc shledány shodnými s mikroekonomickými ukazateli založenými na dvou druzích metodiky vážení. Neexistence vážení měla dopad především na úroveň 3. Celková ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela zejména ziskovost velkých společností působících na úrovni 3. 783. bod odůvodnění sporného nařízení ukázal ziskové rozpětí velkých společností během období šetření. |
| --- | --- |

(133)

Mikroekonomické ukazatele vycházející z neexistence vážení byly navíc shledány shodnými s mikroekonomickými ukazateli založenými na dvou druzích metodiky vážení. Neexistence vážení měla dopad především na úroveň 3. Celková ziskovost úrovně 3 bez vážení odrážela zejména ziskovost velkých společností působících na úrovni 3. 783. bod odůvodnění sporného nařízení ukázal ziskové rozpětí velkých společností během období šetření.

| (134) | Velké společnosti působící na úrovni 3 čelily významnému poklesu svého ziskového rozpětí a návratnosti investic, jež se snížily na ztrátové hodnoty, jakož i peněžního toku. Ztráty malých a středních podniků v období šetření byly zvláště znatelné (–6,1 %). Podobné závěry lze vyvodit i v případě peněžního toku a návratnosti investic, které se dostaly do ztrátových hodnot. Závěry týkající se situace malých a středních podniků jsou tedy i nadále platné, přičemž byly potvrzeny trendy uvedené v prozatímním a konečném nařízení. |
| --- | --- |

(134)

Velké společnosti působící na úrovni 3 čelily významnému poklesu svého ziskového rozpětí a návratnosti investic, jež se snížily na ztrátové hodnoty, jakož i peněžního toku. Ztráty malých a středních podniků v období šetření byly zvláště znatelné (–6,1 %). Podobné závěry lze vyvodit i v případě peněžního toku a návratnosti investic, které se dostaly do ztrátových hodnot. Závěry týkající se situace malých a středních podniků jsou tedy i nadále platné, přičemž byly potvrzeny trendy uvedené v prozatímním a konečném nařízení.

| (135) | Ačkoli v tomto případě trendy mikroekonomických ukazatelů stanovené na základě revidovaných vah byly podobné jako mikroekonomické ukazatele bez vážení, Komise usoudila, že metodika vážení uplatněná v konečné fázi odpovídala situaci na trhu, kdy výrobní odvětví Unie sestávalo z velkých společností i četných malých a středních podniků. Komise také konstatovala, že Tribunál nezpochybnil tuto metodiku jako takovou. |
| --- | --- |

(135)

Ačkoli v tomto případě trendy mikroekonomických ukazatelů stanovené na základě revidovaných vah byly podobné jako mikroekonomické ukazatele bez vážení, Komise usoudila, že metodika vážení uplatněná v konečné fázi odpovídala situaci na trhu, kdy výrobní odvětví Unie sestávalo z velkých společností i četných malých a středních podniků. Komise také konstatovala, že Tribunál nezpochybnil tuto metodiku jako takovou.

8.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

| (136) | Pokud jde o makroekonomické ukazatele, Tribunál dospěl k závěru, že – podle tvrzení sdružení CRIA a komory CCCMC – Komise neposkytla další informace týkající se zdrojů použitých údajů. Sdružení CRIA a komora CCCMC rovněž tvrdily, že v konečné fázi měly pochybnosti o spolehlivosti některých uváděných informací, jak je uvedeno v 723. bodě odůvodnění sporného nařízení. |
| --- | --- |

(136)

Pokud jde o makroekonomické ukazatele, Tribunál dospěl k závěru, že – podle tvrzení sdružení CRIA a komory CCCMC – Komise neposkytla další informace týkající se zdrojů použitých údajů. Sdružení CRIA a komora CCCMC rovněž tvrdily, že v konečné fázi měly pochybnosti o spolehlivosti některých uváděných informací, jak je uvedeno v 723. bodě odůvodnění sporného nařízení.

| (137) | Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, požádala o další informace a obdržela doplňující vysvětlení během setkání se zástupci Evropského sdružení výrobců pneumatik a kaučuku („ETRMA“). Sdružení ETRMA poskytlo podrobné informace týkající se metodiky použité sdružením ke shromáždění údajů o trhu. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta veřejně přístupná verze zápisů z jednání i s několika přílohami. V přílohách byly podrobné informace o tom, jak sdružení ETRMA shromažďovalo údaje s pomocí svého přidruženého ředitelství pro správu a řízení Europolu, které svým jménem shromáždilo makroekonomické údaje. Komise zopakovala, že makroekonomické údaje, které poskytlo sdružení ETRMA, nebyly jako takové zpochybněny při zveřejnění konečných informací některými vyvážejícími výrobci (jako je skupina Hankook a Aeolus/Pirelli), kteří byli členy sdružení ETRMA. |
| --- | --- |

(137)

Aby Komise dosáhla souladu s rozsudkem, požádala o další informace a obdržela doplňující vysvětlení během setkání se zástupci Evropského sdružení výrobců pneumatik a kaučuku („ETRMA“). Sdružení ETRMA poskytlo podrobné informace týkající se metodiky použité sdružením ke shromáždění údajů o trhu. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta veřejně přístupná verze zápisů z jednání i s několika přílohami. V přílohách byly podrobné informace o tom, jak sdružení ETRMA shromažďovalo údaje s pomocí svého přidruženého ředitelství pro správu a řízení Europolu, které svým jménem shromáždilo makroekonomické údaje. Komise zopakovala, že makroekonomické údaje, které poskytlo sdružení ETRMA, nebyly jako takové zpochybněny při zveřejnění konečných informací některými vyvážejícími výrobci (jako je skupina Hankook a Aeolus/Pirelli), kteří byli členy sdružení ETRMA.

| (138) | Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že to bylo v souladu se zjištěními Tribunálu ohledně otázky zdrojů makroekonomických údajů, jak jsou uvedena v bodě 244 jeho rozsudku. |
| --- | --- |

(138)

Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že to bylo v souladu se zjištěními Tribunálu ohledně otázky zdrojů makroekonomických údajů, jak jsou uvedena v bodě 244 jeho rozsudku.

8.3.   Malé a střední podniky výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu

Malé a střední podniky výrobního odvětví Unie, které ukončily výrobu

| (139) | Tribunál uvedl, že žalobci během slyšení správně tvrdili, že oznámení názvů 85 malých a středních podniků, které ukončily výrobu, poskytnutých osmi různými dodavateli běhounů, neumožnilo zjistit jednotlivé obchodní vztahy mezi dodavatelem a odběratelem a že v důsledku toho se tyto názvy netýkaly žádných údajů, jež by mohly být důvěrné. Za těchto okolností Komise neprokázala, že seznam malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie, které ukončily výrobu, byl důvěrný (viz bod 253 rozsudku). |
| --- | --- |

(139)

Tribunál uvedl, že žalobci během slyšení správně tvrdili, že oznámení názvů 85 malých a středních podniků, které ukončily výrobu, poskytnutých osmi různými dodavateli běhounů, neumožnilo zjistit jednotlivé obchodní vztahy mezi dodavatelem a odběratelem a že v důsledku toho se tyto názvy netýkaly žádných údajů, jež by mohly být důvěrné. Za těchto okolností Komise neprokázala, že seznam malých a středních podniků ve výrobním odvětví Unie, které ukončily výrobu, byl důvěrný (viz bod 253 rozsudku).

| (140) | Komise dospěla k závěru, že název podniku by v zásadě neměl být sdělen jiným zúčastněným stranám bez výslovného souhlasu dotčeného podniku. Odstranění vazby mezi dodavatelem běhounů a jeho odběratelem navíc nemusí stačit k tomu, aby bylo možné tuto informaci zveřejnit. Seznam odběratelů je jedním z hlavních aktiv podniku, a tudíž dodavatel běhounů nemá žádný zájem na tom, aby sděloval tento druh informací svým konkurentům. Kromě toho některé z dotčených malých a středních podniků nebyly zaměřené výhradně na odvětví protektorování, ale tato činnost pro ně byla jen jednou z více činností (například prodej nových pneumatik nebo autoservis pro velké podniky s vozovým parkem nákladních vozidel). A skutečnost, že podnik oznámil, že odběratel přestal nakupovat materiál běhounu, nemusela nutně znamenat, že tento podnik zbankrotoval nebo zanikl. Poskytnutí této informace by tudíž odhalilo citlivé obchodní údaje. |
| --- | --- |

(140)

Komise dospěla k závěru, že název podniku by v zásadě neměl být sdělen jiným zúčastněným stranám bez výslovného souhlasu dotčeného podniku. Odstranění vazby mezi dodavatelem běhounů a jeho odběratelem navíc nemusí stačit k tomu, aby bylo možné tuto informaci zveřejnit. Seznam odběratelů je jedním z hlavních aktiv podniku, a tudíž dodavatel běhounů nemá žádný zájem na tom, aby sděloval tento druh informací svým konkurentům. Kromě toho některé z dotčených malých a středních podniků nebyly zaměřené výhradně na odvětví protektorování, ale tato činnost pro ně byla jen jednou z více činností (například prodej nových pneumatik nebo autoservis pro velké podniky s vozovým parkem nákladních vozidel). A skutečnost, že podnik oznámil, že odběratel přestal nakupovat materiál běhounu, nemusela nutně znamenat, že tento podnik zbankrotoval nebo zanikl. Poskytnutí této informace by tudíž odhalilo citlivé obchodní údaje.

| (141) | Ačkoliv údaje týkající se objemů nebo hodnot shromážděné od několika stran mohou být zveřejněny, aniž by bylo ohroženo zachování důvěrnosti, zvláště pokud jsou tyto údaje ve stejném rozmezí, pro název společnosti to neplatí. Spolupracující strana navíc nemůže takovou informaci zveřejnit bez povolení strany, jejíž název je poskytnut. Proto měl každý dodavatel běhounů před zveřejněním tohoto seznamu odběratelů požádat jednotlivé odběratele o povolení ke zveřejnění jejich názvu jiným zúčastněným stranám. |
| --- | --- |

(141)

Ačkoliv údaje týkající se objemů nebo hodnot shromážděné od několika stran mohou být zveřejněny, aniž by bylo ohroženo zachování důvěrnosti, zvláště pokud jsou tyto údaje ve stejném rozmezí, pro název společnosti to neplatí. Spolupracující strana navíc nemůže takovou informaci zveřejnit bez povolení strany, jejíž název je poskytnut. Proto měl každý dodavatel běhounů před zveřejněním tohoto seznamu odběratelů požádat jednotlivé odběratele o povolení ke zveřejnění jejich názvu jiným zúčastněným stranám.

| (142) | V době sporného nařízení bylo možné zúčastněným stranám poskytnout informace pouze o společnostech, které vyhlásily bankrot nebo likvidaci. Komise však neměla podrobné informace o tom, která společnost zbankrotovala nebo byla zlikvidována nebo jednoduše zastavila výrobu. Ve své poznámce ke spisu ze dne 19. července 2019 Komise poskytla podrobné vysvětlení ohledně metodiky použité ke stanovení výše uvedeného seznamu. V době sporného nařízení Komise oslovila osm dodavatelů běhounů, aby získala informace ohledně seznamu jejich odběratelů a jejich prodeje během posuzovaného období (od 1. ledna 2014 do 30. června 2017). Vzhledem k tomu, že protektorovací firmy mohou mít několik dodavatelů, údaje poskytnuté ze strany dodavatelů byly agregovány podle jednotlivých odběratelů, aby se zjistilo, které společnosti přestaly během posuzovaného období nakupovat materiál běhounu. Na základě této databáze Komise mohla určit, které protektorovací firmy změnily dodavatele. Komise rovněž uvedla v 810. bodě odůvodnění sporného nařízení, že nejméně 85 malých a středních podniků ukončilo výrobu a odkázala na 724. bod odůvodnění sporného nařízení. |
| --- | --- |

