# Službeni list L 127/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 127 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.12. svibnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 127

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.12. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/934 оd 11. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/935 оd 11. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi društvo Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 58 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/934 оd 11. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/935 оd 11. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi društvo Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

58

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 12.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 127/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/934

оd 11. svibnja 2023.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2. i članak 11. stavak 3.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Prethodni i tekući ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni i tekući ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „predmetna zemlja”) izvorno su uvedene Uredbom (EU) br. 1105/2010 (2) („početne mjere”). |
| --- | --- |

(1)

Antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „predmetna zemlja”) izvorno su uvedene Uredbom (EU) br. 1105/2010 (2) („početne mjere”).

2

| (2) | Uvedene početne mjere bile su u obliku pristojbe ad valorem i kretale su se od 5,1 % do 9,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Uvedene početne mjere bile su u obliku pristojbe ad valorem i kretale su se od 5,1 % do 9,8 %.

ad valorem

| (3) | Početne mjere primjenjivale su se na sav uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine, osim uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvode kineski proizvođači izvoznici Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. („Hailide”) i Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. („Huachun”). Za ta društva nije uvedena stopa pristojbe (Uredba (EU) br. 1105/2010) jer nije utvrđen damping. |
| --- | --- |

(3)

Početne mjere primjenjivale su se na sav uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine, osim uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvode kineski proizvođači izvoznici Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. („Hailide”) i Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. („Huachun”). Za ta društva nije uvedena stopa pristojbe (Uredba (EU) br. 1105/2010) jer nije utvrđen damping.

| (4) | Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (3) („osnovna uredba”) Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/325 (4), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1159 (5), zadržala početne mjere. U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere za govedinu i rižu (6) („Izvješće Žalbenog tijela WTO-a”), društva Hailide i Huachun nisu ispitana u navedenoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(4)

Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (3) („osnovna uredba”) Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/325 (4), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1159 (5), zadržala početne mjere. U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere za govedinu i rižu (6) („Izvješće Žalbenog tijela WTO-a”), društva Hailide i Huachun nisu ispitana u navedenoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera.

3

4

5

6

| (5) | Komisija je 30. lipnja 2022. pokrenula i ispitni postupak na temelju članka 5. osnovne uredbe koji se odnosi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju društvo Hailide proizvodi i izvozi u Uniju („usporedni ispitni postupak na temelju članka 5.”) (7). Uvoz od društva Hailide nije predmet ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera ni ispitnog postupka privremene revizije. Drugi proizvođač izvoznik, Huachun, za kojeg u ispitnom postupku koji je doveo do uvođenja početnih antidampinških mjera isto nije određena nikakva pristojba, prestao je postojati 2021. Stoga se društvo Huachun više ne smatra proizvođačem izvoznikom pređe velike čvrstoće od poliestera. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 30. lipnja 2022. pokrenula i ispitni postupak na temelju članka 5. osnovne uredbe koji se odnosi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju društvo Hailide proizvodi i izvozi u Uniju („usporedni ispitni postupak na temelju članka 5.”) (7). Uvoz od društva Hailide nije predmet ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera ni ispitnog postupka privremene revizije. Drugi proizvođač izvoznik, Huachun, za kojeg u ispitnom postupku koji je doveo do uvođenja početnih antidampinških mjera isto nije određena nikakva pristojba, prestao je postojati 2021. Stoga se društvo Huachun više ne smatra proizvođačem izvoznikom pređe velike čvrstoće od poliestera.

7

1.2   Zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

Zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

| (6) | Nakon objave Obavijesti o skorom isteku (8) antidampinških mjera na snazi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine Komisiji je 24. studenoga 2021. podnesen zahtjev za reviziju na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe („revizija zbog predstojećeg isteka mjera”). |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave Obavijesti o skorom isteku (8) antidampinških mjera na snazi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine Komisiji je 24. studenoga 2021. podnesen zahtjev za reviziju na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe („revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

8

| (7) | Osim toga, 1. travnja 2022. podnesen je zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe („djelomična privremena revizija”). Opseg zahtjeva bio je ograničen na damping. Stoga se analiza štete u ovoj Uredbi odnosi isključivo na reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(7)

Osim toga, 1. travnja 2022. podnesen je zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe („djelomična privremena revizija”). Opseg zahtjeva bio je ograničen na damping. Stoga se analiza štete u ovoj Uredbi odnosi isključivo na reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

| (8) | Oba je zahtjeva podnijelo Europsko udruženje za umjetna vlakana CIRFS („CIRFS” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime industrije Unije koja proizvodi pređu velike čvrstoće od poliestera u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Oba je zahtjeva podnijelo Europsko udruženje za umjetna vlakana CIRFS („CIRFS” ili „podnositelj zahtjeva”) u ime industrije Unije koja proizvodi pređu velike čvrstoće od poliestera u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe.

| (9) | Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka štete za industriju Unije.

| (10) | Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju temeljio se na dostatnim dokazima koje je dostavio podnositelj zahtjeva o tome da su se okolnosti povezane s dampingom, a na temelju kojih su postojeće mjere uvedene, promijenile te da su te promjene trajne. |
| --- | --- |

(10)

Zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju temeljio se na dostatnim dokazima koje je dostavio podnositelj zahtjeva o tome da su se okolnosti povezane s dampingom, a na temelju kojih su postojeće mjere uvedene, promijenile te da su te promjene trajne.

1.3   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

| (11) | Nakon savjetovanja s Odborom osnovanim člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe, Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. i privremene revizije na temelju članka 11. stavka 3. osnovne uredbe te je 23. veljače 2022. odnosno 30. lipnja 2022. u Službenom listu Europske unije (9) objavila obavijesti o pokretanju tih revizija. |
| --- | --- |

(11)

Nakon savjetovanja s Odborom osnovanim člankom 15. stavkom 1. osnovne uredbe, Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. i privremene revizije na temelju članka 11. stavka 3. osnovne uredbe te je 23. veljače 2022. odnosno 30. lipnja 2022. u Službenom listu Europske unije (9) objavila obavijesti o pokretanju tih revizija.

Službenom listu Europske unije

9

| (12) | Udruženje korisnika dostavilo je primjedbe na pokretanje obaju postupka te je istaknulo važnost stabilnosti opskrbe za korisnike. Osim toga, tvrdilo je da su europski proizvođači povećali svoj izvoz pređe velike čvrstoće od poliestera u Kinu te da ne mogu istodobno tvrditi da su oštećeni zbog uvoza iz Kine. Udruženje korisnika ujedno tvrdi da šteta nanesena europskim proizvođačima nije dokazana. Komisija je analizirala sve tvrdnje o interesu Unije u odjeljku 3.10. u nastavku. Opća tvrdnja da u zahtjevu za reviziju nije dokazana šteta nanesena industriji Unije nije potkrijepljena i stoga je odbačena. |
| --- | --- |

(12)

Udruženje korisnika dostavilo je primjedbe na pokretanje obaju postupka te je istaknulo važnost stabilnosti opskrbe za korisnike. Osim toga, tvrdilo je da su europski proizvođači povećali svoj izvoz pređe velike čvrstoće od poliestera u Kinu te da ne mogu istodobno tvrditi da su oštećeni zbog uvoza iz Kine. Udruženje korisnika ujedno tvrdi da šteta nanesena europskim proizvođačima nije dokazana. Komisija je analizirala sve tvrdnje o interesu Unije u odjeljku 3.10. u nastavku. Opća tvrdnja da u zahtjevu za reviziju nije dokazana šteta nanesena industriji Unije nije potkrijepljena i stoga je odbačena.

| (13) | Komisija je odlučila u ovom pravnom aktu iznijeti zaključke o dvama odvojenim ispitnim postupcima tako da (redoslijedom pokretanja ispitnih postupaka) prvo prikaže ocjenu u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera, a potom nalaze iz ispitnog postupka djelomične privremene revizije. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je odlučila u ovom pravnom aktu iznijeti zaključke o dvama odvojenim ispitnim postupcima tako da (redoslijedom pokretanja ispitnih postupaka) prvo prikaže ocjenu u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera, a potom nalaze iz ispitnog postupka djelomične privremene revizije.

1.4   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje u ispitnim postupcima revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje u ispitnim postupcima revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

| (14) | Ispitnim postupkom o dampingu i vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). |
| --- | --- |

(14)

Ispitnim postupkom o dampingu i vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”).

| (15) | Ispitivanjem kretanja relevantni za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(15)

Ispitivanjem kretanja relevantni za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1   Proizvod iz postupka revizije u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

Proizvod iz postupka revizije u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera i djelomične privremene revizije

| (16) | Proizvod koji je predmet revizija jest pređa velike čvrstoće od poliestera, nepripremljena u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilamente finoće manje od 67 deciteksa (isključujući konac za šivanje i višenitnu (strukanu) ili kabliranu pređu sa „Z”-uvojima, namijenjenu proizvodnji konca za šivanje, spremnu za bojenje i doradu, labavo namotanu na plastičnu šuplju cijev), trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 5402 20 00 (oznaka TARIC 5402200010) („proizvod iz postupka revizije”). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe, ne dovodeći u pitanje naknadnu izmjenu razvrstavanja u carinsku tarifu. |
| --- | --- |

(16)

Proizvod koji je predmet revizija jest pređa velike čvrstoće od poliestera, nepripremljena u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilamente finoće manje od 67 deciteksa (isključujući konac za šivanje i višenitnu (strukanu) ili kabliranu pređu sa „Z”-uvojima, namijenjenu proizvodnji konca za šivanje, spremnu za bojenje i doradu, labavo namotanu na plastičnu šuplju cijev), trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 5402 20 00 (oznaka TARIC 5402200010) („proizvod iz postupka revizije”). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe, ne dovodeći u pitanje naknadnu izmjenu razvrstavanja u carinsku tarifu.

| (17) | Pređa velike čvrstoće od poliestera ima niz različitih primjena kao što su pojačanje guma, široki materijali, sigurnosni pojasevi, zračni jastuci, užad, mreže i brojne industrijske primjene. |
| --- | --- |

(17)

Pređa velike čvrstoće od poliestera ima niz različitih primjena kao što su pojačanje guma, široki materijali, sigurnosni pojasevi, zračni jastuci, užad, mreže i brojne industrijske primjene.

2.2   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (18) | Proizvod na koji se odnosi ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera i ispitni postupak djelomične privremene revizije je proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz Kine. |
| --- | --- |

(18)

Proizvod na koji se odnosi ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera i ispitni postupak djelomične privremene revizije je proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz Kine.

2.3   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (19) | Ispitni su postupci pokazali da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(19)

Ispitni su postupci pokazali da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kine, i |
| --- | --- |

—

proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kine, i

| — | proizvod iz postupka revizije koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod iz postupka revizije koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (20) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   ISPITNI POSTUPAK REVIZIJE ZBOG PREDSTOJEĆEG ISTEKA MJERA

ISPITNI POSTUPAK REVIZIJE ZBOG PREDSTOJEĆEG ISTEKA MJERA

3.1   Zainteresirane strane i odabir uzorka

Zainteresirane strane i odabir uzorka

| (21) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače u Uniji, proizvođače u Kini, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i kineska tijela te ih je pozvala na sudjelovanje u ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, poznate proizvođače u Uniji, proizvođače u Kini, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i kineska tijela te ih je pozvala na sudjelovanje u ispitnom postupku.

| (22) | Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(22)

Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (23) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

3.1.1   
  Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (24) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje, uzimajući pri tome u obzir zemljopisni položaj proizvođača. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 50 % procijenjene ukupne proizvodnje u EU-u i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u EU-u. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe na privremeni uzorak, koji je potvrđen kao konačni uzorak. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje, uzimajući pri tome u obzir zemljopisni položaj proizvođača. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 50 % procijenjene ukupne proizvodnje u EU-u i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u EU-u. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe na privremeni uzorak, koji je potvrđen kao konačni uzorak. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

3.1.2   
  Odabir uzorka proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika

Odabir uzorka proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika

| (25) | Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine i nepovezanih uvoznika iz Unije, od tih se strana zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Kine pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. Nije se javio nijedan proizvođač izvoznik. Jedan nepovezani uvoznik javio se kao zainteresirana strana, ali nije dostavio zatražene informacije za odabir uzorka. Stoga odabir uzorka nije bio potreban ni za proizvođače izvoznike ni za nepovezane uvoznike. Budući da kineski proizvođači nisu surađivali, nalazi povezani s uvozom iz Kine u pogledu revizije zbog predstojećeg isteka mjera utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine i nepovezanih uvoznika iz Unije, od tih se strana zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Kine pri Uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako takvi postoje, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. Nije se javio nijedan proizvođač izvoznik. Jedan nepovezani uvoznik javio se kao zainteresirana strana, ali nije dostavio zatražene informacije za odabir uzorka. Stoga odabir uzorka nije bio potreban ni za proizvođače izvoznike ni za nepovezane uvoznike. Budući da kineski proizvođači nisu surađivali, nalazi povezani s uvozom iz Kine u pogledu revizije zbog predstojećeg isteka mjera utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

3.2   
  Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (26) | Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (27) | Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku i korisnicima. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku i korisnicima. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka.

| (28) | Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od tri proizvođača iz Unije iz uzorka i dva korisnika. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od tri proizvođača iz Unije iz uzorka i dva korisnika.

| (29) | Posjeti radi provjere za potrebe ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | Proizvođači iz Unije






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francuska |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Posjeti radi provjere za potrebe ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francuska

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Njemačka |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Njemačka

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španjolska |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španjolska

| | Korisnici






  — | Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Španjolska |
| --- | --- | --- |

Korisnici

—

Industrias Ponsa S.A., Manresa, Barcelona, Španjolska

| — | AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Njemačka. |
| --- | --- |

—

AMOHR Technische Textilien GmbH, Wuppertal, Njemačka.

3.3   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (30) | Komisija je 20. veljače 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je strankama dano razdoblje u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je 20. veljače 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je strankama dano razdoblje u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (31) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno strankama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno strankama koje su ga zatražile.

3.4   Damping

Damping

3.4.1   
  Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (32) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera nije surađivao nijedan izvoznik/proizvođač. Komisija je stoga obavijestila kinesku vladu da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o Kini. |
| --- | --- |

(32)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 25., u ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera nije surađivao nijedan izvoznik/proizvođač. Komisija je stoga obavijestila kinesku vladu da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o Kini.

| (33) | Slijedom toga, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima. |
| --- | --- |

(33)

Slijedom toga, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi u pogledu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili su se na raspoloživim podacima.

3.4.2   
  Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

| (34) | Dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera upućivali su na postojanje znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je stoga smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera upućivali su na postojanje znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je stoga smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

| (35) | Kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, Komisija je pozvala sve proizvođače izvoznike u predmetnoj zemlji da dostave podatke o ulaznim elementima upotrijebljenima za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera. U kontekstu ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera nisu dostavljeni relevantni podaci. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, Komisija je pozvala sve proizvođače izvoznike u predmetnoj zemlji da dostave podatke o ulaznim elementima upotrijebljenima za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera. U kontekstu ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera nisu dostavljeni relevantni podaci.

| (36) | Komisija je usto pozvala sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave odgovarajuće Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je usto pozvala sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave odgovarajuće Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

Službenom listu Europske unije

| (37) | Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da bi, na temelju informacija dostupnih u toj fazi, Turska mogla biti odgovarajuća reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da bi, na temelju informacija dostupnih u toj fazi, Turska mogla biti odgovarajuća reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (38) | Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

| (39) | Komisija je 19. srpnja 2022. objavila prvu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („prva bilješka”), kojom je zainteresirane strane obavijestila o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je 19. srpnja 2022. objavila prvu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („prva bilješka”), kojom je zainteresirane strane obavijestila o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti.

| (40) | U prvoj je bilješci Komisija dostavila preliminarni popis svih poznatih čimbenika proizvodnje kao što su sirovine, radna snaga i energija koji se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Osim toga, Komisija je utvrdila da su Turska, Brazil i Tajland moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je svim zainteresiranim stranama dala priliku da dostave primjedbe. Primila je primjedbe podnositelja zahtjeva u prilog odabira Turske kao reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(40)

U prvoj je bilješci Komisija dostavila preliminarni popis svih poznatih čimbenika proizvodnje kao što su sirovine, radna snaga i energija koji se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Osim toga, Komisija je utvrdila da su Turska, Brazil i Tajland moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je svim zainteresiranim stranama dala priliku da dostave primjedbe. Primila je primjedbe podnositelja zahtjeva u prilog odabira Turske kao reprezentativne zemlje.

| (41) | Nakon analize primljenih primjedbi i informacija, Komisija je zaključila da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja koja će poslužiti kao izvor nenarušenih cijena i troškova za određivanje uobičajene vrijednosti. Osnovni razlozi za taj odabir detaljnije su opisani u odjeljku 3.4.4.2. u nastavku. |
| --- | --- |

(41)

Nakon analize primljenih primjedbi i informacija, Komisija je zaključila da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja koja će poslužiti kao izvor nenarušenih cijena i troškova za određivanje uobičajene vrijednosti. Osnovni razlozi za taj odabir detaljnije su opisani u odjeljku 3.4.4.2. u nastavku.

3.4.3   
  Primjena članka 18. osnovne uredbe

Primjena članka 18. osnovne uredbe

| (42) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe.

3.4.4   
  Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (43) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(43)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (44) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi [...] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(44)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi [...] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (45) | Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(45)

Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

3.4.4.1   Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

3.4.4.1.1   Uvod

Uvod

| (46) | Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisano je: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:






  — | na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice, |
| --- | --- | --- |

(46)

Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisano je: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

—

na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

| — | prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove, |
| --- | --- |

—

prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

| — | javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta, |
| --- | --- |

—

javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

| — | nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu, |
| --- | --- |

—

nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

| — | poremećaji u području troškova plaća, |
| --- | --- |

—

poremećaji u području troškova plaća,

| — | pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.” |
| --- | --- |

—

pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

| (47) | Budući da popis iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elementa s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. |
| --- | --- |

(47)

Budući da popis iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elementa s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

| (48) | U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.” |
| --- | --- |

(48)

U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

| (49) | Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o Kini (dalje u tekstu „Izvješće”) (10), iz kojeg je vidljivo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer sektorima čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(49)

Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o Kini (dalje u tekstu „Izvješće”) (10), iz kojeg je vidljivo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer sektorima čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka.

10

| (50) | Točnije, u zahtjevu za privremenu reviziju tvrdilo se da su čimbenici proizvodnje, uključujući glavne sirovine i energiju za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera, znatno narušeni. U zahtjevu se upućuje na Izvješće i u njemu utvrđene poremećaje u kemijskom sektoru, uključujući industriju monoetilen glikola („MEG”) i pročišćene tereftalne kiseline („PTA”). Nadalje, u zahtjevu se, s obzirom na Izvješće, upućuje na postojeće poremećaje troškova energije. U zahtjevu je navedeno i da kineska tijela podupiru provedbu povlaštenih fiskalnih i financijskih politika za kemijsku industriju, među ostalim u skladu s Mišljenjem o 13. petogodišnjoj smjernici za industriju kemijskih vlakana. U zahtjevu se spominje i uplitanje države u tržište rada i prava korištenja zemljišta. |
| --- | --- |

(50)

Točnije, u zahtjevu za privremenu reviziju tvrdilo se da su čimbenici proizvodnje, uključujući glavne sirovine i energiju za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera, znatno narušeni. U zahtjevu se upućuje na Izvješće i u njemu utvrđene poremećaje u kemijskom sektoru, uključujući industriju monoetilen glikola („MEG”) i pročišćene tereftalne kiseline („PTA”). Nadalje, u zahtjevu se, s obzirom na Izvješće, upućuje na postojeće poremećaje troškova energije. U zahtjevu je navedeno i da kineska tijela podupiru provedbu povlaštenih fiskalnih i financijskih politika za kemijsku industriju, među ostalim u skladu s Mišljenjem o 13. petogodišnjoj smjernici za industriju kemijskih vlakana. U zahtjevu se spominje i uplitanje države u tržište rada i prava korištenja zemljišta.

| (51) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta ili im proturječila, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(51)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta ili im proturječila, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

| (52) | Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. U toj su analizi ispitane znatne državne intervencije u gospodarstvu Kine općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u Kini. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. U toj su analizi ispitane znatne državne intervencije u gospodarstvu Kine općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u Kini.

3.4.4.1.2   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Kini

Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Kini

| (53) | Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (11). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (12). |
| --- | --- |

(53)

Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (11). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (12).

11

12

| (54) | Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (13). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta. |
| --- | --- |

(54)

Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (13). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

13

| (55) | Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (14). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja. |
| --- | --- |

(55)

Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (14). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

14

| (56) | Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi i dalje sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.4.4.1.5. u nastavku) (15). |
| --- | --- |

(56)

Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi i dalje sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.4.4.1.5. u nastavku) (15).

15

| (57) | Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.4.4.1.8. u nastavku) (16). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (17). |
| --- | --- |

(57)

Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.4.4.1.8. u nastavku) (16). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (17).

16

17

| (58) | Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (18). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (19). |
| --- | --- |

(58)

Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (18). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (19).

18

19

| (59) | Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (20). |
| --- | --- |

(59)

Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (20).

20

3.4.4.1.3   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

| (60) | Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u Kini. |
| --- | --- |

(60)

Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u Kini.

| (61) | Iako se u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera stupanj državnog vlasništva ne čini znatnim, kineska vlada i dalje ima udio u znatnom broju proizvođača, kao što je udio veći od 12 % u grupi Unifull (21). Nadalje, poduzeća se obvezuju surađivati s vladinim tijelima kako bi poboljšala svoje poslovne izglede, kao što se primjerice može vidjeti iz godišnjeg izvješća društva Zhejiang Unifull Industrial Fibre za 2021. (22), u kojem je navedeno: „Društvo će nastaviti jačati suradnju i razmjenu informacija s vanjskim dionicima kao što su lokalne vlasti na svim razinama, vanjske financijske institucije, kupci i dobavljači kako bi se postiglo rješenje koje svima odgovara u interesu vanjskih dionika i dioničara.” Osim toga, s obzirom na to da su intervencije KPK-a u donošenju operativnih odluka postale norma i u privatnim društvima (23), pri čemu je KPK preuzeo vodstvo u gotovo svim aspektima gospodarstva te zemlje, utjecaj države putem struktura KPK-a u društvima zapravo dovodi do toga da su gospodarski subjekti pod kontrolom i političkim nadzorom vlade, s obzirom na to u kojoj su mjeri strukture države i partije srasle u Kini. |
| --- | --- |

(61)

Iako se u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera stupanj državnog vlasništva ne čini znatnim, kineska vlada i dalje ima udio u znatnom broju proizvođača, kao što je udio veći od 12 % u grupi Unifull (21). Nadalje, poduzeća se obvezuju surađivati s vladinim tijelima kako bi poboljšala svoje poslovne izglede, kao što se primjerice može vidjeti iz godišnjeg izvješća društva Zhejiang Unifull Industrial Fibre za 2021. (22), u kojem je navedeno: „Društvo će nastaviti jačati suradnju i razmjenu informacija s vanjskim dionicima kao što su lokalne vlasti na svim razinama, vanjske financijske institucije, kupci i dobavljači kako bi se postiglo rješenje koje svima odgovara u interesu vanjskih dionika i dioničara.” Osim toga, s obzirom na to da su intervencije KPK-a u donošenju operativnih odluka postale norma i u privatnim društvima (23), pri čemu je KPK preuzeo vodstvo u gotovo svim aspektima gospodarstva te zemlje, utjecaj države putem struktura KPK-a u društvima zapravo dovodi do toga da su gospodarski subjekti pod kontrolom i političkim nadzorom vlade, s obzirom na to u kojoj su mjeri strukture države i partije srasle u Kini.

21

22

23

| (62) | To je očito i na razini Kineskog udruženja za kemijska vlakana („CCFA”) (24), sektorskog industrijskog udruženja, čiji je član primjerice društvo Guxiandao, a glavni direktor tog društva potpredsjednik je tog udruženja. U skladu s člankom 2. Statuta CCFA-a, svrha je te organizacije, među ostalim, „provedba državne industrijske politike”. Člankom 3. potvrđuje se podređenost CCFA-a KPK-u jer propisuje da se „to udruženje pridržava općeg vodstva Komunističke partije Kine, osniva organizacije Komunističke partije Kine, razvija partijske aktivnosti i osigurava uvjete potrebne za aktivnosti partijskih organizacija u skladu s odredbama Ustava Komunističke partije Kine”. |
| --- | --- |

(62)

To je očito i na razini Kineskog udruženja za kemijska vlakana („CCFA”) (24), sektorskog industrijskog udruženja, čiji je član primjerice društvo Guxiandao, a glavni direktor tog društva potpredsjednik je tog udruženja. U skladu s člankom 2. Statuta CCFA-a, svrha je te organizacije, među ostalim, „provedba državne industrijske politike”. Člankom 3. potvrđuje se podređenost CCFA-a KPK-u jer propisuje da se „to udruženje pridržava općeg vodstva Komunističke partije Kine, osniva organizacije Komunističke partije Kine, razvija partijske aktivnosti i osigurava uvjete potrebne za aktivnosti partijskih organizacija u skladu s odredbama Ustava Komunističke partije Kine”.

24

| (63) | Stoga čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u tom sektoru politički se nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno i u odjeljku 3.4.4.1.5. u nastavku. |
| --- | --- |

(63)

Stoga čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u tom sektoru politički se nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno i u odjeljku 3.4.4.1.5. u nastavku.

3.4.4.1.4   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

| (64) | Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu i s pomoću drugih alata, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (25), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s kineskim zakonodavstvom o trgovačkim društvima organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (26)), a društvo mora omogućiti potrebne uvjete za rad partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK pojačava svoje zahtjeve za kontrolu poslovnih odluka u društvima kao stvar političkog načela (27), uključujući vršenje pritiska na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (28). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (29). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera i dobavljače njihovih ulaznih elemenata. |
| --- | --- |

(64)

Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu i s pomoću drugih alata, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (25), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s kineskim zakonodavstvom o trgovačkim društvima organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (26)), a društvo mora omogućiti potrebne uvjete za rad partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK pojačava svoje zahtjeve za kontrolu poslovnih odluka u društvima kao stvar političkog načela (27), uključujući vršenje pritiska na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (28). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (29). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

25

26

27

28

29

| (65) | Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” („Smjernice”) (30), kojim je dodatno proširena uloga partijskih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava i nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (31). |
| --- | --- |

(65)

Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” („Smjernice”) (30), kojim je dodatno proširena uloga partijskih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava i nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (31).

30

31

| (66) | Ispitnim postupkom potvrđeno je da su u sektoru kemijskih vlakana česta preklapanja rukovodećih položaja i članstva u KPK-u/partijskih funkcija. Na primjer, glavni direktor grupe Unifull istodobno obnaša dužnost tajnika ogranka Partije (32), dok izvršni direktor društva Guxiandao obnaša i dužnost tajnika partijskog komiteta (33). |
| --- | --- |

(66)

Ispitnim postupkom potvrđeno je da su u sektoru kemijskih vlakana česta preklapanja rukovodećih položaja i članstva u KPK-u/partijskih funkcija. Na primjer, glavni direktor grupe Unifull istodobno obnaša dužnost tajnika ogranka Partije (32), dok izvršni direktor društva Guxiandao obnaša i dužnost tajnika partijskog komiteta (33).

32

33

| (67) | Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.4.4.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (34). Stoga prisutnost države u društvima, u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove. |
| --- | --- |

(67)

Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.4.4.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (34). Stoga prisutnost države u društvima, u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

34

3.4.4.1.5   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

| (68) | Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (35). |
| --- | --- |

(68)

Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (35).

35

| (69) | Kineska vlada industriju kemijskih vlakana smatra ključnom industrijom. To je vidljivo iz Smjernica za visokokvalitetni razvoj industrije kemijskih vlakana iz 2022. („Smjernice”) koje je izdalo Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme Ministarstva industrije i informacijskih tehnologija (36), prema kojima je „industrija kemijskih vlakana ključan stup stabilnog razvoja i kontinuiranih inovacija u lancu tekstilne industrije, koja ima međunarodnu konkurentsku prednost, i važan dio industrije novih materijala”. U članku I.2. Smjernica izričito se izražava namjera kineske vlade da odredi zemljopisnu i korporativnu strukturu sektora, kao i osnovne proizvodne parametre (37). Vladina intervencija može biti u obliku premještanja proizvodnih pogona („provedba strategije regionalnog razvoja, pod pretpostavkom poštovanja industrijske politike, energetske politike, politike zaštite okoliša i drugih politika, poticanje vodećih poduzeća da izgrade integrirane temelje za cijeli industrijski lanac tekstila od kemijskih vlakana u Guangxiju, Guizhouu, Xinjiangu i drugim središnjim i zapadnim regijama te stvaranje učinkovitih i suradničkih sustava lanca opskrbe sa susjednim zemljama i regijama”), spajanja usmjerenih na stvaranje industrijskih predvodnika („poticanje poduzeća na optimizaciju raspodjele čimbenika proizvodnje spajanjem i reorganizacijom te ubrzavanje restrukturiranja poslovnih procesa i tehnološke nadogradnje. Potpora vodećim poduzećima u prikupljanju visokokvalitetnih resursa kao što su tehnologija, robne marke, kanali i talenti”), određivanja poduzeća kao prihvatljivih za posebnu potporu putem namjenskih vladinih programa („promicanje integracije i razvoja velikih, srednjih i malih poduzeća, podržavanje specijaliziranih i posebnih novih „malih divovskih” poduzeća i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici”) itd. (38) |
| --- | --- |

(69)

Kineska vlada industriju kemijskih vlakana smatra ključnom industrijom. To je vidljivo iz Smjernica za visokokvalitetni razvoj industrije kemijskih vlakana iz 2022. („Smjernice”) koje je izdalo Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme Ministarstva industrije i informacijskih tehnologija (36), prema kojima je „industrija kemijskih vlakana ključan stup stabilnog razvoja i kontinuiranih inovacija u lancu tekstilne industrije, koja ima međunarodnu konkurentsku prednost, i važan dio industrije novih materijala”. U članku I.2. Smjernica izričito se izražava namjera kineske vlade da odredi zemljopisnu i korporativnu strukturu sektora, kao i osnovne proizvodne parametre (37). Vladina intervencija može biti u obliku premještanja proizvodnih pogona („provedba strategije regionalnog razvoja, pod pretpostavkom poštovanja industrijske politike, energetske politike, politike zaštite okoliša i drugih politika, poticanje vodećih poduzeća da izgrade integrirane temelje za cijeli industrijski lanac tekstila od kemijskih vlakana u Guangxiju, Guizhouu, Xinjiangu i drugim središnjim i zapadnim regijama te stvaranje učinkovitih i suradničkih sustava lanca opskrbe sa susjednim zemljama i regijama”), spajanja usmjerenih na stvaranje industrijskih predvodnika („poticanje poduzeća na optimizaciju raspodjele čimbenika proizvodnje spajanjem i reorganizacijom te ubrzavanje restrukturiranja poslovnih procesa i tehnološke nadogradnje. Potpora vodećim poduzećima u prikupljanju visokokvalitetnih resursa kao što su tehnologija, robne marke, kanali i talenti”), određivanja poduzeća kao prihvatljivih za posebnu potporu putem namjenskih vladinih programa („promicanje integracije i razvoja velikih, srednjih i malih poduzeća, podržavanje specijaliziranih i posebnih novih „malih divovskih” poduzeća i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici”) itd. (38)

36

37

38

| (70) | Strategija nacionalne vlade potvrđena je u brojnim planskim dokumentima usredotočenima na industriju kemijskih vlakana koji su izdani na pokrajinskoj i općinskoj razini. |
| --- | --- |

(70)

Strategija nacionalne vlade potvrđena je u brojnim planskim dokumentima usredotočenima na industriju kemijskih vlakana koji su izdani na pokrajinskoj i općinskoj razini.

| (71) | Dobri su primjeri pokrajine Zhejiang, Jiangsu, Fujian i Shandong te općina Chongqing. |
| --- | --- |

(71)

Dobri su primjeri pokrajine Zhejiang, Jiangsu, Fujian i Shandong te općina Chongqing.

| (72) | 14. petogodišnji plan za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije pokrajine Jiangsu (39) sadržava detaljne odredbe o razvojnim ciljevima za širok raspon podsektora u kemijskom sektoru (40), ali i odražava prethodno navedene politike iz Smjernica o industrijskoj strukturi: | „Konsolidacijom resursa ubrzati izgradnju niza velikih poduzeća i grupa poduzeća s vodećim ulogama, povećati razinu industrijske koncentracije i osnovati niz poduzeća svjetske klase i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici (41).[...] |
| --- | --- | --- |

(72)

14. petogodišnji plan za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije pokrajine Jiangsu (39) sadržava detaljne odredbe o razvojnim ciljevima za širok raspon podsektora u kemijskom sektoru (40), ali i odražava prethodno navedene politike iz Smjernica o industrijskoj strukturi:

39

40

„Konsolidacijom resursa ubrzati izgradnju niza velikih poduzeća i grupa poduzeća s vodećim ulogama, povećati razinu industrijske koncentracije i osnovati niz poduzeća svjetske klase i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici (41).[...]

41

| | Organizacija kemijske industrije u pokrajini u skladu je sa zahtjevima nacionalnog i pokrajinskog sustava industrijskog planiranja i planova raspodjele, s kemijskim parkovima kao važnim nositeljima razvoja koji su ujedno presudni kao predvodnici razvoja kemijske industrije u svakom okrugu i gradu. Usmjerenost na industrijski razvoj u skladu je sa zahtjevima odgovarajućih industrijskih politika države i pokrajine Jiangsu, uspostavlja razvojni koncept pod vodstvom poticanih industrija i provodi nadogradnju tradicionalnih kemijskih industrija, kao i koordinirani razvoj industrija u novim područjima
   (42).” |
| --- | --- |

Organizacija kemijske industrije u pokrajini u skladu je sa zahtjevima nacionalnog i pokrajinskog sustava industrijskog planiranja i planova raspodjele, s kemijskim parkovima kao važnim nositeljima razvoja koji su ujedno presudni kao predvodnici razvoja kemijske industrije u svakom okrugu i gradu. Usmjerenost na industrijski razvoj u skladu je sa zahtjevima odgovarajućih industrijskih politika države i pokrajine Jiangsu, uspostavlja razvojni koncept pod vodstvom poticanih industrija i provodi nadogradnju tradicionalnih kemijskih industrija, kao i koordinirani razvoj industrija u novim područjima
   (42).”

Organizacija kemijske industrije u pokrajini u skladu je sa zahtjevima nacionalnog i pokrajinskog sustava industrijskog planiranja i planova raspodjele, s kemijskim parkovima kao važnim nositeljima razvoja koji su ujedno presudni kao predvodnici razvoja kemijske industrije u svakom okrugu i gradu. Usmjerenost na industrijski razvoj u skladu je sa zahtjevima odgovarajućih industrijskih politika države i pokrajine Jiangsu, uspostavlja razvojni koncept pod vodstvom poticanih industrija i provodi nadogradnju tradicionalnih kemijskih industrija, kao i koordinirani razvoj industrija u novim područjima

42

kao i zemljopisnu raspodjelu proizvodnje:

| | „
  Općeniti plan rasporeda temelji se na cijeloj pokrajini, u skladu sa značajkama razvoja industrije svakog grada, naglašava prednosti razvoja industrije, dodatno poboljšava razinu razvoja karakterističnih industrija i širi industrije koje zadovoljavaju potrebe regionalnog razvoja, uzimajući u obzir relevantne industrije i lokalne tržišne uvjete svakog grada, osigurava diferencirani razvoj kemijske industrije u svakom gradu pokrajine i stvara sveobuhvatan industrijski sustav u kojem svaki grad ima komplementarne prednosti.
  ”
   (43) |
| --- | --- |

„
  Općeniti plan rasporeda temelji se na cijeloj pokrajini, u skladu sa značajkama razvoja industrije svakog grada, naglašava prednosti razvoja industrije, dodatno poboljšava razinu razvoja karakterističnih industrija i širi industrije koje zadovoljavaju potrebe regionalnog razvoja, uzimajući u obzir relevantne industrije i lokalne tržišne uvjete svakog grada, osigurava diferencirani razvoj kemijske industrije u svakom gradu pokrajine i stvara sveobuhvatan industrijski sustav u kojem svaki grad ima komplementarne prednosti.
  ”
   (43)

Općeniti plan rasporeda temelji se na cijeloj pokrajini, u skladu sa značajkama razvoja industrije svakog grada, naglašava prednosti razvoja industrije, dodatno poboljšava razinu razvoja karakterističnih industrija i širi industrije koje zadovoljavaju potrebe regionalnog razvoja, uzimajući u obzir relevantne industrije i lokalne tržišne uvjete svakog grada, osigurava diferencirani razvoj kemijske industrije u svakom gradu pokrajine i stvara sveobuhvatan industrijski sustav u kojem svaki grad ima komplementarne prednosti.

43

| (73) | Slično tome, Posebni plan za razvoj strateških industrija u nastajanju u pokrajini Fujian tijekom 14. petogodišnjeg plana (44) sadržava obvezu pokrajinskih tijela da podupiru sektor kemijskih vlakana i usmjeravaju njegov razvoj: | „Ubrzati razvoj novih tekstilnih tkanina i pojačati istraživanje i razvoj funkcionalnih diferenciranih vlakana, mješavina vlakana visokih performansi, visokokvalitetnih pređa velike gustoće i tkanina od njih, novih kompozitnih vlakana aktiviranih toplinom (ES vlakna) za sanitarne namjene i metalnih vlakana visokih performansi (45). [...] |
| --- | --- | --- |

(73)

Slično tome, Posebni plan za razvoj strateških industrija u nastajanju u pokrajini Fujian tijekom 14. petogodišnjeg plana (44) sadržava obvezu pokrajinskih tijela da podupiru sektor kemijskih vlakana i usmjeravaju njegov razvoj:

44

„Ubrzati razvoj novih tekstilnih tkanina i pojačati istraživanje i razvoj funkcionalnih diferenciranih vlakana, mješavina vlakana visokih performansi, visokokvalitetnih pređa velike gustoće i tkanina od njih, novih kompozitnih vlakana aktiviranih toplinom (ES vlakna) za sanitarne namjene i metalnih vlakana visokih performansi (45). [...]

45

| | Podupirati izgradnju industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Fuzhouu (membranski materijali, napredni tekstili, metalni materijali visokih performansi, kompozitni materijali visokih performansi itd.), industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Xiamenu [...], industrijskog klastera za nove funkcionalne materijale u Putianu (nova kemijska vlakna i funkcionalni tekstilni materijali itd.) i klastera biomedicinske industrije u Xiamenu [...].” |
| --- | --- |

Podupirati izgradnju industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Fuzhouu (membranski materijali, napredni tekstili, metalni materijali visokih performansi, kompozitni materijali visokih performansi itd.), industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Xiamenu [...], industrijskog klastera za nove funkcionalne materijale u Putianu (nova kemijska vlakna i funkcionalni tekstilni materijali itd.) i klastera biomedicinske industrije u Xiamenu [...].”

Podupirati izgradnju industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Fuzhouu (membranski materijali, napredni tekstili, metalni materijali visokih performansi, kompozitni materijali visokih performansi itd.), industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Xiamenu [...], industrijskog klastera za nove funkcionalne materijale u Putianu (nova kemijska vlakna i funkcionalni tekstilni materijali itd.) i klastera biomedicinske industrije u Xiamenu [...].”

| (74) | Uplitanje tijela pokrajine Fujian u razvoj sektora kemijskih vlakana dodatno je vidljivo u 14. petogodišnjem planu pokrajine o razvoju visokokvalitetne proizvodne industrije u kojem se dionicima daju sljedeće upute: | „
  Promicati izgradnju projekta industrijske pređe od poliestera Baihong i razviti posebne materijale od kemijskih vlakana koji se upotrebljavaju u automobilskom sektoru, pomorskom sektoru, vojnoj opremi, zdravstvu i drugim područjima. Ubrzati istraživanje najsuvremenije tehnologije vlakana, usredotočiti se na nova otkrića u ključnim tehnologijama vlakana kao što su nanovlakna, inteligentna i biomedicinska vlakna te nastojati postići velike pomake u području visokokvalitetnih vlakana kao što su ugljična vlakna, aramidna vlakna, polifenilenski sulfid i polietilen ultravisoke molekularne mase.
  ”
   (46) |
| --- | --- | --- |

(74)

Uplitanje tijela pokrajine Fujian u razvoj sektora kemijskih vlakana dodatno je vidljivo u 14. petogodišnjem planu pokrajine o razvoju visokokvalitetne proizvodne industrije u kojem se dionicima daju sljedeće upute:

„
  Promicati izgradnju projekta industrijske pređe od poliestera Baihong i razviti posebne materijale od kemijskih vlakana koji se upotrebljavaju u automobilskom sektoru, pomorskom sektoru, vojnoj opremi, zdravstvu i drugim područjima. Ubrzati istraživanje najsuvremenije tehnologije vlakana, usredotočiti se na nova otkrića u ključnim tehnologijama vlakana kao što su nanovlakna, inteligentna i biomedicinska vlakna te nastojati postići velike pomake u području visokokvalitetnih vlakana kao što su ugljična vlakna, aramidna vlakna, polifenilenski sulfid i polietilen ultravisoke molekularne mase.
  ”
   (46)

Promicati izgradnju projekta industrijske pređe od poliestera Baihong i razviti posebne materijale od kemijskih vlakana koji se upotrebljavaju u automobilskom sektoru, pomorskom sektoru, vojnoj opremi, zdravstvu i drugim područjima. Ubrzati istraživanje najsuvremenije tehnologije vlakana, usredotočiti se na nova otkrića u ključnim tehnologijama vlakana kao što su nanovlakna, inteligentna i biomedicinska vlakna te nastojati postići velike pomake u području visokokvalitetnih vlakana kao što su ugljična vlakna, aramidna vlakna, polifenilenski sulfid i polietilen ultravisoke molekularne mase.