(142)

V době sporného nařízení bylo možné zúčastněným stranám poskytnout informace pouze o společnostech, které vyhlásily bankrot nebo likvidaci. Komise však neměla podrobné informace o tom, která společnost zbankrotovala nebo byla zlikvidována nebo jednoduše zastavila výrobu. Ve své poznámce ke spisu ze dne 19. července 2019 Komise poskytla podrobné vysvětlení ohledně metodiky použité ke stanovení výše uvedeného seznamu. V době sporného nařízení Komise oslovila osm dodavatelů běhounů, aby získala informace ohledně seznamu jejich odběratelů a jejich prodeje během posuzovaného období (od 1. ledna 2014 do 30. června 2017). Vzhledem k tomu, že protektorovací firmy mohou mít několik dodavatelů, údaje poskytnuté ze strany dodavatelů byly agregovány podle jednotlivých odběratelů, aby se zjistilo, které společnosti přestaly během posuzovaného období nakupovat materiál běhounu. Na základě této databáze Komise mohla určit, které protektorovací firmy změnily dodavatele. Komise rovněž uvedla v 810. bodě odůvodnění sporného nařízení, že nejméně 85 malých a středních podniků ukončilo výrobu a odkázala na 724. bod odůvodnění sporného nařízení.

| (143) | Komise neměla informace o právním statusu jednotlivých protektorovacích firem. Komise zejména nemohla identifikovat společnosti v úpadku nebo zrušené společnosti, a tím pádem je ani nemohla nahlásit zúčastněným stranám. |
| --- | --- |

(143)

Komise neměla informace o právním statusu jednotlivých protektorovacích firem. Komise zejména nemohla identifikovat společnosti v úpadku nebo zrušené společnosti, a tím pádem je ani nemohla nahlásit zúčastněným stranám.

| (144) | V průběhu tohoto šetření Komise oslovila spolupracující dodavatele běhounů, aby zjistila skutečný právní status těchto společností, které přestaly nakupovat materiál běhounu. Na základě této žádosti Komise dodavatelé běhounů poskytli souhlas se zveřejněním těchto názvů, ale za podmínky, že název jejich společnosti by neměl být spojen s názvy odběratelů. Komise zjistila, že většina uvedených společností je nečinná. Proto se Komise rozhodla zveřejnit seznam malých a středních podniků, které přestaly nakupovat materiál běhounu od zúčastněných stran. Jejich názvy byly obsaženy v nedůvěrném spise. |
| --- | --- |

(144)

V průběhu tohoto šetření Komise oslovila spolupracující dodavatele běhounů, aby zjistila skutečný právní status těchto společností, které přestaly nakupovat materiál běhounu. Na základě této žádosti Komise dodavatelé běhounů poskytli souhlas se zveřejněním těchto názvů, ale za podmínky, že název jejich společnosti by neměl být spojen s názvy odběratelů. Komise zjistila, že většina uvedených společností je nečinná. Proto se Komise rozhodla zveřejnit seznam malých a středních podniků, které přestaly nakupovat materiál běhounu od zúčastněných stran. Jejich názvy byly obsaženy v nedůvěrném spise.

8.4.   Informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie

Informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie

| (145) | Tribunál dospěl k závěru, že Komise nezveřejnila informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie (viz body 244 až 266 rozsudku). |
| --- | --- |

(145)

Tribunál dospěl k závěru, že Komise nezveřejnila informace ohledně podílu malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie (viz body 244 až 266 rozsudku).

| (146) | Komise však poskytla přesný podíl malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie v tabulce 5 sporného nařízení. |
| --- | --- |

(146)

Komise však poskytla přesný podíl malých a středních podniků v rámci výrobního odvětví Unie v tabulce 5 sporného nařízení.

| (147) | Jak je uvedeno v tabulce 5 sporného nařízení, upravená metodika vážení nebyla založena na objemu vykázaném spolupracujícími společnostmi, nýbrž na celkovém objemu prodeje malých a středních podniků a velkých společností uvedeném níže v tabulce. Konkrétní výchozí údaje, které byly použity, jsou uvedeny níže v tabulce 12.

  Tabulka 12


  Podíl prodeje MSP na celkovém prodeji v Unii (v %) | 2014 | 2015 | 2016 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v Unii uvedený v tabulce 7 sporného nařízení v kusech | 14 834 175 | 14 738 216 | 14 532 627 | 14 584 104 |
| Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii uvedený v tabulce 5 sporného nařízení | 16,9  % | 15,3  % | 13,7  % | 13,2  % |
| Podíl velkých společností na celkovém prodeji v Unii | 83,1  % | 84,7  % | 86,3  % | 86,8  % |
| Objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku v kusech | 91 700 | 84 500 | 79 300 | 74 600 |
| % malých a středních podniků zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem prodeje malých a středních podniků | 3,6  % | 3,7  % | 3,9  % | 3,8  % |
| % velkých společností zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem velkých společností | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] | [20 –45 ] |
| Použitý vážený poměr | [4,5 –11,3 ] | [4,3 –11,0 ] | [4,0 –10,3 ] | [4,2 –10,6 ] |
| Vážený poměr | = (% velkých společností zařazených do vzorku × celkový objem prodeje malých a středních podniků) / (objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku) – 1 |

(147)

Jak je uvedeno v tabulce 5 sporného nařízení, upravená metodika vážení nebyla založena na objemu vykázaném spolupracujícími společnostmi, nýbrž na celkovém objemu prodeje malých a středních podniků a velkých společností uvedeném níže v tabulce. Konkrétní výchozí údaje, které byly použity, jsou uvedeny níže v tabulce 12.

Tabulka 12

Tabulka 12

Podíl prodeje MSP na celkovém prodeji v Unii (v %)

Podíl prodeje MSP na celkovém prodeji v Unii (v %)

2014

2015

2016

Období šetření

Objem prodeje v Unii uvedený v tabulce 7 sporného nařízení v kusech

14 834 175

14 738 216

14 532 627

14 584 104

Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii uvedený v tabulce 5 sporného nařízení

16,9  %

15,3  %

13,7  %

13,2  %

Podíl velkých společností na celkovém prodeji v Unii

83,1  %

84,7  %

86,3  %

86,8  %

Objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku v kusech

91 700

84 500

79 300

74 600

% malých a středních podniků zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem prodeje malých a středních podniků

3,6  %

3,7  %

3,9  %

3,8  %

% velkých společností zařazených do vzorku ve srovnání s celkovým objemem velkých společností

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

[20 –45 ]

Použitý vážený poměr

[4,5 –11,3 ]

[4,3 –11,0 ]

[4,0 –10,3 ]

[4,2 –10,6 ]

Vážený poměr

= (% velkých společností zařazených do vzorku × celkový objem prodeje malých a středních podniků) / (objem prodeje malých a středních podniků zařazených do vzorku) – 1

8.5.   Objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření

Objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření

| (148) | Komise připomněla, že poté, co obdržela řádně odůvodněné žádosti, prostřednictvím šetření zaručila anonymitu všem žadatelům. V zájmu další ochrany této anonymity byl mimoto poměr použitý ke stanovení hodnot revidovaných vah založen pouze na celkovém prodeji v Unii, včetně celkového prodeje malých a středních podniků, nikoli na objemu prodeje pouze spolupracujících malých a středních podniků. Přesné objemy prodeje spolupracujících malých a středních podniků jako takové proto nepředstavovaly podstatnou skutečnost ani úvahu, na jejímž základě Komise stanovila ukazatele újmy výrobního odvětví Unie. Tribunál přesto v bodě 256 svého rozsudku dospěl k závěru, že Komise nevysvětlila, jak konkrétně by zveřejnění souhrnné částky mohlo odhalit totožnost určitých žadatelů. |
| --- | --- |

(148)

Komise připomněla, že poté, co obdržela řádně odůvodněné žádosti, prostřednictvím šetření zaručila anonymitu všem žadatelům. V zájmu další ochrany této anonymity byl mimoto poměr použitý ke stanovení hodnot revidovaných vah založen pouze na celkovém prodeji v Unii, včetně celkového prodeje malých a středních podniků, nikoli na objemu prodeje pouze spolupracujících malých a středních podniků. Přesné objemy prodeje spolupracujících malých a středních podniků jako takové proto nepředstavovaly podstatnou skutečnost ani úvahu, na jejímž základě Komise stanovila ukazatele újmy výrobního odvětví Unie. Tribunál přesto v bodě 256 svého rozsudku dospěl k závěru, že Komise nevysvětlila, jak konkrétně by zveřejnění souhrnné částky mohlo odhalit totožnost určitých žadatelů.

| (149) | Komise dospěla k závěru, že zveřejnění souhrnných částek v některých případech skutečně nemusí odhalit totožnost žadatelů. Tak by tomu mohlo být například u odvětví, v nichž nejsou objemy prodeje společností rovnoměrně rozložené, přičemž každý hospodářský subjekt má malý podíl na trhu. V daném případě bylo však výrobní odvětví Unie rozdělené mezi několik velkých skupin podniků na jedné straně a více než 380 malých a středních podniků na straně druhé. Tyto velké skupiny podniků tvořily přibližně 85 % prodeje v Unii, jak je vysvětleno ve 615. bodě odůvodnění sporného nařízení. Odhalení přesných objemů (nebo dokonce rozpětí) malých a středních podniků by tudíž ostatním stranám umožnilo vyvodit, jaký podíl náležel žadatelům, kteří jsou velkými výrobci v Unii, a nakonec by mohlo vést k identifikaci těchto velkých výrobců v Unii spolupracujících v šetření, které vedlo ke spornému nařízení. Poté, co tedy Komise pečlivě opětovně přezkoumala údaje, které měla k dispozici, dospěla k závěru, že odhalení přesných objemů (nebo dokonce rozpětí) prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, by ohrozilo anonymní status žadatelů. |
| --- | --- |

(149)

Komise dospěla k závěru, že zveřejnění souhrnných částek v některých případech skutečně nemusí odhalit totožnost žadatelů. Tak by tomu mohlo být například u odvětví, v nichž nejsou objemy prodeje společností rovnoměrně rozložené, přičemž každý hospodářský subjekt má malý podíl na trhu. V daném případě bylo však výrobní odvětví Unie rozdělené mezi několik velkých skupin podniků na jedné straně a více než 380 malých a středních podniků na straně druhé. Tyto velké skupiny podniků tvořily přibližně 85 % prodeje v Unii, jak je vysvětleno ve 615. bodě odůvodnění sporného nařízení. Odhalení přesných objemů (nebo dokonce rozpětí) malých a středních podniků by tudíž ostatním stranám umožnilo vyvodit, jaký podíl náležel žadatelům, kteří jsou velkými výrobci v Unii, a nakonec by mohlo vést k identifikaci těchto velkých výrobců v Unii spolupracujících v šetření, které vedlo ke spornému nařízení. Poté, co tedy Komise pečlivě opětovně přezkoumala údaje, které měla k dispozici, dospěla k závěru, že odhalení přesných objemů (nebo dokonce rozpětí) prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, by ohrozilo anonymní status žadatelů.

| (150) | Po poskytnutí informací sdružení CRIA zopakovalo své tvrzení, že Komise měla poskytnout přesný objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, které vedlo ke spornému nařízení. |
| --- | --- |

(150)

Po poskytnutí informací sdružení CRIA zopakovalo své tvrzení, že Komise měla poskytnout přesný objem prodeje malých a středních podniků, které spolupracovaly při šetření, které vedlo ke spornému nařízení.

| (151) | Komise měla za to, že objem prodeje malých a středních podniků, které při šetření spolupracovaly, byl k dispozici během šetření vedoucího ke spornému nařízení prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, které předložily všechny spolupracující společnosti a které byly zpřístupněny v otevřeném spisu. Formuláře pro výběr vzorku byly proto přístupné všem zúčastněným stranám. Kromě toho, jak je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění, přesný objem prodeje spolupracujících malých a středních podniků nebyl při stanovení poměru malých a středních podniků zohledněn; pro stanovení revidovaných hodnot vah použila Komise pouze celkový prodej v Unii. Přesný objem spolupracujících malých a středních podniků tedy nebyl součástí podstatných skutečností použitých pro stanovení revidovaných hodnot. A konečně, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění výše, poskytnutí těchto údajů by ohrozilo anonymní status žadatelů. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(151)

Komise měla za to, že objem prodeje malých a středních podniků, které při šetření spolupracovaly, byl k dispozici během šetření vedoucího ke spornému nařízení prostřednictvím formulářů pro výběr vzorku, které předložily všechny spolupracující společnosti a které byly zpřístupněny v otevřeném spisu. Formuláře pro výběr vzorku byly proto přístupné všem zúčastněným stranám. Kromě toho, jak je uvedeno ve 148. bodě odůvodnění, přesný objem prodeje spolupracujících malých a středních podniků nebyl při stanovení poměru malých a středních podniků zohledněn; pro stanovení revidovaných hodnot vah použila Komise pouze celkový prodej v Unii. Přesný objem spolupracujících malých a středních podniků tedy nebyl součástí podstatných skutečností použitých pro stanovení revidovaných hodnot. A konečně, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění výše, poskytnutí těchto údajů by ohrozilo anonymní status žadatelů. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

9.   KONEČNÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ OPATŘENÍ

| (152) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba opětovně uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz dotčeného výrobku, a to buď ve výši zjištěného subvencování, nebo rozpětí újmy, podle toho, která hodnota je nižší, v souladu s pravidlem nižšího cla. |
| --- | --- |

(152)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba opětovně uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz dotčeného výrobku, a to buď ve výši zjištěného subvencování, nebo rozpětí újmy, podle toho, která hodnota je nižší, v souladu s pravidlem nižšího cla.

| (153) | Podotýká se, že souběžně s antisubvenčním řízením probíhalo antidumpingové řízení. Podle čl. 24 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (45), se vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečné míry subvencí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, považuje za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo ve výši stanovené konečné míry subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(153)

Podotýká se, že souběžně s antisubvenčním řízením probíhalo antidumpingové řízení. Podle čl. 24 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (45), se vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečné míry subvencí jsou nižší než úroveň pro odstranění újmy, považuje za vhodné uložit konečné vyrovnávací clo ve výši stanovené konečné míry subvence a poté uložit konečné antidumpingové clo do příslušné úrovně pro odstranění újmy.

45

| (154) | Jak je vysvětleno v 941. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise rozhodla, že vhodnou podobou opatření jsou pevně stanovená cla. |
| --- | --- |

(154)

Jak je vysvětleno v 941. bodě odůvodnění sporného nařízení, Komise rozhodla, že vhodnou podobou opatření jsou pevně stanovená cla.

| (155) | Po poskytnutí informací a poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že Komise při stanovení rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou použila jako jmenovatele nekonzistentní hodnoty CIF. Obě rozpětí měla být stanovena na základě jmenovatele použitého pro výpočet rozpětí cenového podbízení. |
| --- | --- |

(155)

Po poskytnutí informací a poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že Komise při stanovení rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou použila jako jmenovatele nekonzistentní hodnoty CIF. Obě rozpětí měla být stanovena na základě jmenovatele použitého pro výpočet rozpětí cenového podbízení.

| (156) | Jak Komise uvedla v oddíle 9 výše, vývozní cena použitá k výpočtu rozpětí cenového podbízení byla stanovena tak, že z prodejní ceny pro první nezávislé odběratele vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly za účelem stanovení hodnoty na hranicích Unie odstraněny veškeré náklady vzniklé v Unii (které závisely na podmínkách Incoterms každé transakce). Například byly odečteny náklady na dopravu v Unii. K této hodnotě byla případně připočítána cla a náklady po dovozu. Výsledkem byla tzv. „cena CIF franko“, která byla porovnána s prodejní cenou výrobců v Unii, obdobně upravenou za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení, které bylo vyjádřeno jako procentní podíl prodejní ceny v Unii. |
| --- | --- |

(156)

Jak Komise uvedla v oddíle 9 výše, vývozní cena použitá k výpočtu rozpětí cenového podbízení byla stanovena tak, že z prodejní ceny pro první nezávislé odběratele vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly za účelem stanovení hodnoty na hranicích Unie odstraněny veškeré náklady vzniklé v Unii (které závisely na podmínkách Incoterms každé transakce). Například byly odečteny náklady na dopravu v Unii. K této hodnotě byla případně připočítána cla a náklady po dovozu. Výsledkem byla tzv. „cena CIF franko“, která byla porovnána s prodejní cenou výrobců v Unii, obdobně upravenou za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení, které bylo vyjádřeno jako procentní podíl prodejní ceny v Unii.

| (157) | Rozpětí prodeje pod cenou bylo stanoveno podle druhu výrobku takto: |
| --- | --- |

(157)

Rozpětí prodeje pod cenou bylo stanoveno podle druhu výrobku takto:

| (158) | čitatel byl vypočten porovnáním stejné ceny CIF franko (použité pro výpočet rozpětí cenového podbízení) s cílovou cenou výrobního odvětví Unie; |
| --- | --- |

(158)

čitatel byl vypočten porovnáním stejné ceny CIF franko (použité pro výpočet rozpětí cenového podbízení) s cílovou cenou výrobního odvětví Unie;

| (159) | jmenovatelem byla celní hodnota CIF v Unii vykázaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku; |
| --- | --- |

(159)

jmenovatelem byla celní hodnota CIF v Unii vykázaná vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku;

| (160) | hodnota jmenovatele použitá pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou a dumpingového rozpětí by měla být pro účely srovnání za použití pravidla nižšího cla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení stejná. Účelem tohoto srovnání je určit procentní podíl, o který je třeba zvýšit dovozní cenu deklarovanou v celním prohlášení prostřednictvím antidumpingových cel, aby se odstranily účinky dříve vypočtených částek prodeje pod cenou nebo dumpingu. Je zřejmé, že jelikož se clo bude vztahovat na deklarovanou celní hodnotu CIF v Unii, musí být toto clo matematicky vyjádřeno jako procentní podíl téže výše uvedené ceny CIF, která, jak bylo vysvětleno výše, představuje základ pro uplatnění cla. Bylo by nelogické a matematicky chybné vypočítat procentní podíl na základě jedné hodnoty použité jako jmenovatel a následně použít výsledný procentní podíl na jinou hodnotu; |
| --- | --- |

(160)

hodnota jmenovatele použitá pro stanovení rozpětí prodeje pod cenou a dumpingového rozpětí by měla být pro účely srovnání za použití pravidla nižšího cla podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení stejná. Účelem tohoto srovnání je určit procentní podíl, o který je třeba zvýšit dovozní cenu deklarovanou v celním prohlášení prostřednictvím antidumpingových cel, aby se odstranily účinky dříve vypočtených částek prodeje pod cenou nebo dumpingu. Je zřejmé, že jelikož se clo bude vztahovat na deklarovanou celní hodnotu CIF v Unii, musí být toto clo matematicky vyjádřeno jako procentní podíl téže výše uvedené ceny CIF, která, jak bylo vysvětleno výše, představuje základ pro uplatnění cla. Bylo by nelogické a matematicky chybné vypočítat procentní podíl na základě jedné hodnoty použité jako jmenovatel a následně použít výsledný procentní podíl na jinou hodnotu;

| (161) | v návaznosti na vznesené připomínky Komise znovu přezkoumala zveřejněné výpočty a potvrdila, že metodika použitá pro stanovení hodnot jmenovatele je správná. Komise proto zamítla tvrzení, že použité hodnoty CIF nebyly konzistentní a že cena CIF franko, která byla porovnána s cenou v Unii pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou na jedné straně, a hodnota CIF použitá jako jmenovatel ke stanovení rozpětí prodeje pod cenou i dumpingového rozpětí na straně druhé by měly být stejné; |
| --- | --- |

(161)

v návaznosti na vznesené připomínky Komise znovu přezkoumala zveřejněné výpočty a potvrdila, že metodika použitá pro stanovení hodnot jmenovatele je správná. Komise proto zamítla tvrzení, že použité hodnoty CIF nebyly konzistentní a že cena CIF franko, která byla porovnána s cenou v Unii pro účely výpočtů cenového podbízení a prodeje pod cenou na jedné straně, a hodnota CIF použitá jako jmenovatel ke stanovení rozpětí prodeje pod cenou i dumpingového rozpětí na straně druhé by měly být stejné;

| (162) | CRIA tvrdila, že Komise při určení pevně stanoveného cla použila chybnou metodiku, neboť procentní podíl rozpětí újmy byl extrapolován na clo na pneumatiku na základě celkového objemu dovozu, místo aby použila pouze objem odpovídajících druhů výrobku, který byl použit pro výpočet původně vypočteného rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(162)

CRIA tvrdila, že Komise při určení pevně stanoveného cla použila chybnou metodiku, neboť procentní podíl rozpětí újmy byl extrapolován na clo na pneumatiku na základě celkového objemu dovozu, místo aby použila pouze objem odpovídajících druhů výrobku, který byl použit pro výpočet původně vypočteného rozpětí újmy.

| (163) | Komise použila stejnou metodiku jako ve sporném nařízení a Tribunál ji nezneplatnil. Každopádně Komise uvedla, že antidumpingová opatření musí mít rovnocenný nápravný účinek bez ohledu na jejich formu. Je nesporné, že pokud by clo mělo podobu valorického opatření, valorické clo by se vztahovalo na všechen dovoz a všechny druhy dotčeného výrobku bez ohledu na to, zda byl při stanovení výše prodeje pod cenou nebo dumpingu zohledněn konkrétní druh. V důsledku toho za okolností, kdy bylo rozhodnuto vyjádřit clo jako konkrétní částku, musí být toto konkrétní clo založeno na prodeji veškerého dovozu dotčeného výrobku během příslušného období šetření, neboť se použije na veškerý dovoz všech druhů výrobku stejným způsobem jako rovnocenné valorické clo. Komise se proto domnívala, že je vhodné zohlednit celkový objem dovozu tak, jak by učinila, kdyby uplatnila valorické clo. Proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(163)

Komise použila stejnou metodiku jako ve sporném nařízení a Tribunál ji nezneplatnil. Každopádně Komise uvedla, že antidumpingová opatření musí mít rovnocenný nápravný účinek bez ohledu na jejich formu. Je nesporné, že pokud by clo mělo podobu valorického opatření, valorické clo by se vztahovalo na všechen dovoz a všechny druhy dotčeného výrobku bez ohledu na to, zda byl při stanovení výše prodeje pod cenou nebo dumpingu zohledněn konkrétní druh. V důsledku toho za okolností, kdy bylo rozhodnuto vyjádřit clo jako konkrétní částku, musí být toto konkrétní clo založeno na prodeji veškerého dovozu dotčeného výrobku během příslušného období šetření, neboť se použije na veškerý dovoz všech druhů výrobku stejným způsobem jako rovnocenné valorické clo. Komise se proto domnívala, že je vhodné zohlednit celkový objem dovozu tak, jak by učinila, kdyby uplatnila valorické clo. Proto toto tvrzení zamítla.