46

| (75) | Osim toga, u 14. petogodišnjem planu za razvoj kemijske industrije pokrajine Shandong (47) naglašava se potreba da se „usredotoči na razvoj poliolefina i sintetskih smola na bazi etilena kao proizvoda za krajnju uporabu, propilena-polipropilena, ostale tehničke plastike i modificiranih materijala, sintetičkih i gumenih materijala od butena i ugljikovodika s molekulama od četiri ugljikova atoma (C4), poliuretanskih krajnjih proizvoda visokih performansi od izocijanata i toluena, novih materijala, tekstilnih i tehničkih materijala izrađenih od najlona, benzena i poliamida, PX-PTA poliestera i šest drugih važnih industrijskih lanaca” (48), sa sličnim tekstom prisutnim i u 14. petogodišnjem planu za razvoj industrije novih materijala pokrajine Zhejiang (49): „U području naprednih osnovnih materijala provesti niz projekata digitalne i zelene transformacije i projekata proširenja proizvodnje visokokvalitetnih i rijetkih proizvoda; u područjima ključnih strateških materijala kao što su napredni poluvodički materijali, novi materijali za zaslone, biomedicinski materijali, vlakna visokih performansi i kompozitni materijali, provesti niz projekata industrijalizacije i proširenja primjene” (50) ili 14. petogodišnjem planu za visokokvalitetni razvoj proizvodne industrije općine Chongqing (51): „Upotrijebiti baze sirovina za poticanje relevantnih poduzeća na istraživanje, razvoj i proizvodnju funkcionalnih vlakana PVA (polivinil alkohola) visokih performansi, diferenciranog spandeksa, posebnih poliesterskih vlakana, poliamidnih vlakana, PU (poliuretanskih) mikrovlakana i drugih proizvoda.” (52) |
| --- | --- |

(75)

Osim toga, u 14. petogodišnjem planu za razvoj kemijske industrije pokrajine Shandong (47) naglašava se potreba da se „usredotoči na razvoj poliolefina i sintetskih smola na bazi etilena kao proizvoda za krajnju uporabu, propilena-polipropilena, ostale tehničke plastike i modificiranih materijala, sintetičkih i gumenih materijala od butena i ugljikovodika s molekulama od četiri ugljikova atoma (C4), poliuretanskih krajnjih proizvoda visokih performansi od izocijanata i toluena, novih materijala, tekstilnih i tehničkih materijala izrađenih od najlona, benzena i poliamida, PX-PTA poliestera i šest drugih važnih industrijskih lanaca” (48), sa sličnim tekstom prisutnim i u 14. petogodišnjem planu za razvoj industrije novih materijala pokrajine Zhejiang (49): „U području naprednih osnovnih materijala provesti niz projekata digitalne i zelene transformacije i projekata proširenja proizvodnje visokokvalitetnih i rijetkih proizvoda; u područjima ključnih strateških materijala kao što su napredni poluvodički materijali, novi materijali za zaslone, biomedicinski materijali, vlakna visokih performansi i kompozitni materijali, provesti niz projekata industrijalizacije i proširenja primjene” (50) ili 14. petogodišnjem planu za visokokvalitetni razvoj proizvodne industrije općine Chongqing (51): „Upotrijebiti baze sirovina za poticanje relevantnih poduzeća na istraživanje, razvoj i proizvodnju funkcionalnih vlakana PVA (polivinil alkohola) visokih performansi, diferenciranog spandeksa, posebnih poliesterskih vlakana, poliamidnih vlakana, PU (poliuretanskih) mikrovlakana i drugih proizvoda.” (52)

47

48

49

50

51

52

| (76) | Tim i drugim sredstvima kineska vlada stoga usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora. |
| --- | --- |

(76)

Tim i drugim sredstvima kineska vlada stoga usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora.

| (77) | Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(77)

Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

3.4.4.1.6   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

| (78) | Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav ne uspijeva ispuniti svoje glavne ciljeve, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Čini se da je razlog tomu činjenica da je za kineski sustav karakteristično sustavno nedovoljno izvršenje propisa, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (53). |
| --- | --- |

(78)

Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav ne uspijeva ispuniti svoje glavne ciljeve, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Čini se da je razlog tomu činjenica da je za kineski sustav karakteristično sustavno nedovoljno izvršenje propisa, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (53).

53

| (79) | Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u Kini (54). Sva zemljišta u vlasništvu su države (ruralno zemljište u zajedničkom vlasništvu i urbano zemljište u državnom vlasništvu), a njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (55). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (56). |
| --- | --- |

(79)

Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u Kini (54). Sva zemljišta u vlasništvu su države (ruralno zemljište u zajedničkom vlasništvu i urbano zemljište u državnom vlasništvu), a njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (55). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (56).

54

55

56

| (80) | Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, o trgovačkim društvima i o vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Prema raspoloživim dokazima čini se da se ta razmatranja u potpunosti mogu primijeniti i na sektor kemijskih vlakana. U ovom ispitnom postupku nije otkriveno ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. |
| --- | --- |

(80)

Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, o trgovačkim društvima i o vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Prema raspoloživim dokazima čini se da se ta razmatranja u potpunosti mogu primijeniti i na sektor kemijskih vlakana. U ovom ispitnom postupku nije otkriveno ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze.

| (81) | Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru kemijskih vlakana, što se odnosi i na proizvod iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru kemijskih vlakana, što se odnosi i na proizvod iz postupka revizije.

3.4.4.1.7   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

| (82) | Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (57). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (58). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (59). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini. |
| --- | --- |

(82)

Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (57). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (58). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (59). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini.

57

58

59

| (83) | Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor kemijskih vlakana, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera, ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji troškova plaća utječu na sektor kemijskih vlakana i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u Kini). |
| --- | --- |

(83)

Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor kemijskih vlakana, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera, ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji troškova plaća utječu na sektor kemijskih vlakana i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u Kini).

3.4.4.1.8   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

| (84) | Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu. |
| --- | --- |

(84)

Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

| (85) | Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (60), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (61) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila kineska vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama državnih industrijskih politika (62). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (63). |
| --- | --- |

(85)

Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (60), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (61) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila kineska vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama državnih industrijskih politika (62). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (63).

60

61

62

63

| (86) | Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata. |
| --- | --- |

(86)

Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

| (87) | Na primjer, kineska vlada pojasnila je da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka mora nadgledati KPK i da moraju biti u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od tri opća cilja države u vezi s upravljanjem bankama sad je jačanje vodstva Partije u sektoru bankarstva i osiguranja, među ostalim u odnosu na operativna i upravljačka pitanja (64). Isto tako, kriterijima ocjenjivanja uspješnosti komercijalnih banaka sada se mora posebno uzeti u obzir kako subjekti „služe nacionalnim razvojnim ciljevima i realnom gospodarstvu”, a posebno kako „služe strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (65). |
| --- | --- |

(87)

Na primjer, kineska vlada pojasnila je da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka mora nadgledati KPK i da moraju biti u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od tri opća cilja države u vezi s upravljanjem bankama sad je jačanje vodstva Partije u sektoru bankarstva i osiguranja, među ostalim u odnosu na operativna i upravljačka pitanja (64). Isto tako, kriterijima ocjenjivanja uspješnosti komercijalnih banaka sada se mora posebno uzeti u obzir kako subjekti „služe nacionalnim razvojnim ciljevima i realnom gospodarstvu”, a posebno kako „služe strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (65).

64

65

| (88) | Konkretno, kad je riječ o sektoru kemijskih vlakana, davanje prednosti sektorima prema kriterijima povezanima s industrijskim politikama, a ne kreditnom sposobnošću određenog projekta, vidljivo je iz niza dokumenata o politikama, kao što je 14. petogodišnji plan pokrajine Shandong o razvoju kemijske industrije u kojem je za kemijsku industriju predviđeno sljedeće (66): | Povećati financijsku potporu: Jačati poticaje fiskalne politike, osigurati ukupnu uključenost posebnih fondova, podupirati kemijska poduzeća kako bi se ubrzala tehnološka transformacija, inteligentna transformacija, industrijski prijenos, premještanje u parkove, uklanjanje zastarjelih kapaciteta itd. te provesti politike kao što su oslobođenje od poreza za uvoz bitne tehničke opreme, krediti i povrati poreza na dodanu vrijednost, dodatni odbici troškova istraživanja i razvoja te naknada osiguranja za prvu tehničku opremu (ili njezin komplet). Aktivno usmjeravati sve vrste financijskih institucija i socijalnog kapitala na ulaganje u kemijsku industriju, iskorištavati prednosti financiranja koje se temelji na politikama, financiranja razvoja i komercijalnog financiranja te povećati financijsku potporu ključnim područjima kemijske industrije i tehnologije.”
   (67) |
| --- | --- | --- |

(88)

Konkretno, kad je riječ o sektoru kemijskih vlakana, davanje prednosti sektorima prema kriterijima povezanima s industrijskim politikama, a ne kreditnom sposobnošću određenog projekta, vidljivo je iz niza dokumenata o politikama, kao što je 14. petogodišnji plan pokrajine Shandong o razvoju kemijske industrije u kojem je za kemijsku industriju predviđeno sljedeće (66):

66

Povećati financijsku potporu: Jačati poticaje fiskalne politike, osigurati ukupnu uključenost posebnih fondova, podupirati kemijska poduzeća kako bi se ubrzala tehnološka transformacija, inteligentna transformacija, industrijski prijenos, premještanje u parkove, uklanjanje zastarjelih kapaciteta itd. te provesti politike kao što su oslobođenje od poreza za uvoz bitne tehničke opreme, krediti i povrati poreza na dodanu vrijednost, dodatni odbici troškova istraživanja i razvoja te naknada osiguranja za prvu tehničku opremu (ili njezin komplet). Aktivno usmjeravati sve vrste financijskih institucija i socijalnog kapitala na ulaganje u kemijsku industriju, iskorištavati prednosti financiranja koje se temelji na politikama, financiranja razvoja i komercijalnog financiranja te povećati financijsku potporu ključnim područjima kemijske industrije i tehnologije.”
   (67)

Povećati financijsku potporu: Jačati poticaje fiskalne politike, osigurati ukupnu uključenost posebnih fondova, podupirati kemijska poduzeća kako bi se ubrzala tehnološka transformacija, inteligentna transformacija, industrijski prijenos, premještanje u parkove, uklanjanje zastarjelih kapaciteta itd. te provesti politike kao što su oslobođenje od poreza za uvoz bitne tehničke opreme, krediti i povrati poreza na dodanu vrijednost, dodatni odbici troškova istraživanja i razvoja te naknada osiguranja za prvu tehničku opremu (ili njezin komplet). Aktivno usmjeravati sve vrste financijskih institucija i socijalnog kapitala na ulaganje u kemijsku industriju, iskorištavati prednosti financiranja koje se temelji na politikama, financiranja razvoja i komercijalnog financiranja te povećati financijsku potporu ključnim područjima kemijske industrije i tehnologije.”

67

| (89) | Slično tome, u skladu s 14. petogodišnjim planom za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije (68) pokrajine Jiangsu, lokalne vlasti obvezne su „u potpunosti omogućiti usmjeravajuću ulogu državnih investicijskih fondova, fleksibilno proširiti kanale financiranja i usmjeravati ulaganja u socijalni kapital” (69). |
| --- | --- |

(89)

Slično tome, u skladu s 14. petogodišnjim planom za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije (68) pokrajine Jiangsu, lokalne vlasti obvezne su „u potpunosti omogućiti usmjeravajuću ulogu državnih investicijskih fondova, fleksibilno proširiti kanale financiranja i usmjeravati ulaganja u socijalni kapital” (69).

68

69

| (90) | Te se politike financijske potpore strateškim industrijama zatim provode na razini društva, o čemu svjedoči, primjerice, sporazum između Narodne banke Kine i društva Guxiandao o jačanju Partije. Kako je objašnjeno na internetskoj stranici društva, sporazum o jačanju Partije na temelju kojeg bi društvo Guxiandao i lokalna podružnica Narodne banke Kine „dodatno ojačali suradnju i ostvarili duboku integraciju jačanja Partije i razvoja poslovanja” predstavljao bi tek prvu fazu, nakon koje bi Narodna banka Kine trebala „dodatno povećati proširenje kredita na [društvo Guxiandao] uzimajući u obzir stvarne potrebe poduzeća [...], kako bi se dodatno povećao opseg međunarodne namire”, koje će zauzvrat „[...] osigurati novi poslovni razvoj pod vodstvom Partije usmjeren na njezino jačanje” (70). |
| --- | --- |

(90)

Te se politike financijske potpore strateškim industrijama zatim provode na razini društva, o čemu svjedoči, primjerice, sporazum između Narodne banke Kine i društva Guxiandao o jačanju Partije. Kako je objašnjeno na internetskoj stranici društva, sporazum o jačanju Partije na temelju kojeg bi društvo Guxiandao i lokalna podružnica Narodne banke Kine „dodatno ojačali suradnju i ostvarili duboku integraciju jačanja Partije i razvoja poslovanja” predstavljao bi tek prvu fazu, nakon koje bi Narodna banka Kine trebala „dodatno povećati proširenje kredita na [društvo Guxiandao] uzimajući u obzir stvarne potrebe poduzeća [...], kako bi se dodatno povećao opseg međunarodne namire”, koje će zauzvrat „[...] osigurati novi poslovni razvoj pod vodstvom Partije usmjeren na njezino jačanje” (70).

70

| (91) | Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (71). |
| --- | --- |

(91)

Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (71).

71

| (92) | Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (72). To dovodi do sklonosti kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

(92)

Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (72). To dovodi do sklonosti kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

72

| (93) | Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju. |
| --- | --- |

(93)

Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

| (94) | Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio pozajmljivanja po referentnoj ili nižoj stopi na kraju 2018. i dalje je činio najmanje jednu trećinu svih zajmova (73). Službeni mediji u Kini nedavno su izvijestili da je KPK zatražio „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova” (74). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala. |
| --- | --- |

(94)

Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio pozajmljivanja po referentnoj ili nižoj stopi na kraju 2018. i dalje je činio najmanje jednu trećinu svih zajmova (73). Službeni mediji u Kini nedavno su izvijestili da je KPK zatražio „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova” (74). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

73

74

| (95) | Opći kreditni rast u Kini upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga se količina neprihodonosnih kredita brzo povećala, pri čemu je kineska vlada više puta odlučila izbjeći neispunjavanje obveza, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prenijeti vlasništvo nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci. |
| --- | --- |

(95)

Opći kreditni rast u Kini upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga se količina neprihodonosnih kredita brzo povećala, pri čemu je kineska vlada više puta odlučila izbjeći neispunjavanje obveza, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prenijeti vlasništvo nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

| (96) | U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(96)

U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

3.4.4.1.9   Sustavna priroda opisanih poremećaja

Sustavna priroda opisanih poremećaja

| (97) | Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu kako je opisan u odjeljcima od 3.4.4.1.1. do 3.4.4.1.5. i u dijelu I. Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.4.4.1.6. do 3.4.4.1.8. i u dijelu II. Izvješća. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu kako je opisan u odjeljcima od 3.4.4.1.1. do 3.4.4.1.5. i u dijelu I. Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.4.4.1.6. do 3.4.4.1.8. i u dijelu II. Izvješća.

| (98) | Komisija podsjeća da su za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera potrebni različiti ulazni elementi. Kada proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(98)

Komisija podsjeća da su za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera potrebni različiti ulazni elementi. Kada proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (99) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, opisane državne intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radom, energijom i sirovinama prisutne su u cijeloj Kini. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u Kini kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili. |
| --- | --- |

(99)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, opisane državne intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radom, energijom i sirovinama prisutne su u cijeloj Kini. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u Kini kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

3.4.4.1.10   Zaključak

Zaključak

| (100) | Analiza iz odjeljaka od 3.4.4.1.2. do 3.4.4.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji Kine u svoje gospodarstvo općenito i u sektor kemijskih vlakana (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(100)

Analiza iz odjeljaka od 3.4.4.1.2. do 3.4.4.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji Kine u svoje gospodarstvo općenito i u sektor kemijskih vlakana (uključujući proizvod iz postupka revizije), pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

| (101) | Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.4.4.2   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

3.4.4.2.1   Opće napomene

Opće napomene

| (102) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku po stanovniku Kine (75), |
| --- | --- | --- |

(102)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku po stanovniku Kine (75),

75

| — | proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (76), |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (76),

76

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji,

| — | ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (103) | Ocjena Komisije o odabiru odgovarajuće reprezentativne zemlje može se sažeti kako slijedi. |
| --- | --- |

(103)

Ocjena Komisije o odabiru odgovarajuće reprezentativne zemlje može se sažeti kako slijedi.

3.4.4.2.2   Razina gospodarskog razvoja slična onoj u Kini i proizvodnja proizvoda iz postupka revizije

Razina gospodarskog razvoja slična onoj u Kini i proizvodnja proizvoda iz postupka revizije

| (104) | U razdoblju ispitnog postupka revizije Svjetska banka klasificirala je na temelju bruto nacionalnog dohotka zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina kao zemlje s „višim srednjim dohotkom”. U prvoj bilješci utvrđeno je da znatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije postoji samo u pet tih zemalja, odnosno u Bjelarusu, Brazilu, Meksiku, Tajlandu i Turskoj. |
| --- | --- |

(104)

U razdoblju ispitnog postupka revizije Svjetska banka klasificirala je na temelju bruto nacionalnog dohotka zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina kao zemlje s „višim srednjim dohotkom”. U prvoj bilješci utvrđeno je da znatna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije postoji samo u pet tih zemalja, odnosno u Bjelarusu, Brazilu, Meksiku, Tajlandu i Turskoj.

| (105) | Međutim, s obzirom na činjenicu da Bjelarus nije članica WTO-a i da nije tržišno gospodarstvo, ta zemlja nije dodatno ispitana kao potencijalna reprezentativna zemlja. |
| --- | --- |

(105)

Međutim, s obzirom na činjenicu da Bjelarus nije članica WTO-a i da nije tržišno gospodarstvo, ta zemlja nije dodatno ispitana kao potencijalna reprezentativna zemlja.

| (106) | Komisija je stoga dodatno detaljnije analizirala Brazil, Meksiko, Tajland i Tursku kao potencijalne reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je stoga dodatno detaljnije analizirala Brazil, Meksiko, Tajland i Tursku kao potencijalne reprezentativne zemlje.

3.4.4.2.3   Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

| (107) | Za prethodno navedene i razmatrane zemlje Komisija je dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, uključujući podatke o uvozu čimbenika proizvodnje i financijske podatke proizvođača proizvoda iz postupka revizije u potencijalnim reprezentativnim zemljama. |
| --- | --- |

(107)

Za prethodno navedene i razmatrane zemlje Komisija je dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, uključujući podatke o uvozu čimbenika proizvodnje i financijske podatke proizvođača proizvoda iz postupka revizije u potencijalnim reprezentativnim zemljama.

| (108) | Analiza uvoza glavnih čimbenika proizvodnje pokazala je da Turska općenito uvozi značajnije i reprezentativnije nenarušene količine ključnih ulaznih elemenata za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (to jest PTA, MEG i granulat polietilen tereftalata („PET”)) u odnosu na Brazil, Meksiko ili Tajland. |
| --- | --- |

(108)

Analiza uvoza glavnih čimbenika proizvodnje pokazala je da Turska općenito uvozi značajnije i reprezentativnije nenarušene količine ključnih ulaznih elemenata za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (to jest PTA, MEG i granulat polietilen tereftalata („PET”)) u odnosu na Brazil, Meksiko ili Tajland.

| (109) | Analiza je osim toga pokazala da uvoz iz Kine ili bilo koje od zemalja navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (77) nije bitno utjecao na uvoz iz Turske. Osim toga, proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj je znatna te nema posebnih poremećaja u trgovini čimbenicima proizvodnje ni pređom velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, detaljni i dovoljno reprezentativni podaci o uvoznim cijenama ulaznih materijala lako su dostupni u bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”) za Tursku. |
| --- | --- |

(109)

Analiza je osim toga pokazala da uvoz iz Kine ili bilo koje od zemalja navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (77) nije bitno utjecao na uvoz iz Turske. Osim toga, proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj je znatna te nema posebnih poremećaja u trgovini čimbenicima proizvodnje ni pređom velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, detaljni i dovoljno reprezentativni podaci o uvoznim cijenama ulaznih materijala lako su dostupni u bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”) za Tursku.

77

| (110) | Kad je riječ o proizvođačima u reprezentativnim zemljama i dostupnosti njihovih podataka, Komisija je pronašla proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. („Kordsa Türkiye”) za kojeg su dostupni konsolidirani financijski rezultati za 2021. S druge strane, financijski podaci za brazilska (KORDSA BRASIL S.A.), meksička (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations i Akra Polyester SA DE CV) i tajlandska društva (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD i TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) koja proizvode tu pređu nisu lako dostupni za cijelo razdoblje ispitnog postupka i nisu u potpunosti usklađeni s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (za tajlandske proizvođače). |
| --- | --- |

(110)

Kad je riječ o proizvođačima u reprezentativnim zemljama i dostupnosti njihovih podataka, Komisija je pronašla proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. („Kordsa Türkiye”) za kojeg su dostupni konsolidirani financijski rezultati za 2021. S druge strane, financijski podaci za brazilska (KORDSA BRASIL S.A.), meksička (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations i Akra Polyester SA DE CV) i tajlandska društva (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD i TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) koja proizvode tu pređu nisu lako dostupni za cijelo razdoblje ispitnog postupka i nisu u potpunosti usklađeni s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (za tajlandske proizvođače).

| (111) | Primijećeno je da društvo Kordsa Türkiye ne proizvodi samo pređu velike čvrstoće od poliestera, nego je otprilike 86 % njegovih prihoda 2021. bilo u segmentu koji obuhvaća tu pređu (78). Komisija je u tom pogledu napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz postupka revizije (što je gotovo uvijek slučaj) i samo u vezi s njim, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća proizvod iz postupka revizije. U tim se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatraju dovoljno reprezentativnima za potrebe ovih ispitnih postupaka. |
| --- | --- |

(111)

Primijećeno je da društvo Kordsa Türkiye ne proizvodi samo pređu velike čvrstoće od poliestera, nego je otprilike 86 % njegovih prihoda 2021. bilo u segmentu koji obuhvaća tu pređu (78). Komisija je u tom pogledu napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz postupka revizije (što je gotovo uvijek slučaj) i samo u vezi s njim, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća proizvod iz postupka revizije. U tim se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatraju dovoljno reprezentativnima za potrebe ovih ispitnih postupaka.

78

| (112) | Komisija je upotrijebila informacije iz potpunog i sveobuhvatnog godišnjeg izvješća društva Kordsa Türkiye za 2021. (79) jer je to izvješće bilo javno dostupno. |
| --- | --- |

(112)

Komisija je upotrijebila informacije iz potpunog i sveobuhvatnog godišnjeg izvješća društva Kordsa Türkiye za 2021. (79) jer je to izvješće bilo javno dostupno.

79

3.4.4.2.4   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

| (113) | Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

3.4.4.2.5   Zaključak

Zaključak

| (114) | S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(114)

S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

3.4.5   
  Dampinška marža

Dampinška marža

| (115) | Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, pa nije ni bilo konkretnih podatka o kineskoj cijeni, dampinška marža utvrđena je na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(115)

Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, pa nije ni bilo konkretnih podatka o kineskoj cijeni, dampinška marža utvrđena je na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe.

| (116) | Za izračun dampinške marže Komisija bi obično izračunala uobičajenu vrijednost množenjem obujma potrošnje za svaki čimbenik proizvodnje (prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva) s nenarušenim troškovima po jedinici utvrđenima u Turskoj, kako je navedeno u odjeljku 4.5.4., te bi potom primijenila režijske troškove proizvodnje na nenarušene troškove proizvodnje (vidjeti odjeljak 4.5.9.) i troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrđene za Tursku (vidjeti odjeljak 4.5.8.). Osim toga, izvozna cijena utvrdila bi se na temelju javno dostupnih statističkih podataka o uvozu. |
| --- | --- |

(116)

Za izračun dampinške marže Komisija bi obično izračunala uobičajenu vrijednost množenjem obujma potrošnje za svaki čimbenik proizvodnje (prema podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva) s nenarušenim troškovima po jedinici utvrđenima u Turskoj, kako je navedeno u odjeljku 4.5.4., te bi potom primijenila režijske troškove proizvodnje na nenarušene troškove proizvodnje (vidjeti odjeljak 4.5.9.) i troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrđene za Tursku (vidjeti odjeljak 4.5.8.). Osim toga, izvozna cijena utvrdila bi se na temelju javno dostupnih statističkih podataka o uvozu.

| (117) | Međutim, umjesto da se osloni na informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva i/ili na statističke podatke o uvozu u ovom predmetu, u kontekstu ispitnog postupka privremene revizije (uz visoku razinu suradnje kojom je obuhvaćen znatan dio uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniju) (80), Komisija se oslonila na objavljeni ishod navedenog ispitnog postupka privremene revizije i dampinške marže utvrđene u njemu (vidjeti uvodnu izjavu 356.). |
| --- | --- |

(117)

Međutim, umjesto da se osloni na informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva i/ili na statističke podatke o uvozu u ovom predmetu, u kontekstu ispitnog postupka privremene revizije (uz visoku razinu suradnje kojom je obuhvaćen znatan dio uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniju) (80), Komisija se oslonila na objavljeni ishod navedenog ispitnog postupka privremene revizije i dampinške marže utvrđene u njemu (vidjeti uvodnu izjavu 356.).

80

| (118) | Na temelju toga ponderirane prosječne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kretale su se od 9,7 % do 23,7 %. Stoga je zaključeno da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(118)

Na temelju toga ponderirane prosječne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kretale su se od 9,7 % do 23,7 %. Stoga je zaključeno da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

3.5   Vjerojatnost nastavka dampinga

Vjerojatnost nastavka dampinga

| (119) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe ispitano je hoće li se damping utvrđen na temelju članka 18. osnovne uredbe vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(119)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe ispitano je hoće li se damping utvrđen na temelju članka 18. osnovne uredbe vjerojatno nastaviti ako se dopusti istek mjera.

| (120) | U tu su svrhu razmatrani kineski proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima, stanje na domaćem tržištu Kine i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(120)

U tu su svrhu razmatrani kineski proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet, ponašanje kineskih izvoznika na drugim tržištima, stanje na domaćem tržištu Kine i privlačnost tržišta Unije.

3.5.1   
  Proizvodni kapaciteti i neiskorišteni kapaciteti u Kini

Proizvodni kapaciteti i neiskorišteni kapaciteti u Kini

| (121) | Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, neiskorišteni kapacitet u Kini utvrđen je uglavnom na temelju javno dostupnih statističkih podataka (podaci dobiveni iz Eurostata), zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, zahtjeva za privremenu reviziju i neovisnog izvješća o industriji koje je izdalo opće priznato globalno istraživačko i konzultantsko društvo (81) („Wood Mac”), koje među ostalim djeluje u kemijskom sektoru. Pouzdanost podataka iz izvješća o industriji društva Wood Mac provjerena je usporedbom s nalazima iz prethodnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera za pređu velike čvrstoće od poliestera (82) („revizija zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017.”), čime je njihova točnost uvelike potvrđena. |
| --- | --- |

(121)

Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, neiskorišteni kapacitet u Kini utvrđen je uglavnom na temelju javno dostupnih statističkih podataka (podaci dobiveni iz Eurostata), zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, zahtjeva za privremenu reviziju i neovisnog izvješća o industriji koje je izdalo opće priznato globalno istraživačko i konzultantsko društvo (81) („Wood Mac”), koje među ostalim djeluje u kemijskom sektoru. Pouzdanost podataka iz izvješća o industriji društva Wood Mac provjerena je usporedbom s nalazima iz prethodnog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera za pređu velike čvrstoće od poliestera (82) („revizija zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017.”), čime je njihova točnost uvelike potvrđena.

81

Wood Mac

82

| (122) | Komisija je detaljno izračunala neiskorišteni kapacitet, uzimajući u obzir proizvodni kapacitet kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere, njihov obujam proizvodnje, njihov izvoz u druge zemlje i domaću potrošnju. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je detaljno izračunala neiskorišteni kapacitet, uzimajući u obzir proizvodni kapacitet kineskih proizvođača na koje se primjenjuju mjere, njihov obujam proizvodnje, njihov izvoz u druge zemlje i domaću potrošnju.

| (123) | Iako je 2018. proizvodni kapacitet iznosio oko [2 126 000–2 716 000] tona (u skladu s kapacitetom 2015., kako je navedeno u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017.) tijekom RIPR-a povećao se na [2 508 000–3 205 000] tona. Štoviše, kapacitet kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera na koje se primjenjuju mjere tijekom RIPR-a bio je veći od svjetske potrošnje tog proizvoda u istom razdoblju. Međutim, takvo naglo povećanje proizvodnog kapaciteta povezano je sa stagnacijom proizvodnje koja se u razdoblju 2018.–2021. kretala oko [1 187 000–1 746 000] tona, pri čemu je obujam proizvodnje usporediv s onim u razdoblju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017. Isto tako, domaća potrošnja u razdoblju od 2018. do RIPR-a bila je stabilna, iznosila je oko [1 048 000–1 566 000] tona te se kretala u istom rasponu kao 2015. |
| --- | --- |

(123)

Iako je 2018. proizvodni kapacitet iznosio oko [2 126 000–2 716 000] tona (u skladu s kapacitetom 2015., kako je navedeno u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017.) tijekom RIPR-a povećao se na [2 508 000–3 205 000] tona. Štoviše, kapacitet kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera na koje se primjenjuju mjere tijekom RIPR-a bio je veći od svjetske potrošnje tog proizvoda u istom razdoblju. Međutim, takvo naglo povećanje proizvodnog kapaciteta povezano je sa stagnacijom proizvodnje koja se u razdoblju 2018.–2021. kretala oko [1 187 000–1 746 000] tona, pri čemu je obujam proizvodnje usporediv s onim u razdoblju ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017. Isto tako, domaća potrošnja u razdoblju od 2018. do RIPR-a bila je stabilna, iznosila je oko [1 048 000–1 566 000] tona te se kretala u istom rasponu kao 2015.

| (124) | Kad je riječ o kineskom izvozu pređe velike čvrstoće od poliestera, uzimajući u obzir kineske statističke podatke o izvozu, izvoz se povećao s 458 246 tona 2018. na 514 141 tonu u RIPR-u. U usporedbi s povećanjem proizvodnog kapaciteta to skromno povećanje imalo je zanemariv, ako ikakav, učinak na sposobnost apsorpcije golemog kineskog proizvodnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(124)

Kad je riječ o kineskom izvozu pređe velike čvrstoće od poliestera, uzimajući u obzir kineske statističke podatke o izvozu, izvoz se povećao s 458 246 tona 2018. na 514 141 tonu u RIPR-u. U usporedbi s povećanjem proizvodnog kapaciteta to skromno povećanje imalo je zanemariv, ako ikakav, učinak na sposobnost apsorpcije golemog kineskog proizvodnog kapaciteta.

| (125) | Kao rezultat toga, nepromjenjive razine domaće potrošnje i proizvodnje u Kini te skroman rast izvoza u kombinaciji s naglim rastom proizvodnog kapaciteta doveli su do povećanja već velikih neiskorištenih kapaciteta kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera. |
| --- | --- |

(125)

Kao rezultat toga, nepromjenjive razine domaće potrošnje i proizvodnje u Kini te skroman rast izvoza u kombinaciji s naglim rastom proizvodnog kapaciteta doveli su do povećanja već velikih neiskorištenih kapaciteta kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera.

| (126) | Točnije, kad je riječ o veličini, neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača te pređe na koje se primjenjuju mjere iznosio je [1,3–1,5] milijuna tona u RIPR-u, što je otprilike šest puta više od potrošnje pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji 2021. i približno 12 puta više od obujma proizvodnje proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(126)

Točnije, kad je riječ o veličini, neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača te pređe na koje se primjenjuju mjere iznosio je [1,3–1,5] milijuna tona u RIPR-u, što je otprilike šest puta više od potrošnje pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji 2021. i približno 12 puta više od obujma proizvodnje proizvođača iz Unije.

| (127) | Nadalje, predviđa se da će proizvodni kapacitet u razdoblju od 2021. do 2025. ostati na [2 508 000–3 210 000] tona. |
| --- | --- |

(127)

Nadalje, predviđa se da će proizvodni kapacitet u razdoblju od 2021. do 2025. ostati na [2 508 000–3 210 000] tona.

| (128) | Stoga je Komisija zaključila da u usporedbi s veličinom tržišta Unije kineski proizvođači raspolažu velikim prekomjernim kapacitetom, koji vjerojatno neće apsorbirati domaća potrošnja ili izvoz u ostale treće zemlje. Kad bi se samo dio tih kapaciteta u cijelosti usmjerio na tržište Unije, ostvario bi se znatan obujam izvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(128)

Stoga je Komisija zaključila da u usporedbi s veličinom tržišta Unije kineski proizvođači raspolažu velikim prekomjernim kapacitetom, koji vjerojatno neće apsorbirati domaća potrošnja ili izvoz u ostale treće zemlje. Kad bi se samo dio tih kapaciteta u cijelosti usmjerio na tržište Unije, ostvario bi se znatan obujam izvoza u Uniju.

3.5.2   
  Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (129) | Kina je tržište Unije stalno smatrala jednim od najatraktivnijih izvoznih tržišta te je ono bilo prvo izvozno odredište tijekom RIPR-a, s izvozom koji ne podliježe mjerama koje su trenutačno na snazi ili bez njega. Ne samo da su količine kineskog izvoza (na koji se primjenjuju mjere) u Uniju u razdoblju od 2018. do RIPR-a bile stalno velike te su ukupno imale više od 25 % tržišnog udjela u Uniji, već se taj izvoz zapravo gotovo udvostručio u razdoblju od RIPR-a početnog ispitnog postupka do 2021. Nadalje, na globalnoj razini prodaja u Uniju činila je i gotovo 25 % (83) ukupnog kineskog izvoza pređe velike čvrstoće od poliestera. |
| --- | --- |

(129)

Kina je tržište Unije stalno smatrala jednim od najatraktivnijih izvoznih tržišta te je ono bilo prvo izvozno odredište tijekom RIPR-a, s izvozom koji ne podliježe mjerama koje su trenutačno na snazi ili bez njega. Ne samo da su količine kineskog izvoza (na koji se primjenjuju mjere) u Uniju u razdoblju od 2018. do RIPR-a bile stalno velike te su ukupno imale više od 25 % tržišnog udjela u Uniji, već se taj izvoz zapravo gotovo udvostručio u razdoblju od RIPR-a početnog ispitnog postupka do 2021. Nadalje, na globalnoj razini prodaja u Uniju činila je i gotovo 25 % (83) ukupnog kineskog izvoza pređe velike čvrstoće od poliestera.

83

| (130) | Uzimajući u obzir pojedinačno cijene velikih izvoznih odredišta kineske pređe velike čvrstoće od poliestera, kineski proizvođači smanjili su svoje cijene izvoza u Uniju za više od 13 % kako bi održali stabilan obujam izvoza u razdoblju od 2018. do RIPR-a. Iz statističkih podataka osim toga proizlazi da je, iako je cijena u SAD-u (drugo najveće izvozno tržište u RIPR-u) bila na sličnoj razini kao cijene u Uniji, cijena na korejskom tržištu bila približno 10 % niža od cijena izvoza u Uniju. Isto tako, količine izvoza u Koreju u razdoblju 2018.–2021. povećale su se za više od 50 %. Takvo ponašanje posljedica je agresivnih politika određivanja cijena na izvoznim tržištima kojima je cilj povećati iskorištenost kapaciteta. |
| --- | --- |

(130)

Uzimajući u obzir pojedinačno cijene velikih izvoznih odredišta kineske pređe velike čvrstoće od poliestera, kineski proizvođači smanjili su svoje cijene izvoza u Uniju za više od 13 % kako bi održali stabilan obujam izvoza u razdoblju od 2018. do RIPR-a. Iz statističkih podataka osim toga proizlazi da je, iako je cijena u SAD-u (drugo najveće izvozno tržište u RIPR-u) bila na sličnoj razini kao cijene u Uniji, cijena na korejskom tržištu bila približno 10 % niža od cijena izvoza u Uniju. Isto tako, količine izvoza u Koreju u razdoblju 2018.–2021. povećale su se za više od 50 %. Takvo ponašanje posljedica je agresivnih politika određivanja cijena na izvoznim tržištima kojima je cilj povećati iskorištenost kapaciteta.

| (131) | Nadalje, Indija, koja je tijekom RIPR-a bila četvrto najveće izvozno tržište za kinesku pređu velike čvrstoće od poliestera, uvela je 2018. antidampinšku pristojbu (još uvijek na snazi) na uvoz te pređe iz Kine (84). Te mjere trgovinske zaštite na drugim izvoznim tržištima dodatno povećavaju privlačnost tržišta Unije te bi, ako se dopusti istek antidampinških mjera u Uniji, potaknule kineske proizvođače izvoznike da svoj izvoz usmjere na Uniju. |
| --- | --- |

(131)

Nadalje, Indija, koja je tijekom RIPR-a bila četvrto najveće izvozno tržište za kinesku pređu velike čvrstoće od poliestera, uvela je 2018. antidampinšku pristojbu (još uvijek na snazi) na uvoz te pređe iz Kine (84). Te mjere trgovinske zaštite na drugim izvoznim tržištima dodatno povećavaju privlačnost tržišta Unije te bi, ako se dopusti istek antidampinških mjera u Uniji, potaknule kineske proizvođače izvoznike da svoj izvoz usmjere na Uniju.

84

| (132) | Osim toga, dva velika kineska sudionika u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera (85), društva Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Co., Ltd. i Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd., zatražila su tretman novog proizvođača izvoznika koji im je Komisija odobrila u lipnju 2022. (86), što dodatno pokazuje koliko je tržište Unije privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima. |
| --- | --- |

(132)

Osim toga, dva velika kineska sudionika u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera (85), društva Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Co., Ltd. i Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd., zatražila su tretman novog proizvođača izvoznika koji im je Komisija odobrila u lipnju 2022. (86), što dodatno pokazuje koliko je tržište Unije privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima.

85

86

| (133) | Stoga je vjerojatno da bi kineski proizvođači izvoznici, ako se dopusti istek mjera, nastavili primjenjivati agresivne prakse određivanja cijena kako bi povećali svoj (već velik) tržišni udio u Uniji i usmjerili svoj znatan višak kapaciteta na tržište Unije. |
| --- | --- |

(133)

Stoga je vjerojatno da bi kineski proizvođači izvoznici, ako se dopusti istek mjera, nastavili primjenjivati agresivne prakse određivanja cijena kako bi povećali svoj (već velik) tržišni udio u Uniji i usmjerili svoj znatan višak kapaciteta na tržište Unije.

3.6   Zaključak o dampingu i vjerojatnosti nastavka dampinga

Zaključak o dampingu i vjerojatnosti nastavka dampinga

| (134) | U ispitnom postupku utvrđeno je da su kineski proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera vršili damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(134)

U ispitnom postupku utvrđeno je da su kineski proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera vršili damping tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (135) | Nadalje, u skladu s revizijom zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017. utvrđeno je da u Kini, u usporedbi s veličinom tržišta Unije, postoji velik neiskorišteni kapacitet. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje, u skladu s revizijom zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017. utvrđeno je da u Kini, u usporedbi s veličinom tržišta Unije, postoji velik neiskorišteni kapacitet.

| (136) | Osim toga, s obzirom na to da potrošnja na kineskom tržištu stagnira i da je tržište Unije već dugo vrlo privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima, vjerojatno je da bi kineski proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera nastavili ulaziti na tržište Unije sa sve većim količinama tog proizvoda po dampinškim cijenama da nema mjera. |
| --- | --- |

(136)

Osim toga, s obzirom na to da potrošnja na kineskom tržištu stagnira i da je tržište Unije već dugo vrlo privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima, vjerojatno je da bi kineski proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera nastavili ulaziti na tržište Unije sa sve većim količinama tog proizvoda po dampinškim cijenama da nema mjera.

| (137) | Komisija je stoga zaključila da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je stoga zaključila da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera.