| (164) | Sdružení CRIA po poskytnutí dodatečných informací tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Sdružení CRIA po poskytnutí dodatečných informací tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

| (165) | V poznámce ke spisu ze dne 31. ledna 2023 Komise objasnila, že zohlednila úroveň pro odstranění újmy ve výši 32,39 % platnou pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd v období před vstupem nařízení o uložení vyrovnávacích cel v platnost (od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Odpovídající pevně stanovené clo tedy pro toto období činilo 49,31 EUR / položka. Od 13. listopadu 2018, kdy sporné nařízení vstoupilo v platnost a odpovídajícím způsobem změnilo nařízení 2018/1579, však Komise použila na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd, pokud jde o subvenční šetření, vyšší rozpětí újmy, a to 55,07 %, protože spolupracovala v antidumpingovém šetření, ale ne v antisubvenčním šetření. To vedlo k nulovému dumpingovému rozpětí a sazbě subvence ve výši 51,8 %, což se rovná pevně stanovenému vyrovnávacímu clu 57,28 EUR / položka. K tomuto vysvětlení nebyly od sdružení CRIA obdrženy žádné připomínky. Tvrzení CRIA, že se Komise dopustila chyby při výpočtu úrovně pro odstranění újmy pro tuto společnost, bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(165)

V poznámce ke spisu ze dne 31. ledna 2023 Komise objasnila, že zohlednila úroveň pro odstranění újmy ve výši 32,39 % platnou pro společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd v období před vstupem nařízení o uložení vyrovnávacích cel v platnost (od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Odpovídající pevně stanovené clo tedy pro toto období činilo 49,31 EUR / položka. Od 13. listopadu 2018, kdy sporné nařízení vstoupilo v platnost a odpovídajícím způsobem změnilo nařízení 2018/1579, však Komise použila na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd, pokud jde o subvenční šetření, vyšší rozpětí újmy, a to 55,07 %, protože spolupracovala v antidumpingovém šetření, ale ne v antisubvenčním šetření. To vedlo k nulovému dumpingovému rozpětí a sazbě subvence ve výši 51,8 %, což se rovná pevně stanovenému vyrovnávacímu clu 57,28 EUR / položka. K tomuto vysvětlení nebyly od sdružení CRIA obdrženy žádné připomínky. Tvrzení CRIA, že se Komise dopustila chyby při výpočtu úrovně pro odstranění újmy pro tuto společnost, bylo proto zamítnuto.

| (166) | Po poskytnutí informací společnost CRIA rovněž tvrdila, že výše cla pro tři společnosti, a to Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd, by měla být rovněž snížena, jelikož Komise neprovedla dostatečně body 190–192 rozsudku Tribunálu. |
| --- | --- |

(166)

Po poskytnutí informací společnost CRIA rovněž tvrdila, že výše cla pro tři společnosti, a to Zhongce Rubber Group Co., Ltd, Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd, by měla být rovněž snížena, jelikož Komise neprovedla dostatečně body 190–192 rozsudku Tribunálu.

| (167) | Jak je vysvětleno výše v 79. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že kromě úpravy spočívající v případném opětovném přičtení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, které byly dříve odstraněny analogickým použitím čl. 2 odst. 9 základního nařízení, k vývozní ceně vyvážejících výrobců, nejsou zapotřebí další úpravy. Jak je uvedeno v 81., 82. a 97. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že nevznikla příležitost pro otázku spravedlivého srovnání mezi nepřímým a přímým prodejem nebo mezi různými druhy zákazníků. V důsledku toho byl, podobně jako u metodiky použité ve sporném nařízení, pro účely stanovení rozpětí újmy porovnán přímý prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle druhu výrobku s prodejem výrobců v Unii zařazených do vzorku. To se vztahovalo i na výpočet zbytkového cla, který byl založen na rozpětí újmy ve výši 55,1 % pro skupinu Xingyuan, která prováděla pouze přímý prodej. Na tomto základě Komise zjistila, že zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla platná pro společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd a zbytkové vyrovnávací clo platné pro společnost Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd by měla zůstat nezměněna. Komise proto dospěla k závěru, že její zjištění jsou v souladu s body 190–192 rozsudku Tribunálu, a tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(167)

Jak je vysvětleno výše v 79. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že kromě úpravy spočívající v případném opětovném přičtení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku, které byly dříve odstraněny analogickým použitím čl. 2 odst. 9 základního nařízení, k vývozní ceně vyvážejících výrobců, nejsou zapotřebí další úpravy. Jak je uvedeno v 81., 82. a 97. bodě odůvodnění výše, Komise zjistila, že nevznikla příležitost pro otázku spravedlivého srovnání mezi nepřímým a přímým prodejem nebo mezi různými druhy zákazníků. V důsledku toho byl, podobně jako u metodiky použité ve sporném nařízení, pro účely stanovení rozpětí újmy porovnán přímý prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle druhu výrobku s prodejem výrobců v Unii zařazených do vzorku. To se vztahovalo i na výpočet zbytkového cla, který byl založen na rozpětí újmy ve výši 55,1 % pro skupinu Xingyuan, která prováděla pouze přímý prodej. Na tomto základě Komise zjistila, že zbytková antidumpingová a vyrovnávací cla platná pro společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd a zbytkové vyrovnávací clo platné pro společnost Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd by měla zůstat nezměněna. Komise proto dospěla k závěru, že její zjištění jsou v souladu s body 190–192 rozsudku Tribunálu, a tvrzení zamítla.

| (168) | Po poskytnutí informací Komise zjistila chybu v pevně stanoveném clu na základě rozpětí újmy zjištěném pro Aeolus/Pirelli. Rozpětí újmy bylo opraveno z 29,79 % na 27,56 % a všechny strany byly patřičně informovány. |
| --- | --- |

(168)

Po poskytnutí informací Komise zjistila chybu v pevně stanoveném clu na základě rozpětí újmy zjištěném pro Aeolus/Pirelli. Rozpětí újmy bylo opraveno z 29,79 % na 27,56 % a všechny strany byly patřičně informovány.

| (169) | Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro skupinu Hankook. |
| --- | --- |

(169)

Po poskytnutí dodatečných informací sdružení CRIA tvrdilo, že se Komise dopustila chyby při stanovení výše cla pro skupinu Hankook.

| (170) | Po analýze tohoto tvrzení Komise skutečně zjistila administrativní chybu a opravila rozpětí újmy skupiny Hankook z 11,18 % na 10,31 %. |
| --- | --- |

(170)

Po analýze tohoto tvrzení Komise skutečně zjistila administrativní chybu a opravila rozpětí újmy skupiny Hankook z 11,18 % na 10,31 %.

| (171) | S ohledem na výše uvedené by měla být konečná výše subvencování následující:













  Společnost | Dumpingové rozpětí | Sazba subvence | Rozpětí újmy | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo | Pevně stanovené vyrovnávací clo | Pevně stanovené antidumpingové clo (46) | Pevně stanovené
  antidumpingové clo (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina GITI | 56,8  % | 7,74  % | 28,51  % | 7,74  % | 20,77  % | 11,07 | 35,74 | 46,81 |
| Skupina Hankook | 60,1  % | 2,06  % | 10,31  % | 2,06  % | 8,25  % | 3,75 | 17,37 | 21,12 |
| Aeolus/Pirelli | 85,0  % | 32,85  % | 27,56  % | 27,56  % | 0 | 39,77 | 0 | 39,77 |
| Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze | 71,5  % | 18,01  % | 23,15  % | 18,01  % | 5,14  % | 27,69 | 10,29 | 37,98 |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48) | 71,5  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 0 | 57,28 | 0 | 49,31 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd
  Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49) | 106,7  % | 51,08  % | 55,07  % | 51,08  % | 3,99  % | 57,28 | 4,48 | 61,76 |

(171)

S ohledem na výše uvedené by měla být konečná výše subvencování následující:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Sazba subvence

Rozpětí újmy

Vyrovnávací clo

Antidumpingové clo

Pevně stanovené vyrovnávací clo

Pevně stanovené antidumpingové clo (46)

46

Pevně stanovené

antidumpingové clo (47)

47

Skupina GITI

56,8  %

7,74  %

28,51  %

7,74  %

20,77  %

11,07

35,74

46,81

Skupina Hankook

60,1  %

2,06  %

10,31  %

2,06  %

8,25  %

3,75

17,37

21,12

Aeolus/Pirelli

85,0  %

32,85  %

27,56  %

27,56  %

0

39,77

0

39,77

Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze

71,5  %

18,01  %

23,15  %

18,01  %

5,14  %

27,69

10,29

37,98

Zhongce Rubber Group Co., Ltd (48)

48

71,5  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

0

57,28

0

49,31

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

Hefei Wanli Tire Co., Ltd (49)

49

106,7  %

51,08  %

55,07  %

51,08  %

3,99  %

57,28

4,48

61,76

| (172) | Revidovaná úroveň vyrovnávacích cel se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu prozatímního nařízení v platnost (tedy ode dne 12. listopadu 2018). |
| --- | --- |

(172)

Revidovaná úroveň vyrovnávacích cel se uplatní bez jakéhokoli časového přerušení od vstupu prozatímního nařízení v platnost (tedy ode dne 12. listopadu 2018).

| (173) | Rovněž je nutné uplatnit různou výši antidumpingových cel v období před vstupem konečného antidumpingového nařízení v platnost (tedy v období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Clo platné v tomto období se rovná rozpětí újmy stanovenému pro všechny dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(173)

Rovněž je nutné uplatnit různou výši antidumpingových cel v období před vstupem konečného antidumpingového nařízení v platnost (tedy v období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018). Clo platné v tomto období se rovná rozpětí újmy stanovenému pro všechny dotčené společnosti.

| (174) | Přestože žalobci ve věcech T-30/19 a T-72/19 byly pouze společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, Komise dospěla k závěru, že opravené clo platí pro celé skupiny, ke kterým tyto podniky náležejí. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Aeolus patří: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd patří: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd a Shanghai Huayi Group Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Přestože žalobci ve věcech T-30/19 a T-72/19 byly pouze společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd, Komise dospěla k závěru, že opravené clo platí pro celé skupiny, ke kterým tyto podniky náležejí. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Aeolus patří: Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd. Mezi dotčené vyvážející výrobce v případě skupiny Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd patří: Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd a Shanghai Huayi Group Corp. Ltd.

| (175) | Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. |
| --- | --- |

(175)

Celním orgánům se ukládá, aby vybraly příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátily jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy.

| (176) | Toto nařízení neupravuje celní sazby vyvážejících výrobců, na které se nevztahovalo oznámení o opětovném zahájení a nařízení o celní evidenci. Jejich cla tedy zůstala beze změny a tyto společnosti nebyly v tomto nařízení uvedeny. |
| --- | --- |

(176)

Toto nařízení neupravuje celní sazby vyvážejících výrobců, na které se nevztahovalo oznámení o opětovném zahájení a nařízení o celní evidenci. Jejich cla tedy zůstala beze změny a tyto společnosti nebyly v tomto nařízení uvedeny.

| (177) | Po poskytnutí informací společnost Hämmerling tvrdila, že jelikož Komise zamýšlela opětovně uložit cla po uplynutí tříleté promlčecí lhůty stanovené v celním kodexu Unie, měla by rovněž upřesnit, že rozdíl mezi opětovně uloženými cly a dříve použitelnými cly by měl být vrácen i po uplynutí tříleté promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

(177)

Po poskytnutí informací společnost Hämmerling tvrdila, že jelikož Komise zamýšlela opětovně uložit cla po uplynutí tříleté promlčecí lhůty stanovené v celním kodexu Unie, měla by rovněž upřesnit, že rozdíl mezi opětovně uloženými cly a dříve použitelnými cly by měl být vrácen i po uplynutí tříleté promlčecí lhůty.

| (178) | Komise nejprve připomněla, že z ustálené judikatury vyplývá, že celní kodex Unie nebrání tomu, aby Komise přijala nařízení o opětovném uložení konečného antidumpingového nebo vyrovnávacího cla na dobu delší než tři roky (50). |
| --- | --- |

(178)

Komise nejprve připomněla, že z ustálené judikatury vyplývá, že celní kodex Unie nebrání tomu, aby Komise přijala nařízení o opětovném uložení konečného antidumpingového nebo vyrovnávacího cla na dobu delší než tři roky (50).