3.7   Šteta

Šteta

3.7.1   
  Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (138) | Tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(138)

Tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (139) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 117 000 tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su brojke koje su dostavili proizvođači iz Unije. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 24., troje proizvođača iz Unije odabrano je za uzorak koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(139)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 117 000 tona. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su brojke koje su dostavili proizvođači iz Unije. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 24., troje proizvođača iz Unije odabrano je za uzorak koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

3.7.2   
  Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (140) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za sav uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera. Budući da su se na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine tijekom razmatranog razdoblja primjenjivale mjere, Komisija je za utvrđivanje obujma i prosječne cijene uvoza iz te zemlje tijekom razmatranog razdoblja upotrijebila statističke podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. (87) osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC po društvu. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za sav uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera. Budući da su se na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine tijekom razmatranog razdoblja primjenjivale mjere, Komisija je za utvrđivanje obujma i prosječne cijene uvoza iz te zemlje tijekom razmatranog razdoblja upotrijebila statističke podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. (87) osnovne uredbe („baza podataka iz članka 14. stavka 6.”) jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC po društvu.

87

| (141) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 1.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Indeks | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Ograničeno tržište | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Indeks | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Slobodno tržište | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku, Eurostat i baza podataka iz članka 14. stavka 6. |

(141)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 1.

Tablica 1.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji

244 112

228 168

208 516

253 039

Indeks

Indeks

100

100

93

93

85

85

104

104

Ograničeno tržište

16 046

13 911

16 563

22 322

Indeks

Indeks

100

100

87

87

103

103

139

139

Slobodno tržište

228 065

214 256

191 953

230 717

Indeks

Indeks

100

100

94

94

84

84

101

101

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku, Eurostat i baza podataka iz članka 14. stavka 6.

| (142) | Potrošnja na slobodnom tržištu Unije u razmatranom razdoblju prvo se smanjila za 6 postotnih bodova u razdoblju od 2018. do 2019., nakon čega je 2020. uslijed pandemije bolesti COVID-19 došlo do naglog smanjenja od 10 postotnih bodova. Međutim, potrošnja se zatim vratila na prethodne razine i tijekom RIPR-a bila je za jedan postotni bod viša nego 2018. |
| --- | --- |

(142)

Potrošnja na slobodnom tržištu Unije u razmatranom razdoblju prvo se smanjila za 6 postotnih bodova u razdoblju od 2018. do 2019., nakon čega je 2020. uslijed pandemije bolesti COVID-19 došlo do naglog smanjenja od 10 postotnih bodova. Međutim, potrošnja se zatim vratila na prethodne razine i tijekom RIPR-a bila je za jedan postotni bod viša nego 2018.

3.7.2.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (143) | Komisija je utvrdila obujam uvoza i tržišni udio uvoza na temelju statističkih podataka o uvozu iz predmetne zemlje iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. koja sadržava podatke po deseteroznamenkastoj oznaci TARIC i po proizvođaču izvozniku (dodatna oznaka TARIC). |
| --- | --- |

(143)

Komisija je utvrdila obujam uvoza i tržišni udio uvoza na temelju statističkih podataka o uvozu iz predmetne zemlje iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. koja sadržava podatke po deseteroznamenkastoj oznaci TARIC i po proizvođaču izvozniku (dodatna oznaka TARIC).

| (144) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi za izvoznike na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe:

  Tablica 2.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe (u tonama) | [58 000 –63 000 ] (88) | [59 000 –64 000 ] | [58 000 –63 000 ] | [69 000 –74 000 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Tržišni udio | [25  %–30  %] | [27  %–32  %] | [30  %–35  %] | [29  %–34  %] |
| Indeks | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(144)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi za izvoznike na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe:

Tablica 2.

Tablica 2.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe (u tonama)

[58 000 –63 000 ] (88)

88

[59 000 –64 000 ]

[58 000 –63 000 ]

[69 000 –74 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

99

99

117

117

Tržišni udio

[25  %–30  %]

[27  %–32  %]

[30  %–35  %]

[29  %–34  %]

Indeks

Indeks

100

100

107

107

118

118

115

115

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (145) | Kineski izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe iz postupka revizije povećali su svoj obujam izvoza tijekom razmatranog razdoblja za 17 %. Privremeno smanjenje obujma izvoza 2020. povezano je s manjom potrošnjom te godine. Međutim, ti su izvoznici tijekom predmetnog razdoblja uspjeli dodatno povećati svoj tržišni udio za 4 postotna boda. Neznatno smanjenje tržišnog udjela od 2020. do RIPR-a može se objasniti nedostatkom transportnih kontejnera za pošiljke iz Kine i povezanim naglim povećanjem troškova prijevoza za te pošiljke. |
| --- | --- |

(145)

Kineski izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe iz postupka revizije povećali su svoj obujam izvoza tijekom razmatranog razdoblja za 17 %. Privremeno smanjenje obujma izvoza 2020. povezano je s manjom potrošnjom te godine. Međutim, ti su izvoznici tijekom predmetnog razdoblja uspjeli dodatno povećati svoj tržišni udio za 4 postotna boda. Neznatno smanjenje tržišnog udjela od 2020. do RIPR-a može se objasniti nedostatkom transportnih kontejnera za pošiljke iz Kine i povezanim naglim povećanjem troškova prijevoza za te pošiljke.

3.7.2.2   Cijene uvoza iz predmetne zemlje: sniženje cijena i pritisak na cijene

Cijene uvoza iz predmetne zemlje: sniženje cijena i pritisak na cijene

| (146) | Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju usporedbe podataka u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. s provjerenim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(146)

Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze podataka iz članka 14. stavka 6. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju usporedbe podataka u bazi podataka iz članka 14. stavka 6. s provjerenim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku.

| (147) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi za izvoznike na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, kao i ukupno za sve izvoznike:

  Tablica 3.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Indeks | 100 | 92 | 72 | 87 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(147)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi za izvoznike na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, kao i ukupno za sve izvoznike:

Tablica 3.

Tablica 3.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Kina (izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe)

1 655

1 531

1 195

1 440

Indeks

Indeks

100

100

92

92

72

72

87

87

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (148) | Cijena uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe bila je nestabilna te se 2020. smanjila za 28 % na cijenu od 1 195 EUR/tona, a zatim se povećala za 15 postotnih bodova tijekom RIPR-a. Unatoč oporavku cijene u RIPR-u na 1 440 EUR/tona to i dalje pokazuje ukupno smanjenje od 13 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Iako je opće smanjenje cijena povezano sa strategijom povećanja tržišnih udjela, povećanje tijekom RIPR-a uzrokovali su povećani troškovi prijevoza i visoka potražnja u RIPR-u. |
| --- | --- |

(148)

Cijena uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe bila je nestabilna te se 2020. smanjila za 28 % na cijenu od 1 195 EUR/tona, a zatim se povećala za 15 postotnih bodova tijekom RIPR-a. Unatoč oporavku cijene u RIPR-u na 1 440 EUR/tona to i dalje pokazuje ukupno smanjenje od 13 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Iako je opće smanjenje cijena povezano sa strategijom povećanja tržišnih udjela, povećanje tijekom RIPR-a uzrokovali su povećani troškovi prijevoza i visoka potražnja u RIPR-u.

| (149) | Komisija je sniženje cijena tijekom RIPR-a utvrdila uspoređujući:






  (a) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i |
| --- | --- | --- |

(149)

Komisija je sniženje cijena tijekom RIPR-a utvrdila uspoređujući:

(a)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i

| (b) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvezenih iz Kine. Budući da u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nije uspostavljena suradnja s dionicima, Komisija je upotrijebila najbolje raspoložive podatke. S obzirom na to da je u usporednoj privremenoj reviziji uspostavljena suradnja, cijene kineskih proizvođača u uzorku u tom postupku za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uključujući antidampinšku pristojbu, uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza, uzete su kao raspoložive činjenice. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvezenih iz Kine. Budući da u reviziji zbog predstojećeg isteka mjera nije uspostavljena suradnja s dionicima, Komisija je upotrijebila najbolje raspoložive podatke. S obzirom na to da je u usporednoj privremenoj reviziji uspostavljena suradnja, cijene kineskih proizvođača u uzorku u tom postupku za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uključujući antidampinšku pristojbu, uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza, uzete su kao raspoložive činjenice.

| (c) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 26 % za uvoz od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe iz predmetne zemlje na tržište Unije. Bez antidampinških pristojbi sniženje cijena iznosilo je 29 %. |
| --- | --- |

(c)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena od 26 % za uvoz od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe iz predmetne zemlje na tržište Unije. Bez antidampinških pristojbi sniženje cijena iznosilo je 29 %.

| (150) | Osim toga, industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene iznad razine svojeg troška proizvodnje zbog pritiska na cijene koji su vršili kineski proizvođači izvoznici, čije su cijene ostale ispod troška proizvodnje industrije Unije tijekom cijelog predmetnog razdoblja. |
| --- | --- |

(150)

Osim toga, industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene iznad razine svojeg troška proizvodnje zbog pritiska na cijene koji su vršili kineski proizvođači izvoznici, čije su cijene ostale ispod troška proizvodnje industrije Unije tijekom cijelog predmetnog razdoblja.

3.7.3   
  Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

3.7.3.1   Opće napomene

Opće napomene

| (151) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(151)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (152) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(152)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (153) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka koje je dostavila industrija Unije i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(153)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka koje je dostavila industrija Unije i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (154) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(154)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (155) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(155)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

3.7.3.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

3.7.3.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (156) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Indeks | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Iskorištenost kapaciteta | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(156)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

104 834

100 373

90 470

116 803

Indeks

Indeks

100

100

96

96

86

86

111

111

Proizvodni kapacitet (u tonama)

128 826

133 544

134 426

133 517

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

104

104

Iskorištenost kapaciteta

81  %

75  %

67  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

92

92

83

83

108

108

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (157) | Obujam proizvodnje najprije se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio za 14 %, a zatim se od 2020. do RIPR-a povećao za 25 postotnih bodova, što pokazuje ukupno povećanje od 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta smanjila se od 2018. do 2020. za 17 %, ali se ukupno povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(157)

Obujam proizvodnje najprije se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio za 14 %, a zatim se od 2020. do RIPR-a povećao za 25 postotnih bodova, što pokazuje ukupno povećanje od 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta smanjila se od 2018. do 2020. za 17 %, ali se ukupno povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

3.7.3.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (158) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Obujam prodaje i tržišni udio (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Tržišni udio | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(158)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Obujam prodaje i tržišni udio (u tonama)

Obujam prodaje i tržišni udio (u tonama)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

70 753

64 150

59 880

67 335

Indeks

Indeks

100

100

91

91

85

85

95

95

Tržišni udio

31  %

30  %

31  %

29  %

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (159) | Obujam ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 2 postotna boda. Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do smanjenja tržišnog udjela, a to je kretanje prekinuto povećanjem 2020., koje se može objasniti pandemijom bolesti COVID-19 i nestašicom kontejnera 2020., što je otežalo dostavu iz istočnoazijskih zemalja. |
| --- | --- |

(159)

Obujam ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 2 postotna boda. Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do smanjenja tržišnog udjela, a to je kretanje prekinuto povećanjem 2020., koje se može objasniti pandemijom bolesti COVID-19 i nestašicom kontejnera 2020., što je otežalo dostavu iz istočnoazijskih zemalja.

3.7.3.2.3   Rast

Rast

| (160) | U razdoblju od 2018. do RIPR-a potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se za 1 %. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(160)

U razdoblju od 2018. do RIPR-a potrošnja na slobodnom tržištu u Uniji povećala se za 1 %. Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.

3.7.3.2.4   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (161) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Indeks | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(161)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

1 024

1 014

993

1 034

Indeks

Indeks

100

100

99

99

97

97

101

101

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

102

99

91

113

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

110

110

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (162) | Zbog oporavka potražnje tijekom RIPR-a zaposlenost u industriji Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja, unatoč negativnom kretanju zabilježenom u razdoblju od 2018. do 2020. Slično tome, u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila se i produktivnost. Međutim, za cijelo razmatrano razdoblje zabilježeno je povećanje produktivnosti. |
| --- | --- |

(162)

Zbog oporavka potražnje tijekom RIPR-a zaposlenost u industriji Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja, unatoč negativnom kretanju zabilježenom u razdoblju od 2018. do 2020. Slično tome, u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila se i produktivnost. Međutim, za cijelo razmatrano razdoblje zabilježeno je povećanje produktivnosti.

3.7.3.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (163) | Sve su dampinške marže bile iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe. |
| --- | --- |

(163)

Sve su dampinške marže bile iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio je znatan s obzirom na obujam i cijene uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe.

de minimis

| (164) | Zbog stalnog nepoštenog određivanja cijena kineskih izvoznika, na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, industrija Unije isto se tako nije mogla oporaviti od prethodnih dampinških praksi. S prosječnom cijenom od 1 440 EUR/tona njihova je cijena bila i 31 % niža od uvozne cijene iz Južne Koreje, 6 % niža od uvozne cijene iz Vijetnama i 21 % niža od uvozne cijene iz Tajvana. |
| --- | --- |

(164)

Zbog stalnog nepoštenog određivanja cijena kineskih izvoznika, na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, industrija Unije isto se tako nije mogla oporaviti od prethodnih dampinških praksi. S prosječnom cijenom od 1 440 EUR/tona njihova je cijena bila i 31 % niža od uvozne cijene iz Južne Koreje, 6 % niža od uvozne cijene iz Vijetnama i 21 % niža od uvozne cijene iz Tajvana.

3.7.3.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

3.7.3.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (165) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/t) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/t) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(165)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t)

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/t)

2 042

1 974

1 713

1 957

Indeks

Indeks

100

100

97

97

84

84

96

96

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/t)

2 371

2 357

2 039

2 246

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

95

95

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (166) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se u razdoblju od 2018. do 2020. za 16 % i samo se djelomično oporavila za 12 postotnih bodova tijekom RIPR-a te je dosegla 1 957 EUR/tona. Smanjenje prodajne cijene uglavnom je povezano s pritiskom kineskog izvoza na cijene. Osim toga, 2019. i 2020. globalno gospodarsko usporavanje utjecalo je na smanjenje cijene sirovina, a samim time i industrijske pređe od poliestera. |
| --- | --- |

(166)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se u razdoblju od 2018. do 2020. za 16 % i samo se djelomično oporavila za 12 postotnih bodova tijekom RIPR-a te je dosegla 1 957 EUR/tona. Smanjenje prodajne cijene uglavnom je povezano s pritiskom kineskog izvoza na cijene. Osim toga, 2019. i 2020. globalno gospodarsko usporavanje utjecalo je na smanjenje cijene sirovina, a samim time i industrijske pređe od poliestera.

| (167) | Trošak proizvodnje razvijao se na sličan način, djelomično zbog smanjenja cijena sirovina tijekom usporavanja svjetskog gospodarstva 2019. i 2020., a djelomično zbog racionalizacija kao što je smanjenje broja zaposlenih u tom razdoblju. Jedinični trošak smanjio se 2019. za 1 postotni bod, a 2020. za 13 postotnih bodova. Međutim, cijene su se u te dvije godine smanjile po višoj stopi od 16 postotnih bodova. To pokazuje da industrija Unije nije mogla iskoristiti ta smanjenja troškova. Tijekom RIPR-a jedinični troškovi povećali su se za 9 postotnih bodova, dok se prodajna cijena povećala za 12 postotnih bodova. Međutim, u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja cijene su se smanjile gotovo u istom postotku kao jedinični troškovi, što pokazuje da je bilo pritiska na rast cijena. Industrija Unije nije mogla ostvariti korist od smanjenja troškova, nije mogla povećati cijene i nije mogla čak ni zadržati cijene na početnoj razini. |
| --- | --- |

(167)

Trošak proizvodnje razvijao se na sličan način, djelomično zbog smanjenja cijena sirovina tijekom usporavanja svjetskog gospodarstva 2019. i 2020., a djelomično zbog racionalizacija kao što je smanjenje broja zaposlenih u tom razdoblju. Jedinični trošak smanjio se 2019. za 1 postotni bod, a 2020. za 13 postotnih bodova. Međutim, cijene su se u te dvije godine smanjile po višoj stopi od 16 postotnih bodova. To pokazuje da industrija Unije nije mogla iskoristiti ta smanjenja troškova. Tijekom RIPR-a jedinični troškovi povećali su se za 9 postotnih bodova, dok se prodajna cijena povećala za 12 postotnih bodova. Međutim, u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja cijene su se smanjile gotovo u istom postotku kao jedinični troškovi, što pokazuje da je bilo pritiska na rast cijena. Industrija Unije nije mogla ostvariti korist od smanjenja troškova, nije mogla povećati cijene i nije mogla čak ni zadržati cijene na početnoj razini.

3.7.3.3.2   Troškovi rada

Troškovi rada

| (168) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(168)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

48 153

49 499

46 821

51 680

Indeks

Indeks

100

100

103

103

97

97

107

107

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (169) | Tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je stalno povećanje prosječnih troškova rada po zaposleniku od 7 %. Taj je trend prekinut samo 2020., dijelom zbog racionalizacije, a dijelom zbog posebnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, kao što je uvođenje skraćenog radnog vremena. |
| --- | --- |

(169)

Tijekom razmatranog razdoblja zabilježeno je stalno povećanje prosječnih troškova rada po zaposleniku od 7 %. Taj je trend prekinut samo 2020., dijelom zbog racionalizacije, a dijelom zbog posebnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, kao što je uvođenje skraćenog radnog vremena.

3.7.3.3.3   Zalihe

Zalihe

| (170) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Indeks | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 14 | 16 | 13 | 12 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(170)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tonama)

7 721

8 052

6 510

6 991

Indeks

Indeks

100

100

104

104

84

84

91

91

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

14

16

13

12

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (171) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 12 % njihove proizvodnje. |
| --- | --- |

(171)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Tijekom RIPR-a razina zaliha činila je približno 12 % njihove proizvodnje.

3.7.3.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (172) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | –10 | –15 | –17 | –8 |
| Indeks | 100 | 153 | 174 | 86 |
| Novčani tok (EUR) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Indeks | 100 | 49 | 23 | 60 |
| Ulaganja (EUR) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Indeks | 100 | 57 | 16 | 35 |
| Povrat ulaganja | –4  % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Indeks | 100 | 158 | 154 | 101 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(172)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

–10

–15

–17

–8

Indeks

Indeks

100

100

153

153

174

174

86

86

Novčani tok (EUR)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Indeks

Indeks

100

100

49

49

23

23

60

60

Ulaganja (EUR)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Indeks

Indeks

100

100

57

57

16

16

35

35

Povrat ulaganja

–4  %

–6  %

–6  %

–4  %

Indeks

Indeks

100

100

158

158

154

154

101

101

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (173) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Početna točka 2018. bila je –10 %, a gubitak je do 2020. povećan na –17 %. Tijekom RIPR-a profitabilnost se uspjela neznatno poboljšati na –8 % zbog velike potražnje. |
| --- | --- |

(173)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Početna točka 2018. bila je –10 %, a gubitak je do 2020. povećan na –17 %. Tijekom RIPR-a profitabilnost se uspjela neznatno poboljšati na –8 % zbog velike potražnje.

| (174) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok razvijao se negativno tijekom razmatranog razdoblja. Iako se postupno poboljšavao u razdoblju od 2018. do 2020., tijekom RIPR-a ponovno se smanjio. Iako je u razmatranom razdoblju zabilježeno poboljšanje od 40 %, i dalje je bio negativan. Stoga poboljšanje novčanog toka ne upućuje na stabilizaciju financijskog stanja industrije Unije jer je ono i dalje negativno. |
| --- | --- |

(174)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok razvijao se negativno tijekom razmatranog razdoblja. Iako se postupno poboljšavao u razdoblju od 2018. do 2020., tijekom RIPR-a ponovno se smanjio. Iako je u razmatranom razdoblju zabilježeno poboljšanje od 40 %, i dalje je bio negativan. Stoga poboljšanje novčanog toka ne upućuje na stabilizaciju financijskog stanja industrije Unije jer je ono i dalje negativno.

| (175) | Ulaganja su se smanjila za 65 % u razmatranom razdoblju. Ulaganja su se odnosila na poboljšanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu zdravlja, sigurnosti i okoliša, povećanja kapaciteta i djelotvornosti proizvodnih postrojenja. Iako su 2018. bila moguća ulaganja u povećanje kapaciteta, u narednim godinama to više nije bilo moguće. |
| --- | --- |

(175)

Ulaganja su se smanjila za 65 % u razmatranom razdoblju. Ulaganja su se odnosila na poboljšanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu zdravlja, sigurnosti i okoliša, povećanja kapaciteta i djelotvornosti proizvodnih postrojenja. Iako su 2018. bila moguća ulaganja u povećanje kapaciteta, u narednim godinama to više nije bilo moguće.

| (176) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda slijedio je sličan trend kao profitabilnost. Smanjio se u razdoblju od 2018. do 2020., a zatim se tijekom RIPR-a vratio na razinu bližu onoj zabilježenoj 2018. Ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga povrat ulaganja upućuje na negativno financijsko stanje industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(176)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda slijedio je sličan trend kao profitabilnost. Smanjio se u razdoblju od 2018. do 2020., a zatim se tijekom RIPR-a vratio na razinu bližu onoj zabilježenoj 2018. Ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga povrat ulaganja upućuje na negativno financijsko stanje industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

3.7.4   
  Zaključak o stanju industrije Unije

Zaključak o stanju industrije Unije

| (177) | Na makrorazini ispitni postupak pokazao je da se stanje industrije Unije nije poboljšalo, pa čak ni povećana potražnja tijekom RIPR-a nije dovela do prodaje na tržištu EU-a veće od one na početku razmatranog razdoblja. Unatoč ulaganjima u povećanje kapaciteta, Unija nije mogla čak ni zadržati svoj tržišni udio. |
| --- | --- |

(177)

Na makrorazini ispitni postupak pokazao je da se stanje industrije Unije nije poboljšalo, pa čak ni povećana potražnja tijekom RIPR-a nije dovela do prodaje na tržištu EU-a veće od one na početku razmatranog razdoblja. Unatoč ulaganjima u povećanje kapaciteta, Unija nije mogla čak ni zadržati svoj tržišni udio.

| (178) | U ispitnom je postupku utvrđeno i da stanje industrije na mikrorazini nije dosegnulo održivu razinu i da je industrija pretrpjela gubitke u svim godinama razmatranog razdoblja, čak i u RIPR-u u kojem se potražnja vratila na prethodnu razinu. Gospodarsko stanje industrije Unije stoga je pretrpjelo štetu unatoč postojanju antidampinških mjera na trenutačnim razinama za uvoz proizvoda iz postupka revizije od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe. |
| --- | --- |

(178)

U ispitnom je postupku utvrđeno i da stanje industrije na mikrorazini nije dosegnulo održivu razinu i da je industrija pretrpjela gubitke u svim godinama razmatranog razdoblja, čak i u RIPR-u u kojem se potražnja vratila na prethodnu razinu. Gospodarsko stanje industrije Unije stoga je pretrpjelo štetu unatoč postojanju antidampinških mjera na trenutačnim razinama za uvoz proizvoda iz postupka revizije od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe.

| (179) | Obujam uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 17 %, dok se njegova cijena dodatno smanjila za 13 %. |
| --- | --- |

(179)

Obujam uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 17 %, dok se njegova cijena dodatno smanjila za 13 %.

| (180) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje trpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(180)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje trpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

3.8   Uzročnost

Uzročnost

3.8.1   
  Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (181) | Tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvoz kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe činio je znatan udio u uvozu u EU. Ti su izvoznici čak povećali svoj tržišni udio za 4 postotna boda, s 27 % na 31 %. Razina cijena njihova izvoza smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 13 % te je tijekom RIPR-a s iznosom od 1 440 EUR/tona bila niža od cijene industrije Unije za 26 %. Kineski izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe time su izvršili pritisak na razinu cijena industrije Unije te su tako pridonijeli njezinim stalnim gubicima tijekom razmatranog razdoblja. Postojala je jasna vremenska podudarnost između pritiska tog uvoza, koji ima velik tržišni udio od 31 %, na cijene i štete nanesene industriji Unije. Stoga je zbog znatnog obujma i pritiska tog uvoza na cijene postojala stvarna i znatna uzročno-posljedična veza između uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine na koju su se primjenjivale antidampinške pristojbe i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(181)

Tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvoz kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe činio je znatan udio u uvozu u EU. Ti su izvoznici čak povećali svoj tržišni udio za 4 postotna boda, s 27 % na 31 %. Razina cijena njihova izvoza smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 13 % te je tijekom RIPR-a s iznosom od 1 440 EUR/tona bila niža od cijene industrije Unije za 26 %. Kineski izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe time su izvršili pritisak na razinu cijena industrije Unije te su tako pridonijeli njezinim stalnim gubicima tijekom razmatranog razdoblja. Postojala je jasna vremenska podudarnost između pritiska tog uvoza, koji ima velik tržišni udio od 31 %, na cijene i štete nanesene industriji Unije. Stoga je zbog znatnog obujma i pritiska tog uvoza na cijene postojala stvarna i znatna uzročno-posljedična veza između uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine na koju su se primjenjivale antidampinške pristojbe i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

3.8.2   
  Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

3.8.2.1   Uvoz od kineskih izvoznika na koje se trenutačno ne primjenjuju pristojbe

Uvoz od kineskih izvoznika na koje se trenutačno ne primjenjuju pristojbe

| (182) | Hangzhou Huachun Chemical Fiber prestao je postojati 2021. Njegov se izvoz smanjio za 99 % tijekom razmatranog razdoblja i bio je zanemariv u RIPR-u (manje od 0,01 % udjela na tržištu Unije). Osim toga, izvozna cijena bila je znatno viša od cijene industrije Unije, kao i iznad troška proizvodnje industrije Unije. Stoga taj izvoz nije pridonio šteti u RIPR-u. |
| --- | --- |

(182)

Hangzhou Huachun Chemical Fiber prestao je postojati 2021. Njegov se izvoz smanjio za 99 % tijekom razmatranog razdoblja i bio je zanemariv u RIPR-u (manje od 0,01 % udjela na tržištu Unije). Osim toga, izvozna cijena bila je znatno viša od cijene industrije Unije, kao i iznad troška proizvodnje industrije Unije. Stoga taj izvoz nije pridonio šteti u RIPR-u.

| (183) | Uvoz u Uniju od društva Hailide iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza u Uniju od društva Hailide China (u tonama) | [50 000 –55 000 ] | [51 000 –56 000 ] | [43 000 –48 000 ] | [43 000 –48 000 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Tržišni udio | [20  %–25  %] | [23  %–28  %] | [21  %–26  %] | [18  %–23  %] |
| Indeks | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(183)

Uvoz u Uniju od društva Hailide iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza u Uniju od društva Hailide China (u tonama)

[50 000 –55 000 ]

[51 000 –56 000 ]

[43 000 –48 000 ]

[43 000 –48 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

86

86

86

86

Tržišni udio

[20  %–25  %]

[23  %–28  %]

[21  %–26  %]

[18  %–23  %]

Indeks

Indeks

100

100

109

109

102

102

85

85

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (184) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju od društva Hailide kretala se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 –1 800 ] | [1 600 –1 700 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Indeks | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(184)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju od društva Hailide kretala se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Hailide

[1 700 –1 800 ]

[1 600 –1 700 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

96

96

77

77

91

91

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (185) | Stalnim velikim obujmom izvoza u Europsku uniju tijekom razmatranog razdoblja, koji je u RIPR-u imao tržišni udio od [18–23 %], po cijenama nižima od cijena industrije Unije društvo Hailide pridonijelo je šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Društvo Hailide prodavalo je proizvod po cijeni od [1 500–1 600] EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka revizije te je tijekom razmatranog razdoblja ukupno smanjilo cijenu za 9 %. |
| --- | --- |

(185)

Stalnim velikim obujmom izvoza u Europsku uniju tijekom razmatranog razdoblja, koji je u RIPR-u imao tržišni udio od [18–23 %], po cijenama nižima od cijena industrije Unije društvo Hailide pridonijelo je šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Društvo Hailide prodavalo je proizvod po cijeni od [1 500–1 600] EUR/tona u razdoblju ispitnog postupka revizije te je tijekom razmatranog razdoblja ukupno smanjilo cijenu za 9 %.

| (186) | Međutim, taj uvoz nije oslabio utvrđenu vezu između dampinškog uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije na takav način da se ta veza više ne bi mogla smatrati stvarnom i bitnom uzročno-posljedičnom vezom. Izvoz izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe imao je tržišni udio od [29–34 %] na tržištu Unije tijekom RIPR-a. Taj veliki tržišni udio zajedno s niskim cijenama ima tako velik utjecaj na tržište da je izvršio znatan neovisan pritisak na cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(186)

Međutim, taj uvoz nije oslabio utvrđenu vezu između dampinškog uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije na takav način da se ta veza više ne bi mogla smatrati stvarnom i bitnom uzročno-posljedičnom vezom. Izvoz izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe imao je tržišni udio od [29–34 %] na tržištu Unije tijekom RIPR-a. Taj veliki tržišni udio zajedno s niskim cijenama ima tako velik utjecaj na tržište da je izvršio znatan neovisan pritisak na cijene industrije Unije.

| (187) | U skladu s tim, učinci izvoza društva Hailide, čak i ako su pridonijeli šteti, nisu bitno smanjili relativnu važnost dampinškog uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe za nanošenje štete. |
| --- | --- |

(187)

U skladu s tim, učinci izvoza društva Hailide, čak i ako su pridonijeli šteti, nisu bitno smanjili relativnu važnost dampinškog uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe za nanošenje štete.

3.8.2.2   Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (188) | Uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniju iz trećih zemalja osim Kine uglavnom je bio iz Južne Koreje, Vijetnama i Tajvana. |
| --- | --- |

(188)

Uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniju iz trećih zemalja osim Kine uglavnom je bio iz Južne Koreje, Vijetnama i Tajvana.

| (189) | (Zbirni) obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene za uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Koreja | Obujam (u tonama) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Indeks | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Tržišni udio | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Indeks | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vijetnam | Obujam (u tonama) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Indeks | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Tržišni udio | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Indeks | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Tajvan | Obujam (u tonama) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Indeks | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Tržišni udio | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Indeks | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Indeks | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Tržišni udio | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Indeks | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje | Obujam (u tonama) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Indeks | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Tržišni udio | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Indeks | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Izvor: | Eurostat |

(189)

(Zbirni) obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene za uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Južna Koreja

Obujam (u tonama)

15 150

13 025

9 259

15 167

Indeks

Indeks

100

100

86

86

61

61

100

100

Tržišni udio

7  %

6  %

5  %

7  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 024

2 051

1 803

2 077

Indeks

Indeks

100

100

101

101

89

89

103

103

Vijetnam

Obujam (u tonama)

500

129

776

12 231

Indeks

Indeks

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Tržišni udio

0  %

0  %

0  %

5  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 340

4 136

2 276

1 537

Indeks

Indeks

100

100

177

177

97

97

66

66

Tajvan

Obujam (u tonama)

6 776

4 485

3 795

7 375

Indeks

Indeks

100

100

66

66

56

56

109

109

Tržišni udio

3  %

2  %

2  %

3  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 874

1 858

1 636

1 816

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

97

97

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

19 759

15 261

11 917

11 364

Indeks

Indeks

100

100

77

77

60

60

58

58

Tržišni udio

9  %

7  %

6  %

5  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 586

2 780

2 683

2 740

Indeks

Indeks

100

100

108

108

104

104

106

106

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

Obujam (u tonama)

42 185

32 900

25 747

46 137

Indeks

Indeks

100

100

78

78

61

61

109

109

Tržišni udio

18  %

15  %

13  %

20  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 267

2 371

2 200

2 055

Indeks

Indeks

100

100

105

105

97

97

91

91

Izvor:

Izvor:

Eurostat

| (190) | Tijekom RIPR-a 46 137 tona pređe velike čvrstoće od poliestera uvezeno je iz trećih zemalja osim Kine, a taj obujam čini 20 % tržišta Unije. Njihov se tržišni udio u razdoblju od 2018. do 2020. ukupno smanjio s 18 % na 13 %, a zatim se povećao na 20 % tijekom RIPR-a. To slijedi trend potrošnje u EU-u, ali na izraženiji način. Prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja, isključujući Kinu, povećala se 2019. za 5 %, zatim se 2020. smanjila za 8 postotnih bodova i dodatno se smanjila za 6 postotnih bodova tijekom RIPR-a. Taj uvoz uglavnom potječe iz Južne Koreje (7 % tržišta Unije), Vijetnama (5 % tržišta Unije) i Tajvana (3 % tržišta Unije). Budući da se sve te zemlje nalaze u istočnoj Aziji, na njih je utjecala nestašica kontejnera za pomorski prijevoz i posljedični visoki troškovi pomorskog prijevoza, što objašnjava da se 2020. tržišni udio tih trećih zemalja smanjio. |
| --- | --- |

(190)

Tijekom RIPR-a 46 137 tona pređe velike čvrstoće od poliestera uvezeno je iz trećih zemalja osim Kine, a taj obujam čini 20 % tržišta Unije. Njihov se tržišni udio u razdoblju od 2018. do 2020. ukupno smanjio s 18 % na 13 %, a zatim se povećao na 20 % tijekom RIPR-a. To slijedi trend potrošnje u EU-u, ali na izraženiji način. Prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja, isključujući Kinu, povećala se 2019. za 5 %, zatim se 2020. smanjila za 8 postotnih bodova i dodatno se smanjila za 6 postotnih bodova tijekom RIPR-a. Taj uvoz uglavnom potječe iz Južne Koreje (7 % tržišta Unije), Vijetnama (5 % tržišta Unije) i Tajvana (3 % tržišta Unije). Budući da se sve te zemlje nalaze u istočnoj Aziji, na njih je utjecala nestašica kontejnera za pomorski prijevoz i posljedični visoki troškovi pomorskog prijevoza, što objašnjava da se 2020. tržišni udio tih trećih zemalja smanjio.

| (191) | Uvoz iz svih trećih zemalja zajedno povećao je svoj tržišni udio na tržištu Unije za 2 postotna boda. Međutim, prosječna cijena uvoza iz svih trećih zemalja tijekom RIPR-a, ali i svih prethodnih godina razmatranog razdoblja, bila je znatno iznad prosječne prodajne cijene industrije EU-a. Stoga sve treće zemlje zajedno nisu doprinijele šteti nanesenoj industriji Unije. Komisija je zato analizirala je li uvoz iz određene treće zemlje pridonio šteti nanesenoj industriji Unije. |
| --- | --- |

(191)

Uvoz iz svih trećih zemalja zajedno povećao je svoj tržišni udio na tržištu Unije za 2 postotna boda. Međutim, prosječna cijena uvoza iz svih trećih zemalja tijekom RIPR-a, ali i svih prethodnih godina razmatranog razdoblja, bila je znatno iznad prosječne prodajne cijene industrije EU-a. Stoga sve treće zemlje zajedno nisu doprinijele šteti nanesenoj industriji Unije. Komisija je zato analizirala je li uvoz iz određene treće zemlje pridonio šteti nanesenoj industriji Unije.

| (192) | Uvoz iz Južne Koreje na izraženiji je način slijedio trend potrošnje u EU-u: u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio se te se potom tijekom RIPR-a vratio na razinu malo veću od one iz 2018. Tržišni se udio u razdoblju od 2018. do 2020. postupno smanjio sa 7 % na 5 %, a zatim se ponovno vratio na 7 % tijekom RIPR-a. Razina cijena uvoza iz Južne Koreje postupno se povećavala tijekom predmetnog razdoblja, osim 2020., što pokazuje smanjenje cijena koje se može povezati s niskom potražnjom te godine. |
| --- | --- |

(192)

Uvoz iz Južne Koreje na izraženiji je način slijedio trend potrošnje u EU-u: u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio se te se potom tijekom RIPR-a vratio na razinu malo veću od one iz 2018. Tržišni se udio u razdoblju od 2018. do 2020. postupno smanjio sa 7 % na 5 %, a zatim se ponovno vratio na 7 % tijekom RIPR-a. Razina cijena uvoza iz Južne Koreje postupno se povećavala tijekom predmetnog razdoblja, osim 2020., što pokazuje smanjenje cijena koje se može povezati s niskom potražnjom te godine.

| (193) | Razina cijena uvoza iz Južne Koreje tijekom RIPR-a i dvije prethodne godine bila je viša od prodajne cijene industrije Unije. Zbog više razine cijena Komisija je zaključila da uvoz iz Južne Koreje nije pridonio šteti. |
| --- | --- |

(193)

Razina cijena uvoza iz Južne Koreje tijekom RIPR-a i dvije prethodne godine bila je viša od prodajne cijene industrije Unije. Zbog više razine cijena Komisija je zaključila da uvoz iz Južne Koreje nije pridonio šteti.

| (194) | Uvoz iz Vijetnama bio je u razdoblju od 2018. do 2020. na vrlo niskoj razini te je njegov tržišni udio u tom razdoblju bio znatno manji od 1 %, a potom se tijekom RIPR-a povećao na količinu koja čini 5 % udjela na tržištu Unije. To se podudaralo sa smanjenjem cijena s razina iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije na cijenu od 1 537 EUR/tona u RIPR-u, koja je znatno niža od prodajne cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(194)

Uvoz iz Vijetnama bio je u razdoblju od 2018. do 2020. na vrlo niskoj razini te je njegov tržišni udio u tom razdoblju bio znatno manji od 1 %, a potom se tijekom RIPR-a povećao na količinu koja čini 5 % udjela na tržištu Unije. To se podudaralo sa smanjenjem cijena s razina iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije na cijenu od 1 537 EUR/tona u RIPR-u, koja je znatno niža od prodajne cijene industrije Unije.

| (195) | Međutim, uvoz u EU od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe u RIPR-u bio je znatno veći. Iznosio je [69 000–74 000] tona, dok je uvoz iz Vijetnama iznosio samo 12 231 tonu, što predstavlja samo mali dio u odnosu na uvoza u EU iz Kine. |
| --- | --- |

(195)

Međutim, uvoz u EU od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe u RIPR-u bio je znatno veći. Iznosio je [69 000–74 000] tona, dok je uvoz iz Vijetnama iznosio samo 12 231 tonu, što predstavlja samo mali dio u odnosu na uvoza u EU iz Kine.

| (196) | Stoga je Komisija zaključila da uvoz iz Vijetnama, iako je možda pridonio šteti za industriju Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na izvoz u Uniju kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i zbog toga ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao uvoz od tih kineskih izvoznika. |
| --- | --- |

(196)

Stoga je Komisija zaključila da uvoz iz Vijetnama, iako je možda pridonio šteti za industriju Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na izvoz u Uniju kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i zbog toga ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao uvoz od tih kineskih izvoznika.

| (197) | Uvoz iz Tajvana imao je tržišni udio od 3 % na početku razmatranog razdoblja i tijekom RIPR-a. Iako je uvozna cijena od 1 816 EUR/tona tijekom RIPR-a bila nešto niža od prodajne cijene industrije Unije, bila je znatno viša od cijene kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe od 1 440 EUR/tona. |
| --- | --- |

(197)

Uvoz iz Tajvana imao je tržišni udio od 3 % na početku razmatranog razdoblja i tijekom RIPR-a. Iako je uvozna cijena od 1 816 EUR/tona tijekom RIPR-a bila nešto niža od prodajne cijene industrije Unije, bila je znatno viša od cijene kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe od 1 440 EUR/tona.

| (198) | Stoga je Komisija zaključila da uvoz iz Tajvana, iako je možda pridonio šteti za industriju Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na uvoz od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, njegova je cijena bila znatno viša od cijene uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i zbog toga ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao uvoz od tih kineskih izvoznika. |
| --- | --- |

(198)

Stoga je Komisija zaključila da uvoz iz Tajvana, iako je možda pridonio šteti za industriju Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na uvoz od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, njegova je cijena bila znatno viša od cijene uvoza od kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i zbog toga ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao uvoz od tih kineskih izvoznika.

| (199) | Uvoz iz Tajvana i Vijetnama, kad se razmatra zajedno s uvozom društva Hailide, nije umanjio vezu utvrđenu između dampinškog uvoza od proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i štete koju je pretrpjela industrija Unije tako da se ta veza ne može kvalificirati kao stvarna i bitna uzročno-posljedična veza. Tijekom RIPR-a izvoz proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe imao je tržišni udio od [29–34 %] na tržištu Unije i ti su se proizvodi u prosjeku prodavali po cijeni znatno nižoj od troškova proizvodnje industrije Unije. Uzimajući u obzir količinu tog uvoza i posljedični pritisak na cijene, uvoz iz Tajvana, Vijetnama i od društva Hailide nije bitno smanjio relativnu važnost dampinškog uvoza od proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe za nanošenje štete. |
| --- | --- |

(199)

Uvoz iz Tajvana i Vijetnama, kad se razmatra zajedno s uvozom društva Hailide, nije umanjio vezu utvrđenu između dampinškog uvoza od proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i štete koju je pretrpjela industrija Unije tako da se ta veza ne može kvalificirati kao stvarna i bitna uzročno-posljedična veza. Tijekom RIPR-a izvoz proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe imao je tržišni udio od [29–34 %] na tržištu Unije i ti su se proizvodi u prosjeku prodavali po cijeni znatno nižoj od troškova proizvodnje industrije Unije. Uzimajući u obzir količinu tog uvoza i posljedični pritisak na cijene, uvoz iz Tajvana, Vijetnama i od društva Hailide nije bitno smanjio relativnu važnost dampinškog uvoza od proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe za nanošenje štete.