50

| (179) | Dále, jak je vysvětleno ve 175. bodě odůvodnění, celní orgány vyberou příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátí jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. Tribunál v rozsudku T-440/20 objasnil, že příslušnými celními předpisy jsou mimo jiné čl. 101 odst. 1, čl. 102 odst. 1 první pododstavec, čl. 103 odst. 1 a čl. 104 odst. 2 celního kodexu Unie. Podle těchto ustanovení určí výši splatného cla příslušné celní orgány pověřené oznamováním celních dluhů, pokud neuplynula lhůta tří let ode dne, kdy tento dluh vznikl. Soudní dvůr dále objasnil: „Z toho vyplývá, že pravidlo stanovené v čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie má ve skutečnosti nejen za následek zabránění tomu, aby částka cla byla dlužníkovi oznámena po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu, ale také to, že tento celní dluh sám o sobě po uplynutí této lhůty zaniká. Uvedené pravidlo se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení.“
   (51) Komise proto potvrdila, že tříletá promlčecí lhůta pro vrácení se použije na daný případ, a žádost zamítla. |
| --- | --- |

(179)

Dále, jak je vysvětleno ve 175. bodě odůvodnění, celní orgány vyberou příslušnou částku cla uloženého na dovoz týkající se dotčených vyvážejících výrobců a vrátí jakoukoli částku převyšující částku cla, která byla vybrána v souladu s příslušnými celními předpisy. Tribunál v rozsudku T-440/20 objasnil, že příslušnými celními předpisy jsou mimo jiné čl. 101 odst. 1, čl. 102 odst. 1 první pododstavec, čl. 103 odst. 1 a čl. 104 odst. 2 celního kodexu Unie. Podle těchto ustanovení určí výši splatného cla příslušné celní orgány pověřené oznamováním celních dluhů, pokud neuplynula lhůta tří let ode dne, kdy tento dluh vznikl. Soudní dvůr dále objasnil: „Z toho vyplývá, že pravidlo stanovené v čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie má ve skutečnosti nejen za následek zabránění tomu, aby částka cla byla dlužníkovi oznámena po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu, ale také to, že tento celní dluh sám o sobě po uplynutí této lhůty zaniká. Uvedené pravidlo se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení.“
   (51) Komise proto potvrdila, že tříletá promlčecí lhůta pro vrácení se použije na daný případ, a žádost zamítla.

Z toho vyplývá, že pravidlo stanovené v čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie má ve skutečnosti nejen za následek zabránění tomu, aby částka cla byla dlužníkovi oznámena po uplynutí lhůty tří let ode dne vzniku celního dluhu, ale také to, že tento celní dluh sám o sobě po uplynutí této lhůty zaniká

Uvedené pravidlo se použije pouze na sdělení výše cla dlužníkovi, a jeho provedení tudíž přísluší pouze vnitrostátním celním orgánům příslušným k uskutečnění takového sdělení.“

51

10.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (180) | S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (52), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(180)

S ohledem na článek 109 nařízení 2018/1046 (52), pokud má být částka uhrazena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

52

Úředního věstníku Evropské unie

| (181) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(181)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, v současnosti kódů KN 4011 20 90 a ex 4012 12 00 (kód TARIC 4012120010), pocházejících z Čínské lidové republiky, pokud jde o společnosti uvedené v odstavci 2.

2.   Sazby konečného vyrovnávacího cla v EUR na kus jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi od 13. listopadu 2018 stanoveny takto:

| Společnost | Vyrovnávací clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd | 11,07 | C332 |
| Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd | 3,75 | C334 |
| Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd | 39,77 | C877 (53) |
| Ostatní společnosti podléhající opětovnému uložení a spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze | 27,69 | |
| Zhongce Rubber Group Co., Ltd | 57,28 | C379 |
| Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd | 57,28 | C875 |
| Hefei Wanli Tire Co., Ltd | 57,28 | C876 |

Společnost

Vyrovnávací clo

Doplňkový kód TARIC

GITI Tire (Anhui) Company Co., Ltd; GITI Tire (Fujian) Company, Co., Ltd; GITI Tire (Hualin) Company Co., Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Company Co., Ltd

11,07

C332

Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd

3,75

C334

Aeolus Tyre Co., Ltd, Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co., Ltd

39,77

C877 (53)

Ostatní společnosti podléhající opětovnému uložení a spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze

27,69

Zhongce Rubber Group Co., Ltd

57,28

C379

Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd

57,28

C875

Hefei Wanli Tire Co., Ltd

57,28

C876

Článek 2

Jakékoli konečné vyrovnávací clo zaplacené vyvážejícími výrobci uvedenými v čl. 1 odst. 2 podle prováděcího nařízení (EU) 2018/1690 nad rámec konečného vyrovnávacího cla stanoveného v článku 1 se vrátí nebo promine.

Žádost o vrácení nebo prominutí se podá u vnitrostátních celních orgánů v souladu s příslušnými celními předpisy. Jakékoli částky, které byly vráceny v návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věcech T-30/19 a T-72/19 China Rubber Industry Association (CRIA) a China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) v. Evropská Komise, musí orgány, které částky vrátily, vybrat až do výše částky stanovené v čl. 1 odst. 2.

Článek 3

Konečné vyrovnávací clo uložené článkem 1 se vybere i u dovozu evidovaného podle čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2022/1175 ze dne 7. července 2022, kterým se zavádí celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 4. května 2022 ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19, v souvislosti s prováděcím nařízením (EU) 2018/1579 a prováděcím nařízením (EU) 2018/1690.

Článek 4

Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2022/1175, které se zrušuje.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Nařízení Komise (EU) 2018/683 ze dne 4. května 2018, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 116, 7.5.2018, s. 8).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579 ze dne 18. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 263, 22.10.2018, s. 3).

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1).

4

(5)  Rozsudek Tribunálu (desátého rozšířeného senátu) ze dne 4. května 2022, China Rubber Industry Association (CRIA) a China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters (CCCMC) v. Evropská Komise, T-30/19 a T-72/19, EU:T:2022:226.

5

(6)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

6

(7)  Ve sporném nařízení doplňkový kód TARIC C333 označuje následující vyvážející výrobce:

7

| | Aeolus Tyre Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre Co., Ltd;

| | Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; |
| --- | --- |

Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd;

| | Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; |
| --- | --- |

Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd;

| | Pirelli Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Pirelli Tyre Co., Ltd.

| | Společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd byl přidělen nový doplňkový kód TARIC nařízením o celní evidenci uvedeným v 16. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

Společnosti Aeolus Tyre Co., Ltd byl přidělen nový doplňkový kód TARIC nařízením o celní evidenci uvedeným v 16. bodě odůvodnění.

(8)  Ve sporném nařízení je společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd přidělen doplňkový kód TARIC C999.

8

(9)  Ve sporném nařízení doplňkový kód TARIC C371 označuje následující vyvážející výrobce:

9

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd;

| | Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Společnosti Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je přidělen nový doplňkový kód TARIC pro účely celní evidence nařízením o celní evidenci uvedeným níže v 16. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

Společnosti Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd je přidělen nový doplňkový kód TARIC pro účely celní evidence nařízením o celní evidenci uvedeným níže v 16. bodě odůvodnění.

(10)  Spojené věci 97, 193, 99 a 215/86 Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise [1988] ECR 2181, body 27 a 28.

10

(11)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais v. Komise, Sb. rozh. 2011, EU:T:2011:209, bod 83.

11

(12)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

12

(13)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, Sb. rozh. 2018, ECLI:EU:C:2018:187, bod 79 a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 58.

13

(14)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, EU:T:2019:644, body 333 až 342.

14

(15)  
  Úř. věst. C 263, 8.7.2022, s. 15.

15

(16)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1175 ze dne 7. července 2022, kterým se zavádí celní evidence dovozu určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky v návaznosti na opětovné zahájení šetření za účelem vykonání rozsudků ze dne 4. května 2022 ve spojených věcech T-30/19 a T-72/19, v souvislosti s prováděcím nařízením (EU) 2018/1579 a prováděcím nařízením (EU) 2018/1690 (Úř. věst. L 183, 8.7.2022, s. 43).

16

(17)  Skupina GITI sestávala z těchto vyvážejících výrobců: GITI Tire (China) Investment Co., (Šanghaj); GITI Tire (Anhui) Company Ltd; (Che-fej); GITI Tire (Hualin) Co. Ltd., (Chua-lien); GITI Tire (Fujian) Company Ltd; GITI Tire (Yinchuan) Co., Ltd a vývozce ve spojení v Singapuru.

17

(18)  Skupina Hankook sestávala z těchto vyvážejících výrobců: Chongqing Hankook Tire Co., Ltd a Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

18

(19)  Aeolus/Pirelli sestávala z těchto vyvážejících výrobců: Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd a Pirelli Tyre Co., Ltd. Ve sporném nařízení bylo zjištěno, že všichni tito vyvážející výrobci jsou součástí skupiny China National Tire. Kromě toho byla společnost Pirelli Tyre Co., Ltd. považována za součást skupiny China National Tire, neboť byla ve spojení se společností China National Tire & Rubber Co. Ltd prostřednictvím podílu ve výši více než 5 % během období šetření, a to v souladu s čl. 127 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie.

19

(20)  Rozsudky ze dne 1. června 2022, Jindal Saw a Jindal Saw Italia v. Komise, T-440/20 a T-441/20, bod 156.

20

(21)  Viz obdobná argumentace v rozsudku ve věci Jindal Saw uvedeném výše v poznámce pod čarou č. 21 výše, bod 158.

21

(22)  Viz Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, věc C-256/16, rozsudek Soudního dvora ze dne 15. března 2018, a C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, věc C-612/16, rozsudek Soudního dvora (osmého senátu) ze dne 19. června 2019.

22

(23)  Viz rozsudek Tribunálu ze dne 13. prosince 2016 ve věci Printeous v. Komise, T-95/15.

23

(24)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 62.

24

(25)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 59.

25

(26)  Věc C-256/16, Deichmann SE v. Hauptzollamt Duisburg, bod 63 a citovaná judikatura.

26

(27)  Viz body 176, 192 a 201 až 207 rozsudku. Sporné nařízení zůstalo v platnosti pro další vyvážející výrobce, kteří ho nezpochybnili.

27

(28)  Viz rozsudky ze dne 1. června 2022, Jindal Saw a Jindal Saw Italia v. Komise, T-440/20 a T-441/20, bod 44 a ze dne 19. června 2019, C & J Clark International, C-612/16, nezveřejněné, EU:C:2019:508, bod 43 ze dne 3. prosince 2020, Changmao Biochemical Engineering v. Distillerie Bonollo a další, C-461/18 P, EU:C:2020:979, bod 97 a ze dne 9. června 2021, Roland v. Komise, T-132/18, nezveřejněné, EU:T:2021:329, bod 76.

28

(29)  Věc C-256/16, Deichmann, EU:C:2018:187, body 77 a 78, a věc C-612/16, C & J Clark International Ltd v. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, rozsudek ze dne 19. června 2019, bod 57.

29

(30)  Rozsudky ze dne 1. června 2022, Jindal Saw a Jindal Saw Italia v. Komise, T-440/20 a T-441/20.

30

(31)  V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 29. listopadu 2018, Bank Tejarat v. Rada, C-248/17 P, EU:C:2018:967, body 80 a 81 a citovaná judikatura.

31

(32)  Rozsudek T-441/20 uvedený v poznámce pod čarou č. 21, body 118–123.

32

(33)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 30, bod 83.

33

(34)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 31, bod 134.

34

(35)  K tomu viz rozsudky uvedené v poznámkách pod čarou č. 30 a 31.

35

(36)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 31, body 97 až 103.

36

(37)  Rozsudek uvedený výše v poznámce pod čarou č. 31, bod 104.

37

(38)  Věc C-415/96, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. s. I-6993, bod 31; věc C-458/98 P, Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc T-301/01, Alitalia v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci T-267/08 a T-279/08, Région Nord-Pas-de-Calais v. Komise, Sb. rozh. 2011, EU:T:2011:209, bod 83.

38

(39)  Viz obdobně C-507/21 P, Puma a další v. Komise, EU:C:2022:649, bod 87.

39

(40)  Viz Deichmann, bod 88.

40

(41)  Viz Région Nord-Pas-de-Calais v. Evropská komise, spojené věci T-267/08 a T-279/08, rozsudek Tribunálu ze dne 12. května 2011, bod 83.

41

(42)  Věc T-650/17, Jinan Meide Casting Co., Ltd, EU:T:2019:644, body 333 až 342.

42

(43)  polečnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd spolupracovala v antidumpingovém šetření, při antisubvenčním šetření nikoliv. Jedná se o jedinou společnost uvedenou v příloze II sporného nařízení, která byla dotčena zrušením sporného nařízení, ale ne zrušením nařízení (EU) 2018/1579. Sporné nařízení proto nebylo pro tuto společnost zrušeno, zrušeny byly pouze změny zavedené sporným nařízením v nařízení (EU) 2018/1579. Na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd se proto nadále vztahují cla uložená nařízením (EU) 2018/1579.

43

(44)  Tyto dvě společnosti nespolupracovaly v rámci antidumpingového ani antisubvenčního šetření. Proto se na ně vztahuje clo, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.

44

(45)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

45

(46)  Pro období od 13. listopadu 2018.

46

(47)  Pro období od 8. května 2018 do 12. listopadu 2018.

47

(48)  Společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd spolupracovala v antidumpingovém šetření, při antisubvenčním šetření nikoliv. Jedná se o jedinou společnost uvedenou v příloze II sporného nařízení, která byla dotčena zrušením sporného nařízení, ale ne zrušením nařízení (EU) 2018/1579. Sporné nařízení proto nebylo pro tuto společnost zrušeno, zrušeny byly pouze změny zavedené sporným nařízením v nařízení (EU) 2018/1579. Na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd se proto nadále vztahují cla uložená nařízením (EU) 2018/1579.

48

(49)  Společnosti Weifang Yuelong Rubber Co., Ltd a Hefei Wanli Tire Co., Ltd nespolupracovaly v antidumpingovém ani antisubvenčním šetření. Proto se na ně vztahuje clo, které platí pro „všechny ostatní společnosti“. V rámci stávajícího opětovného zahájení se toto clo vztahuje výhradně na tyto dvě společnosti.

49

(50)  Viz rozsudek Jindal Saw v. Evropská komise, T-440/20, EU:T:2022:318, body 134 a 135 a tam citovaný rozsudek.

50

(51)  Společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd spolupracovala v antidumpingovém šetření, při antisubvenčním šetření nikoliv. Jedná se o jedinou společnost uvedenou v příloze II sporného nařízení, která byla dotčena zrušením sporného nařízení, ale ne zrušením nařízení (EU) 2018/1579. Sporné nařízení proto nebylo pro tuto společnost zrušeno, zrušeny byly pouze změny zavedené sporným nařízením v nařízení (EU) 2018/1579. Na společnost Zhongce Rubber Group Co., Ltd se proto nadále vztahují cla uložená nařízením (EU) 2018/1579.

51

(52)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

52

(53)  Kód TARIC C333 zaniká a pro celou skupinu platí kód C877.

53

---

PŘÍLOHA

Společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření a podléhající tomuto opětovnému uložení:

| NÁZEV SPOLEČNOSTI | DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC |
| --- | --- |
| Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd | C338 |
| Triangle Tyre Co., Ltd | C375 |
| Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd | C366 |
| Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd | C347 |
| Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd | C345 |
| Guizhou Tyre Co., Ltd | C340 |
| Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd | C360 |
| Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd | C346 |
| Shandong Linglong Tyre Co., Ltd. | C363 |
| Shandong Jinyu Tire Co., Ltd | C362 |
| Sailun Group Co., Ltd | C351 |
| Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd | C353 |
| Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd | C377 |
| Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd | C358 |
| Jiangsu General Science Technology Co., Ltd | C341 |
| Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd | C878 (1) |
| Qingdao GRT Rubber Co., Ltd | C350 |

NÁZEV SPOLEČNOSTI

DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC

Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

C338

Triangle Tyre Co., Ltd

C375

Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

C366

Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

C347

Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

C345

Guizhou Tyre Co., Ltd

C340

Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

C360

Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

C346

Shandong Linglong Tyre Co., Ltd.

C363

Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

C362

Sailun Group Co., Ltd

C351

Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

C353

Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

C377

Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

C358

Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

C341

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

C878 (1)

Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

C350

---

(1)  Ve sporném nařízení doplňkový kód TARIC C371 označuje následující vyvážející výrobce:

| | Shanghai Huayi Group Corp. Ltd a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd. |
| --- | --- |

Shanghai Huayi Group Corp. Ltd a Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd.

| | Společnosti Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd byl přidělen nový doplňkový kód TARIC v nařízení o celní evidenci uvedeném v 16. bodě odůvodnění tohoto nařízení. |
| --- | --- |

Společnosti Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd byl přidělen nový doplňkový kód TARIC v nařízení o celní evidenci uvedeném v 16. bodě odůvodnění tohoto nařízení.

---

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/80

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/739

ze dne 4. dubna 2023,

kterým se stanoví mimořádná podpora pro odvětví obilovin a olejnatých semen v Bulharsku, Polsku a Rumunsku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 221 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ruská invaze na Ukrajinu dne 24. února 2022 ovlivňuje lodní dopravu v ukrajinských černomořských přístavech, do nichž se soustřeďovalo přibližně 90 % ukrajinského vývozu obilovin a olejnatých semen. Aby nebylo ohroženo celosvětové potravinové zabezpečení a aby se podpořili ukrajinští zemědělci, byly naléhavě zapotřebí náhradní logistické trasy a Unie přijala konkrétní opatření k usnadnění vývozu zemědělských produktů z Ukrajiny, jak je uvedeno ve sdělení Komise nazvaném „Akční plán pro trasy solidarity mezi EU a Ukrajinou, které mají usnadnit ukrajinský vývoz zemědělských produktů a dvoustranný obchod s EU („trasy solidarity mezi EU a Ukrajinou“)“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Ruská invaze na Ukrajinu dne 24. února 2022 ovlivňuje lodní dopravu v ukrajinských černomořských přístavech, do nichž se soustřeďovalo přibližně 90 % ukrajinského vývozu obilovin a olejnatých semen. Aby nebylo ohroženo celosvětové potravinové zabezpečení a aby se podpořili ukrajinští zemědělci, byly naléhavě zapotřebí náhradní logistické trasy a Unie přijala konkrétní opatření k usnadnění vývozu zemědělských produktů z Ukrajiny, jak je uvedeno ve sdělení Komise nazvaném „Akční plán pro trasy solidarity mezi EU a Ukrajinou, které mají usnadnit ukrajinský vývoz zemědělských produktů a dvoustranný obchod s EU („trasy solidarity mezi EU a Ukrajinou“)“ (2).

| (2) | Změny logistických tras se promítly do vyšších nákladů na dopravu ukrajinských obilovin a olejnatých semen na jejich tradiční trhy. To vedlo k přesunu vývozu na trh Unie. |
| --- | --- |

(2)

Změny logistických tras se promítly do vyšších nákladů na dopravu ukrajinských obilovin a olejnatých semen na jejich tradiční trhy. To vedlo k přesunu vývozu na trh Unie.

| (3) | Zvýšený dovoz obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny do členských států Unie v blízkosti Ukrajiny, kde byly vytvořeny hlavní koridory „tras solidarity mezi EU a Ukrajinou“, ovlivňuje místní zemědělce. V některých regionech Unie vzniká kvůli dodatečnému dovozu nadměrná nabídka, klesají místní ceny a logistické řetězce jsou zahlcené. |
| --- | --- |

(3)

Zvýšený dovoz obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny do členských států Unie v blízkosti Ukrajiny, kde byly vytvořeny hlavní koridory „tras solidarity mezi EU a Ukrajinou“, ovlivňuje místní zemědělce. V některých regionech Unie vzniká kvůli dodatečnému dovozu nadměrná nabídka, klesají místní ceny a logistické řetězce jsou zahlcené.

| (4) | Vzhledem k situaci v oblasti domácích dodávek a logistickým problémům v členských státech, které se nacházejí v blízkosti ukrajinských hranic, se za nejvíce postižené považují zemědělci v Bulharsku, Polsku a Rumunsku, zejména ti, kteří jsou nejblíže hranici nebo tranzitnímu uzlu. Pokles místních cen obilovin a olejnatých semen ovlivňuje hospodářskou životaschopnost těchto zemědělců a může ovlivnit jejich rozhodování, pokud jde o výsadbu. Tato situace pravděpodobně způsobí rychlé zhoršení produkce v dotčených oblastech, jakož i obtíže při provádění „tras solidarity mezi EU a Ukrajinou“. Uvedená situace představuje konkrétní problém ve smyslu článku 221 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tento konkrétní problém v omezeném počtu regionů v některých členských státech Unie nelze řešit opatřeními podle článku 219 či 220 uvedeného nařízení, neboť není specificky spojen se stávajícím narušením trhu nebo s konkrétní hrozbou takového narušení a ani není spojen s opatřeními, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, či ztrátou důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin. Kromě toho, aby se zabránilo rychlému zhoršení produkce obilovin a olejnatých semen, vyžaduje situace naléhavý zásah, jako je přijetí mimořádných opatření podle článku 221 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k situaci v oblasti domácích dodávek a logistickým problémům v členských státech, které se nacházejí v blízkosti ukrajinských hranic, se za nejvíce postižené považují zemědělci v Bulharsku, Polsku a Rumunsku, zejména ti, kteří jsou nejblíže hranici nebo tranzitnímu uzlu. Pokles místních cen obilovin a olejnatých semen ovlivňuje hospodářskou životaschopnost těchto zemědělců a může ovlivnit jejich rozhodování, pokud jde o výsadbu. Tato situace pravděpodobně způsobí rychlé zhoršení produkce v dotčených oblastech, jakož i obtíže při provádění „tras solidarity mezi EU a Ukrajinou“. Uvedená situace představuje konkrétní problém ve smyslu článku 221 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tento konkrétní problém v omezeném počtu regionů v některých členských státech Unie nelze řešit opatřeními podle článku 219 či 220 uvedeného nařízení, neboť není specificky spojen se stávajícím narušením trhu nebo s konkrétní hrozbou takového narušení a ani není spojen s opatřeními, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat, či ztrátou důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin. Kromě toho, aby se zabránilo rychlému zhoršení produkce obilovin a olejnatých semen, vyžaduje situace naléhavý zásah, jako je přijetí mimořádných opatření podle článku 221 uvedeného nařízení.

| (5) | Je proto vhodné poskytnout po nezbytně nutnou dobu Bulharsku, Polsku a Rumunsku finanční grant na podporu zemědělců postižených zvýšeným dovozem obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny. Částka, kterou má každý z těchto členských států k dispozici, by měla být stanovena s ohledem na potenciální ztrátu hodnoty produkce vybraných plodin a na zemědělce v postižených regionech. |
| --- | --- |

(5)

Je proto vhodné poskytnout po nezbytně nutnou dobu Bulharsku, Polsku a Rumunsku finanční grant na podporu zemědělců postižených zvýšeným dovozem obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny. Částka, kterou má každý z těchto členských států k dispozici, by měla být stanovena s ohledem na potenciální ztrátu hodnoty produkce vybraných plodin a na zemědělce v postižených regionech.

| (6) | Bulharsko, Polsko a Rumunsko by měly podporu rozdělit co nejúčinnějším způsobem na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, která zohledňují rozsah obtíží, jimž čelí zemědělci pěstující obiloviny a olejnatá semena v postižených oblastech, a která zároveň zajišťují, že tito zemědělci budou konečnými příjemci podpory, a zabraňují jakémukoliv narušení trhu a hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(6)