3.8.2.3   Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (200) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tonama) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Indeks | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(200)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 14.

Tablica 14.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam izvoza (u tonama)

21 674

19 603

18 729

21 299

Indeks

Indeks

100

100

90

90

86

86

98

98

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 208

2 161

1 767

2 272

Indeks

Indeks

100

100

98

98

80

80

103

103

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (201) | Iako se obujam izvoza tijekom razmatranog razdoblja kretao na sličan način kao i prodaja na tržištu Unije, tijekom RIPR-a obujam je bio samo 2 % manji od onoga iz 2018. i oporavio se više od prodaje na tržištu Unije koja je i dalje bila 5 % niža od obujma iz 2018. |
| --- | --- |

(201)

Iako se obujam izvoza tijekom razmatranog razdoblja kretao na sličan način kao i prodaja na tržištu Unije, tijekom RIPR-a obujam je bio samo 2 % manji od onoga iz 2018. i oporavio se više od prodaje na tržištu Unije koja je i dalje bila 5 % niža od obujma iz 2018.

| (202) | Prosječna cijena izvoza svake godine bila je znatno viša od prodajne cijene na tržištu EU-a, a tijekom RIPR-a bila je više od 10 % viša. Prosječna izvozna cijena slijedila je trend sličan cijenama na tržištu EU-a. Međutim, iako se 2020. izvozna cijena izrazitije smanjila, tijekom RIPR-a vratila se na prethodnu razinu brže od cijena na tržištu EU-a te je dosegla razinu 3 % višu od prosječne cijene iz 2018., dok je prodajna cijena na tržištu EU-a tijekom RIPR-a i dalje bila 4 % niža od cijene iz 2018. |
| --- | --- |

(202)

Prosječna cijena izvoza svake godine bila je znatno viša od prodajne cijene na tržištu EU-a, a tijekom RIPR-a bila je više od 10 % viša. Prosječna izvozna cijena slijedila je trend sličan cijenama na tržištu EU-a. Međutim, iako se 2020. izvozna cijena izrazitije smanjila, tijekom RIPR-a vratila se na prethodnu razinu brže od cijena na tržištu EU-a te je dosegla razinu 3 % višu od prosječne cijene iz 2018., dok je prodajna cijena na tržištu EU-a tijekom RIPR-a i dalje bila 4 % niža od cijene iz 2018.

| (203) | Usporedba pokazuje da su proizvođači iz Unije vrlo usmjereni na tržište Unije, iako mogu postići više cijene za izvoznu prodaju. |
| --- | --- |

(203)

Usporedba pokazuje da su proizvođači iz Unije vrlo usmjereni na tržište Unije, iako mogu postići više cijene za izvoznu prodaju.

| (204) | Stoga je Komisija zaključila da izvozni rezultati industrije Unije nisu pridonijeli šteti, nego su naprotiv pridonijeli ograničavanju gubitka. |
| --- | --- |

(204)

Stoga je Komisija zaključila da izvozni rezultati industrije Unije nisu pridonijeli šteti, nego su naprotiv pridonijeli ograničavanju gubitka.

3.8.2.4   Ograničena potrošnja

Ograničena potrošnja

| (205) | Ograničena potrošnja industrije Unije znatno se povećala tijekom RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 39 %. Međutim, odluka o povećanju ograničene potrošnje radi prodaje proizvoda na kraju proizvodnog lanca na višoj razini proizvodnje izravna je posljedica nemogućnosti postizanja poštene tržišne cijene pređe velike čvrstoće od poliestera na slobodnom tržištu zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene. Stoga je Komisija zaključila da to nije čimbenik koji je pridonio šteti. |
| --- | --- |

(205)

Ograničena potrošnja industrije Unije znatno se povećala tijekom RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 39 %. Međutim, odluka o povećanju ograničene potrošnje radi prodaje proizvoda na kraju proizvodnog lanca na višoj razini proizvodnje izravna je posljedica nemogućnosti postizanja poštene tržišne cijene pređe velike čvrstoće od poliestera na slobodnom tržištu zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene. Stoga je Komisija zaključila da to nije čimbenik koji je pridonio šteti.

3.8.2.5   Visoke cijene energije i inflacija

Visoke cijene energije i inflacija

| (206) | Kao odgovor na podnesak podnositelja zahtjeva o kretanjima nakon RIPR-a nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdilo je da sve veći troškovi energije i kriza povezana s inflacijom prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između uvoza kineske pređe velike čvrstoće od poliestera i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, ti sve veći troškovi energije i inflacija, kako ih je naveo podnositelj zahtjeva, dogodili su se nakon RIPR-a. Korisnici nisu naveli da je do toga došlo tijekom RIPR-a. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(206)

Kao odgovor na podnesak podnositelja zahtjeva o kretanjima nakon RIPR-a nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdilo je da sve veći troškovi energije i kriza povezana s inflacijom prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između uvoza kineske pređe velike čvrstoće od poliestera i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, ti sve veći troškovi energije i inflacija, kako ih je naveo podnositelj zahtjeva, dogodili su se nakon RIPR-a. Korisnici nisu naveli da je do toga došlo tijekom RIPR-a. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

3.8.3   
  Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (207) | Postojala je jasna vremenska podudarnost između znatnog izvoza iz Kine od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i pogoršanja stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(207)

Postojala je jasna vremenska podudarnost između znatnog izvoza iz Kine od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i pogoršanja stanja industrije Unije.

| (208) | Komisija je ispitala i druge čimbenike štete i nije pronašla nijedan drugi čimbenik koji bi umanjio uzročno-posljedičnu vezu tog izvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(208)

Komisija je ispitala i druge čimbenike štete i nije pronašla nijedan drugi čimbenik koji bi umanjio uzročno-posljedičnu vezu tog izvoza iz Kine i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.

| (209) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je dampinški izvoz kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe znatno pridonio šteti za industriju Unije i da nijedan drugi čimbenik, razmatran pojedinačno ili zajedno s drugima, nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(209)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je dampinški izvoz kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe znatno pridonio šteti za industriju Unije i da nijedan drugi čimbenik, razmatran pojedinačno ili zajedno s drugima, nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

3.9   Vjerojatnost nastavka štete

Vjerojatnost nastavka štete

| (210) | Komisija je u uvodnoj izjavi 180. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost nastavka štete koju je uzrokovao dampinški uvoz iz Kine ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je u uvodnoj izjavi 180. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost nastavka štete koju je uzrokovao dampinški uvoz iz Kine ako se dopusti istek mjera.

| (211) | Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini te odnos između kineskih izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini te odnos između kineskih izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji.

3.9.1   
  Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini

| (212) | Kako je detaljno analizirano u odjeljku 3.5.1., u usporedbi s veličinom tržišta Unije kineski proizvođači raspolažu velikim prekomjernim kapacitetom, koji vjerojatno neće apsorbirati domaća potrošnja ni izvoz u ostale treće zemlje. |
| --- | --- |

(212)

Kako je detaljno analizirano u odjeljku 3.5.1., u usporedbi s veličinom tržišta Unije kineski proizvođači raspolažu velikim prekomjernim kapacitetom, koji vjerojatno neće apsorbirati domaća potrošnja ni izvoz u ostale treće zemlje.

3.9.2   
  Odnos između kineskih izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji

Odnos između kineskih izvoznih cijena za treće zemlje i razine cijena u Uniji

| (213) | Kako je detaljno analizirano u odjeljku 3.5.2., tržište Unije i dalje je najveće izvozno tržište za kineske izvoznike, među ostalim i zbog svoje privlačne razine cijena. Čak i uz antidampinške pristojbe na snazi, kineske cijene i dalje su niže od cijena industrije Unije za u prosjeku 26 %. Iako je cijena u SAD-u (drugo najveće izvozno tržište u RIPR-u) bila na sličnoj razini kao cijene Unije, cijena kineskog izvoza na korejskom tržištu bila je približno 10 % niža od cijena izvoza u Uniju. Mjerama trgovinske zaštite na drugim izvoznim tržištima dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(213)

Kako je detaljno analizirano u odjeljku 3.5.2., tržište Unije i dalje je najveće izvozno tržište za kineske izvoznike, među ostalim i zbog svoje privlačne razine cijena. Čak i uz antidampinške pristojbe na snazi, kineske cijene i dalje su niže od cijena industrije Unije za u prosjeku 26 %. Iako je cijena u SAD-u (drugo najveće izvozno tržište u RIPR-u) bila na sličnoj razini kao cijene Unije, cijena kineskog izvoza na korejskom tržištu bila je približno 10 % niža od cijena izvoza u Uniju. Mjerama trgovinske zaštite na drugim izvoznim tržištima dodatno se povećava privlačnost tržišta Unije.

| (214) | Stoga je vjerojatno da bi kineski proizvođači izvoznici, ako se dopusti istek mjera, nastavili primjenjivati agresivne prakse određivanja cijena kako bi povećali svoj (već veliki) tržišni udio u Uniji i usmjerili svoj znatan višak kapaciteta na tržište Unije. |
| --- | --- |

(214)

Stoga je vjerojatno da bi kineski proizvođači izvoznici, ako se dopusti istek mjera, nastavili primjenjivati agresivne prakse određivanja cijena kako bi povećali svoj (već veliki) tržišni udio u Uniji i usmjerili svoj znatan višak kapaciteta na tržište Unije.

3.9.3   
  Zaključak

Zaključak

| (215) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi ukidanje mjera vrlo vjerojatno uzrokovalo znatno povećanje dampinškog uvoza iz Kine po štetnim razinama cijena, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije. |
| --- | --- |

(215)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi ukidanje mjera vrlo vjerojatno uzrokovalo znatno povećanje dampinškog uvoza iz Kine po štetnim razinama cijena, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije.

3.10   Interes unije

Interes unije

| (216) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera na revidiranoj razini uvedenoj nakon kombinirane privremene revizije bilo protivno interesu Unije. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(216)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera na revidiranoj razini uvedenoj nakon kombinirane privremene revizije bilo protivno interesu Unije. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa, uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (217) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(217)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (218) | Na temelju toga Komisija je prvo ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi za zaključak da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. |
| --- | --- |

(218)

Na temelju toga Komisija je prvo ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi za zaključak da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. Podsjeća se da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije.

| (219) | Osim toga, Komisija je ispitala učinak promjene razine mjera nakon privremene revizije na korisnike. Naime, iako sama privremena revizija ne uključuje analizu interesa Unije, produljene mjere nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera nužno će se primjenjivati na razini pristojbi utvrđenoj privremenom revizijom jer se oba postupka vremenski podudaraju. Komisija je stoga u analizi postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije uzela u obzir i razinu pristojbi utvrđenu privremenom revizijom. |
| --- | --- |

(219)

Osim toga, Komisija je ispitala učinak promjene razine mjera nakon privremene revizije na korisnike. Naime, iako sama privremena revizija ne uključuje analizu interesa Unije, produljene mjere nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera nužno će se primjenjivati na razini pristojbi utvrđenoj privremenom revizijom jer se oba postupka vremenski podudaraju. Komisija je stoga u analizi postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije uzela u obzir i razinu pristojbi utvrđenu privremenom revizijom.

3.10.1   
  Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (220) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 215., dopuštanje isteka mjera vrlo bi vjerojatno uzrokovalo znatno povećanje dampinškog uvoza iz Kine po štetnim razinama cijena, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije. |
| --- | --- |

(220)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 215., dopuštanje isteka mjera vrlo bi vjerojatno uzrokovalo znatno povećanje dampinškog uvoza iz Kine po štetnim razinama cijena, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije. To bi ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije.

| (221) | Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine koristio industriji Unije. |
| --- | --- |

(221)

Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine koristio industriji Unije.

3.10.2   
  Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (222) | U trenutačnim ispitnim postupcima revizije nije surađivao nijedan nepovezani uvoznik. |
| --- | --- |

(222)

U trenutačnim ispitnim postupcima revizije nije surađivao nijedan nepovezani uvoznik.

| (223) | Komisija je zaključila da iz perspektive nepovezanih uvoznika ne postoje uvjerljivi razlozi protiv produljenja mjera. |
| --- | --- |

(223)

Komisija je zaključila da iz perspektive nepovezanih uvoznika ne postoje uvjerljivi razlozi protiv produljenja mjera.

3.10.3   
  Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (224) | Pređa velike čvrstoće od poliestera ima brojne primjene. Postoje dvije glavne skupine korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera: proizvođači automobilskih guma koji čine oko 50 % procijenjene potražnje za pređom velike čvrstoće od poliestera u Uniji te proizvođači tehničkih tkanina, vrpca, priveznica, traka, konopa i remena koji isto tako čine oko 50 % potražnje za tim proizvodom u Uniji. Tehničke tkanine, priveznice, trake, konopi i remeni upotrebljavaju se u automobilskoj industriji, opremi za dizanje i osiguravanje u prijevozu te za razne primjene u strojevima. Zbog velikog broja primjena, korisnička industrija u ovom segmentu prilično je fragmentirana. |
| --- | --- |

(224)

Pređa velike čvrstoće od poliestera ima brojne primjene. Postoje dvije glavne skupine korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera: proizvođači automobilskih guma koji čine oko 50 % procijenjene potražnje za pređom velike čvrstoće od poliestera u Uniji te proizvođači tehničkih tkanina, vrpca, priveznica, traka, konopa i remena koji isto tako čine oko 50 % potražnje za tim proizvodom u Uniji. Tehničke tkanine, priveznice, trake, konopi i remeni upotrebljavaju se u automobilskoj industriji, opremi za dizanje i osiguravanje u prijevozu te za razne primjene u strojevima. Zbog velikog broja primjena, korisnička industrija u ovom segmentu prilično je fragmentirana.

| (225) | Nakon pokretanja postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera kontaktirana su 64 poznata korisnika i udruženja korisnika u Uniji te su pozvani na suradnju. |
| --- | --- |

(225)

Nakon pokretanja postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera kontaktirana su 64 poznata korisnika i udruženja korisnika u Uniji te su pozvani na suradnju.

| (226) | Dva korisnika odgovorila su na upitnik u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera i Komisija je provjerila njihove podatke. Nakon pokretanja privremene revizije još pet korisnika javilo se zajedno s udruženjem korisnika (koje predstavlja ukupno devet korisnika) kako bi sudjelovali u paralelnim postupcima. Korisnici koji su se javili pripadaju segmentu proizvođača tehničkih tkanina, vrpci, priveznica, traka, konopa i remena. Korisnici koji su sudjelovali čine više od 10 % potrošnje pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji. Nije se javio nijedan korisnik iz segmenta proizvođača guma. |
| --- | --- |

(226)

Dva korisnika odgovorila su na upitnik u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera i Komisija je provjerila njihove podatke. Nakon pokretanja privremene revizije još pet korisnika javilo se zajedno s udruženjem korisnika (koje predstavlja ukupno devet korisnika) kako bi sudjelovali u paralelnim postupcima. Korisnici koji su se javili pripadaju segmentu proizvođača tehničkih tkanina, vrpci, priveznica, traka, konopa i remena. Korisnici koji su sudjelovali čine više od 10 % potrošnje pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji. Nije se javio nijedan korisnik iz segmenta proizvođača guma.

| (227) | Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač, koji proizvodi i tkane proizvode, iznijeli su primjedbe na konačnu objavu i usprotivili se namjeri Komisije da poveća razinu antidampinških pristojbi u odnosu na početne mjere. |
| --- | --- |

(227)

Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač, koji proizvodi i tkane proizvode, iznijeli su primjedbe na konačnu objavu i usprotivili se namjeri Komisije da poveća razinu antidampinških pristojbi u odnosu na početne mjere.

| (228) | Nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdili su da se analiza Komisije temelji na nepotpunim činjenicama jer je Komisija provjerila samo odgovore dobivene od dvaju korisnika u uzorku i zanemarila podneske ostalih društava korisnika, koji su MSP-ovi, unatoč njihovoj ponudi da se njihovi podaci provjere na licu mjesta ili na daljinu. |
| --- | --- |

(228)

Nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdili su da se analiza Komisije temelji na nepotpunim činjenicama jer je Komisija provjerila samo odgovore dobivene od dvaju korisnika u uzorku i zanemarila podneske ostalih društava korisnika, koji su MSP-ovi, unatoč njihovoj ponudi da se njihovi podaci provjere na licu mjesta ili na daljinu.

| (229) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je u analizi interesa Unije zapravo uzela u obzir podneske svih korisnika. Međutim, s obzirom na to da su dva korisnika koja je Komisija provjerila ujedno pripadala kategoriji MSP-ova i da su njihovi poslovni modeli, potrebe za opskrbom i financijsko stanje bili usporedivi s društvima koje je zastupalo udruženje, Komisija je smatrala da joj za donošenje zaključaka nije bila potrebna dodatna provjera. |
| --- | --- |

(229)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Komisija je u analizi interesa Unije zapravo uzela u obzir podneske svih korisnika. Međutim, s obzirom na to da su dva korisnika koja je Komisija provjerila ujedno pripadala kategoriji MSP-ova i da su njihovi poslovni modeli, potrebe za opskrbom i financijsko stanje bili usporedivi s društvima koje je zastupalo udruženje, Komisija je smatrala da joj za donošenje zaključaka nije bila potrebna dodatna provjera.

3.10.3.1   Financijski učinak

Financijski učinak

| (230) | Korisnici koji su sudjelovali uglavnom su bili protiv povećanja pristojbi. Nekoliko korisnika tvrdilo je da je Komisija uvođenjem mjera u početnom postupku postigla pravu ravnotežu između interesa proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz EU-a i korisničkih industrija. Stoga bi industrija korisnika mogla apsorbirati nastavak mjera na početnim razinama. |
| --- | --- |

(230)

Korisnici koji su sudjelovali uglavnom su bili protiv povećanja pristojbi. Nekoliko korisnika tvrdilo je da je Komisija uvođenjem mjera u početnom postupku postigla pravu ravnotežu između interesa proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz EU-a i korisničkih industrija. Stoga bi industrija korisnika mogla apsorbirati nastavak mjera na početnim razinama.

| (231) | S druge strane, bitno povećanje razine pristojbi znatno bi naštetilo segmentu proizvođača tehničkih tkanina, vrpca, priveznica, traka, konopa i remena. Iako društva iz industrije automobilskih guma nisu dostavila podatke, Komisija je od proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera prikupila informacije koje upućuju na to da taj proizvod čini samo manji postotak troška proizvodnje automobilskih guma. Stoga je Komisija zaključila da će financijski učinak mjera na tu industriju korisnika biti neznatan. |
| --- | --- |

(231)

S druge strane, bitno povećanje razine pristojbi znatno bi naštetilo segmentu proizvođača tehničkih tkanina, vrpca, priveznica, traka, konopa i remena. Iako društva iz industrije automobilskih guma nisu dostavila podatke, Komisija je od proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera prikupila informacije koje upućuju na to da taj proizvod čini samo manji postotak troška proizvodnje automobilskih guma. Stoga je Komisija zaključila da će financijski učinak mjera na tu industriju korisnika biti neznatan.

| (232) | Iz podnesaka korisnika u uzorku vidljivo je da remenski proizvodi koji sadržavaju pređu velike čvrstoće od poliestera imaju nisku razinu dobiti. Međutim, Komisija je utvrdila i da su u prošlosti bila moguća umjerena povećanja cijena zbog povećanja troškova sirovina. Osim toga, nijedan od korisnika u uzorku ne proizvodi isključivo proizvode koji uključuju pređu velike čvrstoće od poliestera, a njihova je opća financijska situacija stabilna. To nije bilo u suprotnosti s neprovjerenim informacijama koje su dostavili korisnici koji nisu uključeni u uzorak. Revidirane pristojbe kreću se u rasponu od 9,7 % do 23,7 %, što predstavlja značajno povećanje u usporedbi s postojećim pristojbama, koje se kreću u rasponu od 5,1 % do 9,8 %. Međutim, Komisija je napomenula da korisnici i dalje imaju mogućnost odabira proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju niže stope pristojbi. |
| --- | --- |

(232)

Iz podnesaka korisnika u uzorku vidljivo je da remenski proizvodi koji sadržavaju pređu velike čvrstoće od poliestera imaju nisku razinu dobiti. Međutim, Komisija je utvrdila i da su u prošlosti bila moguća umjerena povećanja cijena zbog povećanja troškova sirovina. Osim toga, nijedan od korisnika u uzorku ne proizvodi isključivo proizvode koji uključuju pređu velike čvrstoće od poliestera, a njihova je opća financijska situacija stabilna. To nije bilo u suprotnosti s neprovjerenim informacijama koje su dostavili korisnici koji nisu uključeni u uzorak. Revidirane pristojbe kreću se u rasponu od 9,7 % do 23,7 %, što predstavlja značajno povećanje u usporedbi s postojećim pristojbama, koje se kreću u rasponu od 5,1 % do 9,8 %. Međutim, Komisija je napomenula da korisnici i dalje imaju mogućnost odabira proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju niže stope pristojbi.

| (233) | Stoga je Komisija zaključila da ni financijski učinak revidiranog raspona pristojbi na korisnike ne predstavlja uvjerljiv razlog protiv daljnje primjene mjera na revidiranoj razini. |
| --- | --- |

(233)

Stoga je Komisija zaključila da ni financijski učinak revidiranog raspona pristojbi na korisnike ne predstavlja uvjerljiv razlog protiv daljnje primjene mjera na revidiranoj razini.

| (234) | Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač tvrdili su da će dodatno povećanje troškova do kojeg će doći zbog povećanja pristojbi na njihovu glavnu sirovinu dodatno narušiti njihov konkurentski položaj kao proizvođača iz EU-a. Naveli su mnoge primjere ponuda koje su kineski proizvođači proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji se proizvode od pređe velike čvrstoće od poliestera dali europskim kupcima, pri čemu su cijene tih proizvoda bile vrlo blizu ili čak ispod cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nakon dodavanja predloženih pristojbi. Tvrdili su da je najveći problem s povećanim antidampinškim pristojbama na pređu velike čvrstoće od poliestera taj što one ne obuhvaćaju proizvode na kraju proizvodnog lanca, kao što su tkanine, remeni, zatezni remeni, okrugle priveznice i priveznice s omčama. |
| --- | --- |

(234)

Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač tvrdili su da će dodatno povećanje troškova do kojeg će doći zbog povećanja pristojbi na njihovu glavnu sirovinu dodatno narušiti njihov konkurentski položaj kao proizvođača iz EU-a. Naveli su mnoge primjere ponuda koje su kineski proizvođači proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji se proizvode od pređe velike čvrstoće od poliestera dali europskim kupcima, pri čemu su cijene tih proizvoda bile vrlo blizu ili čak ispod cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nakon dodavanja predloženih pristojbi. Tvrdili su da je najveći problem s povećanim antidampinškim pristojbama na pređu velike čvrstoće od poliestera taj što one ne obuhvaćaju proizvode na kraju proizvodnog lanca, kao što su tkanine, remeni, zatezni remeni, okrugle priveznice i priveznice s omčama.

| (235) | Nakon konačne objave podnositelji zahtjeva tvrdili su i da se glavni problem za korisnike odnosi na nepošteno tržišno natjecanje s konkurentima iz Kine s kojim se suočavaju na silaznim tržištima. Taj problem dodatno bi se pogoršao ako se poveća razina antidampinških pristojbi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera. Naime, korisnici su više puta naveli da se ne protive produljenju početnih antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(235)

Nakon konačne objave podnositelji zahtjeva tvrdili su i da se glavni problem za korisnike odnosi na nepošteno tržišno natjecanje s konkurentima iz Kine s kojim se suočavaju na silaznim tržištima. Taj problem dodatno bi se pogoršao ako se poveća razina antidampinških pristojbi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera. Naime, korisnici su više puta naveli da se ne protive produljenju početnih antidampinških mjera.

| (236) | Kako bi se riješio problem nepoštenog tržišnog natjecanja u području proizvoda na kraju proizvodnog lanca, pet korisnika zajedno s udruženjem korisnika zatražili su od Komisije da proširi pristojbe na pređu velike čvrstoće od poliestera koja se nalazi u uvezenim priveznicama, konopima i vatrogasnim crijevima. Pozvali su se na Uredbu Komisije o čeličnim stupovima vjetroturbina iz Kine (89), u kojoj je antidampinška pristojba primijenjena ne samo na stupove vjetroturbina, već i na same vjetroturbine koje sadržavaju čelične stupove vjetroturbina. |
| --- | --- |

(236)

Kako bi se riješio problem nepoštenog tržišnog natjecanja u području proizvoda na kraju proizvodnog lanca, pet korisnika zajedno s udruženjem korisnika zatražili su od Komisije da proširi pristojbe na pređu velike čvrstoće od poliestera koja se nalazi u uvezenim priveznicama, konopima i vatrogasnim crijevima. Pozvali su se na Uredbu Komisije o čeličnim stupovima vjetroturbina iz Kine (89), u kojoj je antidampinška pristojba primijenjena ne samo na stupove vjetroturbina, već i na same vjetroturbine koje sadržavaju čelične stupove vjetroturbina.

89

| (237) | Prvo, Komisija je priznala da se zbog konkurencije kineskih izvoznika proizvoda na kraju proizvodnog lanca ograničava mogućnost korisnika da povećaju cijene i prenesu dalje dodatne troškove zbog povećanih pristojbi. Međutim, moguće postojanje nepoštenog tržišnog natjecanja na razini korisnika ne može samo po sebi biti uvjerljiv razlog za nerješavanje problema štetnog dampinga čije je postojanje utvrđeno na uzlaznom tržištu. Iako su korisnici pokazali da ih se povećanim pristojbama na pređu velike čvrstoće od poliestera stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurentske kineske proizvođače istog proizvoda, ujedno su naveli i da bi se zaštita od tog uvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca mogla postići antidampinškim pristojbama na te proizvode. Nisu pokazali da industriji korisnika nije izvedivo podnijeti pritužbu radi pokretanja ispitnog postupka protiv potencijalno dampinškog uvoza tkanina ili drugih sekundarnih proizvoda izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera. |
| --- | --- |

(237)

Prvo, Komisija je priznala da se zbog konkurencije kineskih izvoznika proizvoda na kraju proizvodnog lanca ograničava mogućnost korisnika da povećaju cijene i prenesu dalje dodatne troškove zbog povećanih pristojbi. Međutim, moguće postojanje nepoštenog tržišnog natjecanja na razini korisnika ne može samo po sebi biti uvjerljiv razlog za nerješavanje problema štetnog dampinga čije je postojanje utvrđeno na uzlaznom tržištu. Iako su korisnici pokazali da ih se povećanim pristojbama na pređu velike čvrstoće od poliestera stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurentske kineske proizvođače istog proizvoda, ujedno su naveli i da bi se zaštita od tog uvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca mogla postići antidampinškim pristojbama na te proizvode. Nisu pokazali da industriji korisnika nije izvedivo podnijeti pritužbu radi pokretanja ispitnog postupka protiv potencijalno dampinškog uvoza tkanina ili drugih sekundarnih proizvoda izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera.

| (238) | Osim toga, korisnici i dalje imaju mogućnost odabira kineskog proizvođača izvoznika u nižem dijelu raspona pristojbi te mogućnost nabave tih proizvoda iz ostalih trećih zemalja kao što su Južna Koreja, Tajvan i Vijetnam, koje povećavaju svoj proizvodni kapacitet. |
| --- | --- |

(238)

Osim toga, korisnici i dalje imaju mogućnost odabira kineskog proizvođača izvoznika u nižem dijelu raspona pristojbi te mogućnost nabave tih proizvoda iz ostalih trećih zemalja kao što su Južna Koreja, Tajvan i Vijetnam, koje povećavaju svoj proizvodni kapacitet.

| (239) | Kad je riječ o prijedlogu da se mjere prošire na pređu velike čvrstoće od poliestera koju sadržavaju proizvodi na kraju proizvodnog lanca, Komisija je napomenula da, za razliku od situacije u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina, proizvodi na koje bi se pristojbe proširile nisu uključeni u opseg proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom. Naime, definicija predmetnog proizvoda u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina već je uključivala stupove uvezene kao dio vjetroturbina: „[p]redmetni proizvod su određeni veliki stupovi vjetroturbina od čelika, [...], trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7308 20 00 (oznaka TARIC 7308200011) i ex 7308 90 98 (oznaka TARIC 7308909811) a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine, u oznaku KN ex 8502 31 00, ...”. Komisija načelno ne može uvoditi pristojbe na proizvod koji nije bio obuhvaćen područjem primjene ispitnog postupka. Komisija je u ovom predmetu konkretno smatrala da bi mnoštvo mogućih transformacija obuhvaćenih predloženim oznakama KN dovelo do proširenja primjene pristojbi izvan opsega ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(239)

Kad je riječ o prijedlogu da se mjere prošire na pređu velike čvrstoće od poliestera koju sadržavaju proizvodi na kraju proizvodnog lanca, Komisija je napomenula da, za razliku od situacije u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina, proizvodi na koje bi se pristojbe proširile nisu uključeni u opseg proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom. Naime, definicija predmetnog proizvoda u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina već je uključivala stupove uvezene kao dio vjetroturbina: „[p]redmetni proizvod su određeni veliki stupovi vjetroturbina od čelika, [...], trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7308 20 00 (oznaka TARIC 7308200011) i ex 7308 90 98 (oznaka TARIC 7308909811) a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine, u oznaku KN ex 8502 31 00, ...”. Komisija načelno ne može uvoditi pristojbe na proizvod koji nije bio obuhvaćen područjem primjene ispitnog postupka. Komisija je u ovom predmetu konkretno smatrala da bi mnoštvo mogućih transformacija obuhvaćenih predloženim oznakama KN dovelo do proširenja primjene pristojbi izvan opsega ispitnog postupka.

a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine

| (240) | Stoga je Komisija smatrala da bi se ispunjenjem zahtjeva korisnika opseg ispitnog postupka proširio izvan okvira zahtjeva na temelju kojeg je pokrenut. Zahtjev je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(240)

Stoga je Komisija smatrala da bi se ispunjenjem zahtjeva korisnika opseg ispitnog postupka proširio izvan okvira zahtjeva na temelju kojeg je pokrenut. Zahtjev je stoga odbijen.

| (241) | Slijedom toga, Komisija je potvrdila svoje početno stajalište o revidiranoj razini pristojbi. |
| --- | --- |

(241)

Slijedom toga, Komisija je potvrdila svoje početno stajalište o revidiranoj razini pristojbi.

3.10.3.2   Stabilnost opskrbe

Stabilnost opskrbe

| (242) | Korisnici su istaknuli i nedostatak kapaciteta proizvođača iz Unije. Potrošnja pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji tijekom RIPR-a iznosila je 230 000 tona, što je 73 % više od proizvodnog kapaciteta industrije Unije, koji iznosi samo 134 kilotone. To pokazuje opću potrebu za uvozom. |
| --- | --- |

(242)

Korisnici su istaknuli i nedostatak kapaciteta proizvođača iz Unije. Potrošnja pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji tijekom RIPR-a iznosila je 230 000 tona, što je 73 % više od proizvodnog kapaciteta industrije Unije, koji iznosi samo 134 kilotone. To pokazuje opću potrebu za uvozom.

| (243) | Osim toga, nakon RIPR-a nekoliko je proizvođača iz Unije 2022. privremeno smanjilo ili u potpunosti zaustavilo svoju proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena energije u Europi. Međutim, to je bila samo privremena mjera i ne čini se da će to dovesti do dugoročnog smanjenja obujma proizvodnje proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(243)

Osim toga, nakon RIPR-a nekoliko je proizvođača iz Unije 2022. privremeno smanjilo ili u potpunosti zaustavilo svoju proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena energije u Europi. Međutim, to je bila samo privremena mjera i ne čini se da će to dovesti do dugoročnog smanjenja obujma proizvodnje proizvođača iz Unije.

| (244) | Svi korisnici koji surađuju tvrdili su da za svoj segment samo jedan proizvođač iz Unije dobavlja pređu velike čvrstoće od poliestera kvalitete koja im je potrebna za njihove proizvode, dok su drugi proizvođači iz Unije u velikoj mjeri usmjereni na opskrbu industrije guma ili su integrirani konkurenti. Korisnici su nadalje tvrdili da ostale treće zemlje proizvode skupe specijalizirane kategorije (npr. Južna Koreja) ili ne nude dovoljan kapacitet ili kvalitetu, uz iznimku Vijetnama. |
| --- | --- |

(244)

Svi korisnici koji surađuju tvrdili su da za svoj segment samo jedan proizvođač iz Unije dobavlja pređu velike čvrstoće od poliestera kvalitete koja im je potrebna za njihove proizvode, dok su drugi proizvođači iz Unije u velikoj mjeri usmjereni na opskrbu industrije guma ili su integrirani konkurenti. Korisnici su nadalje tvrdili da ostale treće zemlje proizvode skupe specijalizirane kategorije (npr. Južna Koreja) ili ne nude dovoljan kapacitet ili kvalitetu, uz iznimku Vijetnama.

| (245) | Izvoz iz Vijetnama tijekom RIPR-a imao je udio na tržištu Unije od 5 %. Međutim, vijetnamski izvoz iznosio je samo 12 000 tona i obuhvaćao je samo manji dio potrebnog uvoza kako bi se zadovoljila potražnja na tržištu Unije. Komisija je stoga napomenula da je uvoz iz Kine općenito potreban kako bi se osigurala stabilnost opskrbe na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(245)

Izvoz iz Vijetnama tijekom RIPR-a imao je udio na tržištu Unije od 5 %. Međutim, vijetnamski izvoz iznosio je samo 12 000 tona i obuhvaćao je samo manji dio potrebnog uvoza kako bi se zadovoljila potražnja na tržištu Unije. Komisija je stoga napomenula da je uvoz iz Kine općenito potreban kako bi se osigurala stabilnost opskrbe na tržištu Unije.

| (246) | Međutim, Komisija je u prethodnom odjeljku zaključila da revidirane pristojbe u rasponu od 9,7 % do 23,7 % neće onemogućiti daljnju nabavu tog proizvoda iz Kine, posebno s obzirom na činjenicu da korisnici i dalje imaju mogućnost odabira proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju niže stope pristojbi. Prema tome produljenje pristojbi na revidiranoj razini neće dovesti u pitanje stabilnost opskrbe. |
| --- | --- |

(246)

Međutim, Komisija je u prethodnom odjeljku zaključila da revidirane pristojbe u rasponu od 9,7 % do 23,7 % neće onemogućiti daljnju nabavu tog proizvoda iz Kine, posebno s obzirom na činjenicu da korisnici i dalje imaju mogućnost odabira proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju niže stope pristojbi. Prema tome produljenje pristojbi na revidiranoj razini neće dovesti u pitanje stabilnost opskrbe.

| (247) | Komisija je stoga zaključila da interes korisnika za stabilnost opskrbe nije uvjerljiv razlog protiv nastavka mjera. |
| --- | --- |

(247)

Komisija je stoga zaključila da interes korisnika za stabilnost opskrbe nije uvjerljiv razlog protiv nastavka mjera.

3.10.3.3   Rizik od premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a

Rizik od premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a

| (248) | Nekoliko korisnika i integrirani proizvođač naglasili su važnost industrije koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera za tržište rada te činjenicu da bi povećane pristojbe na tu pređu mogle dovesti do premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a. Integrirani proizvođač tvrdio je da radna snaga u EU-u koja je uključena u proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera obuhvaća približno 100 000 kvalificiranih radnika. |
| --- | --- |

(248)

Nekoliko korisnika i integrirani proizvođač naglasili su važnost industrije koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera za tržište rada te činjenicu da bi povećane pristojbe na tu pređu mogle dovesti do premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a. Integrirani proizvođač tvrdio je da radna snaga u EU-u koja je uključena u proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera obuhvaća približno 100 000 kvalificiranih radnika.

| (249) | Komisija je potvrdila da je industrija koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera važan poslodavac na tržištu rada u EU-u. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 238. i 240., korisnici i dalje imaju mogućnosti nabave proizvoda u nižem dijelu raspona pristojbi ili iz ostalih trećih zemalja, a očekivani financijski učinak revidiranih pristojbi ne predstavlja uvjerljiv razlog za neuvođenje tih pristojbi. Osim toga, nisu izneseni nikakvi konkretni dokazi u prilog tim tvrdnjama. |
| --- | --- |

(249)

Komisija je potvrdila da je industrija koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera važan poslodavac na tržištu rada u EU-u. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 238. i 240., korisnici i dalje imaju mogućnosti nabave proizvoda u nižem dijelu raspona pristojbi ili iz ostalih trećih zemalja, a očekivani financijski učinak revidiranih pristojbi ne predstavlja uvjerljiv razlog za neuvođenje tih pristojbi. Osim toga, nisu izneseni nikakvi konkretni dokazi u prilog tim tvrdnjama.

| (250) | Komisija je stoga ostala pri svojim zaključcima. |
| --- | --- |

(250)

Komisija je stoga ostala pri svojim zaključcima.

3.10.4   
  Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (251) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije protiv zadržavanja mjera na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine i njihovo proširenje na revidiranim razinama. |
| --- | --- |

(251)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije protiv zadržavanja mjera na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine i njihovo proširenje na revidiranim razinama.

| (252) | Nakon razmatranja prethodno navedenih primjedbi korisnika, udruženja korisnika i jednog integriranog proizvođača Komisija je potvrdila svoju ocjenu. |
| --- | --- |

(252)

Nakon razmatranja prethodno navedenih primjedbi korisnika, udruženja korisnika i jednog integriranog proizvođača Komisija je potvrdila svoju ocjenu.

3.11   Zahtjevi za obustavu koje su podnijela društva Unifull i OTIZ

Zahtjevi za obustavu koje su podnijela društva Unifull i OTIZ

| (253) | Dva kineska proizvođača izvoznika, društva Unifull i OTIZ, tvrdila su da su ispunjeni uvjeti za obustavu mjera u skladu s člankom 14. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1036. Ta se tvrdnja temelji na povećanju cijena uvoza iz Kine nakon RIPR-a, kao i na argumentu da je šteta za industriju Unije uzrokovana energetskom krizom, nestašicom poluvodiča za automobilsku industriju (što je dovelo do smanjenja potražnje za proizvodima od pređe velike čvrstoće od poliestera u industriji Unije) i smanjenjem troškova međunarodnog prekooceanskog prijevoza tereta. |
| --- | --- |

(253)

Dva kineska proizvođača izvoznika, društva Unifull i OTIZ, tvrdila su da su ispunjeni uvjeti za obustavu mjera u skladu s člankom 14. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1036. Ta se tvrdnja temelji na povećanju cijena uvoza iz Kine nakon RIPR-a, kao i na argumentu da je šteta za industriju Unije uzrokovana energetskom krizom, nestašicom poluvodiča za automobilsku industriju (što je dovelo do smanjenja potražnje za proizvodima od pređe velike čvrstoće od poliestera u industriji Unije) i smanjenjem troškova međunarodnog prekooceanskog prijevoza tereta.

| (254) | Prema tim dvama izvoznicima uvoz iz Kine mogao bi pomoći industriji EU-a na kraju proizvodnog lanca da prevlada trenutačni manjak ponude i izbjegne povećanje cijena pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvode proizvođači iz Unije nakon RIPR-a. |
| --- | --- |

(254)

Prema tim dvama izvoznicima uvoz iz Kine mogao bi pomoći industriji EU-a na kraju proizvodnog lanca da prevlada trenutačni manjak ponude i izbjegne povećanje cijena pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvode proizvođači iz Unije nakon RIPR-a.

| (255) | U skladu s člankom 14. stavkom 4. osnovne uredbe mjere se mogu obustaviti samo ako su se tržišni uvjeti privremeno promijenili u mjeri u kojoj nije vjerojatno da će se šteta nastaviti zbog obustave i ako je obustava u interesu Unije. |
| --- | --- |

(255)

U skladu s člankom 14. stavkom 4. osnovne uredbe mjere se mogu obustaviti samo ako su se tržišni uvjeti privremeno promijenili u mjeri u kojoj nije vjerojatno da će se šteta nastaviti zbog obustave i ako je obustava u interesu Unije.

| (256) | Točno je da su se kineske cijene nakon RIPR-a povećale za 36 %. Međutim, te su povećane kineske cijene i dalje na razini nižoj od troška proizvodnje industrije Unije tijekom RIPR-a. Stoga više kineske cijene nakon RIPR-a nisu dovele do izmijenjene situacije u kojoj nije vjerojatno da će se šteta nastaviti. Naprotiv, obustava mjera dovela bi do situacije u kojoj bi trenutačno stanje pretrpljene štete proizvođača iz Unije, uz visoke cijene energije, bilo lošije zbog suočavanja s dampinškim cijenama kineskih konkurenata. Iako je u interesu korisnika da imaju mogućnost nabaviti jeftiniju pređu velike čvrstoće od poliestera, društva Unifull i OTIZ nisu pružila detalje o prevladavajućem interesu Unije za obustavu mjera. U svakom slučaju, interes korisnika detaljno se analizira u odjeljku 3.10. u nastavku. |
| --- | --- |

(256)

Točno je da su se kineske cijene nakon RIPR-a povećale za 36 %. Međutim, te su povećane kineske cijene i dalje na razini nižoj od troška proizvodnje industrije Unije tijekom RIPR-a. Stoga više kineske cijene nakon RIPR-a nisu dovele do izmijenjene situacije u kojoj nije vjerojatno da će se šteta nastaviti. Naprotiv, obustava mjera dovela bi do situacije u kojoj bi trenutačno stanje pretrpljene štete proizvođača iz Unije, uz visoke cijene energije, bilo lošije zbog suočavanja s dampinškim cijenama kineskih konkurenata. Iako je u interesu korisnika da imaju mogućnost nabaviti jeftiniju pređu velike čvrstoće od poliestera, društva Unifull i OTIZ nisu pružila detalje o prevladavajućem interesu Unije za obustavu mjera. U svakom slučaju, interes korisnika detaljno se analizira u odjeljku 3.10. u nastavku.

| (257) | Društva Unifull i OTIZ ne objašnjavaju ni kako je navodno smanjenje troškova međunarodnog prekooceanskog prijevoza tereta povezano sa stanjem pretrpljene štete u industriji Unije. |
| --- | --- |

(257)

Društva Unifull i OTIZ ne objašnjavaju ni kako je navodno smanjenje troškova međunarodnog prekooceanskog prijevoza tereta povezano sa stanjem pretrpljene štete u industriji Unije.

| (258) | Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(258)

Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

3.12   Zaključak

Zaključak

| (259) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je utvrdila nastavak štetnog dampinga tako da je u interesu Unije zadržati antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(259)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je utvrdila nastavak štetnog dampinga tako da je u interesu Unije zadržati antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

4.   ISPITNI POSTUPAK DJELOMIČNE PRIVREMENE REVIZIJE

ISPITNI POSTUPAK DJELOMIČNE PRIVREMENE REVIZIJE

4.1   Zainteresirane strane i odabir uzorka

Zainteresirane strane i odabir uzorka

| (260) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka djelomične privremene revizije pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka djelomične privremene revizije posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače u Kini, uvoznike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi i kineska tijela te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(260)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju ispitnog postupka djelomične privremene revizije pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja. Osim toga, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka djelomične privremene revizije posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače u Kini, uvoznike u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi i kineska tijela te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (261) | Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje djelomične privremene revizije i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(261)

Sve zainteresirane strane imale su priliku dostaviti svoje primjedbe na pokretanje djelomične privremene revizije i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (262) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(262)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

4.1.1   
  Odabir uzorka proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika

Odabir uzorka proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika

| (263) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u Kini i nepovezanih uvoznika u Uniji zatražila da dostave informacije navedene u odgovarajućoj Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Kine pri Uniji da utvrdi eventualne ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati. |
| --- | --- |

(263)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika u Kini i nepovezanih uvoznika u Uniji zatražila da dostave informacije navedene u odgovarajućoj Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Kine pri Uniji da utvrdi eventualne ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da im se obrati.

| (264) | Jedan nepovezani uvoznik javio se kao zainteresirana strana, ali nije dostavio zatražene informacije za odabir uzorka. Osam proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri društva koja pripadaju dvjema grupama na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Ta su društva činila više od 70 % procijenjenog ukupnog uvoza u Uniju proizvoda iz postupka revizije na koji se primjenjuju mjere. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima i tijelima predmetne zemlje pružena je prilika da dostave primjedbe o odabiru uzorka. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(264)

Jedan nepovezani uvoznik javio se kao zainteresirana strana, ali nije dostavio zatražene informacije za odabir uzorka. Osam proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje dostavilo je zatražene podatke i pristalo biti uključeno u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri društva koja pripadaju dvjema grupama na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza u Uniju koji je bilo moguće razumno ispitati u raspoloživom vremenu. Ta su društva činila više od 70 % procijenjenog ukupnog uvoza u Uniju proizvoda iz postupka revizije na koji se primjenjuju mjere. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe svim poznatim predmetnim proizvođačima izvoznicima i tijelima predmetne zemlje pružena je prilika da dostave primjedbe o odabiru uzorka. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

4.1.2   
  Zahtjev za individualno ispitivanje

Zahtjev za individualno ispitivanje

| (265) | Jedan proizvođač izvoznik iz Kine (Oriental Industries (Suzhou) Ltd. („OTIZ”)) zatražio je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. osnovne uredbe i dostavio odgovor na upitnik u utvrđenom roku. Napominje se da je ispitni postupak privremene revizije proveden usporedno s ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera i ispitnim postupkom pokrenutim na temelju članka 5. osnovne uredbe. S obzirom na dodatnu složenost usporednih i zasebnih ocjena u trima ispitnim postupcima koji se odnose na pređu velike čvrstoće od poliestera Komisija je smatrala da bi ispitivanje zahtjeva, i to u konačnoj fazi ispitnog postupka, bilo neopravdano opterećujuće i nerazmjerno te da bi spriječilo pravodobno pravilno dovršenje ispitnog postupka. Stoga OTIZ-u nije odobreno pojedinačno ispitivanje. |
| --- | --- |

(265)

Jedan proizvođač izvoznik iz Kine (Oriental Industries (Suzhou) Ltd. („OTIZ”)) zatražio je pojedinačno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. osnovne uredbe i dostavio odgovor na upitnik u utvrđenom roku. Napominje se da je ispitni postupak privremene revizije proveden usporedno s ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera i ispitnim postupkom pokrenutim na temelju članka 5. osnovne uredbe. S obzirom na dodatnu složenost usporednih i zasebnih ocjena u trima ispitnim postupcima koji se odnose na pređu velike čvrstoće od poliestera Komisija je smatrala da bi ispitivanje zahtjeva, i to u konačnoj fazi ispitnog postupka, bilo neopravdano opterećujuće i nerazmjerno te da bi spriječilo pravodobno pravilno dovršenje ispitnog postupka. Stoga OTIZ-u nije odobreno pojedinačno ispitivanje.

4.2   Odgovori na upitnik i provjere na daljinu

Odgovori na upitnik i provjere na daljinu

| (266) | Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(266)

Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (267) | Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima u uzorku. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(267)

Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima u uzorku. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka.

| (268) | Komisija je primila odgovore na upitnik od triju grupa proizvođača izvoznika (od proizvođača izvoznika u uzorku i OTIZ-a). |
| --- | --- |

(268)

Komisija je primila odgovore na upitnik od triju grupa proizvođača izvoznika (od proizvođača izvoznika u uzorku i OTIZ-a).

| (269) | Zbog pandemije bolesti COVID-19 i ograničenja kretanja koje su uvele razne treće zemlje Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u poslovnim prostorima proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(269)

Zbog pandemije bolesti COVID-19 i ograničenja kretanja koje su uvele razne treće zemlje Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u poslovnim prostorima proizvođača izvoznika.

| (270) | Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje nalaze u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (90). |
| --- | --- |

(270)

Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje nalaze u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (90).

90

| (271) | Komisija je provela provjere na daljinu sljedećih proizvođača izvoznika:






  — | Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. i Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (dalje u tekstu zajedno: „Unifull”), |
| --- | --- | --- |

(271)

Komisija je provela provjere na daljinu sljedećih proizvođača izvoznika:

—

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. i Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. (dalje u tekstu zajedno: „Unifull”),

| — | Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. („Guxiandao”). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. („Guxiandao”).

4.3   Zahtjev za obustavu

Zahtjev za obustavu

| (272) | Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 253., dva kineska izvoznika, Unifull i OTIZ, tvrdila su da su ispunjeni uvjeti za obustavu mjera na temelju članka 14. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(272)

Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 253., dva kineska izvoznika, Unifull i OTIZ, tvrdila su da su ispunjeni uvjeti za obustavu mjera na temelju članka 14. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036.

| (273) | Komisija je tu tvrdnju odbacila i u pogledu privremene revizije zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama od 253. do 258. |
| --- | --- |

(273)

Komisija je tu tvrdnju odbacila i u pogledu privremene revizije zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama od 253. do 258.

4.4   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (274) | Komisija je 20. veljače 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala revidirati razinu antidampinških pristojbi. Svim je strankama dano razdoblje u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(274)

Komisija je 20. veljače 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala revidirati razinu antidampinških pristojbi. Svim je strankama dano razdoblje u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (275) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno strankama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(275)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno strankama koje su ga zatražile.

4.5   Damping

Damping

4.5.1   
  Određivanje uobičajene vrijednosti

Određivanje uobičajene vrijednosti

| (276) | Kako je utvrđeno u odjeljku 3.4.4.1., Komisija je zaključila da za izračun uobičajene vrijednosti uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini jer tamo postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(276)

Kako je utvrđeno u odjeljku 3.4.4.1., Komisija je zaključila da za izračun uobičajene vrijednosti uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini jer tamo postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (277) | Komisija je stoga u okviru ispitnog postupka djelomične privremene revizije uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(277)

Komisija je stoga u okviru ispitnog postupka djelomične privremene revizije uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (278) | Iz analize opisane u odjeljku 3.4.4.2. može se zaključiti da je Turska ispunila kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe da bi je se smatralo odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(278)

Iz analize opisane u odjeljku 3.4.4.2. može se zaključiti da je Turska ispunila kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe da bi je se smatralo odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

| (279) | Kao dopunu prvoj bilješci (vidjeti uvodne izjave 39. i 40.) i nakon analize primjedbi dostavljenih na nju Komisija je 30. studenoga 2022. objavila drugu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („druga bilješka”) (prva bilješka i druga bilješka zajedno se nazivaju „bilješke”). |
| --- | --- |

(279)

Kao dopunu prvoj bilješci (vidjeti uvodne izjave 39. i 40.) i nakon analize primjedbi dostavljenih na nju Komisija je 30. studenoga 2022. objavila drugu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („druga bilješka”) (prva bilješka i druga bilješka zajedno se nazivaju „bilješke”).

| (280) | U drugoj bilješci Komisija je ažurirala popis čimbenika proizvodnje i obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da upotrijebi Tursku kao reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Zainteresirane strane obavijestila je i o tome da će na temelju javno dostupnih financijskih izvješća proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz Turske utvrditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit. Osim toga, dodatna bilješka s revidiranim deviznim tečajevima za niz referentnih vrijednosti, uključujući detaljniju objavu referentne vrijednosti za izračun troškova rada, objavljena je i uvrštena u otvorenu dokumentaciju 16. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(280)

U drugoj bilješci Komisija je ažurirala popis čimbenika proizvodnje i obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da upotrijebi Tursku kao reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Zainteresirane strane obavijestila je i o tome da će na temelju javno dostupnih financijskih izvješća proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz Turske utvrditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit. Osim toga, dodatna bilješka s revidiranim deviznim tečajevima za niz referentnih vrijednosti, uključujući detaljniju objavu referentne vrijednosti za izračun troškova rada, objavljena je i uvrštena u otvorenu dokumentaciju 16. prosinca 2022.

| (281) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na bilješke. Primjedbe su dostavili svi proizvođači izvoznici u uzorku, podnositelj zahtjeva (u prilog odabira Turske kao reprezentativne zemlje) i skupina korisnika (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex i Jakob Eschbach). Na argumente stranaka odgovara se u odjeljku 4.5.3. u nastavku. |
| --- | --- |

(281)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na bilješke. Primjedbe su dostavili svi proizvođači izvoznici u uzorku, podnositelj zahtjeva (u prilog odabira Turske kao reprezentativne zemlje) i skupina korisnika (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex i Jakob Eschbach). Na argumente stranaka odgovara se u odjeljku 4.5.3. u nastavku.

4.5.2   
  Primjedbe zainteresiranih strana o postojanju znatnih poremećaja

Primjedbe zainteresiranih strana o postojanju znatnih poremećaja

| (282) | Nakon utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, kako je navedeno u odjeljku 3.4.4.1., u kontekstu ispitnog postupka djelomične privremene revizije primljene su sljedeće primjedbe koje je Komisija razmotrila kako slijedi. |
| --- | --- |

(282)

Nakon utvrđivanja postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe, kako je navedeno u odjeljku 3.4.4.1., u kontekstu ispitnog postupka djelomične privremene revizije primljene su sljedeće primjedbe koje je Komisija razmotrila kako slijedi.

| (283) | Tijekom ispitnog postupka primjedbe su dostavili proizvođači izvoznici iz uzorka, OTIZ i skupina korisnika. |
| --- | --- |

(283)

Tijekom ispitnog postupka primjedbe su dostavili proizvođači izvoznici iz uzorka, OTIZ i skupina korisnika.

| (284) | U primjedbama na prvu bilješku društvo Guxiandao, osim što je navelo da primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe ne bi bila nespojiva s WTO-om, tvrdilo je da je analiza u zahtjevu koja se odnosila na postojanje znatnih poremećaja u Kini općenito, a posebno u odnosu na njega, bila pogrešna zbog sljedećih razloga: i. jer su navodi iz zahtjeva za privremenu reviziju općeniti, primjerice kad se odnose na troškove energije ili radne snage, te se odnose na Kinu ili njezin kemijski sektor, a ne na tržište pređe visoke učinkovitosti od poliestera; navodi se usto temelje isključivo na Izvješću, a ne na pozitivnim dokazima; ii. u procjeni postojanja znatnih poremećaja podnositelj zahtjeva oslanja se na popratne dokaze koji su ili nevažni (obično zastarjeli) ili činjenično pogrešni jer se navode obveze kojima se u prošlosti narušavalo tržišno natjecanje, a koje više ne postoje u okviru kineskog prava; iii. sirovine PTA i MEG dva su proizvoda kojima se trguje na globalnoj razini i čija se cijena određuje transparentno i u skladu s međunarodnim cijenama, zbog čega su netočne tvrdnje iz zahtjeva da su cijene tih proizvoda u Kini narušene; iv. podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve pozitivne ni konkretne dokaze o čimbenicima navedenima u članku 2. stavku 6.a točki (b) osnovne uredbe, te se stoga ne može donijeti valjan zaključak o postojanju znatnih poremećaja. |
| --- | --- |

(284)

U primjedbama na prvu bilješku društvo Guxiandao, osim što je navelo da primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe ne bi bila nespojiva s WTO-om, tvrdilo je da je analiza u zahtjevu koja se odnosila na postojanje znatnih poremećaja u Kini općenito, a posebno u odnosu na njega, bila pogrešna zbog sljedećih razloga: i. jer su navodi iz zahtjeva za privremenu reviziju općeniti, primjerice kad se odnose na troškove energije ili radne snage, te se odnose na Kinu ili njezin kemijski sektor, a ne na tržište pređe visoke učinkovitosti od poliestera; navodi se usto temelje isključivo na Izvješću, a ne na pozitivnim dokazima; ii. u procjeni postojanja znatnih poremećaja podnositelj zahtjeva oslanja se na popratne dokaze koji su ili nevažni (obično zastarjeli) ili činjenično pogrešni jer se navode obveze kojima se u prošlosti narušavalo tržišno natjecanje, a koje više ne postoje u okviru kineskog prava; iii. sirovine PTA i MEG dva su proizvoda kojima se trguje na globalnoj razini i čija se cijena određuje transparentno i u skladu s međunarodnim cijenama, zbog čega su netočne tvrdnje iz zahtjeva da su cijene tih proizvoda u Kini narušene; iv. podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve pozitivne ni konkretne dokaze o čimbenicima navedenima u članku 2. stavku 6.a točki (b) osnovne uredbe, te se stoga ne može donijeti valjan zaključak o postojanju znatnih poremećaja.

i.

ii.

iii.

iv.

| (285) | Slično tome, društva Unifull i OTIZ izrazila su mišljenje da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu s člancima 2.2. i 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i sudskom praksom WTO-a te da nema dokaza o navodnim znatnim poremećajima u odnosu na kinesku industriju pređe velike čvrstoće od poliestera. Skupina korisnika iznijela je sličnu tvrdnju u prilog proizvođačima izvoznicima. |
| --- | --- |

(285)

Slično tome, društva Unifull i OTIZ izrazila su mišljenje da članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe nije u skladu s člancima 2.2. i 2.2.1.1. Sporazuma WTO-a o antidampingu i sudskom praksom WTO-a te da nema dokaza o navodnim znatnim poremećajima u odnosu na kinesku industriju pređe velike čvrstoće od poliestera. Skupina korisnika iznijela je sličnu tvrdnju u prilog proizvođačima izvoznicima.

| (286) | Argumenti koje su iznijele stranke nisu se mogli prihvatiti. Prije svega, Komisija je istaknula svoj stav da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije u okviru WTO-a. Kad je riječ o argumentima koji se odnose na navodno pogrešnu analizu znatnih poremećaja u zahtjevu za privremenu reviziju, Komisija je najprije podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe utvrđuje obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. Stoga Komisija nije donijela zaključke o postojanju znatnih poremećaja, nego je samo smatrala da su dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio o znatnim poremećajima dostatni za pokretanje ispitnog postupka. Nadalje, Komisija je istaknula da su određene vrste poremećaja prisutnih u Kini, kao što su poremećaji povezani s energijom ili radnom snagom, međusektorske i utječu na cjelokupno kinesko gospodarstvo, a time i na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz postupka revizije. Nadalje, kad je riječ o tvrdnji da se navodi u zahtjevu za privremenu reviziju oslanjaju isključivo na Izvješće i da se u svakom slučaju temelje na zastarjelim ili netočnim informacijama, Komisija je istaknula da se zahtjevom možda nastoji dokazati nepromijenjena priroda znatnih poremećaja upućivanjem na dokumente politike iz 12. ili 13. ciklusa planiranja. Osim toga, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) osnovne uredbe industriji Unije izričito omogućuje da se pri podnošenju pritužbe ili zahtjeva za reviziju oslanja na informacije iz Izvješća. Komisija je stoga smatrala da su dokazi utvrđeni u zahtjevu i navedeni u odgovarajućoj Obavijesti o pokretanju postupka dostatni za pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kad je riječ o tvrdnji da se sirovinama PTA i MEG trguje na međunarodnoj razini i da njihove cijene u Kini stoga nisu narušene, taj se argument mora odbaciti (ne dovodeći u pitanje ocjenu posebne tvrdnje o nenarušenoj prirodi sirovina koje potječu iz inozemstva, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 309. do 310.) zbog prethodno navedenih razloga, posebno u uvodnim izjavama od 98 do 100. |
| --- | --- |

(286)

Argumenti koje su iznijele stranke nisu se mogli prihvatiti. Prije svega, Komisija je istaknula svoj stav da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije u okviru WTO-a. Kad je riječ o argumentima koji se odnose na navodno pogrešnu analizu znatnih poremećaja u zahtjevu za privremenu reviziju, Komisija je najprije podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe utvrđuje obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. Stoga Komisija nije donijela zaključke o postojanju znatnih poremećaja, nego je samo smatrala da su dokazi koje je podnositelj zahtjeva dostavio o znatnim poremećajima dostatni za pokretanje ispitnog postupka. Nadalje, Komisija je istaknula da su određene vrste poremećaja prisutnih u Kini, kao što su poremećaji povezani s energijom ili radnom snagom, međusektorske i utječu na cjelokupno kinesko gospodarstvo, a time i na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz postupka revizije. Nadalje, kad je riječ o tvrdnji da se navodi u zahtjevu za privremenu reviziju oslanjaju isključivo na Izvješće i da se u svakom slučaju temelje na zastarjelim ili netočnim informacijama, Komisija je istaknula da se zahtjevom možda nastoji dokazati nepromijenjena priroda znatnih poremećaja upućivanjem na dokumente politike iz 12. ili 13. ciklusa planiranja. Osim toga, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) osnovne uredbe industriji Unije izričito omogućuje da se pri podnošenju pritužbe ili zahtjeva za reviziju oslanja na informacije iz Izvješća. Komisija je stoga smatrala da su dokazi utvrđeni u zahtjevu i navedeni u odgovarajućoj Obavijesti o pokretanju postupka dostatni za pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kad je riječ o tvrdnji da se sirovinama PTA i MEG trguje na međunarodnoj razini i da njihove cijene u Kini stoga nisu narušene, taj se argument mora odbaciti (ne dovodeći u pitanje ocjenu posebne tvrdnje o nenarušenoj prirodi sirovina koje potječu iz inozemstva, kako je navedeno u uvodnim izjavama od 309. do 310.) zbog prethodno navedenih razloga, posebno u uvodnim izjavama od 98 do 100.

4.5.3   
  Primjedbe stranaka o izboru reprezentativne zemlje

Primjedbe stranaka o izboru reprezentativne zemlje

| (287) | Kad je riječ o izboru reprezentativne zemlje, skupina korisnika predložila je, kao odgovor na drugu bilješku, da je Republika Koreja najprimjerenija reprezentativna zemlja s obzirom na razinu gospodarskog razvoja sličnu Kini, proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera, dostupnost relevantnih javnih podataka i odgovarajuću razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(287)

Kad je riječ o izboru reprezentativne zemlje, skupina korisnika predložila je, kao odgovor na drugu bilješku, da je Republika Koreja najprimjerenija reprezentativna zemlja s obzirom na razinu gospodarskog razvoja sličnu Kini, proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera, dostupnost relevantnih javnih podataka i odgovarajuću razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (288) | Podsjeća se da za potrebe utvrđivanja zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao Kina Komisija na temelju baze podataka Svjetske banke (91) razmatra samo zemlje s „višim srednjim dohotkom” na temelju bruto nacionalnog dohotka. Međutim, Svjetska banka klasificirala je Republiku Koreju, tijekom i prije RIPR-a, kao zemlju s „visokim dohotkom”, te se ona stoga ne može smatrati potencijalnom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(288)

Podsjeća se da za potrebe utvrđivanja zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao Kina Komisija na temelju baze podataka Svjetske banke (91) razmatra samo zemlje s „višim srednjim dohotkom” na temelju bruto nacionalnog dohotka. Međutim, Svjetska banka klasificirala je Republiku Koreju, tijekom i prije RIPR-a, kao zemlju s „visokim dohotkom”, te se ona stoga ne može smatrati potencijalnom reprezentativnom zemljom.

91

| (289) | Društvo Guxiandao u svojem je odgovoru na bilješke tvrdilo da su podaci iz baze podataka GTA o glavnim sirovinama za proizvodnju pređe velike čvrstoće iz poliestera netočni u usporedbi sa statističkim podacima sa službenog portala za podatke Turskog zavoda za statistiku. Komisija je napomenula da se podaci dostavljeni u sustavu GTA za Tursku temelje na općem prikazu trgovine, dok se podaci prikupljeni iz službenih turskih statističkih podataka temelje na posebnom prikazu trgovine (iz kojeg je isključena roba koja ulazi u zonu slobodne trgovine ili carinsko skladište ili izlazi iz njih). Zato su razlike u brojkama opravdane i ne mogu učiniti podatke iz baze podataka GTA nepouzdanima. Stoga društvo Guxiandao ne može osnovano tvrditi da su podaci iz baze podataka GTA netočni i njegov se argument mora odbaciti. |
| --- | --- |

(289)

Društvo Guxiandao u svojem je odgovoru na bilješke tvrdilo da su podaci iz baze podataka GTA o glavnim sirovinama za proizvodnju pređe velike čvrstoće iz poliestera netočni u usporedbi sa statističkim podacima sa službenog portala za podatke Turskog zavoda za statistiku. Komisija je napomenula da se podaci dostavljeni u sustavu GTA za Tursku temelje na općem prikazu trgovine, dok se podaci prikupljeni iz službenih turskih statističkih podataka temelje na posebnom prikazu trgovine (iz kojeg je isključena roba koja ulazi u zonu slobodne trgovine ili carinsko skladište ili izlazi iz njih). Zato su razlike u brojkama opravdane i ne mogu učiniti podatke iz baze podataka GTA nepouzdanima. Stoga društvo Guxiandao ne može osnovano tvrditi da su podaci iz baze podataka GTA netočni i njegov se argument mora odbaciti.

| (290) | Društvo Guxiandao zatim je kao odgovor na drugu bilješku tvrdilo da cijene sirovina u Turskoj, objavljene u Prilogu I. (Popis čimbenika proizvodnje i njihovih cijena u Turskoj), nisu u skladu s cijenama objavljenima za Tursku u Prilogu II. (Usporedba statističkih podataka o uvozu za potencijalne reprezentativne zemlje). Komisija je napomenula da su statistički podaci iz Priloga II. samo neobrađeni podaci za potrebe usporedbe različitih zemalja, agregirani na zajedničkoj razini šesteroznamenkastih oznaka HS bez uključivanja primjenjivih carina za pojedinačne zemlje uvoznice. S druge strane, u podacima iz Priloga I. navode se vrijednosti na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka te uključuju i carine. Stoga razine cijena iz priloga I. i II. ni ne bi trebale biti identične pa argument stranke treba odbaciti kao neosnovan. |
| --- | --- |

(290)

Društvo Guxiandao zatim je kao odgovor na drugu bilješku tvrdilo da cijene sirovina u Turskoj, objavljene u Prilogu I. (Popis čimbenika proizvodnje i njihovih cijena u Turskoj), nisu u skladu s cijenama objavljenima za Tursku u Prilogu II. (Usporedba statističkih podataka o uvozu za potencijalne reprezentativne zemlje). Komisija je napomenula da su statistički podaci iz Priloga II. samo neobrađeni podaci za potrebe usporedbe različitih zemalja, agregirani na zajedničkoj razini šesteroznamenkastih oznaka HS bez uključivanja primjenjivih carina za pojedinačne zemlje uvoznice. S druge strane, u podacima iz Priloga I. navode se vrijednosti na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka te uključuju i carine. Stoga razine cijena iz priloga I. i II. ni ne bi trebale biti identične pa argument stranke treba odbaciti kao neosnovan.

| (291) | Kao odgovor na konačnu objavu, društvo Guxiandao tvrdilo je da nikakav radni list za izračun nije stavljen na raspolaganje u vezi s prilagodbom za uvozne carine u Prilogu I., što je dovelo do Komisijine neodgovarajuće objave. Komisija je primijetila da su podaci koji uključuju cijene čimbenika proizvodnje u Turskoj automatski generirani iz baze podataka GTA na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka (uključujući sve uobičajene i povlaštene carine na temelju podataka iz baze podataka Market Access Map (MacMap)) te da ih je propisno objavila i upotrebljavala u ovom predmetu bez daljnjih izmjena. Komisija je napomenula da u tu svrhu nije izradila nikakav dodatni radni list za izračun ili nešto slično tomu. Stoga se tvrdnja društva Guxiandao mora odbaciti. |
| --- | --- |

(291)

Kao odgovor na konačnu objavu, društvo Guxiandao tvrdilo je da nikakav radni list za izračun nije stavljen na raspolaganje u vezi s prilagodbom za uvozne carine u Prilogu I., što je dovelo do Komisijine neodgovarajuće objave. Komisija je primijetila da su podaci koji uključuju cijene čimbenika proizvodnje u Turskoj automatski generirani iz baze podataka GTA na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka (uključujući sve uobičajene i povlaštene carine na temelju podataka iz baze podataka Market Access Map (MacMap)) te da ih je propisno objavila i upotrebljavala u ovom predmetu bez daljnjih izmjena. Komisija je napomenula da u tu svrhu nije izradila nikakav dodatni radni list za izračun ili nešto slično tomu. Stoga se tvrdnja društva Guxiandao mora odbaciti.

| (292) | Društvo Guxiandao tvrdilo je da Turska nije primjerena za odabir kao reprezentativna zemlja. To društvo je tvrdilo da su, s jedne strane, deprecijacija valute i visoka inflacija dovele do neuobičajenih tržišnih uvjeta u Turskoj, što je neizbježno utjecalo na lokalne troškove i zbog čega je Turska očito neprikladna kao reprezentativna zemlja. Društvo Guxiandao ponovno je iznijelo svoju tvrdnju u odgovoru na konačnu objavu, dodajući da lokalne cijene i/ili cijene uvoza u Tursku na koje je utjecala znatna deprecijacija lokalne valute ne mogu odražavati nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Drugo, tvrdilo je da se društvo Kordsa Türkiye ne može smatrati proizvođačem pređe velike čvrstoće od poliestera namijenjene otvorenom tržištu jer se njegov ograničeni proizvodni kapacitet pređe od poliestera uglavnom, ako ne i isključivo, upotrebljava za ograničenu upotrebu u vlastitoj proizvodnji materijala za automobilske gume na kraju proizvodnog lanca. To je stajalište podržala i skupina korisnika koja je tvrdila je da društvo Kordsa Türkiye koristi pređu velike čvrstoće od poliestera uglavnom za vlastitu proizvodnju materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju automobilskih guma. Društvo Guxiandao tvrdilo je da je proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera samo marginalni i podređeni poslovni segment kojim se podupire proizvodnja kord tkanine te da se najveći dio vanjskih prihoda, ako ne i svi ti prihodi, u segmentu „industrijska pređa i kord tkanina” odnosi na prihode od prodaje industrijskih tkanina i najlonske pređe, a ne pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Guxiandao ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu. Stranke su zaključile da financijski rezultat društva stoga nije reprezentativan za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera te stoga ne postoje lako dostupni financijski podaci o poslovanju u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj Treće, društvo Guxiandao u drugoj je bilješci tvrdilo da društvo Kordsa Türkiye proizvodi samo jednu posebnu vrstu pređe velike čvrstoće od poliestera (HMLS visoke dodane vrijednosti za upotrebu u automobilskoj industriji), što ga čini neprikladnim za svrhu odabira reprezentativne zemlje jer operativni rezultat jedne vrste proizvoda nije reprezentativan za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera koji proizvode širok raspon vrsta tog proizvoda. Zaključno, društvo Guxiandao tvrdilo je da bi Komisija trebala zanemariti profitnu maržu društva Kordsa Türkiye i upotrijebiti objektivniju profitnu maržu koja je reprezentativna za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Guxiandao tvrdilo je u svojem odgovoru na konačnu objavu da je razina dobiti od 15,3 % koju je Komisija utvrdila previsoka za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera i da je razina dobiti od najviše 6 % (što je jednako ciljnoj profitnoj marži za proizvođače iz Unije u uzorku u ovom predmetu, koja je utvrđena primjenom članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe) stoga razumna približna vrijednost za nenarušenu i razumnu dobit koju proizvođač te pređe može ostvariti u uobičajenim okolnostima. |
| --- | --- |

(292)

Društvo Guxiandao tvrdilo je da Turska nije primjerena za odabir kao reprezentativna zemlja. To društvo je tvrdilo da su, s jedne strane, deprecijacija valute i visoka inflacija dovele do neuobičajenih tržišnih uvjeta u Turskoj, što je neizbježno utjecalo na lokalne troškove i zbog čega je Turska očito neprikladna kao reprezentativna zemlja. Društvo Guxiandao ponovno je iznijelo svoju tvrdnju u odgovoru na konačnu objavu, dodajući da lokalne cijene i/ili cijene uvoza u Tursku na koje je utjecala znatna deprecijacija lokalne valute ne mogu odražavati nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Drugo, tvrdilo je da se društvo Kordsa Türkiye ne može smatrati proizvođačem pređe velike čvrstoće od poliestera namijenjene otvorenom tržištu jer se njegov ograničeni proizvodni kapacitet pređe od poliestera uglavnom, ako ne i isključivo, upotrebljava za ograničenu upotrebu u vlastitoj proizvodnji materijala za automobilske gume na kraju proizvodnog lanca. To je stajalište podržala i skupina korisnika koja je tvrdila je da društvo Kordsa Türkiye koristi pređu velike čvrstoće od poliestera uglavnom za vlastitu proizvodnju materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju automobilskih guma. Društvo Guxiandao tvrdilo je da je proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera samo marginalni i podređeni poslovni segment kojim se podupire proizvodnja kord tkanine te da se najveći dio vanjskih prihoda, ako ne i svi ti prihodi, u segmentu „industrijska pređa i kord tkanina” odnosi na prihode od prodaje industrijskih tkanina i najlonske pređe, a ne pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Guxiandao ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu. Stranke su zaključile da financijski rezultat društva stoga nije reprezentativan za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera te stoga ne postoje lako dostupni financijski podaci o poslovanju u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj Treće, društvo Guxiandao u drugoj je bilješci tvrdilo da društvo Kordsa Türkiye proizvodi samo jednu posebnu vrstu pređe velike čvrstoće od poliestera (HMLS visoke dodane vrijednosti za upotrebu u automobilskoj industriji), što ga čini neprikladnim za svrhu odabira reprezentativne zemlje jer operativni rezultat jedne vrste proizvoda nije reprezentativan za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera koji proizvode širok raspon vrsta tog proizvoda. Zaključno, društvo Guxiandao tvrdilo je da bi Komisija trebala zanemariti profitnu maržu društva Kordsa Türkiye i upotrijebiti objektivniju profitnu maržu koja je reprezentativna za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Guxiandao tvrdilo je u svojem odgovoru na konačnu objavu da je razina dobiti od 15,3 % koju je Komisija utvrdila previsoka za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera i da je razina dobiti od najviše 6 % (što je jednako ciljnoj profitnoj marži za proizvođače iz Unije u uzorku u ovom predmetu, koja je utvrđena primjenom članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe) stoga razumna približna vrijednost za nenarušenu i razumnu dobit koju proizvođač te pređe može ostvariti u uobičajenim okolnostima.

| (293) | Komisija je primijetila da se odabir reprezentativne zemlje temeljio na trima kriterijima: stupanj gospodarskog razvoja, proizvodnja predmetnog proizvoda i dostupnost relevantnih javnih podataka. Mogući učinak devalvacije valute ili razine inflacije nije među tim kriterijima. U svakom slučaju, stranka koja je dostavila primjedbe nije pokazala kako bi deprecijacija turske lire i visoka inflacija zapravo utjecale na cijene ulaznih elemenata u Turskoj i, ako je to tako, kakav bi bio stvarni učinak na uobičajenu vrijednost izračunanu u valuti CNY. Nadalje, stranke nisu dostavile nikakve informacije koje bi upućivale na to da bi se (i u kojoj mjeri) turska lira upotrebljavala u uvoznim transakcijama za sirovine, što bi u ovom slučaju činilo osnovu za utvrđivanje referentnih vrijednosti za nenarušene troškove. Osim toga, pri utvrđivanju referentnih vrijednosti na temelju uvoznih cijena radi izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju na kraju se preračunavaju u valutu zemlje izvoznice, tj. u ovom slučaju CNY. Stoga je Komisija utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena te ju je odbacila. |
| --- | --- |

(293)

Komisija je primijetila da se odabir reprezentativne zemlje temeljio na trima kriterijima: stupanj gospodarskog razvoja, proizvodnja predmetnog proizvoda i dostupnost relevantnih javnih podataka. Mogući učinak devalvacije valute ili razine inflacije nije među tim kriterijima. U svakom slučaju, stranka koja je dostavila primjedbe nije pokazala kako bi deprecijacija turske lire i visoka inflacija zapravo utjecale na cijene ulaznih elemenata u Turskoj i, ako je to tako, kakav bi bio stvarni učinak na uobičajenu vrijednost izračunanu u valuti CNY. Nadalje, stranke nisu dostavile nikakve informacije koje bi upućivale na to da bi se (i u kojoj mjeri) turska lira upotrebljavala u uvoznim transakcijama za sirovine, što bi u ovom slučaju činilo osnovu za utvrđivanje referentnih vrijednosti za nenarušene troškove. Osim toga, pri utvrđivanju referentnih vrijednosti na temelju uvoznih cijena radi izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju na kraju se preračunavaju u valutu zemlje izvoznice, tj. u ovom slučaju CNY. Stoga je Komisija utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena te ju je odbacila.

| (294) | Kad je riječ o portfelju proizvoda i izvoru prihoda društva Kordsa Türkiye, Komisija je napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz ispitnog postupka i samo u vezi s njim (u ovom slučaju pređa velike čvrstoće od poliestera), što je rijetko slučaj, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća predmetni proizvod. U ovom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 111., otprilike 86 % vanjskih prihoda društva Kordsa Türkiye u 2021. ostvareno je u segmentu koji obuhvaća pređu velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, suprotno tvrdnjama stranaka, društvo Kordsa Türkiye doista ostvaruje vanjske prihode proizvodnjom i prodajom među ostalim pređe od poliestera (92). U stvari, društvo Kordsa „jedno je od vodećih društava na [...] tržištu HMLS pređe od poliestera”, s „portfeljem pređa koje su prikladne za uporabu u proizvodnji primjerice kord tkanina, grubih tekstila, industrijskih tkanina, tkanina za automobilske gume, jednostrukih konopa i užadi” (93) pa se mogu upotrebljavati i u drugim industrijama osim u automobilskoj. Zbog toga argument stranaka o ograničenoj upotrebi pređe velike čvrstoće od poliestera nije osnovan. Nadalje, ojačanje automobilskih guma jedna je od glavnih primjena pređe velike čvrstoće od poliestera, a kineski proizvođači te pređe, uključujući Guxiandao, proizvode i HMLS pređu i opskrbljuju kupce u automobilskoj industriji. Stoga bi bilo obmanjujuće tvrditi da poslovanje društva Kordsa Türkiye u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera nije reprezentativno za poslovne aktivnosti kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera. Naposljetku, stranke kao alternativu društvu Kordsa Türkiye nisu predložile drugog prikladnog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera čiji su financijski podaci dostupni, posebno i isključivo za tu pređu, a kamoli proizvođača te pređe sa širim portfeljem pređe velike čvrstoće od poliestera od društva Kordsa Türkiye. |
| --- | --- |

(294)

Kad je riječ o portfelju proizvoda i izvoru prihoda društva Kordsa Türkiye, Komisija je napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz ispitnog postupka i samo u vezi s njim (u ovom slučaju pređa velike čvrstoće od poliestera), što je rijetko slučaj, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća predmetni proizvod. U ovom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 111., otprilike 86 % vanjskih prihoda društva Kordsa Türkiye u 2021. ostvareno je u segmentu koji obuhvaća pređu velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, suprotno tvrdnjama stranaka, društvo Kordsa Türkiye doista ostvaruje vanjske prihode proizvodnjom i prodajom među ostalim pređe od poliestera (92). U stvari, društvo Kordsa „jedno je od vodećih društava na [...] tržištu HMLS pređe od poliestera”, s „portfeljem pređa koje su prikladne za uporabu u proizvodnji primjerice kord tkanina, grubih tekstila, industrijskih tkanina, tkanina za automobilske gume, jednostrukih konopa i užadi” (93) pa se mogu upotrebljavati i u drugim industrijama osim u automobilskoj. Zbog toga argument stranaka o ograničenoj upotrebi pređe velike čvrstoće od poliestera nije osnovan. Nadalje, ojačanje automobilskih guma jedna je od glavnih primjena pređe velike čvrstoće od poliestera, a kineski proizvođači te pređe, uključujući Guxiandao, proizvode i HMLS pređu i opskrbljuju kupce u automobilskoj industriji. Stoga bi bilo obmanjujuće tvrditi da poslovanje društva Kordsa Türkiye u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera nije reprezentativno za poslovne aktivnosti kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera. Naposljetku, stranke kao alternativu društvu Kordsa Türkiye nisu predložile drugog prikladnog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera čiji su financijski podaci dostupni, posebno i isključivo za tu pređu, a kamoli proizvođača te pređe sa širim portfeljem pređe velike čvrstoće od poliestera od društva Kordsa Türkiye.