Bulharsko, Polsko a Rumunsko by měly podporu rozdělit co nejúčinnějším způsobem na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, která zohledňují rozsah obtíží, jimž čelí zemědělci pěstující obiloviny a olejnatá semena v postižených oblastech, a která zároveň zajišťují, že tito zemědělci budou konečnými příjemci podpory, a zabraňují jakémukoliv narušení trhu a hospodářské soutěže.

| (7) | Částka přidělená Bulharsku, Polsku a Rumunsku by kompenzovala pouze část skutečné ztráty, kterou zemědělci v postižených regionech utrpěli, proto by mělo být těmto členským státům umožněno poskytnout těmto producentům dodatečnou vnitrostátní podporu za podmínek a ve lhůtě stanovené tímto nařízením. |
| --- | --- |

(7)

Částka přidělená Bulharsku, Polsku a Rumunsku by kompenzovala pouze část skutečné ztráty, kterou zemědělci v postižených regionech utrpěli, proto by mělo být těmto členským státům umožněno poskytnout těmto producentům dodatečnou vnitrostátní podporu za podmínek a ve lhůtě stanovené tímto nařízením.

| (8) | Bulharsko, Polsko a Rumunsko by měli mát možnost sloučit podporu s dalšími podporami financovanými z Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, aby ji mohli flexibilně rozdělovat tak, jak je to za daných okolností třeba k vyřešení obtíží zemědělců. |
| --- | --- |

(8)

Bulharsko, Polsko a Rumunsko by měli mát možnost sloučit podporu s dalšími podporami financovanými z Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, aby ji mohli flexibilně rozdělovat tak, jak je to za daných okolností třeba k vyřešení obtíží zemědělců.

| (9) | Jelikož se pomoc Unie stanoví v eurech, je pro účely jednotného a souběžného provedení nezbytné stanovit datum pro přepočet částky přidělené členským státům, které nepřijaly euro, jak je tomu v případě Bulharska, Polska a Rumunska, na jejich národní měnu. Vzhledem k tomu, že toto nařízení nestanoví lhůtu pro podání žádostí o podporu, je vhodné pro účely čl. 30 odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (3) považovat datum vstupu tohoto nařízení v platnost za rozhodnou skutečnost pro směnný kurz, pokud jde o částky stanovené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Jelikož se pomoc Unie stanoví v eurech, je pro účely jednotného a souběžného provedení nezbytné stanovit datum pro přepočet částky přidělené členským státům, které nepřijaly euro, jak je tomu v případě Bulharska, Polska a Rumunska, na jejich národní měnu. Vzhledem k tomu, že toto nařízení nestanoví lhůtu pro podání žádostí o podporu, je vhodné pro účely čl. 30 odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 (3) považovat datum vstupu tohoto nařízení v platnost za rozhodnou skutečnost pro směnný kurz, pokud jde o částky stanovené v tomto nařízení.

| (10) | Z rozpočtových důvodů by Unie měla financovat výdaje vzniklé Bulharsku, Polsku a Rumunsku pouze tehdy, pokud jsou tyto výdaje uskutečněny do určitého data způsobilosti. |
| --- | --- |

(10)

Z rozpočtových důvodů by Unie měla financovat výdaje vzniklé Bulharsku, Polsku a Rumunsku pouze tehdy, pokud jsou tyto výdaje uskutečněny do určitého data způsobilosti.

| (11) | Podpora na toto mimořádné opatření by měla být vyplacena do 30. září 2023. Protože po 30. září 2023 se nemají uskutečnit žádné platby, čl. 5 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 by se neměl uplatňovat. |
| --- | --- |

(11)

Podpora na toto mimořádné opatření by měla být vyplacena do 30. září 2023. Protože po 30. září 2023 se nemají uskutečnit žádné platby, čl. 5 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 by se neměl uplatňovat.

| (12) | Aby mohla Unie sledovat účinnost tohoto mimořádného opatření, měly by Bulharsko, Polsko a Rumunsko sdělovat Komisi podrobné informace o jeho provádění. |
| --- | --- |

(12)

Aby mohla Unie sledovat účinnost tohoto mimořádného opatření, měly by Bulharsko, Polsko a Rumunsko sdělovat Komisi podrobné informace o jeho provádění.

| (13) | Aby bylo zajištěno, že zemědělci obdrží podporu co nejdříve, mělo by být Bulharsku, Polsku a Rumunsku umožněno provést toto nařízení neprodleně. Toto nařízení by tudíž mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(13)

Aby bylo zajištěno, že zemědělci obdrží podporu co nejdříve, mělo by být Bulharsku, Polsku a Rumunsku umožněno provést toto nařízení neprodleně. Toto nařízení by tudíž mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (14) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(14)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Bulharsku, Polsku a Rumunsku je k dispozici podpora Unie v celkové výši 56 300 000 EUR na poskytnutí mimořádné podpory zemědělcům, kteří produkují obiloviny a olejnatá semena uvedená v příloze, za podmínek stanovených v tomto nařízení.

2.   Bulharsko, Polsko a Rumunsko použijí částky uvedené v článku 2 na opatření, jejichž cílem je kompenzovat zemědělcům hospodářské ztráty způsobené zvýšeným dovozem obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny v postižených regionech.

3.   Opatření se přijímají na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, která zohledňují hospodářské ztráty vzniklé dotčeným zemědělcům a zajišťují, aby výsledné platby nevedly k narušení trhu nebo hospodářské soutěže.

4.   Výdaje Bulharska, Polska a Rumunska v souvislosti s platbami za opatření uvedená v odstavci 2 jsou způsobilé pro podporu Unie pouze v případě, že tyto platby budou provedeny do 30. září 2023.

5.   Pro účely čl. 30 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz ve vztahu k částkám uvedeným v čl. 2 odst. 1 datum vstupu tohoto nařízení v platnost.

6.   Opatření podle tohoto nařízení lze kumulovat s dalšími podporami financovanými z Evropského zemědělského záručního fondu a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova.

Článek 2

1.   Výdaje Unie v souladu s článkem 1 nepřesáhnou celkovou částku:

| a) | 16 750 000 EUR v případě Bulharska, |
| --- | --- |

a)

16 750 000 EUR v případě Bulharska,

| b) | 29 500 000 EUR v případě Polska, |
| --- | --- |

b)

29 500 000 EUR v případě Polska,

| c) | 10 050 000 EUR v případě Rumunska. |
| --- | --- |

c)

10 050 000 EUR v případě Rumunska.

2.   Bulharsko, Polsko a Rumunsko mohou na opatření přijatá podle článku 1 poskytnout dodatečnou podporu až do maximální výše 100 % příslušné částky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, a to na základě objektivních a nediskriminačních kritérií a za předpokladu, že výsledné platby nezpůsobí narušení trhu nebo hospodářské soutěže.

3.   Bulharsko, Polsko a Rumunsko vyplatí dodatečnou podporu uvedenou v odstavci 2 do 30. září 2023.

Článek 3

1.   Neprodleně a nejpozději do 30. června 2023 oznámí Bulharsko, Polsko a Rumunsko Komisi:

| a) | popis opatření, která mají být přijata; |
| --- | --- |

a)

popis opatření, která mají být přijata;

| b) | kritéria použitá ke stanovení metod udělování podpory a zdůvodnění rozdělení podpory mezi zemědělce; |
| --- | --- |

b)

kritéria použitá ke stanovení metod udělování podpory a zdůvodnění rozdělení podpory mezi zemědělce;

| c) | zamýšlený dopad opatření s cílem kompenzovat zemědělcům hospodářské ztráty způsobené dovozem obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny; |
| --- | --- |

c)

zamýšlený dopad opatření s cílem kompenzovat zemědělcům hospodářské ztráty způsobené dovozem obilovin a olejnatých semen z Ukrajiny;

| d) | opatření přijatá s cílem ověřit, zda bylo zamýšleného účinku dosaženo; |
| --- | --- |

d)

opatření přijatá s cílem ověřit, zda bylo zamýšleného účinku dosaženo;

| e) | opatření přijatá s cílem zamezit narušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

e)

opatření přijatá s cílem zamezit narušení hospodářské soutěže;

| f) | prognózu úhrad výdajů Unie rozdělených podle měsíců do 30. září 2023; |
| --- | --- |

f)

prognózu úhrad výdajů Unie rozdělených podle měsíců do 30. září 2023;

| g) | výši dodatečné podpory udělené podle čl. 2 odst. 2. |
| --- | --- |

g)

výši dodatečné podpory udělené podle čl. 2 odst. 2.

2.   Nejpozději dne 15. května 2024 oznámí Bulharsko, Polsko a Rumunsko Komisi celkové částky vyplacené za jednotlivá opatření, případně roztříděné podle podpory Unie a dodatečné vnitrostátní podpory, počet a druh příjemců a hodnocení účinnosti opatření.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  COM(2022) 217 final. (Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akční plán pro trasy solidarity mezi EU a Ukrajinou, které mají usnadnit ukrajinský vývoz zemědělských produktů a dvoustranný obchod s EU.

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/127 ze dne 7. prosince 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 o pravidla týkající se platebních agentur a dalších subjektů, finančního řízení, schválení účetní závěrky, jistot a použití eura (Úř. věst. L 20, 31.1.2022, s. 95).

3

---

PŘÍLOHA

Seznam produktů uvedených v čl. 1 odst. 1

| Kód KN | Popis |
| --- | --- |
| 1001 | Pšenice a sourež |
| 1002 | Žito |
| 1003 | Ječmen |
| 1004 | Oves |
| 1005 | Kukuřice |
| 1008 60 | Tritikale |
| – | Směsi produktů kódů KN 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 a 1008 60 |
| 1205 | Semena řepky nebo řepky olejky, též drcená |
| 1206 | Slunečnicová semena, též drcená |

Kód KN

Popis

1001

Pšenice a sourež

1002

Žito

1003

Ječmen

1004

Oves

1005

Kukuřice

1008 60

Tritikale

–

Směsi produktů kódů KN 1001 , 1002 , 1003 , 1004 , 1005 a 1008 60

1205

Semena řepky nebo řepky olejky, též drcená

1206

Slunečnicová semena, též drcená

---

ROZHODNUTÍ

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/85

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/740

ze dne 4. dubna 2023

o harmonizovaných normách pro hračky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 10 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES (2) se předpokládá, že hračky, které jsou v souladu s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly odkazy zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s požadavky, jichž se týkají tyto normy nebo jejich části, stanovenými v článku 10 směrnice 2009/48/ES a v příloze II uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES (2) se předpokládá, že hračky, které jsou v souladu s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly odkazy zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou ve shodě s požadavky, jichž se týkají tyto normy nebo jejich části, stanovenými v článku 10 směrnice 2009/48/ES a v příloze II uvedené směrnice.

| (2) | Směrnice 2009/48/ES stanoví v části III přílohy II zvláštní požadavky s cílem zajistit, aby nehrozilo žádné riziko nepříznivých účinků na lidské zdraví v důsledku expozice chemickým látkám nebo směsím, ze kterých hračky sestávají nebo které obsahují. Kromě toho je v čl. 10 odst. 2 obsažen obecný požadavek na bezpečnost. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 2009/48/ES stanoví v části III přílohy II zvláštní požadavky s cílem zajistit, aby nehrozilo žádné riziko nepříznivých účinků na lidské zdraví v důsledku expozice chemickým látkám nebo směsím, ze kterých hračky sestávají nebo které obsahují. Kromě toho je v čl. 10 odst. 2 obsažen obecný požadavek na bezpečnost.