92

93

| (295) | U tim su se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatrali dovoljno reprezentativnima i prikladnima za potrebe ovog ispitnog postupka pa se argumenti stranaka moraju odbaciti. Nadalje je primijećeno da se ciljna dobit od 6 %, čiju je primjenu predložilo društvo Guxiandao, i dobit u reprezentativnoj zemlji odnose na različite koncepte uređene različitim pravilima propisanima u različitim pravnim odredbama. Ponajprije, ciljna dobit je dobit koju je industrija Unije ostvarila za domaću prodaju u Uniji u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja te se upotrebljava za izračun marže štete u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe. Dobit u reprezentativnoj zemlji upotrijebljena je za izračun uobičajene vrijednosti upućivanjem na odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Ta dobit mora odražavati dobit koju je ostvarilo društvo koje proizvodi proizvod iz ispitnog postupka ili sličan proizvod u reprezentativnoj zemlji. Budući da koncepti ciljne dobiti i dobiti u reprezentativnoj zemlji nisu usporedivi, tvrdnja društva Guxiandao odbačena je kao nebitna. Nadalje, društvo Guxiandao nije iznijelo nikakve dokaze koji bi upućivali na to da iznos dobiti uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost nije bio nenarušen i razuman u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a). |
| --- | --- |

(295)

U tim su se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatrali dovoljno reprezentativnima i prikladnima za potrebe ovog ispitnog postupka pa se argumenti stranaka moraju odbaciti. Nadalje je primijećeno da se ciljna dobit od 6 %, čiju je primjenu predložilo društvo Guxiandao, i dobit u reprezentativnoj zemlji odnose na različite koncepte uređene različitim pravilima propisanima u različitim pravnim odredbama. Ponajprije, ciljna dobit je dobit koju je industrija Unije ostvarila za domaću prodaju u Uniji u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja te se upotrebljava za izračun marže štete u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe. Dobit u reprezentativnoj zemlji upotrijebljena je za izračun uobičajene vrijednosti upućivanjem na odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Ta dobit mora odražavati dobit koju je ostvarilo društvo koje proizvodi proizvod iz ispitnog postupka ili sličan proizvod u reprezentativnoj zemlji. Budući da koncepti ciljne dobiti i dobiti u reprezentativnoj zemlji nisu usporedivi, tvrdnja društva Guxiandao odbačena je kao nebitna. Nadalje, društvo Guxiandao nije iznijelo nikakve dokaze koji bi upućivali na to da iznos dobiti uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost nije bio nenarušen i razuman u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a).

| (296) | Društvo Guxiandao smatralo je da bi Komisija trebala odabrati Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju umjesto Turske, s obzirom na to da su lako dostupni financijski podaci za društvo grupe Kordsa u Brazilu i jer Brazil gotovo da i nije uvozio ključne ulazne elemente za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (PTA, MEG, granulat PET-a) iz Kine u usporedbi s Turskom 2021., te je stoga manje vjerojatno da su na njega utjecali navodni poremećaji. Društvo Guxiandao ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu, dodajući da, ako je godišnje izvješće društva Kordsa Türkiye za 2021. na konsolidiranoj razini grupe društava bilo prihvatljivo kao izvor za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u Turskoj, isto jednako vrijedi i za društvo Kordsa Brazil jer je konsolidirani financijski izvještaj uključivao i operativne rezultate društva Kordsa Brazil. |
| --- | --- |

(296)

Društvo Guxiandao smatralo je da bi Komisija trebala odabrati Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju umjesto Turske, s obzirom na to da su lako dostupni financijski podaci za društvo grupe Kordsa u Brazilu i jer Brazil gotovo da i nije uvozio ključne ulazne elemente za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (PTA, MEG, granulat PET-a) iz Kine u usporedbi s Turskom 2021., te je stoga manje vjerojatno da su na njega utjecali navodni poremećaji. Društvo Guxiandao ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu, dodajući da, ako je godišnje izvješće društva Kordsa Türkiye za 2021. na konsolidiranoj razini grupe društava bilo prihvatljivo kao izvor za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u Turskoj, isto jednako vrijedi i za društvo Kordsa Brazil jer je konsolidirani financijski izvještaj uključivao i operativne rezultate društva Kordsa Brazil.

| (297) | Prvo, financijski podaci za društvo Kordsa Brazil dostupni su samo za 2019., dok je razdoblje revizije u ovom predmetu, koje je od primarne važnosti, obuhvaćalo 2021. Osim toga, kako je prethodno navedeno, za društvo Kordsa Türkiye postoje lako dostupni i korisni podaci za 2021. Iako su u financijskom izvještaju društva Kordsa Türkiye za 2021. upotrijebljenom za potrebe ovog predmeta konsolidirani i podaci za njegova društva kćeri, uključujući društvo Kordsa Brazil, bilo je očito da su brojčani podaci za dobit i troškove prodaje te opće i administrativne troškove iz konsolidiranog izvještaja bili reprezentativniji za poslovanje društva Kordsa Türkiye nego za poslovanje društva Kordsa Brazil. To je zbog toga što su prihodi ostvareni u zemljopisnom segmentu Europa-Bliski istok-Afrika (koji obuhvaća isključivo poslovanje u Turskoj) bili gotovo triput veći od prihoda koje je ostvarilo društvo Kordsa Brazil (koje čini južnoamerički segment) (94). U svakom slučaju, u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe zahtijeva se da iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti koji je uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost bude nenarušen i razuman. Društvo Guxiandao nije dostavilo nikakve dokaze koji pokazuju da to nije tako. Drugo, iako je udio nenarušenih uvoznih količina u ukupnom uvozu granulata PET-a, PTA-a i MEG-a u Tursku bio manji od udjela nenarušenog uvoza u Brazil, ukupna količina nenarušenog uvoza za svaki od tih ulaznih elemenata u Tursku bila je znatno veća od ukupne količine nenarušenog uvoza u Brazil. Zapravo, iako Brazil možda ima dovoljno reprezentativne podatke o uvozu granulata PET-a i MEG-a, to ne vrijedi za uvoz PTA-a, koji je bio neznatan u usporedbi s Turskom i iznosio je samo oko 7 % uvoza PTA-a u Tursku. Stoga se argument društva Guxiandao mora odbaciti. |
| --- | --- |

(297)

Prvo, financijski podaci za društvo Kordsa Brazil dostupni su samo za 2019., dok je razdoblje revizije u ovom predmetu, koje je od primarne važnosti, obuhvaćalo 2021. Osim toga, kako je prethodno navedeno, za društvo Kordsa Türkiye postoje lako dostupni i korisni podaci za 2021. Iako su u financijskom izvještaju društva Kordsa Türkiye za 2021. upotrijebljenom za potrebe ovog predmeta konsolidirani i podaci za njegova društva kćeri, uključujući društvo Kordsa Brazil, bilo je očito da su brojčani podaci za dobit i troškove prodaje te opće i administrativne troškove iz konsolidiranog izvještaja bili reprezentativniji za poslovanje društva Kordsa Türkiye nego za poslovanje društva Kordsa Brazil. To je zbog toga što su prihodi ostvareni u zemljopisnom segmentu Europa-Bliski istok-Afrika (koji obuhvaća isključivo poslovanje u Turskoj) bili gotovo triput veći od prihoda koje je ostvarilo društvo Kordsa Brazil (koje čini južnoamerički segment) (94). U svakom slučaju, u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe zahtijeva se da iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti koji je uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost bude nenarušen i razuman. Društvo Guxiandao nije dostavilo nikakve dokaze koji pokazuju da to nije tako. Drugo, iako je udio nenarušenih uvoznih količina u ukupnom uvozu granulata PET-a, PTA-a i MEG-a u Tursku bio manji od udjela nenarušenog uvoza u Brazil, ukupna količina nenarušenog uvoza za svaki od tih ulaznih elemenata u Tursku bila je znatno veća od ukupne količine nenarušenog uvoza u Brazil. Zapravo, iako Brazil možda ima dovoljno reprezentativne podatke o uvozu granulata PET-a i MEG-a, to ne vrijedi za uvoz PTA-a, koji je bio neznatan u usporedbi s Turskom i iznosio je samo oko 7 % uvoza PTA-a u Tursku. Stoga se argument društva Guxiandao mora odbaciti.

94

| (298) | Kad je riječ o troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima društva Kordsa Türkiye, koje u ovom predmetu treba primijeniti za izračun uobičajene vrijednosti proizvođača izvoznika, društvo Guxiandao tvrdilo je da bi, kako bi se osigurala primjerena usporedba izračunane uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, trebalo isključiti troškove pakiranja, koji su po njegovu mišljenju sastavni dio troškova prodaje te općih i administrativnih troškova (na temelju bilješke 21. uz financijski izvještaj društva Kordsa Türkiye). |
| --- | --- |

(298)

Kad je riječ o troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima društva Kordsa Türkiye, koje u ovom predmetu treba primijeniti za izračun uobičajene vrijednosti proizvođača izvoznika, društvo Guxiandao tvrdilo je da bi, kako bi se osigurala primjerena usporedba izračunane uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, trebalo isključiti troškove pakiranja, koji su po njegovu mišljenju sastavni dio troškova prodaje te općih i administrativnih troškova (na temelju bilješke 21. uz financijski izvještaj društva Kordsa Türkiye).

| (299) | Kao prvo, Komisija je kao osnovu za izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova društva Kordsa Türkiye uzela račun dobiti i gubitka i poslovne stavke koje su u njemu navedene. U bilješci 21. uz financijski izvještaj, na koju upućuje Guxiandao, navode se „troškovi prema naravi”, koji očito ne pokrivaju samo operativne troškove, nego i troškove materijala, uključujući troškove pakiranja uključene u trošak prodane robe. Jednostavna usporedba ukupnih operativnih troškova u računu dobiti i gubitka i ukupnih troškova iz bilješke 21. također pokazuje da je potonji iznos znatno veći. Stoga bi bilo očito pogrešno ekstrapolirati iz samog upućivanja na bilješku 21. u dijelu računa dobiti i gubitka u kojem su navedene poslovne stavke da svi troškovi navedeni u bilješci 21. odgovaraju operativnim troškovima. S obzirom na prethodno navedeno, argument društva Guxiandao mora se odbaciti. |
| --- | --- |

(299)

Kao prvo, Komisija je kao osnovu za izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova društva Kordsa Türkiye uzela račun dobiti i gubitka i poslovne stavke koje su u njemu navedene. U bilješci 21. uz financijski izvještaj, na koju upućuje Guxiandao, navode se „troškovi prema naravi”, koji očito ne pokrivaju samo operativne troškove, nego i troškove materijala, uključujući troškove pakiranja uključene u trošak prodane robe. Jednostavna usporedba ukupnih operativnih troškova u računu dobiti i gubitka i ukupnih troškova iz bilješke 21. također pokazuje da je potonji iznos znatno veći. Stoga bi bilo očito pogrešno ekstrapolirati iz samog upućivanja na bilješku 21. u dijelu računa dobiti i gubitka u kojem su navedene poslovne stavke da svi troškovi navedeni u bilješci 21. odgovaraju operativnim troškovima. S obzirom na prethodno navedeno, argument društva Guxiandao mora se odbaciti.

| (300) | Nadalje, skupina korisnika pozvala je Komisiju da za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebi troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(300)

Nadalje, skupina korisnika pozvala je Komisiju da za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebi troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kineskih proizvođača izvoznika.

| (301) | Komisija je napomenula da se, nakon što se utvrdi postojanje znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunava na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji (u ovom slučaju u Turskoj) za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Komisija je naglasila da se tom odredbom usto izričito zahtijeva da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos za nenarušene troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Nakon što Komisija utvrdi postojanje znatnih poremećaja koji utječu na proizvod iz postupka revizije u zemlji izvoznici, ne može upotrijebiti stvarne troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit pojedinačnih proizvođača izvoznika jer je utvrđeno da su oni bili narušeni. Zainteresirane strane nisu dostavile nikakve dokaze o nenarušenosti stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti kineskih proizvođača izvoznika. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(301)

Komisija je napomenula da se, nakon što se utvrdi postojanje znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunava na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji (u ovom slučaju u Turskoj) za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Komisija je naglasila da se tom odredbom usto izričito zahtijeva da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos za nenarušene troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Nakon što Komisija utvrdi postojanje znatnih poremećaja koji utječu na proizvod iz postupka revizije u zemlji izvoznici, ne može upotrijebiti stvarne troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit pojedinačnih proizvođača izvoznika jer je utvrđeno da su oni bili narušeni. Zainteresirane strane nisu dostavile nikakve dokaze o nenarušenosti stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti kineskih proizvođača izvoznika. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

| (302) | Iako se društvo Unifull složilo s odabirom Turske kao odgovarajuće reprezentativne zemlje, osporilo je odabir podataka o električnoj energiji/prirodnom plinu. Ta je stranka tvrdila da je deprecijacija turske lire u odnosu na euro i američki dolar povećala uvoznu cijenu prirodnog plina/električne energije, da je ruska invazija na Ukrajinu 2022. utjecala na cijenu prirodnog plina i električne energije u Turskoj te da su i izvanredni vremenski uvjeti u toj zemlji 2021. utjecali na povećanje cijene električne energije. Društvo Unifull tvrdilo je da bi Komisija zbog toga trebala prestati upotrebljavati podatke o cijeni prirodnog plina/električne energije u Turskoj i zamijeniti ih podacima iz Brazila ili drugih odgovarajućih zemalja kako bi se primjereno uzela u obzir stvarna i uobičajena cijena energije. |
| --- | --- |

(302)

Iako se društvo Unifull složilo s odabirom Turske kao odgovarajuće reprezentativne zemlje, osporilo je odabir podataka o električnoj energiji/prirodnom plinu. Ta je stranka tvrdila da je deprecijacija turske lire u odnosu na euro i američki dolar povećala uvoznu cijenu prirodnog plina/električne energije, da je ruska invazija na Ukrajinu 2022. utjecala na cijenu prirodnog plina i električne energije u Turskoj te da su i izvanredni vremenski uvjeti u toj zemlji 2021. utjecali na povećanje cijene električne energije. Društvo Unifull tvrdilo je da bi Komisija zbog toga trebala prestati upotrebljavati podatke o cijeni prirodnog plina/električne energije u Turskoj i zamijeniti ih podacima iz Brazila ili drugih odgovarajućih zemalja kako bi se primjereno uzela u obzir stvarna i uobičajena cijena energije.

| (303) | Komisija je napomenula da, iako je deprecijacija možda pridonijela povećanju cijena plina/električne energije u Turskoj, takvo povećanje cijena ne bi bilo neobično jer odgovara širem europskom trendu, kako je potvrđeno u članku koji je društvo Unifull citiralo u prilog svojoj tvrdnji. Nadalje, suše 2021. i ruska invazija na Ukrajinu 2022. kretanja su koja bi (potencijalno) utjecala na cijene energije 2022., a ne u razdoblju ispitnog postupka revizije. To se može zaključiti iz članaka koje citira društvo Unifull, kao i iz činjenice da se invazija Rusije na Ukrajinu dogodila u veljači 2022. Osim toga, kako je navelo društvo Unifull, Turska je 2021. uvezla oko 45 % plina iz Rusije, pa se nije u potpunosti oslanjala na uvoz iz Rusije. Stoga društvo Unifull nije potkrijepilo svoju tvrdnju kojom poziva na zamjenu cijene plina/električne energije, pa se ta tvrdnja mora odbaciti. |
| --- | --- |

(303)

Komisija je napomenula da, iako je deprecijacija možda pridonijela povećanju cijena plina/električne energije u Turskoj, takvo povećanje cijena ne bi bilo neobično jer odgovara širem europskom trendu, kako je potvrđeno u članku koji je društvo Unifull citiralo u prilog svojoj tvrdnji. Nadalje, suše 2021. i ruska invazija na Ukrajinu 2022. kretanja su koja bi (potencijalno) utjecala na cijene energije 2022., a ne u razdoblju ispitnog postupka revizije. To se može zaključiti iz članaka koje citira društvo Unifull, kao i iz činjenice da se invazija Rusije na Ukrajinu dogodila u veljači 2022. Osim toga, kako je navelo društvo Unifull, Turska je 2021. uvezla oko 45 % plina iz Rusije, pa se nije u potpunosti oslanjala na uvoz iz Rusije. Stoga društvo Unifull nije potkrijepilo svoju tvrdnju kojom poziva na zamjenu cijene plina/električne energije, pa se ta tvrdnja mora odbaciti.

| (304) | Podnositelj zahtjeva tvrdio je da Turska ima razinu gospodarskog razvoja sličnu onoj Narodne Republike Kine i da ima mnogo reprezentativniji skup podataka za čimbenike proizvodnje od drugih zemalja. Podnositelj zahtjeva time je podržao zaključak Komisije. |
| --- | --- |

(304)

Podnositelj zahtjeva tvrdio je da Turska ima razinu gospodarskog razvoja sličnu onoj Narodne Republike Kine i da ima mnogo reprezentativniji skup podataka za čimbenike proizvodnje od drugih zemalja. Podnositelj zahtjeva time je podržao zaključak Komisije.

4.5.4   
  Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (305) | Na temelju podataka koje su dostavile zainteresirane strane (osam proizvođača izvoznika dostavilo je podatke o ulaznim elementima za pređu velike čvrstoće od poliestera) i drugih relevantnih podataka dostupnih u dokumentaciji Komisija je u prvoj bilješci sastavila početni popis čimbenika proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(305)

Na temelju podataka koje su dostavile zainteresirane strane (osam proizvođača izvoznika dostavilo je podatke o ulaznim elementima za pređu velike čvrstoće od poliestera) i drugih relevantnih podataka dostupnih u dokumentaciji Komisija je u prvoj bilješci sastavila početni popis čimbenika proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije.

| (306) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe Komisija je utvrdila i izvore koji će se upotrebljavati za utvrđivanje nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti. Glavni izvor koji je Komisija predložila za upotrebu uključivao je bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”). Konačno, Komisija je utvrdila oznake Harmoniziranog sustava („HS”) za čimbenike proizvodnje za koje se u prvoj bilješci smatralo da će biti upotrijebljeni za analizu podataka iz baze podataka GTA na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(306)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe Komisija je utvrdila i izvore koji će se upotrebljavati za utvrđivanje nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti. Glavni izvor koji je Komisija predložila za upotrebu uključivao je bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”). Konačno, Komisija je utvrdila oznake Harmoniziranog sustava („HS”) za čimbenike proizvodnje za koje se u prvoj bilješci smatralo da će biti upotrijebljeni za analizu podataka iz baze podataka GTA na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane.

| (307) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u prvoj bilješci. Nakon toga Komisija je u drugoj bilješci ažurirala informacije o razvrstavanju u carinsku tarifu na popisu i proširila ga nizom čimbenika proizvodnje na temelju primjedbi zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(307)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u prvoj bilješci. Nakon toga Komisija je u drugoj bilješci ažurirala informacije o razvrstavanju u carinsku tarifu na popisu i proširila ga nizom čimbenika proizvodnje na temelju primjedbi zainteresiranih strana.

| (308) | S obzirom na prethodna razmatranja, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za Tursku kako bi se odredila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 15.


  Čimbenici proizvodnje pređe velike čvrstoće od poliestera









  Čimbenik proizvodnje | Tarifna stavka | Izvor podataka koje Komisija namjerava koristiti
  Sirovine | Cijene (CNY) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Pročišćena tereftalna kiselina (PTA) | 291736 00 0011 | Global Trade Atlas (GTA) (95)

  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) (96) | 4,91 CNY/kg |
| Monoetilen glikol (MEG) | 290531 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Granulat poli(etilen-tereftalata) (PET) | 390769 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Mazivo | 340311
  340391 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Rad |
| Rad | Nije primjenjivo. | Turski zavod za statistiku (97) | 37,83 CNY/po radniku po satu |
| Energija |
| Električna energija | Nije primjenjivo. | Turski zavod za statistiku | Kategorije potrošnje (MWh)






  20 000 ≤ T < 70 000 | 0,50 CNY/kWh |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |

(308)

S obzirom na prethodna razmatranja, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za Tursku kako bi se odredila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 15.

Tablica 15.

Čimbenici proizvodnje pređe velike čvrstoće od poliestera

Čimbenici proizvodnje pređe velike čvrstoće od poliestera

Čimbenik proizvodnje

Tarifna stavka

Izvor podataka koje Komisija namjerava koristiti

Sirovine

Cijene (CNY)

Pročišćena tereftalna kiselina (PTA)

291736 00 0011

Global Trade Atlas (GTA) (95)

95

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) (96)

96

4,91 CNY/kg

Monoetilen glikol (MEG)

290531

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

4,73 CNY/kg

Granulat poli(etilen-tereftalata) (PET)

390769

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

7,14 CNY/kg

Mazivo

340311

340391

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

17,41 CNY/kg

Rad

Rad

Nije primjenjivo.

Turski zavod za statistiku (97)

97

37,83 CNY/po radniku po satu

Energija

Električna energija

Nije primjenjivo.

Turski zavod za statistiku

Kategorije potrošnje (MWh)

20 000 ≤ T < 70 000

0,50 CNY/kWh

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Plin

Nije primjenjivo.

Turski zavod za statistiku

Kategorije potrošnje (m3)

3

| T < 26 100 | 1,34 CNY/m3 |
| --- | --- |
| 261 000 ≤ T < 2 610 000 | 1,66 CNY/m3 |

T < 26 100

1,34 CNY/m3

3

261 000 ≤ T < 2 610 000

1,66 CNY/m3

3

Ugljen

270111

270112 10

270112 90

270119

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

716,59 CNY/MT

Nusproizvod/otpad

Otpadna pređa

550510 30 0011

550510 30 0019

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

3,15 CNY/kg

| (309) | Društvo Guxiandao tvrdilo je da su dva njegova izravno ili neizravno uvezena materijala kupljena po nenarušenim vrijednostima iz trećih zemalja. Smatralo je i da navodni znatni poremećaji ne utječu na vrijednost druge glavne sirovine jer su nabavne cijene dogovorene s dobavljačima na temelju vrlo transparentnih cijena na međunarodnim tržištima, a nabavne cijene u skladu su s međunarodnim cijenama. Osim toga, smatralo je i da se materijali privatnih dobavljača i trošak električne energije proizvedene iz solarne energije ne bi trebali smatrati narušenima. |
| --- | --- |

(309)

Društvo Guxiandao tvrdilo je da su dva njegova izravno ili neizravno uvezena materijala kupljena po nenarušenim vrijednostima iz trećih zemalja. Smatralo je i da navodni znatni poremećaji ne utječu na vrijednost druge glavne sirovine jer su nabavne cijene dogovorene s dobavljačima na temelju vrlo transparentnih cijena na međunarodnim tržištima, a nabavne cijene u skladu su s međunarodnim cijenama. Osim toga, smatralo je i da se materijali privatnih dobavljača i trošak električne energije proizvedene iz solarne energije ne bi trebali smatrati narušenima.

| (310) | Društvo Guxiandao predočilo je popratne dokaze (tj. fakture, uvozne isprave i ugovore) za dvije sirovine navedene u uvodnoj izjavi 309. Dokazi ukazuju na to da su kupnje za veliku većinu jednog i mali dio drugog materijala izvršene u američkim dolarima izravno s tržišta bez poremećaja. Stoga je Komisija prihvatila tu tvrdnju u onom dijelu u kojem se odnosi na taj nenarušeni uvoz dviju sirovina u Kinu za tog konkretnog proizvođača izvoznika tijekom RIPR-a. Međutim, za ostale troškove povezane s materijalima kupljenima u Kini (neovisno o vlasništvu dobavljača ili izvoru energije) Komisija na temelju dokaza iz dokumentacije nije mogla sa sigurnošću utvrditi da nisu bili narušeni. Tvrdnja je stoga odbačena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 114., Turska je utvrđena kao reprezentativna zemlja u ovom predmetu i stoga se nenarušeni troškovi čimbenika proizvodnje moraju temeljiti na odgovarajućim nenarušenim uvoznim cijenama u Turskoj. |
| --- | --- |

(310)

Društvo Guxiandao predočilo je popratne dokaze (tj. fakture, uvozne isprave i ugovore) za dvije sirovine navedene u uvodnoj izjavi 309. Dokazi ukazuju na to da su kupnje za veliku većinu jednog i mali dio drugog materijala izvršene u američkim dolarima izravno s tržišta bez poremećaja. Stoga je Komisija prihvatila tu tvrdnju u onom dijelu u kojem se odnosi na taj nenarušeni uvoz dviju sirovina u Kinu za tog konkretnog proizvođača izvoznika tijekom RIPR-a. Međutim, za ostale troškove povezane s materijalima kupljenima u Kini (neovisno o vlasništvu dobavljača ili izvoru energije) Komisija na temelju dokaza iz dokumentacije nije mogla sa sigurnošću utvrditi da nisu bili narušeni. Tvrdnja je stoga odbačena. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 114., Turska je utvrđena kao reprezentativna zemlja u ovom predmetu i stoga se nenarušeni troškovi čimbenika proizvodnje moraju temeljiti na odgovarajućim nenarušenim uvoznim cijenama u Turskoj.

| (311) | Udruženje CIRFS u svojem je odgovoru na konačnu objavu tvrdilo da bi Komisija trebala objasniti kako može zajamčiti da nikakav znatan poremećaj ne utječe na dvije sirovine koje uvozi društvo Guxiandao i koje su upotrijebljene za izračun uobičajene vrijednosti. To je udruženje napomenulo da nije moglo u potpunosti ostvariti svoja prava na obranu kako bi iznijelo korisne primjedbe o tom posebnom postupanju prema društvu Guxiandao. |
| --- | --- |

(311)

Udruženje CIRFS u svojem je odgovoru na konačnu objavu tvrdilo da bi Komisija trebala objasniti kako može zajamčiti da nikakav znatan poremećaj ne utječe na dvije sirovine koje uvozi društvo Guxiandao i koje su upotrijebljene za izračun uobičajene vrijednosti. To je udruženje napomenulo da nije moglo u potpunosti ostvariti svoja prava na obranu kako bi iznijelo korisne primjedbe o tom posebnom postupanju prema društvu Guxiandao.

| (312) | Pozivalo se na Komisijinu ocjenu tvrdnje društva Guxiandao i kriterije primijenjene u ispitivanju i prihvaćanju te tvrdnje. Komisija je smatrala da je u dostatnoj mjeri objavila činjenice, poštujući pritom povjerljivost podataka o nabavi društva Guxiandao. Pristup koji je primijenjen u ocjeni tvrdnje društva Guxiandao (i koji je Komisija objasnila) uključivao je pažljivo ispitivanje dokumentacije i ugovora o nabavi te analizu raznih parametara kao što su prodajni kanali koji su se koristili, potvrde o podrijetlu, valuta računa te ostali uvjeti prodaje. Stoga je udruženje CIRFS moglo iznijeti primjedbe na pristup koji je primijenjen te propisno ostvariti svoja prava na obranu. |
| --- | --- |

(312)

Pozivalo se na Komisijinu ocjenu tvrdnje društva Guxiandao i kriterije primijenjene u ispitivanju i prihvaćanju te tvrdnje. Komisija je smatrala da je u dostatnoj mjeri objavila činjenice, poštujući pritom povjerljivost podataka o nabavi društva Guxiandao. Pristup koji je primijenjen u ocjeni tvrdnje društva Guxiandao (i koji je Komisija objasnila) uključivao je pažljivo ispitivanje dokumentacije i ugovora o nabavi te analizu raznih parametara kao što su prodajni kanali koji su se koristili, potvrde o podrijetlu, valuta računa te ostali uvjeti prodaje. Stoga je udruženje CIRFS moglo iznijeti primjedbe na pristup koji je primijenjen te propisno ostvariti svoja prava na obranu.

4.5.5   
  Sirovine koje se upotrebljavaju u proizvodnom postupku

Sirovine koje se upotrebljavaju u proizvodnom postupku

| (313) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina, Komisija je kao osnovu upotrijebila ponderiranu prosječnu uvoznu cijenu (CIF) u reprezentativnoj zemlji, kako je navedena u bazi podataka GTA, iz svih trećih zemalja osim Kine i zemalja koje nisu članice WTO-a, a navedene su u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe (vidjeti uvodnu izjavu 100.). Budući da nije bilo dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvoz. Ponderirana prosječna uvozna cijena prema potrebi je prilagođena za uvozne carine. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan. |
| --- | --- |

(313)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina, Komisija je kao osnovu upotrijebila ponderiranu prosječnu uvoznu cijenu (CIF) u reprezentativnoj zemlji, kako je navedena u bazi podataka GTA, iz svih trećih zemalja osim Kine i zemalja koje nisu članice WTO-a, a navedene su u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe (vidjeti uvodnu izjavu 100.). Budući da nije bilo dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvoz. Ponderirana prosječna uvozna cijena prema potrebi je prilagođena za uvozne carine. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan.

| (314) | Komisija je trošak prijevoza koje proizvođači izvoznici koji surađuju snose za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. |
| --- | --- |

(314)

Komisija je trošak prijevoza koje proizvođači izvoznici koji surađuju snose za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva.

| (315) | Komisija je mali broj čimbenika proizvodnje zbog njihova neznatnog udjela u ukupnim troškovima sirovina u RIPR-u, bez obzira na upotrijebljeni izvor, tretirala kao potrošni materijal, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 334. |
| --- | --- |

(315)

Komisija je mali broj čimbenika proizvodnje zbog njihova neznatnog udjela u ukupnim troškovima sirovina u RIPR-u, bez obzira na upotrijebljeni izvor, tretirala kao potrošni materijal, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 334.

| (316) | U svojim primjedbama na konačnu objavu društvo Unifull tvrdilo je da se MEG koji je ta grupa kupovala i upotrebljavala uvozio iz inozemstva preko trgovaca i da slijedom toga poremećaji na kineskom tržištu nisu utjecali na taj MEG. Društvo Unifull stoga je tvrdilo da bi se pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti trebao upotrijebiti njegov trošak, a ne prethodno opisane referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(316)

U svojim primjedbama na konačnu objavu društvo Unifull tvrdilo je da se MEG koji je ta grupa kupovala i upotrebljavala uvozio iz inozemstva preko trgovaca i da slijedom toga poremećaji na kineskom tržištu nisu utjecali na taj MEG. Društvo Unifull stoga je tvrdilo da bi se pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti trebao upotrijebiti njegov trošak, a ne prethodno opisane referentne vrijednosti.

| (317) | Komisija je istaknula da se u antidampinškom upitniku izričito traži da proizvođač izvoznik navede smatra li da je bilo koji čimbenik proizvodnje nabavljen po nenarušenim vrijednostima i da u tom slučaju dostavi sve relevantne dokaze u prilog toj tvrdnji. Međutim, društvo Unifull ni u jednom trenutku tijekom ispitnog postupka prije iznošenja svojih primjedbi na konačnu objavu nije iznijelo nikakvu izričitu ni potkrijepljenu tvrdnju o tome da je bilo koji od materijala kupljen po nenarušenim vrijednostima niti je navelo ikakve transakcije koje bi bile izvršene po nenarušenim vrijednostima. Naprotiv, društvo Unifull izvijestilo je da je sav MEG kupljen od kineskog domaćeg dobavljača bez ikakvog navođenja uvoza. Dokumenti poslani nakon konačne objave, koji su u osnovi ugovori o kupnji i računi od kineskog trgovca MEG-om, ne sadržavaju potkrijepljena obrazloženja kojima se objašnjava zašto poremećaji ne bi utjecali na kupovnu cijenu MEG-a. Stoga je ta tvrdnja, koja se temeljila na navodima koji nisu bili potkrijepljeni i nisu se mogli provjeriti tijekom ispitnog postupka, odbačena. |
| --- | --- |

(317)

Komisija je istaknula da se u antidampinškom upitniku izričito traži da proizvođač izvoznik navede smatra li da je bilo koji čimbenik proizvodnje nabavljen po nenarušenim vrijednostima i da u tom slučaju dostavi sve relevantne dokaze u prilog toj tvrdnji. Međutim, društvo Unifull ni u jednom trenutku tijekom ispitnog postupka prije iznošenja svojih primjedbi na konačnu objavu nije iznijelo nikakvu izričitu ni potkrijepljenu tvrdnju o tome da je bilo koji od materijala kupljen po nenarušenim vrijednostima niti je navelo ikakve transakcije koje bi bile izvršene po nenarušenim vrijednostima. Naprotiv, društvo Unifull izvijestilo je da je sav MEG kupljen od kineskog domaćeg dobavljača bez ikakvog navođenja uvoza. Dokumenti poslani nakon konačne objave, koji su u osnovi ugovori o kupnji i računi od kineskog trgovca MEG-om, ne sadržavaju potkrijepljena obrazloženja kojima se objašnjava zašto poremećaji ne bi utjecali na kupovnu cijenu MEG-a. Stoga je ta tvrdnja, koja se temeljila na navodima koji nisu bili potkrijepljeni i nisu se mogli provjeriti tijekom ispitnog postupka, odbačena.

| (318) | U svojim primjedbama na konačnu objavu društvo Unifull tvrdilo je i da je referentna cijena za PTA bila nerealno visoka zbog iznimnih okolnosti (tj. iznimno visokih cijena prijevoza od Azije do Turske 2021.) koje ne odražavaju uobičajene tržišne uvjete dok društvo Unifull pak nije snosilo nikakve troškove za međunarodni prijevoz PTA-a jer je nabavljalo domaći PTA u Kini. Slijedom toga, društvo Unifull smatralo je da bi referentnu cijenu za PTA trebalo prilagoditi tako da je se smanji za 0,24 CNY/kg ili barem za 0,15 CNY/kg kako bi se kompenzirali visoki troškovi prijevoza. |
| --- | --- |

(318)

U svojim primjedbama na konačnu objavu društvo Unifull tvrdilo je i da je referentna cijena za PTA bila nerealno visoka zbog iznimnih okolnosti (tj. iznimno visokih cijena prijevoza od Azije do Turske 2021.) koje ne odražavaju uobičajene tržišne uvjete dok društvo Unifull pak nije snosilo nikakve troškove za međunarodni prijevoz PTA-a jer je nabavljalo domaći PTA u Kini. Slijedom toga, društvo Unifull smatralo je da bi referentnu cijenu za PTA trebalo prilagoditi tako da je se smanji za 0,24 CNY/kg ili barem za 0,15 CNY/kg kako bi se kompenzirali visoki troškovi prijevoza.

| (319) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe uobičajena vrijednost izračunava se upotrebom referentnih vrijednosti koje odgovaraju troškovima proizvodnje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Suprotno tvrdnjama društva Unifull, metodologija koju Komisija primjenjuje strogo je usklađena s tim načelom te je Komisija pri utvrđivanju referentne vrijednosti primijenila odgovarajući nenarušeni trošak PTA-a u Turskoj. Zajedno sa svojim primjedbama društvo Unifull dostavilo je i analizu podataka o uvozu iz Turske dobivenih iz UN-ove baze podataka COMTRADE. Međutim, u toj se analizi samo prikazuju uvozne cijene CIF i FOB i time se oduzima trošak prijevoza, ali se ne iznose nikakvi dokazi u prilog tvrdnji društva Unifull da bi uvozne cijene u Turskoj bile narušene ili da ne bi odražavale uobičajene tržišne uvjete. |
| --- | --- |

(319)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe uobičajena vrijednost izračunava se upotrebom referentnih vrijednosti koje odgovaraju troškovima proizvodnje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Suprotno tvrdnjama društva Unifull, metodologija koju Komisija primjenjuje strogo je usklađena s tim načelom te je Komisija pri utvrđivanju referentne vrijednosti primijenila odgovarajući nenarušeni trošak PTA-a u Turskoj. Zajedno sa svojim primjedbama društvo Unifull dostavilo je i analizu podataka o uvozu iz Turske dobivenih iz UN-ove baze podataka COMTRADE. Međutim, u toj se analizi samo prikazuju uvozne cijene CIF i FOB i time se oduzima trošak prijevoza, ali se ne iznose nikakvi dokazi u prilog tvrdnji društva Unifull da bi uvozne cijene u Turskoj bile narušene ili da ne bi odražavale uobičajene tržišne uvjete.

| (320) | Komisija je napomenula i da bi, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost trebala odražavati nenarušenu cijenu sirovina u reprezentativnoj zemlji, u ovom slučaju u Turskoj. Stoga bi ona trebala odražavati cijenu koju bi proizvođač pređe velike čvrstoće od poliestera platio u Turskoj za sirovinu dostavljenu do vrata tvornice. Taj se pristup odražava u metodologiji koju je Komisija primijenila. Ako bi se provele prilagodbe koje je predložilo društvo Unifull, tako dobivena cijena ne bi odražavala nenarušenu cijenu na turskom tržištu, već proizvoljnu cijenu određenu između cijene koju bi proizvođač pređe velike čvrstoće od poliestera platio u Turskoj i cijene franko tvornica (pri prodaji za izvoz) u zemljama koje prodaju u Tursku. To bi bilo u suprotnosti s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, pa je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(320)

Komisija je napomenula i da bi, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost trebala odražavati nenarušenu cijenu sirovina u reprezentativnoj zemlji, u ovom slučaju u Turskoj. Stoga bi ona trebala odražavati cijenu koju bi proizvođač pređe velike čvrstoće od poliestera platio u Turskoj za sirovinu dostavljenu do vrata tvornice. Taj se pristup odražava u metodologiji koju je Komisija primijenila. Ako bi se provele prilagodbe koje je predložilo društvo Unifull, tako dobivena cijena ne bi odražavala nenarušenu cijenu na turskom tržištu, već proizvoljnu cijenu određenu između cijene koju bi proizvođač pređe velike čvrstoće od poliestera platio u Turskoj i cijene franko tvornica (pri prodaji za izvoz) u zemljama koje prodaju u Tursku. To bi bilo u suprotnosti s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, pa je ta tvrdnja odbačena.

4.5.6   
  Rad

Rad

| (321) | Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila najnovije statističke podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku (98). Taj zavod objavljuje detaljne informacije o troškovima rada u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je utvrdila referentnu vrijednost na temelju troškova rada po satu za 2020. za gospodarsku djelatnost oznake NACE 20 „Proizvodnja kemikalija”, prema klasifikaciji NACE Rev.2. Vrijednosti su dodatno prilagođene za inflaciju primjenom indeksa domaćih potrošačkih cijena (99) kako bi se uzeli u obzir troškovi u razdoblju ispitnog postupka revizije. U usporedbi s drugom bilješkom i nakon tvrdnje koju je iznijelo društvo Guxiandao referentna vrijednost za rad izmijenjena je kako bi se uzela u obzir prosječna godišnja stopa inflacije. |
| --- | --- |

(321)

Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila najnovije statističke podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku (98). Taj zavod objavljuje detaljne informacije o troškovima rada u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je utvrdila referentnu vrijednost na temelju troškova rada po satu za 2020. za gospodarsku djelatnost oznake NACE 20 „Proizvodnja kemikalija”, prema klasifikaciji NACE Rev.2. Vrijednosti su dodatno prilagođene za inflaciju primjenom indeksa domaćih potrošačkih cijena (99) kako bi se uzeli u obzir troškovi u razdoblju ispitnog postupka revizije. U usporedbi s drugom bilješkom i nakon tvrdnje koju je iznijelo društvo Guxiandao referentna vrijednost za rad izmijenjena je kako bi se uzela u obzir prosječna godišnja stopa inflacije.

98

99

4.5.7   
  Energija

Energija

| (322) | Kako bi utvrdila referentnu cijenu električne energije i plina, Komisija je upotrijebila cijene za društva (industrijske korisnike) u Turskoj koje je objavio Turski zavod za statistiku (100). Referentna vrijednost utvrđena je na temelju cijene električne energije i plina objavljene 31. ožujka 2022. Cijena na koju se upućuje prosjek je za 2021. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije i plina za industriju u odgovarajućim kategorijama potrošnje bez PDV-a. |
| --- | --- |

(322)

Kako bi utvrdila referentnu cijenu električne energije i plina, Komisija je upotrijebila cijene za društva (industrijske korisnike) u Turskoj koje je objavio Turski zavod za statistiku (100). Referentna vrijednost utvrđena je na temelju cijene električne energije i plina objavljene 31. ožujka 2022. Cijena na koju se upućuje prosjek je za 2021. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije i plina za industriju u odgovarajućim kategorijama potrošnje bez PDV-a.