| (3) | Dopisem M/445 (3) ze dne 9. července 2009 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) o vypracování nových a revizi stávajících harmonizovaných norem na podporu směrnice 2009/48/ES. Uvedená žádost byla nahrazena novou žádostí uvedenou v prováděcím rozhodnutí Komise C(2022)7410 (4), které mimo jiné požadovalo revizi normy EN 71-13 „Bezpečnost hraček – Část 13: Stolní hry podněcující čichové vjemy, kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy“. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem M/445 (3) ze dne 9. července 2009 požádala Komise Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a Evropský výbor pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) o vypracování nových a revizi stávajících harmonizovaných norem na podporu směrnice 2009/48/ES. Uvedená žádost byla nahrazena novou žádostí uvedenou v prováděcím rozhodnutí Komise C(2022)7410 (4), které mimo jiné požadovalo revizi normy EN 71-13 „Bezpečnost hraček – Část 13: Stolní hry podněcující čichové vjemy, kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy“.

| (4) | Výbor CEN revidoval harmonizovanou normu EN 71–13:2021 „Bezpečnost hraček – Část 13: Stolní hry podněcující čichové vjemy, kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy“, na niž byl zveřejněn odkaz prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2021/1992 (5). To vedlo k přijetí harmonizované normy EN 71-13:2021+A1:2022. |
| --- | --- |

(4)

Výbor CEN revidoval harmonizovanou normu EN 71–13:2021 „Bezpečnost hraček – Část 13: Stolní hry podněcující čichové vjemy, kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy“, na niž byl zveřejněn odkaz prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2021/1992 (5). To vedlo k přijetí harmonizované normy EN 71-13:2021+A1:2022.

| (5) | Specifikace harmonizované normy EN 71-13:2021+A1:2022 jsou jasněji navázány na požadavky směrnice 2009/48/ES. Tato nová verze normy EN 71-13:2021 konkrétně uvádí danou normu do souladu se směrnicí 2009/48/ES ve znění směrnic Komise (EU) 2020/2088 (6) a (EU) 2020/2089 (7). Byly revidovány tabulky 1 a 2 normy a do normy byla vložena další tabulka 3, aby se zohlednily změny seznamů alergenních vonných látek ve směrnici 2009/48/ES zavedené směrnicemi (EU) 2020/2088 a (EU) 2020/2089. Tabulka 3 normy obsahuje alergenní vonné látky, které mají být v souladu se směrnicí 2009/48/ES uvedeny na hračce, na připevněném štítku, na obalu nebo v přiloženém letáku. Norma EN 71-13:2021+A1:2022 obsahuje specifikaci, že kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy nesmějí být používány dětmi mladšími 36 měsíců. Tato specifikace jasně odráží požadavek stanovený v části III bodě 12 druhém pododstavci přílohy II směrnice 2009/48/ES. |
| --- | --- |

(5)

Specifikace harmonizované normy EN 71-13:2021+A1:2022 jsou jasněji navázány na požadavky směrnice 2009/48/ES. Tato nová verze normy EN 71-13:2021 konkrétně uvádí danou normu do souladu se směrnicí 2009/48/ES ve znění směrnic Komise (EU) 2020/2088 (6) a (EU) 2020/2089 (7). Byly revidovány tabulky 1 a 2 normy a do normy byla vložena další tabulka 3, aby se zohlednily změny seznamů alergenních vonných látek ve směrnici 2009/48/ES zavedené směrnicemi (EU) 2020/2088 a (EU) 2020/2089. Tabulka 3 normy obsahuje alergenní vonné látky, které mají být v souladu se směrnicí 2009/48/ES uvedeny na hračce, na připevněném štítku, na obalu nebo v přiloženém letáku. Norma EN 71-13:2021+A1:2022 obsahuje specifikaci, že kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy nesmějí být používány dětmi mladšími 36 měsíců. Tato specifikace jasně odráží požadavek stanovený v části III bodě 12 druhém pododstavci přílohy II směrnice 2009/48/ES.

| (6) | Komise společně s výborem CEN posoudila, zda harmonizovaná norma EN 71-13:2021+A1:2022, vypracovaná výborem CEN, vyhovuje žádosti M/445 ze dne 9. července 2009. Komise rovněž posoudila soulad s novou žádostí uvedenou v prováděcím rozhodnutí C(2022)7410. Harmonizovaná norma je v souladu s požadavky, na které se má vztahovat a které jsou stanoveny ve směrnici 2009/48/ES. Je proto vhodné zveřejnit odkaz na uvedenou normu v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

Komise společně s výborem CEN posoudila, zda harmonizovaná norma EN 71-13:2021+A1:2022, vypracovaná výborem CEN, vyhovuje žádosti M/445 ze dne 9. července 2009. Komise rovněž posoudila soulad s novou žádostí uvedenou v prováděcím rozhodnutí C(2022)7410. Harmonizovaná norma je v souladu s požadavky, na které se má vztahovat a které jsou stanoveny ve směrnici 2009/48/ES. Je proto vhodné zveřejnit odkaz na uvedenou normu v Úředním věstníku Evropské unie.

| (7) | Harmonizovaná norma EN 71-13:2021+A1:2022 nahrazuje harmonizovanou normu EN 71-13:2021. Je proto nutné zrušit odkazy na uvedenou normu v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(7)

Harmonizovaná norma EN 71-13:2021+A1:2022 nahrazuje harmonizovanou normu EN 71-13:2021. Je proto nutné zrušit odkazy na uvedenou normu v Úředním věstníku Evropské unie.

| (8) | V zájmu přehlednosti, racionality a zjednodušení by měl být v jednom aktu zveřejněn úplný seznam odkazů na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2009/48/ES a splňující požadavky, na které se mají vztahovat. Odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2009/48/ES jsou v současnosti zveřejněny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2021/1992. Je proto nezbytné nahradit prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1992 novým rozhodnutím. |
| --- | --- |

(8)

V zájmu přehlednosti, racionality a zjednodušení by měl být v jednom aktu zveřejněn úplný seznam odkazů na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2009/48/ES a splňující požadavky, na které se mají vztahovat. Odkazy na harmonizované normy vypracované na podporu směrnice 2009/48/ES jsou v současnosti zveřejněny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2021/1992. Je proto nezbytné nahradit prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1992 novým rozhodnutím.

| (9) | Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění, |
| --- | --- |

(9)

Soulad s harmonizovanou normou zakládá předpoklad shody s odpovídajícími základními požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie ode dne zveřejnění odkazu na takovou normu v Úředním věstníku Evropské unie. Toto rozhodnutí by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odkazy na harmonizované normy pro hračky vypracované na podporu směrnice 2009/48/ES uvedené v příloze tohoto rozhodnutí se zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 2

Prováděcí rozhodnutí (EU) 2021/1992 se zrušuje.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 4. dubna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009 o bezpečnosti hraček (Úř. věst. L 170, 30.6.2009, s. 1).

2

(3)  M/445 ze dne 9. července 2009 o mandátu pro vypracování normy uděleném výborům CEN a CENELEC v rámci směrnice 2009/48/ES, kterou byla revidována směrnice 88/378/EHS o bezpečnosti hraček.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise C(2022) 7410 ze dne 24. října 2022 týkající se žádosti o normalizaci předložené Evropskému výboru pro normalizaci a Evropskému výboru pro normalizaci v elektrotechnice, pokud jde o hračky, na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES.

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1992 ze dne 15. listopadu 2021 o harmonizovaných normách pro hračky vypracovaných na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES (Úř. věst. L 405, 16.11.2021, s. 14).

5

(6)  Směrnice Komise (EU) 2020/2088 ze dne 11. prosince 2020, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES, pokud jde o označování alergenních vonných látek v hračkách (Úř. věst. L 423, 15.12.2020, s. 53).

6

(7)  Směrnice Komise (EU) 2020/2089 ze dne 11. prosince 2020, kterou se mění příloha II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES, pokud jde o zákaz alergenních vonných látek v hračkách (Úř. věst. L 423, 15.12.2020, s. 58).

7

---

PŘÍLOHA

| Č. | Odkaz na normu |
| --- | --- |
| 1. | EN 71-1:2014+A1:2018
  Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti |
| 2. | EN 71-2:2020
  Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost |
| 3. | EN 71-3:2019+A1:2021
  Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků |
| 4. | EN 71-4:2020
  Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti |
| 5. | EN 71-5:2015
  Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy |
| 6. | EN 71-7:2014+A3:2020
  Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení |
| 7. | EN 71-8:2018
  Bezpečnost hraček – Část 8: Hračky pro pohybovou aktivitu určené pro domácí použití |
| 8. | EN 71-12:2016
  Bezpečnost hraček – Část 12: N-nitrosaminy a N-nitrosovatelné látky
  Informativní poznámka: Limitní hodnoty v písmenu a) tabulky 2 bodu 4.2 normy „EN 71-12:2016 Bezpečnost hraček – Část 12: N-nitrosaminy a N-nitrosovatelné látky“ jsou nižší než limitní hodnoty, které musí být dodrženy podle bodu 8 části III přílohy II směrnice 2009/48/ES. Jedná se zejména o tyto hodnoty: |
| Látka | Norma EN 71-12:2016 | Směrnice 2009/48/ES |
| N-nitrosaminy | 0,01  mg/kg | 0,05  mg/kg |
| N-nitrosovatelné látky | 0,1  mg/kg | 1  mg/kg |
| 9. | EN 71-13:2021+A1:2022
  Bezpečnost hraček – Část 13: Stolní hry podněcující čichové vjemy, kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy |
| 10. | EN 71-14:2018
  Bezpečnost hraček – Část 14: Trampolíny pro domácí použití |
| 11. | EN IEC 62115:2020
  Elektrické hračky – Bezpečnost
  EN IEC 62115:2020/A11:2020 |

Č.

Odkaz na normu

1.

EN 71-1:2014+A1:2018

Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti

2.

EN 71-2:2020

Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost

3.

EN 71-3:2019+A1:2021

Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků

4.

EN 71-4:2020

Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti

5.

EN 71-5:2015

Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy

6.

EN 71-7:2014+A3:2020

Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení

7.

EN 71-8:2018

Bezpečnost hraček – Část 8: Hračky pro pohybovou aktivitu určené pro domácí použití

8.

EN 71-12:2016

Bezpečnost hraček – Část 12: N-nitrosaminy a N-nitrosovatelné látky

Informativní poznámka: Limitní hodnoty v písmenu a) tabulky 2 bodu 4.2 normy „EN 71-12:2016 Bezpečnost hraček – Část 12: N-nitrosaminy a N-nitrosovatelné látky“ jsou nižší než limitní hodnoty, které musí být dodrženy podle bodu 8 části III přílohy II směrnice 2009/48/ES. Jedná se zejména o tyto hodnoty:

Látka

Norma EN 71-12:2016

Směrnice 2009/48/ES

N-nitrosaminy

0,01  mg/kg

0,05  mg/kg

N-nitrosovatelné látky

0,1  mg/kg

1  mg/kg

9.

EN 71-13:2021+A1:2022

Bezpečnost hraček – Část 13: Stolní hry podněcující čichové vjemy, kosmetické soupravy a hry podněcující chuťové vjemy

10.

EN 71-14:2018

Bezpečnost hraček – Část 14: Trampolíny pro domácí použití

11.

EN IEC 62115:2020

Elektrické hračky – Bezpečnost

EN IEC 62115:2020/A11:2020

---

Opravy

| 5.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 96/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 96/89

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2023/334 ze dne 2. února 2023, kterým se mění přílohy II a V nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005, pokud jde o maximální limity reziduí pro klothianidin a thiamethoxam v některých produktech a na jejich povrchu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 47 ze dne 15. února 2023
  )

Strana 31, 8. bod odůvodnění, poznámka pod čarou 19:

místo:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y PESCA de Paraguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. Prosinec 2019.“,

má být:

„Ministerio de Ganadería, Agricultura y Pesca de Uruguay. Resolución No 503/019 DGSA Modificación de etiquetas para los Productos Fitosanitarios a base de los ingredientes activos Clotianidina, Imidacloprid, Tiametoxan y Clorpirifos. Prosinec 2019.“

---