100

| (323) | Društvo Guxiandao tvrdilo je da, uz PDV koji se primjenjuje na cijene električne energije i plina utvrđene za Tursku, cijene električne energije uključuju dodatne poreze i naknade (porez na potrošnju, TRT i naknade za fond za energiju), koje bi Komisija trebala oduzeti za potrebe utvrđivanja referentnog troška električne energije. Prvo, napomenuto je da u dokumentaciji nema dokaza koji pokazuju da bi (i eventualno u kojoj mjeri) poduzeća u Turskoj ostvarila povrat bilo kojeg od navedenih poreza i naknada, zbog čega bi to bilo potrebno oduzeti od referentnih troškova. Nadalje, društvo Guxiandao nije potkrijepilo svoju tvrdnju osobito u pogledu skupa podataka koji je objavio Turski zavod za statistiku i koji je upotrijebljen u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(323)

Društvo Guxiandao tvrdilo je da, uz PDV koji se primjenjuje na cijene električne energije i plina utvrđene za Tursku, cijene električne energije uključuju dodatne poreze i naknade (porez na potrošnju, TRT i naknade za fond za energiju), koje bi Komisija trebala oduzeti za potrebe utvrđivanja referentnog troška električne energije. Prvo, napomenuto je da u dokumentaciji nema dokaza koji pokazuju da bi (i eventualno u kojoj mjeri) poduzeća u Turskoj ostvarila povrat bilo kojeg od navedenih poreza i naknada, zbog čega bi to bilo potrebno oduzeti od referentnih troškova. Nadalje, društvo Guxiandao nije potkrijepilo svoju tvrdnju osobito u pogledu skupa podataka koji je objavio Turski zavod za statistiku i koji je upotrijebljen u ovom predmetu.

| (324) | Kad je riječ o ugljenu, Komisija je na temelju statističkih podataka iz baze GTA upotrijebila prosječnu cijenu ugljena u Turskoj za 2021. (101) |
| --- | --- |

(324)

Kad je riječ o ugljenu, Komisija je na temelju statističkih podataka iz baze GTA upotrijebila prosječnu cijenu ugljena u Turskoj za 2021. (101)

101

| (325) | U svojim primjedbama na konačnu objavu podnositelj zahtjeva (udruženje CIRFS) doveo je u pitanje upotrebu ugljena kao izvora energije pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti te je postavio i pitanje odražava li se primjereno trošak ugljena povezan s okolišem u nenarušenoj cijeni ugljena. |
| --- | --- |

(325)

U svojim primjedbama na konačnu objavu podnositelj zahtjeva (udruženje CIRFS) doveo je u pitanje upotrebu ugljena kao izvora energije pri utvrđivanju uobičajene vrijednosti te je postavio i pitanje odražava li se primjereno trošak ugljena povezan s okolišem u nenarušenoj cijeni ugljena.

| (326) | Komisija je podsjetila na to da se primjenom metodologije utvrđene u osnovnoj uredbi i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) te uredbe uobičajena vrijednost izračunava isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Iz toga je proizašlo da, bez obzira na zamjenu cijena čimbenika proizvodnje nenarušenim referentnim vrijednostima, potrošnja čimbenika proizvodnje mora odražavati stvarnu potrošnju svakog izvoznika i proizvođača zasebno. Stoga Komisija nije imala nikakvo diskrecijsko pravo odabrati alternativne izvore energije kao zamjenu za izvore energije koje upotrebljava svaki pojedini proizvođač izvoznik ili dodavati proizvoljne elemente nenarušenim cijenama uočenima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. To bi bilo protivno članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe. Kad je riječ o odražavanju troškova povezanih s okolišem u nenarušenoj cijeni ugljena, napomenuto je da se pri utvrđivanju izračunane uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe troškovi povezani s okolišem ne uzimaju posebno u obzir. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(326)

Komisija je podsjetila na to da se primjenom metodologije utvrđene u osnovnoj uredbi i u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) te uredbe uobičajena vrijednost izračunava isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Iz toga je proizašlo da, bez obzira na zamjenu cijena čimbenika proizvodnje nenarušenim referentnim vrijednostima, potrošnja čimbenika proizvodnje mora odražavati stvarnu potrošnju svakog izvoznika i proizvođača zasebno. Stoga Komisija nije imala nikakvo diskrecijsko pravo odabrati alternativne izvore energije kao zamjenu za izvore energije koje upotrebljava svaki pojedini proizvođač izvoznik ili dodavati proizvoljne elemente nenarušenim cijenama uočenima u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. To bi bilo protivno članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe. Kad je riječ o odražavanju troškova povezanih s okolišem u nenarušenoj cijeni ugljena, napomenuto je da se pri utvrđivanju izračunane uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe troškovi povezani s okolišem ne uzimaju posebno u obzir. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (327) | Nadalje, u odgovoru na konačnu objavu, udruženje CIRFS zatražilo je od Komisije da se, uzimajući u obzir izvješće Komisije o znatnim poremećajima u Rusiji (102), uvoz ugljena iz Rusije u Tursku isključi iz prosječne uvozne cijene ugljena u Tursku, koja je uzeta u obzir za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Konkretnije, udruženje CIRFS tvrdilo je, pozivajući se na izvješće Komisije, da je, iako je ruska industrija ugljena uvelike privatizirana, to tržište koncentrirano, a na cijene utječu primjenjive fiskalne mjere i troškovi željezničkog prijevoza (koje određuju željeznički prijevoznici u državnom vlasništvu). Nadalje, udruženje CIRFS dostavilo je dodatni podnesak šest dana nakon isteka roka za dostavljanje primjedbi na konačnu objavu, u kojem je ponovno iznijelo svoj zahtjev i dodatno zagovaralo isključenje uvoza kolumbijskog ugljena iz uvozne cijene ugljena za Tursku. Komisija je, uzimajući u obzir zanemariv učinak koji bi prihvaćanje ili odbijanje tog zahtjeva imalo na mjere, odlučila da nema potrebe za daljnjim analiziranjem tog zahtjeva. Kad je riječ o dodatnom zahtjevu iznesenom u odnosu na uvoz kolumbijskog ugljena, Komisija se pozvala na točku 7. Obavijesti o pokretanju postupka. U skladu s navedenom odredbom, kako bi se ispitni postupak završio u propisanim rokovima, Komisija neće prihvaćati podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu. Stoga su tvrdnje udruženja CIRFS odbačene. |
| --- | --- |

(327)

Nadalje, u odgovoru na konačnu objavu, udruženje CIRFS zatražilo je od Komisije da se, uzimajući u obzir izvješće Komisije o znatnim poremećajima u Rusiji (102), uvoz ugljena iz Rusije u Tursku isključi iz prosječne uvozne cijene ugljena u Tursku, koja je uzeta u obzir za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Konkretnije, udruženje CIRFS tvrdilo je, pozivajući se na izvješće Komisije, da je, iako je ruska industrija ugljena uvelike privatizirana, to tržište koncentrirano, a na cijene utječu primjenjive fiskalne mjere i troškovi željezničkog prijevoza (koje određuju željeznički prijevoznici u državnom vlasništvu). Nadalje, udruženje CIRFS dostavilo je dodatni podnesak šest dana nakon isteka roka za dostavljanje primjedbi na konačnu objavu, u kojem je ponovno iznijelo svoj zahtjev i dodatno zagovaralo isključenje uvoza kolumbijskog ugljena iz uvozne cijene ugljena za Tursku. Komisija je, uzimajući u obzir zanemariv učinak koji bi prihvaćanje ili odbijanje tog zahtjeva imalo na mjere, odlučila da nema potrebe za daljnjim analiziranjem tog zahtjeva. Kad je riječ o dodatnom zahtjevu iznesenom u odnosu na uvoz kolumbijskog ugljena, Komisija se pozvala na točku 7. Obavijesti o pokretanju postupka. U skladu s navedenom odredbom, kako bi se ispitni postupak završio u propisanim rokovima, Komisija neće prihvaćati podneske zainteresiranih strana nakon isteka roka za dostavu primjedbi na konačnu objavu. Stoga su tvrdnje udruženja CIRFS odbačene.

102

| (328) | U odgovoru na konačnu objavu udruženje CIRFS navelo je da bi Komisija trebala objasniti zašto se cijena plina u Turskoj za 2021. odabrana za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti znatno smanjila iako je, prema podacima Turskog zavoda za statistiku, prosječna jedinična cijena prirodnog plina u Turskoj 2021. naglo porasla u odnosu na 2020. Kako je već navedeno u objavljenoj drugoj bilješci, Komisija je podatke o cijenama plina dobila izravno iz baze podataka Turskog zavoda za statistiku, pri čemu je upotrijebila prosječne cijene za 2021. za odgovarajuće kategorije potrošnje te je iznose izražene u turskim lirama pretvorila u RMB na temelju primjenjivog službenog deviznog tečaja kako bi izračunala uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(328)

U odgovoru na konačnu objavu udruženje CIRFS navelo je da bi Komisija trebala objasniti zašto se cijena plina u Turskoj za 2021. odabrana za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti znatno smanjila iako je, prema podacima Turskog zavoda za statistiku, prosječna jedinična cijena prirodnog plina u Turskoj 2021. naglo porasla u odnosu na 2020. Kako je već navedeno u objavljenoj drugoj bilješci, Komisija je podatke o cijenama plina dobila izravno iz baze podataka Turskog zavoda za statistiku, pri čemu je upotrijebila prosječne cijene za 2021. za odgovarajuće kategorije potrošnje te je iznose izražene u turskim lirama pretvorila u RMB na temelju primjenjivog službenog deviznog tečaja kako bi izračunala uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike.

| (329) | Nadalje, udruženje CIRFS navelo je u odgovoru na konačnu objavu da bi Komisija s obzirom na plin trebala objasniti metodologiju korištenu za odabir najprimjerenije kategorije potrošnje za svakog kineskog proizvođača. S obzirom na to navedeno je, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 322., da je Komisija svakom proizvođaču u uzorku pripisala troškove plina u kategoriji potrošnje koja odgovara njegovoj stvarnoj ukupnoj potrošnji plina u RIPR-u. |
| --- | --- |

(329)

Nadalje, udruženje CIRFS navelo je u odgovoru na konačnu objavu da bi Komisija s obzirom na plin trebala objasniti metodologiju korištenu za odabir najprimjerenije kategorije potrošnje za svakog kineskog proizvođača. S obzirom na to navedeno je, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 322., da je Komisija svakom proizvođaču u uzorku pripisala troškove plina u kategoriji potrošnje koja odgovara njegovoj stvarnoj ukupnoj potrošnji plina u RIPR-u.

4.5.8   
  Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit

Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit

| (330) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(330)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje.

| (331) | Za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti Komisija je upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove (6,6 %) i dobit (15,3 %) proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj (društva Kordsa Türkiye) za kojeg su bili lako dostupni iznosi koji se odnose na financijske podatke za 2021. (tj. za razdoblje koje se u potpunosti preklapa s RIPR-om). |
| --- | --- |

(331)

Za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti Komisija je upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove (6,6 %) i dobit (15,3 %) proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj (društva Kordsa Türkiye) za kojeg su bili lako dostupni iznosi koji se odnose na financijske podatke za 2021. (tj. za razdoblje koje se u potpunosti preklapa s RIPR-om).

4.5.9   
  Izračun uobičajene vrijednosti

Izračun uobičajene vrijednosti

| (332) | Na temelju prethodno opisanih nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(332)

Na temelju prethodno opisanih nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (333) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje za svaki pravni subjekt koji proizvodi i izvozi proizvod iz postupka revizije na temelju čimbenika proizvodnje koje je svako od društava kupilo i koji su utvrđeni u tablici 15. Zatim je primijenila nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje svakog proizvođača izvoznika u uzorku. Komisija je smanjila troškove proizvodnje oduzimanjem nenarušenih prihoda ostvarenih preprodajom nusproizvoda (u ovom slučaju otpadne pređe). |
| --- | --- |

(333)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje za svaki pravni subjekt koji proizvodi i izvozi proizvod iz postupka revizije na temelju čimbenika proizvodnje koje je svako od društava kupilo i koji su utvrđeni u tablici 15. Zatim je primijenila nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje svakog proizvođača izvoznika u uzorku. Komisija je smanjila troškove proizvodnje oduzimanjem nenarušenih prihoda ostvarenih preprodajom nusproizvoda (u ovom slučaju otpadne pređe).

| (334) | Drugo, kako bi dobila ukupne nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koje su imali proizvođači izvoznici u uzorku uvećani su za troškove potrošnih materijala iz uvodne izjave 315. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imao svaki proizvođač izvoznik. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(334)

Drugo, kako bi dobila ukupne nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje koje su imali proizvođači izvoznici u uzorku uvećani su za troškove potrošnih materijala iz uvodne izjave 315. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imao svaki proizvođač izvoznik. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

| (335) | Komisija je na kraju dodala troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrđene na temelju podataka turskog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera (vidjeti uvodnu izjavu 331.). Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit izraženi kao postotak troškova prodane robe i primijenjeni na nenarušene ukupne troškove proizvodnje iznosili su 6,6 %, odnosno 15,3 %. |
| --- | --- |

(335)

Komisija je na kraju dodala troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrđene na temelju podataka turskog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera (vidjeti uvodnu izjavu 331.). Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit izraženi kao postotak troškova prodane robe i primijenjeni na nenarušene ukupne troškove proizvodnje iznosili su 6,6 %, odnosno 15,3 %.

| (336) | Na temelju toga Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(336)

Na temelju toga Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (337) | Društvo Guxiandao tvrdilo je u odgovoru na konačnu objavu da je Komisija neutemeljeno povezala vrijednost potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje s vrijednošću ostalih ulaznih elemenata. Prema tvrdnjama društva Guxiandao, Komisija mora referentnu vrijednost za potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje utvrditi zasebno od ostalih ulaznih elemenata ili pak prihvatiti stvarne troškove potrošnog materijala i režijske troškove proizvodnje koje je društvo snosilo. Društvo Guxiandao sličnu je tvrdnju iznijelo i u pogledu izračuna troškova prijevoza za isporuku sirovina. |
| --- | --- |

(337)

Društvo Guxiandao tvrdilo je u odgovoru na konačnu objavu da je Komisija neutemeljeno povezala vrijednost potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje s vrijednošću ostalih ulaznih elemenata. Prema tvrdnjama društva Guxiandao, Komisija mora referentnu vrijednost za potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje utvrditi zasebno od ostalih ulaznih elemenata ili pak prihvatiti stvarne troškove potrošnog materijala i režijske troškove proizvodnje koje je društvo snosilo. Društvo Guxiandao sličnu je tvrdnju iznijelo i u pogledu izračuna troškova prijevoza za isporuku sirovina.

| (338) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., u ispitnom postupku utvrđeno je da cijene ili troškovi proizvoda iz ispitnog postupka, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Društvo Guxiandao nije dokazalo da cijene njegova potrošnog materijala, režijskih troškova proizvodnje ili troškova prijevoza nisu narušene. Nije se moglo sa sigurnošću utvrditi da ti troškovi nisu narušeni, pa se, uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a točku (a) treću alineju u drugom odlomku, ne mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Komisija nije mogla pronaći nikakvu razumnu referentnu vrijednost za te troškove niti su društvo Guxiandao ili bilo koja druga zainteresirana strana predložili neku drugu razumnu referentnu vrijednost. Kad se za određene troškove ne mogu pronaći primjerene referentne vrijednosti Komisija ih načelno može utvrditi kao udio u skupini troškova na koju se odnose (što mogu biti troškovi za sve sirovine ili troškovi proizvodnje). Nakon što se utvrde nenarušeni troškovi za sirovine ili troškovi proizvodnje Komisija će tu referentnu vrijednost primijeniti kako bi procijenila nenarušene predmetne troškove i time očuvati strukturu troškova proizvođača izvoznika. To znači da ako, primjerice, potrošni materijal čini 1 % svih troškova sirovina u računovodstvenoj dokumentaciji određenog proizvođača izvoznika, taj će trošak nakon izračuna uobičajene vrijednosti i dalje činiti 1 % troškova sirovina. |
| --- | --- |

(338)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., u ispitnom postupku utvrđeno je da cijene ili troškovi proizvoda iz ispitnog postupka, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Društvo Guxiandao nije dokazalo da cijene njegova potrošnog materijala, režijskih troškova proizvodnje ili troškova prijevoza nisu narušene. Nije se moglo sa sigurnošću utvrditi da ti troškovi nisu narušeni, pa se, uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a točku (a) treću alineju u drugom odlomku, ne mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Komisija nije mogla pronaći nikakvu razumnu referentnu vrijednost za te troškove niti su društvo Guxiandao ili bilo koja druga zainteresirana strana predložili neku drugu razumnu referentnu vrijednost. Kad se za određene troškove ne mogu pronaći primjerene referentne vrijednosti Komisija ih načelno može utvrditi kao udio u skupini troškova na koju se odnose (što mogu biti troškovi za sve sirovine ili troškovi proizvodnje). Nakon što se utvrde nenarušeni troškovi za sirovine ili troškovi proizvodnje Komisija će tu referentnu vrijednost primijeniti kako bi procijenila nenarušene predmetne troškove i time očuvati strukturu troškova proizvođača izvoznika. To znači da ako, primjerice, potrošni materijal čini 1 % svih troškova sirovina u računovodstvenoj dokumentaciji određenog proizvođača izvoznika, taj će trošak nakon izračuna uobičajene vrijednosti i dalje činiti 1 % troškova sirovina.

| (339) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 334., kako bi se dobili nenarušeni troškovi potrošnog materijala i režijski troškovi, udio troškova potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje proizvođačâ u uzorku u stvarnim troškovima proizvodnje primijenjen je na nenarušene troškove proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 338., s obzirom na nepostojanje konkretnih podataka o nenarušenim režijskim troškovima u dostupnim financijskim podacima proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je primjenom te metode utvrdila podatke o nenarušenim režijskim troškovima za proizvođača izvoznika. Nadalje, s obzirom na to da su u ovom predmetu utvrđeni mnogi čimbenici proizvodnje koji obično čine neznatan udio u ukupnim troškovima sirovina, Komisija je smatrala razumnim uključiti te ulazne elemente (pri čemu je upotrijebila stvarne troškove proizvođačâ) u troškove potrošnog materijala i postupati s njima u skladu s time. Nadalje, kad je riječ o troškovima prijevoza, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 314. te s obzirom na nepostojanje podataka u dokumentaciji predmeta o nenarušenim troškovima prijevoza u reprezentativnoj zemlji, Komisija je smatrala da se omjer između troškova koje je proizvođač izvoznik snosio za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. Tvrdnja društva Guxiandao stoga je odbačena. |
| --- | --- |

(339)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 334., kako bi se dobili nenarušeni troškovi potrošnog materijala i režijski troškovi, udio troškova potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje proizvođačâ u uzorku u stvarnim troškovima proizvodnje primijenjen je na nenarušene troškove proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 338., s obzirom na nepostojanje konkretnih podataka o nenarušenim režijskim troškovima u dostupnim financijskim podacima proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je primjenom te metode utvrdila podatke o nenarušenim režijskim troškovima za proizvođača izvoznika. Nadalje, s obzirom na to da su u ovom predmetu utvrđeni mnogi čimbenici proizvodnje koji obično čine neznatan udio u ukupnim troškovima sirovina, Komisija je smatrala razumnim uključiti te ulazne elemente (pri čemu je upotrijebila stvarne troškove proizvođačâ) u troškove potrošnog materijala i postupati s njima u skladu s time. Nadalje, kad je riječ o troškovima prijevoza, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 314. te s obzirom na nepostojanje podataka u dokumentaciji predmeta o nenarušenim troškovima prijevoza u reprezentativnoj zemlji, Komisija je smatrala da se omjer između troškova koje je proizvođač izvoznik snosio za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. Tvrdnja društva Guxiandao stoga je odbačena.

4.6   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (340) | Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Izvozna cijena za Guxiandao i Unifull za tu izravnu prodaju bila je stoga stvarno plaćena ili plativa cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(340)

Proizvođači izvoznici u uzorku izvozili su predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Izvozna cijena za Guxiandao i Unifull za tu izravnu prodaju bila je stoga stvarno plaćena ili plativa cijena za predmetni proizvod kad se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

| (341) | Osim izravne prodaje, grupa Unifull ostvarila je dio prodaje i preko drugog povezanog proizvođača iz grupe. Za tu je prodaju izvozna cijena prilagođena u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) osnovne uredbe tako da su oduzeti odgovarajući troškovi prodaje prodajnog subjekta i razumna dobit (utvrđena na 6,89 % u nedavnom ispitnom postupku o određenim poli(vinil alkoholima) (103) i upotrijebljena u ovom ispitnom postupku s obzirom na sličnost industrije i nesuradnju nepovezanih uvoznika). |
| --- | --- |

(341)

Osim izravne prodaje, grupa Unifull ostvarila je dio prodaje i preko drugog povezanog proizvođača iz grupe. Za tu je prodaju izvozna cijena prilagođena u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) osnovne uredbe tako da su oduzeti odgovarajući troškovi prodaje prodajnog subjekta i razumna dobit (utvrđena na 6,89 % u nedavnom ispitnom postupku o određenim poli(vinil alkoholima) (103) i upotrijebljena u ovom ispitnom postupku s obzirom na sličnost industrije i nesuradnju nepovezanih uvoznika).

103

4.7   Usporedba

Usporedba

| (342) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođačâ izvoznikâ u uzorku na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(342)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođačâ izvoznikâ u uzorku na temelju cijena franko tvornica.

| (343) | Kako bi osigurala primjerenu usporedbu, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvozna cijena prilagođena je s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i utovara te popuste, proviziju, troškove kredita, bankovne naknade i ostale uvozne naknade. |
| --- | --- |

(343)

Kako bi osigurala primjerenu usporedbu, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvozna cijena prilagođena je s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i utovara te popuste, proviziju, troškove kredita, bankovne naknade i ostale uvozne naknade.

| (344) | U svojem odgovoru na konačnu objavu društvo Guxiandao zatražilo je prilagodbu izračunane uobičajene vrijednosti kako bi se zajamčila primjerena usporedba s izvoznom cijenom na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe. Prema stajalištu društva Guxiandao, elementi kao što su vozarina i osiguranje koji su se mogli uključiti u troškove prodaje te opće i administrativne troškove i koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti trebali bi se isključiti iz tog iznosa jer su ti isti troškovi oduzeti od iznosa izvozne cijene čime je nastala asimetrija između tih dvaju iznosa. |
| --- | --- |

(344)

U svojem odgovoru na konačnu objavu društvo Guxiandao zatražilo je prilagodbu izračunane uobičajene vrijednosti kako bi se zajamčila primjerena usporedba s izvoznom cijenom na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe. Prema stajalištu društva Guxiandao, elementi kao što su vozarina i osiguranje koji su se mogli uključiti u troškove prodaje te opće i administrativne troškove i koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti trebali bi se isključiti iz tog iznosa jer su ti isti troškovi oduzeti od iznosa izvozne cijene čime je nastala asimetrija između tih dvaju iznosa.

| (345) | Komisija je napomenula da društvo Guxiandao nije dokazalo da su vozarina i osiguranje uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti. Iz toga proizlazi da zatražena prilagodba nije bila ni potkrijepljena ni kvantificirana, pa je taj zahtjev odbijen. |
| --- | --- |

(345)

Komisija je napomenula da društvo Guxiandao nije dokazalo da su vozarina i osiguranje uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti. Iz toga proizlazi da zatražena prilagodba nije bila ni potkrijepljena ni kvantificirana, pa je taj zahtjev odbijen.

| (346) | U svojim primjedbama na konačnu objavu društvo Unifull tvrdilo je da prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) osnovne uredbe nije opravdana za prodaju preko povezanih proizvođača u grupi. Društvo Unifull ponajprije je tvrdilo da nijedno od društava iz grupe ne djeluje kao posrednik koji prodaje proizvode komitenta. Društvo Unifull tvrdilo je i da ono djeluje kao jedna cjelina odnosno jedinstvena grupa te da se njegove odluke te dogovori o proizvodnji i prodaji donose na razini grupe i pod vodstvom jednog glavnog rukovoditelja, a ne na razini pojedinačnih društava te grupe. U povjerljivoj verziji svojih primjedbi društvo Unifull ukratko je izložilo i razloge zbog kojih se prodaja vršila preko odgovarajućih stranaka te je tvrdilo da ti razlozi nisu bili povezani s poslovima trgovca/posrednika. |
| --- | --- |

(346)

U svojim primjedbama na konačnu objavu društvo Unifull tvrdilo je da prilagodba u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) osnovne uredbe nije opravdana za prodaju preko povezanih proizvođača u grupi. Društvo Unifull ponajprije je tvrdilo da nijedno od društava iz grupe ne djeluje kao posrednik koji prodaje proizvode komitenta. Društvo Unifull tvrdilo je i da ono djeluje kao jedna cjelina odnosno jedinstvena grupa te da se njegove odluke te dogovori o proizvodnji i prodaji donose na razini grupe i pod vodstvom jednog glavnog rukovoditelja, a ne na razini pojedinačnih društava te grupe. U povjerljivoj verziji svojih primjedbi društvo Unifull ukratko je izložilo i razloge zbog kojih se prodaja vršila preko odgovarajućih stranaka te je tvrdilo da ti razlozi nisu bili povezani s poslovima trgovca/posrednika.

| (347) | S obzirom na to, Komisija je napomenula da se, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe, izvozna cijena i uobičajena vrijednost moraju primjereno usporediti. U toj se odredbi navodi da se, ako uobičajena vrijednost i izvozna cijena nisu usporedive, provode odgovarajuće prilagodbe s obzirom na razlike među čimbenicima za koje se tvrdi, i dokazano je, da utječu na cijene i usporedivost cijena. Među čimbenicima za koje se mogu provesti prilagodbe, u članku 2. stavku 10. točki (i) osnovne uredbe konkretno se propisuje da treba provesti prilagodbu za razlike u provizijama plaćenima za prodaju koja se razmatra. U toj se odredbi navodi da se pod izrazom „provizije” smatra da uključuje uvećane iznose koje je primio prodavatelj proizvoda, odnosno istovjetnog proizvoda, ako su poslovi tog prodavatelja slični poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. Međutim, prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke (i) osnovne uredbe ne može se provesti ako proizvođač sa sjedištem u trećoj zemlji i njegov povezani distributer odgovoran za izvoz u Europsku uniju čine jedan gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(347)

S obzirom na to, Komisija je napomenula da se, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe, izvozna cijena i uobičajena vrijednost moraju primjereno usporediti. U toj se odredbi navodi da se, ako uobičajena vrijednost i izvozna cijena nisu usporedive, provode odgovarajuće prilagodbe s obzirom na razlike među čimbenicima za koje se tvrdi, i dokazano je, da utječu na cijene i usporedivost cijena. Među čimbenicima za koje se mogu provesti prilagodbe, u članku 2. stavku 10. točki (i) osnovne uredbe konkretno se propisuje da treba provesti prilagodbu za razlike u provizijama plaćenima za prodaju koja se razmatra. U toj se odredbi navodi da se pod izrazom „provizije” smatra da uključuje uvećane iznose koje je primio prodavatelj proizvoda, odnosno istovjetnog proizvoda, ako su poslovi tog prodavatelja slični poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. Međutim, prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke (i) osnovne uredbe ne može se provesti ako proizvođač sa sjedištem u trećoj zemlji i njegov povezani distributer odgovoran za izvoz u Europsku uniju čine jedan gospodarski subjekt.

| (348) | Kad se analizira čine li proizvođač i njegov povezani distributer jedan gospodarski subjekt ključno je uzeti u obzir gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera. S obzirom na zahtjev da zaključak treba odražavati gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera, od Komisije se zahtijeva da uzme u obzir sve čimbenike relevantne za utvrđivanje obavlja li taj distributer poslove integriranog prodajnog odjela unutar tog proizvođača ili pak obavlja druge vrste poslova. U skladu s potrebom da se uzmu u obzir svi relevantni čimbenici i općim diskrecijskim pravom koje Komisija ima pri procjenjivanju složenih gospodarskih situacija, Komisija svoju ocjenu mora provesti posebno za svaki pojedini slučaj i na sveobuhvatan način. |
| --- | --- |

(348)

Kad se analizira čine li proizvođač i njegov povezani distributer jedan gospodarski subjekt ključno je uzeti u obzir gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera. S obzirom na zahtjev da zaključak treba odražavati gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera, od Komisije se zahtijeva da uzme u obzir sve čimbenike relevantne za utvrđivanje obavlja li taj distributer poslove integriranog prodajnog odjela unutar tog proizvođača ili pak obavlja druge vrste poslova. U skladu s potrebom da se uzmu u obzir svi relevantni čimbenici i općim diskrecijskim pravom koje Komisija ima pri procjenjivanju složenih gospodarskih situacija, Komisija svoju ocjenu mora provesti posebno za svaki pojedini slučaj i na sveobuhvatan način.

| (349) | S obzirom na teret dokazivanja, ako je Komisija iznijela dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da trgovac povezan s proizvođačem obavlja poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije, na tom je trgovcu ili proizvođaču da iznese dokaze da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke (i) osnovne uredbe nije opravdana. |
| --- | --- |

(349)

S obzirom na teret dokazivanja, ako je Komisija iznijela dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da trgovac povezan s proizvođačem obavlja poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije, na tom je trgovcu ili proizvođaču da iznese dokaze da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke (i) osnovne uredbe nije opravdana.

| (350) | Komisija napominje da u ovom slučaju oba društva pripadaju istoj grupi i nalaze se pod istim rukovodstvom. Međutim, oba predmetna društva prodavala su predmetni proizvod koji su proizvodila te preprodavala predmetne proizvode koje je proizvodilo drugo društvo. Komisija je utvrdila da bi se trebalo smatrati da svako društvo koje se bavi proizvodnjom, prodajom i preprodajom djeluje kao posrednik koji posluje na temelju provizije, a ne kao unutarnji prodajni odjel drugog društva. Nije sporno da je svako društvo imalo vlastiti potpuno funkcionalan prodajni odjel i snosilo odgovarajuće troškove. Kad je riječ o preprodaji, svako društvo obavljalo je poslove trgovca koji posluje na temelju provizije, koja se odražavala u sastavnici izvozne cijene koju je trebalo prilagoditi kako bi se uklonila asimetrija s obzirom na cijenu na domaćem tržištu izračunanu na temelju cijene franko tvornica. Komisija je stoga iznijela dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da je svaki proizvođač izvoznik iz grupe obavljao poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije s obzirom na preprodaju proizvoda drugog proizvođača. S druge strane, društvo Unifull nije iznijelo dokaze kojima bi pokazalo da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke (i) osnovne uredbe nije opravdana. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(350)

Komisija napominje da u ovom slučaju oba društva pripadaju istoj grupi i nalaze se pod istim rukovodstvom. Međutim, oba predmetna društva prodavala su predmetni proizvod koji su proizvodila te preprodavala predmetne proizvode koje je proizvodilo drugo društvo. Komisija je utvrdila da bi se trebalo smatrati da svako društvo koje se bavi proizvodnjom, prodajom i preprodajom djeluje kao posrednik koji posluje na temelju provizije, a ne kao unutarnji prodajni odjel drugog društva. Nije sporno da je svako društvo imalo vlastiti potpuno funkcionalan prodajni odjel i snosilo odgovarajuće troškove. Kad je riječ o preprodaji, svako društvo obavljalo je poslove trgovca koji posluje na temelju provizije, koja se odražavala u sastavnici izvozne cijene koju je trebalo prilagoditi kako bi se uklonila asimetrija s obzirom na cijenu na domaćem tržištu izračunanu na temelju cijene franko tvornica. Komisija je stoga iznijela dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da je svaki proizvođač izvoznik iz grupe obavljao poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije s obzirom na preprodaju proizvoda drugog proizvođača. S druge strane, društvo Unifull nije iznijelo dokaze kojima bi pokazalo da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke (i) osnovne uredbe nije opravdana. Tvrdnja je stoga odbačena.

| (351) | S obzirom na prethodno navedeno te uzimajući u obzir da se prijenos sredstava odvija između dvaju povezanih subjekata, Komisija je opravdano ispitala razlikuje li se stvarna vrijednost uvećanog iznosa od iznosa koji bi dobio nepovezani trgovac. Na temelju nominalne dobiti utvrđene u ovom predmetu, Komisija nije smatrala da taj uvećani iznos dostatno odgovara iznosu provizije koji bi trebalo platiti u transakciji izvršenoj po tržišnim uvjetima. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 341., Komisija je stoga smatrala da bi se prilagodba trebala temeljiti na troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima trgovca i nominalnoj dobiti utvrđenima u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(351)

S obzirom na prethodno navedeno te uzimajući u obzir da se prijenos sredstava odvija između dvaju povezanih subjekata, Komisija je opravdano ispitala razlikuje li se stvarna vrijednost uvećanog iznosa od iznosa koji bi dobio nepovezani trgovac. Na temelju nominalne dobiti utvrđene u ovom predmetu, Komisija nije smatrala da taj uvećani iznos dostatno odgovara iznosu provizije koji bi trebalo platiti u transakciji izvršenoj po tržišnim uvjetima. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 341., Komisija je stoga smatrala da bi se prilagodba trebala temeljiti na troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima trgovca i nominalnoj dobiti utvrđenima u ovom predmetu.

4.8   Dampinške marže

Dampinške marže

| (352) | Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda kako bi izračunala dampinšku maržu, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(352)

Komisija je za proizvođače izvoznike u uzorku usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda kako bi izračunala dampinšku maržu, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (353) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu na temelju marža proizvođača izvoznika iz uzorka. |
| --- | --- |

(353)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu odabrani u uzorak Komisija je izračunala ponderiranu prosječnu dampinšku maržu na temelju marža proizvođača izvoznika iz uzorka.

| (354) | Na temelju toga konačna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 17,2 %. |
| --- | --- |

(354)

Na temelju toga konačna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju izvan uzorka iznosi 17,2 %.

| (355) | Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio veliku većinu, ako ne i cijeli izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je Komisija smatrala primjerenim utvrditi dampinšku maržu za cijelu zemlju koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini najviše dampinške marže proizvođača izvoznika u uzorku, odnosno grupe Unifull. Tako utvrđena dampinška marža iznosila je 23,7 %. |
| --- | --- |

(355)

Razina suradnje u tom je slučaju visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio veliku većinu, ako ne i cijeli izvoz u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga je Komisija smatrala primjerenim utvrditi dampinšku maržu za cijelu zemlju koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike koji ne surađuju na razini najviše dampinške marže proizvođača izvoznika u uzorku, odnosno grupe Unifull. Tako utvrđena dampinška marža iznosila je 23,7 %.

| (356) | Zaključno, konačne dampinške marže za predmet iz članka 11. stavka 3., izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:






  Društvo | Konačna dampinška marža |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. i Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % |
| Ostala društva koja surađuju | 17,2  % |
| Sva ostala društva | 23,7  % |

(356)

Zaključno, konačne dampinške marže za predmet iz članka 11. stavka 3., izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:

Društvo

Konačna dampinška marža

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd., Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd. i Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

Ostala društva koja surađuju

17,2  %

Sva ostala društva

23,7  %

4.9   Trajna priroda promijenjenih okolnosti u djelomičnoj privremenoj reviziji

Trajna priroda promijenjenih okolnosti u djelomičnoj privremenoj reviziji

| (357) | U skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode. |
| --- | --- |

(357)

U skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode.

| (358) | Od razdoblja ispitnog postupka revizije iz početnog ispitnog postupka (tj. od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009.) do 2021. proizvodni kapacitet kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera na koje se primjenjuju mjere povećao se za više od tri puta s [747 000–955 000] tona 2009. na [2 508 000–3 205 000] tona 2021. Nadalje, kako je vidljivo iz vladinih strategija i dokumenata za planiranje izdanih na pokrajinskoj i općinskoj razini (vidjeti uvodne izjave od 69. do 75.), kineska industrija pređe velike čvrstoće od poliestera od početnog ispitnog postupka preobrazila se tako što se usmjerila na znatna ulaganja u infrastrukturu i ubrzanje istraživanja najsuvremenijih tehnologija i razvoja materijala visokih performansi. Takvo znatno povećanje ulaganja i kapaciteta neizbježno je utjecalo na strukturu troškova i dovelo do povećanja fiksnih troškova kineskih proizvođača izvoznika. To je pak moralo strukturno utjecati na uobičajenu vrijednost, a time i na dampinšku maržu. |
| --- | --- |

(358)

Od razdoblja ispitnog postupka revizije iz početnog ispitnog postupka (tj. od 1. srpnja 2008. do 30. lipnja 2009.) do 2021. proizvodni kapacitet kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera na koje se primjenjuju mjere povećao se za više od tri puta s [747 000–955 000] tona 2009. na [2 508 000–3 205 000] tona 2021. Nadalje, kako je vidljivo iz vladinih strategija i dokumenata za planiranje izdanih na pokrajinskoj i općinskoj razini (vidjeti uvodne izjave od 69. do 75.), kineska industrija pređe velike čvrstoće od poliestera od početnog ispitnog postupka preobrazila se tako što se usmjerila na znatna ulaganja u infrastrukturu i ubrzanje istraživanja najsuvremenijih tehnologija i razvoja materijala visokih performansi. Takvo znatno povećanje ulaganja i kapaciteta neizbježno je utjecalo na strukturu troškova i dovelo do povećanja fiksnih troškova kineskih proizvođača izvoznika. To je pak moralo strukturno utjecati na uobičajenu vrijednost, a time i na dampinšku maržu.

| (359) | S obzirom na to da je domaća potrošnja pređe velike čvrstoće od poliestera u Kini stabilna i stoga nije sposobna apsorbirati povećane kapacitete i umanjiti povećane fiksne troškove, proizvođači izvoznici u Kini nastojali su povećati obujam proizvodnje povećanjem izvozne prodaje, uglavnom u Uniju (koja je vodeće izvozno odredište kineskih proizvođača izvoznika). Zapravo, obujam proizvodnje kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju mjere otprilike se udvostručio od početnog ispitnog postupka, što je u skladu s udvostručenjem kineskog izvoza u Uniju u tom razdoblju. Kako bi povećali izvoznu prodaju, proizvođači su morali prilagoditi svoje izvozne cijene na razinu koja je primjerena za osiguravanje potrebnog povećanja obujma (vidjeti uvodnu izjavu 147. o trendu smanjenja cijena uvoza iz Kine na koji se primjenjuju mjere). To je dokazano činjenicom da se od RIPR-a početnog ispitnog postupka do 2021. kineski izvoz (na koji se primjenjuju mjere) u Uniju gotovo udvostručio u obujmu unatoč tome što su se na njega primjenjivale antidampinške pristojbe te je bio dampinški, kako je utvrđeno u ovom ispitnom postupku (i u skladu s nalazima iz revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017.). Zaključno, kineski proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera znatno su proširili svoj proizvodni kapacitet i prilagodili svoje izvozno ponašanje kako bi ostvarili učinkovitost koja opravdava to širenje. Te su promjene strukturno utjecale na uobičajenu vrijednost, izvoznu cijenu kineskih proizvođača izvoznika, a time i na njihovu dampinšku maržu na način koji se smatra trajnim u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(359)

S obzirom na to da je domaća potrošnja pređe velike čvrstoće od poliestera u Kini stabilna i stoga nije sposobna apsorbirati povećane kapacitete i umanjiti povećane fiksne troškove, proizvođači izvoznici u Kini nastojali su povećati obujam proizvodnje povećanjem izvozne prodaje, uglavnom u Uniju (koja je vodeće izvozno odredište kineskih proizvođača izvoznika). Zapravo, obujam proizvodnje kineskih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju mjere otprilike se udvostručio od početnog ispitnog postupka, što je u skladu s udvostručenjem kineskog izvoza u Uniju u tom razdoblju. Kako bi povećali izvoznu prodaju, proizvođači su morali prilagoditi svoje izvozne cijene na razinu koja je primjerena za osiguravanje potrebnog povećanja obujma (vidjeti uvodnu izjavu 147. o trendu smanjenja cijena uvoza iz Kine na koji se primjenjuju mjere). To je dokazano činjenicom da se od RIPR-a početnog ispitnog postupka do 2021. kineski izvoz (na koji se primjenjuju mjere) u Uniju gotovo udvostručio u obujmu unatoč tome što su se na njega primjenjivale antidampinške pristojbe te je bio dampinški, kako je utvrđeno u ovom ispitnom postupku (i u skladu s nalazima iz revizije zbog predstojećeg isteka mjera iz 2017.). Zaključno, kineski proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera znatno su proširili svoj proizvodni kapacitet i prilagodili svoje izvozno ponašanje kako bi ostvarili učinkovitost koja opravdava to širenje. Te su promjene strukturno utjecale na uobičajenu vrijednost, izvoznu cijenu kineskih proizvođača izvoznika, a time i na njihovu dampinšku maržu na način koji se smatra trajnim u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe.

5.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (360) | Na temelju zaključaka Komisije o nastavku dampinga, nastavku štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(360)

Na temelju zaključaka Komisije o nastavku dampinga, nastavku štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (361) | Nadalje, na temelju djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe i u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe trebalo bi uvesti antidampinšku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine na nižoj od sljedećih razina: razini marže štete na kojoj se temelje mjere na snazi ili razini dampinške marže utvrđene u aktualnoj privremenoj reviziji. |
| --- | --- |

(361)

Nadalje, na temelju djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe i u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe trebalo bi uvesti antidampinšku pristojbu na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine na nižoj od sljedećih razina: razini marže štete na kojoj se temelje mjere na snazi ili razini dampinške marže utvrđene u aktualnoj privremenoj reviziji.

| (362) | Na temelju prethodno navedenog stope konačne antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi kako slijedi:








  Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Konačna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7  % | 57,1  % | 9,7  % |
| Druga društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak | 17,2  % | 57,3  % | 17,2  % |
| Sva ostala društva | 23,7  % | 57,6  % | 23,7  % |

(362)

Na temelju prethodno navedenog stope konačne antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi kako slijedi:

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Konačna antidampinška pristojba

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7  %

57,6  %

23,7  %

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7  %

57,1  %

9,7  %

Druga društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak

17,2  %

57,3  %

17,2  %

Sva ostala društva

23,7  %

57,6  %

23,7  %

| (363) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(363)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (364) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u deklaraciji te osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(364)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti pojedinosti navedenih u deklaraciji te osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (365) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe za cijelu zemlju. |
| --- | --- |

(365)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U tom se ispitnom postupku može, među ostalim, ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe za cijelu zemlju.

| (366) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(366)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (367) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (104). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(367)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (104). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

104

| (368) | Izvoznik ili proizvođač koji nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na njegov izvoz može zatražiti od Komisije da se na njega primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak. Komisija bi trebala odobriti takav zahtjev ako su ispunjena tri uvjeta. Novi proizvođač izvoznik morao bi dostaviti dokaze: i. da nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe primjenjive na njegov izvoz; ii. da nije povezan s društvom koje je to činilo i na koje se stoga primjenjuju antidampinške pristojbe; i iii. da je nakon toga izvozio predmetni proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu da to učini u znatnim količinama. |
| --- | --- |

(368)

Izvoznik ili proizvođač koji nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na njegov izvoz može zatražiti od Komisije da se na njega primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak. Komisija bi trebala odobriti takav zahtjev ako su ispunjena tri uvjeta. Novi proizvođač izvoznik morao bi dostaviti dokaze: i. da nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe primjenjive na njegov izvoz; ii. da nije povezan s društvom koje je to činilo i na koje se stoga primjenjuju antidampinške pristojbe; i iii. da je nakon toga izvozio predmetni proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu da to učini u znatnim količinama.

| (369) | Uvoz od društva Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. predmet je zasebnog ispitnog postupka, a pristojbe se mogu uvesti posebnom uredbom. |
| --- | --- |

(369)

Uvoz od društva Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. predmet je zasebnog ispitnog postupka, a pristojbe se mogu uvesti posebnom uredbom.

| (370) | Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera te uvođenje konačnih antidampinških pristojbi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon objave. Primjedbe koje su zainteresirane strane dostavile propisno su razmotrene te su, prema potrebi, nalazi na odgovarajući način promijenjeni. |
| --- | --- |

(370)

Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera te uvođenje konačnih antidampinških pristojbi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon objave. Primjedbe koje su zainteresirane strane dostavile propisno su razmotrene te su, prema potrebi, nalazi na odgovarajući način promijenjeni.

| (371) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (105), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(371)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (105), kad se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

105

| (372) | Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Uredbom, |
| --- | --- |

(372)

Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Uredbom,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera, nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilamente finoće manje od 67 deciteksa (isključujući konac za šivanje i višenitnu (strukanu) ili kabliranu pređu sa „Z”-uvojima, namijenjenu proizvodnji konca za šivanje, spremnu za bojenje i doradu, labavo namotanu na plastičnu šuplju cijev), trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 5402 20 00 (oznaka TARIC 5402200010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
  Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd. | 23,7 | 899E |
| Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd. | 9,7 | 899F |
| Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu | 17,2 | A977 |
| Sva ostala društva (osim društva Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. – dodatna oznaka TARIC A976) | 23,7 | A999 |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba (%)

Dodatna oznaka TARIC

Huzhou Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.

Zhejiang Unifull Hi-Tech Industry Co., Ltd.

23,7

899E

Zhejiang Guxiandao Polyester Dope Dyed Yarn Co., Ltd.

9,7

899F

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

17,2

A977

Sva ostala društva (osim društva Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. – dodatna oznaka TARIC A976)

23,7

A999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe utvrđenih za društva navedena u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (proizvoda iz postupka revizije) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

5.   Ako bilo koja stranka iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dovoljno dokaza:

| (a) | da nije izvozila proizvode opisane u stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (1. siječnja 2021.–31. prosinca 2021.); |
| --- | --- |

(a)

da nije izvozila proizvode opisane u stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (1. siječnja 2021.–31. prosinca 2021.);

| (b) | da nije povezana s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i |
| --- | --- |

(b)

da nije povezana s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom; i

| (c) | da je doista izvozila proizvode iz stavka 1. ili je preuzela neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka revizije.
  Komisija može izmijeniti Prilog kako bi toj stranci odredila pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak, tj. 17,2 %. |
| --- | --- |

(c)

da je doista izvozila proizvode iz stavka 1. ili je preuzela neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tih proizvoda u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka revizije.

Komisija može izmijeniti Prilog kako bi toj stranci odredila pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak, tj. 17,2 %.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 315, 1.12.2010., str. 1.

2

(3)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

3

(4)  
  SL L 49, 25.2.2017., str. 6.

4

(5)  
  SL L 167, 30.6.2017., str. 31.

5

(6)  WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005.

6

(7)  
  SL C 248, 30.6.2022., str. 107.

7

(8)  
  SL C 205, 31.5.2021., str. 4.

8

(9)  
  SL C 87, 23.2.2022., str. 2. i SL C 248, 30.6.2022., str. 142.

9

(10)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

11

(12)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

12

(13)  Dostupno na: Ustav Narodne Republike Kine (npc.gov.cn), pristup 15. studenoga 2022.

13

(14)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

14

(15)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

15

(16)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

16

(17)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

17

(18)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

18

(19)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

19

(20)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

20

(21)  Vidjeti: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_70517450166132 (pristup 18. studenoga 2022.).

21

(22)  Vidjeti: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, str. 99 (pristup 18. studenoga 2022.).

22

(23)  Vidjeti, na primjer, članak 33. Ustava KPK-a, članak 19. kineskog Zakona o trgovačkim društvima ili Smjernice o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba koje je 2020. izdao Opći ured središnjeg odbora KPK-a.

23

(24)  Vidjeti: cfa.com.cn (pristup 21. studenoga 2022.)

24

(25)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

25

(26)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

26

(27)  Vidjeti, primjerice: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, sv. 100., br. 4., srpanj/kolovoz 2021., str. 10.–19.

27

Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(28)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.

28

(29)  Dostupno na: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pristup 15. studenoga 2022.).

29

(30)  Dostupno na: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (pristup 15. studenoga 2022.)

30

(31)  Financial Times (2020.) Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise, dostupno na: https://on.ft.com/3mYxP4j (pristup 15. studenoga 2022.).

31

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(32)  Vidjeti: http://www.szse.cn/disclosure/listed/bulletinDetail/index.html?786334a3-123e-4960-bb6a-19fa0d397bd9, str. 43 (pristup 18. studenoga 2022.).

32

(33)  Vidjeti: https://www.guxiandao.com/index.php?g=news&m=index&a=view&id=161 (pristup 18. studenoga 2022.).

33

(34)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

34

(35)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

35

(36)  Dostupno na: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (pristup 17. studenoga 2022.)

36

(37)  Optimizacija regionalnog ustroja, jačanje međunarodne suradnje, promicanje digitalne transformacije, uklanjanje zaostalih proizvodnih kapaciteta te spajanja i reorganizacije u skladu sa zakonima i propisima, podržavanje vodećih poduzeća, promicanje integracije i razvoja velikih i malih poduzeća te konsolidacija i poboljšanje industrijske konkurentnosti.

37

(38)  Ibid., čl. II.

38

(39)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (pristup 17. studenoga 2022.)

39

(40)  Vidjeti poglavlje V. Plana.

40

(41)  Vidjeti odjeljak 2.2.2. Plana.

41

(42)  Vidjeti odjeljak 4.1.1. Plana.

42

(43)  Vidjeti odjeljak 4.1.3. Plana.

43

(44)  Dostupno na: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (pristup 18. studenoga 2022.).

44

(45)  Vidjeti odjeljak III.2.5. Plana.

45

(46)  Vidjeti odjeljak III.4.1. Plana, koji je dostupan na:

46

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (pristup 22. studenoga 2022.).

(47)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (pristup 18. studenoga 2022.).

47

(48)  Vidjeti odjeljak III.2.1. Plana.

48

(49)  Vidjeti Plan; dostupno na:

49

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (pristup 22. studenoga 2022.).

(50)  Vidjeti odjeljak IV.7. Plana.

50

(51)  Dostupno na: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (pristup 22. studenoga 2022.).

51

(52)  Vidjeti odjeljak III.1.4. Plana.

52

(53)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

53

(54)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

54

(55)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

55

(56)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

56

(57)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

57

(58)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

58

(59)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.

59

(60)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

60

(61)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

61

(62)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

62

(63)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

63

(64)  Vidjeti službeni dokument o politici Kineskog regulatornog tijela za bankarstvo i osiguranje (CBIRC) od 28. kolovoza 2020.: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022), dostupno na: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (pristup 15. studenoga 2022.). U Planu se nalaže „daljnja provedba smjera iz uvodnog govora glavnog tajnika Xija Jinpinga o unapređenju reforme korporativnog upravljanja financijskim sektorom”. Nadalje, cilj II. odjeljka u planu jest promicanje organske integracije vodstva Partije u korporativno upravljanje: „integracija vodstva Partije u korporativno upravljanje bit će sustavnija i standardiziranija te će se temeljiti na postupcima [...] O važnim operativnim i upravljačkim pitanjima mora se raspravljati u partijskom odboru prije nego što o njima odluči upravni odbor ili više rukovodstvo.”

64

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022

(65)  Vidjeti Obavijest CBIRC-a o metodi procjene uspješnosti komercijalnih banaka, objavljenu 15. prosinca 2020., http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

65

(66)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (pristup 18. studenoga 2022.).

66

(67)  Vidjeti točku 3. odjeljka Zaštitne mjere Plana.

67

(68)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (pristup 22. studenoga 2022.).

68

(69)  Vidjeti odjeljak 8.7. Plana.

69

(70)  Vidjeti: http://zj.sina.cn/shaoxing/2022-03-03/detail-imcwipih6326336.d.html (pristup 18. studenoga 2022.).

70

(71)  Vidjeti Radni dokument MMF-a Resolving China’s Corporate Debt Problem, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, listopad 2016., WP/16/203.

71

Resolving China’s Corporate Debt Problem

(72)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

72

(73)  Vidjeti OECD (2019.), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Pariz, str. 29, dostupno na:

73

OECD Economic Surveys

China 2019

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (pristup 15. studenoga 2022.).

(74)  Vidjeti: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (pristup 22. studenoga 2022.).

74

(75)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

75

(76)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

76

(77)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja, SL L 123, 19.5.2015., str. 33. U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe navodi se da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti.

77

(78)  Vidjeti https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, str. 160.

78

(79)  Vidjeti https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, str. 117.

79

(80)  Komisija je obavijestila proizvođače izvoznike u uzorku koji surađuju o svojoj namjeri da upotrijebi podatke koje su dostavili ti proizvođači za potrebe ispitnih postupaka revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Nisu primljeni nikakvi prigovori.

80

(81)  Wood Mackenzie – vidjeti https://www.woodmac.com/

81

(82)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/325 od 24. veljače 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 49, 25.2.2017., str. 6.), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1159 od 29. lipnja 2017. o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 1105/2010 i Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/325 u pogledu definicije opsega proizvoda koji podliježe antidampinškim mjerama na snazi primjenjivima na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine te osiguravanju mogućnosti povrata ili otpisa pristojbi u određenim slučajevima (SL L 167, 30.6.2017., str. 31.).

82

(83)  Približno 14 % ako se uzima u obzir isključivo izvoz na koji se primjenjuju mjere.

83

(84)  Polugodišnja izvješća zemalja za 2022. na internetskoj stranici WTO-a: https://www.wto.org/english/tratop_e/adp_e/adp_e.htm

84

(85)  Vidjeti Fujian Billion diversifies into industrial yarn production (innovationintextiles.com) i http://en.three-v.com.cn/about.html za više pojedinosti.

85

Fujian Billion diversifies into industrial yarn production

(86)  PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/977 оd 22. lipnja 2022. o prihvaćanju dvaju zahtjeva za tretman novog proizvođača izvoznika u pogledu konačnih antidampinških mjera uvedenih na uvoz pređe visoke čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/325 (SL L 167, 24.6.2022., str. 55.).

86

(87)  Baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. sadržava podatke o uvozu proizvoda koji podliježu antidampinškim ili antisubvencijskim mjerama ili ispitnim postupcima ne samo iz zemalja i od proizvođača izvoznika na koje se odnosi postupak nego i iz ostalih trećih zemalja i od ostalih proizvođača izvoznika, na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC.

87

(88)  Podaci kineskih proizvođača izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe sami po sebi nisu povjerljivi. Međutim, navođenje detaljnih podataka neizravno bi otkrilo točne podatke o uvozu društva Hailide, izvoznika na kojeg se ne primjenjuju pristojbe.

88

(89)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2239 od 15. prosinca 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih velikih čeličnih stupova vjetroturbina podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 450, 16.12.2021., str. 59. („predmet o čeličnim stupovima vjetroturbina”).

89

(90)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

90

(91)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

91

(92)  str. 133. godišnjeg izvješća za 2021.

92

(93)  str. 61 godišnjeg izvješća za 2021. dostupnog na: https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf

93

(94)  Vidjeti dokument Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, str. 158., bilješka 3. („Izvješćivanje po segmentima”), točka (a) („Vanjski prihodi”), te imenik na str. 205. tog godišnjeg izvješća.

94

(95)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

95

(96)  http://www.macmap.org

96

(97)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

97

(98)  Troškovi rada dostupni su na https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

98

(99)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

99

(100)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

100

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(101)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

101

(102)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Ruske Federacije u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 22.10.2020., SWD(2020) 242 final.

102

(103)  Uvodna izjava 352. PROVEDBENE UREDBE KOMISIJE (EU) 2020/1336 od 25. rujna 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih poli(vinil alkohola) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 315, 29.9.2020., str. 1.

103

(104)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

104

(105)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

105

---

PRILOG

Kineski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak (dodatna oznaka TARIC A977):

| Ime društva | Grad |
| --- | --- |
| Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd. | Jinjiang |
| Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd. | Suzhou |
| Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd. | Yixing |
| Oriental Industries (Suzhou) Ltd | Suzhou |
| Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd. | Haining |
| Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd. | Taizhou |

Ime društva

Grad

Fujian Billion Polymerization Fiber Technology Industrial Co., Ltd.

Jinjiang

Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co., Ltd.

Suzhou

Jiangsu Solead New Material Group Co., Ltd.

Yixing

Oriental Industries (Suzhou) Ltd

Suzhou

Zhejiang Kingsway High-tech Fiber Co., Ltd.

Haining

Zhejiang Sanwei Material Technology Co., Ltd.

Taizhou

---

| 12.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 127/58 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 127/58

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/935

оd 11. svibnja 2023.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi društvo Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Početni ispitni postupak i mjere na snazi

Početni ispitni postupak i mjere na snazi

| (1) | Antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „predmetna zemlja”) u rasponu od 5,1 % do 9,8 % izvorno su uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1105/2010 (2) („početne mjere”). |
| --- | --- |

(1)

Antidampinške mjere na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „predmetna zemlja”) u rasponu od 5,1 % do 9,8 % izvorno su uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 1105/2010 (2) („početne mjere”).

2

| (2) | Početne mjere primjenjivale su se na sav uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine, osim uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvode kineski proizvođači izvoznici Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. („Hailide”) i Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. („Huachun”). Za ta društva izvorno nije uvedena stopa pristojbe (Uredba (EU) br. 1105/2010) jer nije utvrđen damping. |
| --- | --- |

(2)

Početne mjere primjenjivale su se na sav uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine, osim uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvode kineski proizvođači izvoznici Zhejiang Hailide New Material Co. Ltd. („Hailide”) i Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co. Ltd. („Huachun”). Za ta društva izvorno nije uvedena stopa pristojbe (Uredba (EU) br. 1105/2010) jer nije utvrđen damping.

| (3) | Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/325 (3), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1159 (4), zadržala početne mjere. |
| --- | --- |

(3)

Nakon prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/325 (3), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/1159 (4), zadržala početne mjere.

3

4

| (4) | Druga revizija zbog predstojećeg isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe i djelomična privremena revizija (5) u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe, ograničene na ispitivanje dampinga (6), pokrenute su 23. veljače 2022. odnosno 30. lipnja 2022. |
| --- | --- |

(4)

Druga revizija zbog predstojećeg isteka mjera na snazi u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe i djelomična privremena revizija (5) u skladu s člankom 11. stavkom 3. osnovne uredbe, ograničene na ispitivanje dampinga (6), pokrenute su 23. veljače 2022. odnosno 30. lipnja 2022.

5

6

| (5) | U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere za govedinu i rižu (7) („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”), društva Hailide i Huachun nisu ispitana u naknadnim revizijama početnih mjera uvedenih Uredbom (EU) br. 1105/2010 i na njih se ne primjenjuju mjere na snazi. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s izvješćem Žalbenog tijela WTO-a u predmetu Meksiko – konačne antidampinške mjere za govedinu i rižu (7) („izvješće Žalbenog tijela WTO-a”), društva Hailide i Huachun nisu ispitana u naknadnim revizijama početnih mjera uvedenih Uredbom (EU) br. 1105/2010 i na njih se ne primjenjuju mjere na snazi.

7

1.2.   Pokretanje postupka

Pokretanje postupka

| (6) | Komisija je 30. lipnja 2022. pokrenula antidampinški ispitni postupak na temelju članka 5. osnovne uredbe koji se odnosi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju društvo Hailide proizvodi i izvozi u Uniju. Obavijest o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (8) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 30. lipnja 2022. pokrenula antidampinški ispitni postupak na temelju članka 5. osnovne uredbe koji se odnosi na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju društvo Hailide proizvodi i izvozi u Uniju. Obavijest o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (8) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

8

| (7) | Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon pritužbe koju je 16. svibnja 2022. podnijelo Europsko udruženje za umjetna vlakana („CIRFS” ili „podnositelj pritužbe”) u ime industrije Unije koja proizvodi pređu velike čvrstoće od poliestera u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je pokrenula ispitni postupak nakon pritužbe koju je 16. svibnja 2022. podnijelo Europsko udruženje za umjetna vlakana („CIRFS” ili „podnositelj pritužbe”) u ime industrije Unije koja proizvodi pređu velike čvrstoće od poliestera u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Pritužba je sadržavala dokaze o dampingu i posljedičnoj materijalnoj šteti dostatne za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.

| (8) | Opseg ispitnog postupka ograničen je na predmetnog proizvođača izvoznika (Hailide) i njegova povezana poduzeća. Drugi proizvođač izvoznik, Huachun, za kojeg u ispitnom postupku koji je doveo do uvođenja prethodno navedenih antidampinških mjera isto nije određena stopa antidampinške pristojbe, prestao je postojati 2021. Stoga se Huachun za potrebe ovog ispitnog postupka ne smatra proizvođačem izvoznikom pređe velike čvrstoće od poliestera ni predmetnom strankom. |
| --- | --- |

(8)

Opseg ispitnog postupka ograničen je na predmetnog proizvođača izvoznika (Hailide) i njegova povezana poduzeća. Drugi proizvođač izvoznik, Huachun, za kojeg u ispitnom postupku koji je doveo do uvođenja prethodno navedenih antidampinških mjera isto nije određena stopa antidampinške pristojbe, prestao je postojati 2021. Stoga se Huachun za potrebe ovog ispitnog postupka ne smatra proizvođačem izvoznikom pređe velike čvrstoće od poliestera ni predmetnom strankom.

1.3.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (9) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, posebno je obavijestila predmetnog proizvođača izvoznika i tijela u Kini o pokretanju ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, posebno je obavijestila predmetnog proizvođača izvoznika i tijela u Kini o pokretanju ispitnog postupka te ih pozvala na sudjelovanje.

| (10) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(10)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

| (11) | Udruženje korisnika zajedno s pet korisnika zatražilo je saslušanje pred Komisijinim službama i taj im je zahtjev odobren. |
| --- | --- |

(11)

Udruženje korisnika zajedno s pet korisnika zatražilo je saslušanje pred Komisijinim službama i taj im je zahtjev odobren.

1.4.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika

Odabir uzorka proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika

| (12) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje, uzimajući pri tome u obzir zemljopisni položaj proizvođača. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 50 % procijenjene ukupne proizvodnje u EU-u i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u EU-u. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe na privremeni uzorak, koji je potvrđen kao konačni uzorak. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje i prodaje, uzimajući pri tome u obzir zemljopisni položaj proizvođača. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 50 % procijenjene ukupne proizvodnje u EU-u i obujma prodaje istovjetnog proizvoda u EU-u. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nijedna zainteresirana strana nije dostavila primjedbe na privremeni uzorak, koji je potvrđen kao konačni uzorak. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

| (13) | Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak nepovezanih uvoznika iz Unije, od tih se stranki zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u odgovarajućoj Obavijesti o pokretanju postupka. Jedan nepovezani uvoznik javio se kao zainteresirana strana, ali nije dostavio zatražene informacije za odabir uzorka. Stoga nije bilo potrebno odabrati uzorak nepovezanih uvoznika. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potrebno odabrati uzorak nepovezanih uvoznika iz Unije, od tih se stranki zatražilo da se jave i dostave Komisiji podatke zatražene u odgovarajućoj Obavijesti o pokretanju postupka. Jedan nepovezani uvoznik javio se kao zainteresirana strana, ali nije dostavio zatražene informacije za odabir uzorka. Stoga nije bilo potrebno odabrati uzorak nepovezanih uvoznika.

1.5.   Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere

| (14) | Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (15) | Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i predmetnom proizvođaču izvozniku. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je poslala upitnike proizvođačima iz Unije u uzorku, korisnicima i predmetnom proizvođaču izvozniku. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu na dan pokretanja postupka.

| (16) | Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od društva Hailide i triju proizvođača iz Unije iz uzorka. Odgovore na upitnik dostavila su i dva korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera. Međutim, ti se odgovori nisu mogli uzeti u obzir u kontekstu ovog postupka jer predmetni korisnici nisu upotrebljavali predmetni proizvod koji je proizvelo društvo Hailide. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zaprimila odgovore na upitnik od društva Hailide i triju proizvođača iz Unije iz uzorka. Odgovore na upitnik dostavila su i dva korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera. Međutim, ti se odgovori nisu mogli uzeti u obzir u kontekstu ovog postupka jer predmetni korisnici nisu upotrebljavali predmetni proizvod koji je proizvelo društvo Hailide.

| (17) | Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele razne države članice, ali i razne treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u poslovnim prostorima društva Hailide u Kini. |
| --- | --- |

(17)

Zbog izbijanja bolesti COVID-19 i mjera ograničenja kretanja koje su uvele razne države članice, ali i razne treće zemlje, Komisija nije mogla provesti posjete radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe u poslovnim prostorima društva Hailide u Kini.

| (18) | Komisija je umjesto toga s društvom Hailide na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (9). |
| --- | --- |

(18)

Komisija je umjesto toga s društvom Hailide na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoje utvrđivanje u skladu s Obavijesti o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (9).

9

| (19) | Nadalje, obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorima sljedećih društava:






  (a) | povezani trgovac predmetnog proizvođača izvoznika: Hailide Fibers Europe A/S, Danska; |
| --- | --- | --- |

(19)

Nadalje, obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorima sljedećih društava:

(a)

povezani trgovac predmetnog proizvođača izvoznika: Hailide Fibers Europe A/S, Danska;

| (b) | Proizvođači iz Unije:






  — | Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francuska, |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvođači iz Unije:

—

Glanzstoff Longlaville, Longlaville, Francuska,

| — | PHP Fibers GmbH, Obernburg, Njemačka, |
| --- | --- |

—

PHP Fibers GmbH, Obernburg, Njemačka,

| — | Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španjolska. |
| --- | --- |

—

Brilen Tech S.A., Zaragoza, Španjolska.

1.6.   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (20) | U skladu s člankom 19.a stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je 30. siječnja 2023. obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene mjere. Komisija nije uvela privremene antidampinške mjere u tom ispitnom postupku kako bi rok za utvrđivanje konačnih nalaza u ovom postupku uskladila s revizijom zbog predstojećeg isteka mjera i djelomičnom privremenom revizijom iz uvodne izjave 4. |
| --- | --- |

(20)

U skladu s člankom 19.a stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je 30. siječnja 2023. obavijestila zainteresirane strane da ne namjerava uvesti privremene mjere. Komisija nije uvela privremene antidampinške mjere u tom ispitnom postupku kako bi rok za utvrđivanje konačnih nalaza u ovom postupku uskladila s revizijom zbog predstojećeg isteka mjera i djelomičnom privremenom revizijom iz uvodne izjave 4.

| (21) | Komisija je 20. veljače 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti konačne antidampinške pristojbe. Nadalje, 20. ožujka 2023. izvršena je dodatna objava. Svim je strankama dano razdoblje u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objave. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je 20. veljače 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala uvesti konačne antidampinške pristojbe. Nadalje, 20. ožujka 2023. izvršena je dodatna objava. Svim je strankama dano razdoblje u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objave.

| (22) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno strankama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno strankama koje su ga zatražile.

1.7.   Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje

| (23) | Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(23)

Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).

2.   PROIZVOD IZ ISPITNOG POSTUPKA, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ ISPITNOG POSTUPKA, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Proizvod iz ispitnog postupka

Proizvod iz ispitnog postupka

| (24) | Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jest pređa velike čvrstoće od poliestera, nepripremljena u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilamente finoće manje od 67 deciteksa (isključujući konac za šivanje i višenitnu (strukanu) ili kabliranu pređu sa „Z”-uvojima, namijenjenu proizvodnji konca za šivanje, spremnu za bojenje i doradu, labavo namotanu na plastičnu šuplju cijev), trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 5402 20 00 (oznaka TARIC 5402200010) („proizvod iz ispitnog postupka”). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe, ne dovodeći u pitanje naknadnu izmjenu razvrstavanja u carinsku tarifu. |
| --- | --- |

(24)

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka jest pređa velike čvrstoće od poliestera, nepripremljena u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilamente finoće manje od 67 deciteksa (isključujući konac za šivanje i višenitnu (strukanu) ili kabliranu pređu sa „Z”-uvojima, namijenjenu proizvodnji konca za šivanje, spremnu za bojenje i doradu, labavo namotanu na plastičnu šuplju cijev), trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 5402 20 00 (oznaka TARIC 5402200010) („proizvod iz ispitnog postupka”). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe, ne dovodeći u pitanje naknadnu izmjenu razvrstavanja u carinsku tarifu.

| (25) | Pređa velike čvrstoće od poliestera ima niz različitih primjena kao što su pojačanje guma, široki materijali, sigurnosni pojasevi, zračni jastuci, užad, mreže i brojne industrijske primjene. |
| --- | --- |

(25)

Pređa velike čvrstoće od poliestera ima niz različitih primjena kao što su pojačanje guma, široki materijali, sigurnosni pojasevi, zračni jastuci, užad, mreže i brojne industrijske primjene.

2.2.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (26) | Predmetni proizvod u ovom ispitnom postupku jest proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz Kine koji proizvodi društvo Hailide. |
| --- | --- |

(26)

Predmetni proizvod u ovom ispitnom postupku jest proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom iz Kine koji proizvodi društvo Hailide.

2.3.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (27) | Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod pri izvozu u Uniju, |
| --- | --- | --- |

(27)

Ispitni je postupak pokazao da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod pri izvozu u Uniju,

| — | proizvod iz ispitnog postupka koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kine, i |
| --- | --- |

—

proizvod iz ispitnog postupka koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kine, i

| — | proizvod iz ispitnog postupka koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod iz ispitnog postupka koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (28) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

| (29) | Dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućivali su na postojanje znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je stoga smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Dokazi raspoloživi pri pokretanju ispitnog postupka upućivali su na postojanje znatnih poremećaja u Kini u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je stoga smatrala primjerenim pokrenuti ispitni postupak uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a osnovne uredbe.

| (30) | Kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, Komisija je pozvala društvo Hailide da dostavi podatke o ulaznim elementima upotrijebljenima za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Hailide dostavilo je relevantne informacije. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi prikupila potrebne podatke za moguću primjenu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, Komisija je pozvala društvo Hailide da dostavi podatke o ulaznim elementima upotrijebljenima za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Hailide dostavilo je relevantne informacije.

| (31) | Komisija je usto pozvala sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je usto pozvala sve zainteresirane strane da u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije iznesu svoja stajališta te dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

Službenom listu Europske unije

| (32) | Komisija je u točki 6.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da bi, na temelju informacija dostupnih u toj fazi, Turska mogla biti odgovarajuća reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je u točki 6.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da bi, na temelju informacija dostupnih u toj fazi, Turska mogla biti odgovarajuća reprezentativna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (33) | Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

| (34) | Komisija je 19. srpnja 2022. objavila prvu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („prva bilješka”), kojom je zainteresirane strane obavijestila o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je 19. srpnja 2022. objavila prvu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („prva bilješka”), kojom je zainteresirane strane obavijestila o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti.

| (35) | U toj je bilješci Komisija dostavila preliminarni popis svih poznatih čimbenika proizvodnje kao što su sirovine, radna snaga i energija koji se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Osim toga, Komisija je utvrdila da su Turska, Brazil i Tajland moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je svim zainteresiranim stranama dala priliku da dostave primjedbe. Komisija je primila primjedbe društva Hailide i podnositelja pritužbe. |
| --- | --- |

(35)

U toj je bilješci Komisija dostavila preliminarni popis svih poznatih čimbenika proizvodnje kao što su sirovine, radna snaga i energija koji se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Osim toga, Komisija je utvrdila da su Turska, Brazil i Tajland moguće odgovarajuće reprezentativne zemlje. Komisija je svim zainteresiranim stranama dala priliku da dostave primjedbe. Komisija je primila primjedbe društva Hailide i podnositelja pritužbe.

| (36) | Komisija je 30. studenoga 2022. nakon analize zaprimljenih primjedbi objavila drugu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („druga bilješka”) (prva bilješka i druga bilješka zajedno se nazivaju „bilješke”). |
| --- | --- |

(36)

Komisija je 30. studenoga 2022. nakon analize zaprimljenih primjedbi objavila drugu bilješku o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti („druga bilješka”) (prva bilješka i druga bilješka zajedno se nazivaju „bilješke”).

| (37) | U drugoj bilješci Komisija je ažurirala popis čimbenika proizvodnje i obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da upotrijebi Tursku kao reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Zainteresirane strane obavijestila je i o tome da će na temelju javno dostupnih financijskih izvješća proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz Turske utvrditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit. Dodatna bilješka s revidiranim deviznim tečajevima za niz referentnih vrijednosti, uključujući detaljniju objavu referentne vrijednosti za izračun troškova rada, objavljena je i uvrštena u otvorenu dokumentaciju 16. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(37)

U drugoj bilješci Komisija je ažurirala popis čimbenika proizvodnje i obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da upotrijebi Tursku kao reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe. Zainteresirane strane obavijestila je i o tome da će na temelju javno dostupnih financijskih izvješća proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz Turske utvrditi troškove prodaje, opće i administrativne troškove i dobit. Dodatna bilješka s revidiranim deviznim tečajevima za niz referentnih vrijednosti, uključujući detaljniju objavu referentne vrijednosti za izračun troškova rada, objavljena je i uvrštena u otvorenu dokumentaciju 16. prosinca 2022.

| (38) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe su dostavili društvo Hailide, podnositelj pritužbe i skupina korisnika (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex i Jakob Eschbach). |
| --- | --- |

(38)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Primjedbe su dostavili društvo Hailide, podnositelj pritužbe i skupina korisnika (IVGT, Delcotex, Gleistein, Guth&Wolf, Heytex i Jakob Eschbach).

| (39) | Nakon analize primljenih primjedbi i informacija, Komisija je zaključila da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja koja će poslužiti kao izvor nenarušenih cijena i troškova za određivanje uobičajene vrijednosti. Osnovni razlozi za taj odabir detaljnije su opisani u odjeljku 3.3.2. u nastavku. |
| --- | --- |

(39)

Nakon analize primljenih primjedbi i informacija, Komisija je zaključila da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja koja će poslužiti kao izvor nenarušenih cijena i troškova za određivanje uobičajene vrijednosti. Osnovni razlozi za taj odabir detaljnije su opisani u odjeljku 3.3.2. u nastavku.

3.2.   Primjena članka 18. osnovne uredbe

Primjena članka 18. osnovne uredbe

| (40) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u Kini upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe.

3.3.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (41) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(41)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „uobičajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (42) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi [...] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(42)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se utvrdi [...] da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (43) | Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(43)

Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

3.3.1.   
  Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

3.3.1.1.   Uvod

Uvod

| (44) | Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisano je: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:






  — | na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice, |
| --- | --- | --- |

(44)

Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisano je: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

—

na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

| — | prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove, |
| --- | --- |

—

prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

| — | javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta, |
| --- | --- |

—

javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

| — | nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu, |
| --- | --- |

—

nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

| — | poremećaji u području troškova plaća, |
| --- | --- |

—

poremećaji u području troškova plaća,

| — | pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.” |
| --- | --- |

—

pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

| (45) | Budući da popis iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elementa s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. |
| --- | --- |

(45)

Budući da popis iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elementa s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

| (46) | U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.” |
| --- | --- |

(46)

U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

| (47) | Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o Kini (dalje u tekstu „Izvješće”) (10), iz kojeg je vidljivo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer sektorima čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U pritužbi se upućivalo i na druge dokumente koje su izdala kineska tijela na nacionalnoj (11) ili pokrajinskoj razini (12), kojima se dopunjuje Izvješće. |
| --- | --- |

(47)

Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o Kini (dalje u tekstu „Izvješće”) (10), iz kojeg je vidljivo da dolazi do znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) i u pojedinim sektorima (na primjer sektorima čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. U pritužbi se upućivalo i na druge dokumente koje su izdala kineska tijela na nacionalnoj (11) ili pokrajinskoj razini (12), kojima se dopunjuje Izvješće.

10

11

12

| (48) | Točnije, u pritužbi se tvrdilo da su čimbenici proizvodnje, uključujući glavne sirovine i energiju za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera znatno narušeni. U pritužbi se upućuje na Izvješće i u njemu utvrđene poremećaje u kemijskom sektoru, uključujući industriju monoetilen glikola („MEG”) i pročišćene tereftalne kiseline („PTA”). Osim toga, u pritužbi se upućuje na 14. petogodišnji plan razvoja za naftnu i kemijsku industriju pokrajine Zhejiang i na u njemu istaknuti zahtjev za razvoj petrokemijskih industrija na početku i na sredini proizvodnog lanca. Nadalje, u pritužbi se, s obzirom na Izvješće, upućuje na postojeće poremećaje troškova energije. U pritužbi je navedeno i da kineska tijela podupiru provedbu povlaštenih fiskalnih i financijskih politika za kemijsku industriju, među ostalim u skladu s obvezom iz 14. nacionalnog i pokrajinskih petogodišnjih planova za „optimizaciju i strukturnu prilagodbu sektora sirovina kao što su petrokemijski proizvodi” i za ubrzanu „transformaciju i nadogradnju poduzeća u ključnim industrijama kao što je kemijska”. U pritužbi se ujedno upozorava na uplitanje države u tržište rada i prava korištenja zemljišta te se navodi činjenica da su proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera primali zajmove za izvoz. U tom kontekstu u pritužbi su navedeni određeni primjeri toga kako je društvo Hailide moglo ostvariti korist od poremećaja u smislu nabave sirovina ili primanja financijske potpore državnih tijela. |
| --- | --- |

(48)

Točnije, u pritužbi se tvrdilo da su čimbenici proizvodnje, uključujući glavne sirovine i energiju za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera znatno narušeni. U pritužbi se upućuje na Izvješće i u njemu utvrđene poremećaje u kemijskom sektoru, uključujući industriju monoetilen glikola („MEG”) i pročišćene tereftalne kiseline („PTA”). Osim toga, u pritužbi se upućuje na 14. petogodišnji plan razvoja za naftnu i kemijsku industriju pokrajine Zhejiang i na u njemu istaknuti zahtjev za razvoj petrokemijskih industrija na početku i na sredini proizvodnog lanca. Nadalje, u pritužbi se, s obzirom na Izvješće, upućuje na postojeće poremećaje troškova energije. U pritužbi je navedeno i da kineska tijela podupiru provedbu povlaštenih fiskalnih i financijskih politika za kemijsku industriju, među ostalim u skladu s obvezom iz 14. nacionalnog i pokrajinskih petogodišnjih planova za „optimizaciju i strukturnu prilagodbu sektora sirovina kao što su petrokemijski proizvodi” i za ubrzanu „transformaciju i nadogradnju poduzeća u ključnim industrijama kao što je kemijska”. U pritužbi se ujedno upozorava na uplitanje države u tržište rada i prava korištenja zemljišta te se navodi činjenica da su proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera primali zajmove za izvoz. U tom kontekstu u pritužbi su navedeni određeni primjeri toga kako je društvo Hailide moglo ostvariti korist od poremećaja u smislu nabave sirovina ili primanja financijske potpore državnih tijela.

| (49) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta ili im proturječila, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(49)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 40., kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta ili im proturječila, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj pritužbe, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

| (50) | Primljene su primjedbe društva Hailide i skupine korisnika. Te tvrdnje su obrađene u odjeljku 3.3.1.11. u nastavku. |
| --- | --- |

(50)

Primljene su primjedbe društva Hailide i skupine korisnika. Te tvrdnje su obrađene u odjeljku 3.3.1.11. u nastavku.

| (51) | Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. U toj su analizi ispitane znatne državne intervencije u gospodarstvu Kine općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz ispitnog postupka. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u Kini. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je ispitala je li primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. U toj su analizi ispitane znatne državne intervencije u gospodarstvu Kine općenito, ali i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz ispitnog postupka. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u Kini.

3.3.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Kini

Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u Kini

| (52) | Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (13). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (14). |
| --- | --- |

(52)

Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i služi kao temelj za upravljanje gospodarstvom Kine. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (13). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (14).

13

14

| (53) | Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (15). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta. |
| --- | --- |

(53)

Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (15). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom Kine. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

15

| (54) | Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (16). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja. |
| --- | --- |

(54)

Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (16). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

16

| (55) | Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi i dalje sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.5. u nastavku) (17). |
| --- | --- |

(55)

Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi i dalje sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.5. u nastavku) (17).

17

| (56) | Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) (18). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (19). |
| --- | --- |

(56)

Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu Kine prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) (18). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Uz bankarski sektor i ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (19).

18

19

| (57) | Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (20). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (21). |
| --- | --- |

(57)

Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (20). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Tijela provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (21).

20

21

| (58) | Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (22). |
| --- | --- |

(58)

Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (22).

22

3.3.1.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

| (59) | Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u Kini. |
| --- | --- |

(59)

Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire ili im pruža smjernice čine ključan dio gospodarstva u Kini.

| (60) | Iako se u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera stupanj državnog vlasništva ne čini znatnim, kineska vlada ima udio veći od 5 % u društvu Hailide (23). Osim toga, s obzirom na to da su intervencije KPK-a u donošenju operativnih odluka postale norma i u privatnim društvima (24), pri čemu je KPK preuzeo vodstvo u gotovo svim aspektima gospodarstva te zemlje, utjecaj države putem struktura KPK-a u društvima zapravo dovodi do toga da su gospodarski subjekti pod kontrolom i političkim nadzorom vlade, s obzirom na to u kojoj su mjeri strukture države i partije srasle u Kini. |
| --- | --- |

(60)

Iako se u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera stupanj državnog vlasništva ne čini znatnim, kineska vlada ima udio veći od 5 % u društvu Hailide (23). Osim toga, s obzirom na to da su intervencije KPK-a u donošenju operativnih odluka postale norma i u privatnim društvima (24), pri čemu je KPK preuzeo vodstvo u gotovo svim aspektima gospodarstva te zemlje, utjecaj države putem struktura KPK-a u društvima zapravo dovodi do toga da su gospodarski subjekti pod kontrolom i političkim nadzorom vlade, s obzirom na to u kojoj su mjeri strukture države i partije srasle u Kini.

23

24

| (61) | To je očito i na razini Kineskog udruženja za kemijska vlakna („CCFA”) (25), sektorskog industrijskog udruženja, čiji je član društvo Hailide. U skladu s člankom 2. Statuta CCFA-a, svrha je te organizacije, među ostalim, „provedba državne industrijske politike”. Člankom 3. potvrđuje se podređenost CCFA-a KPK-u jer propisuje da se „to udruženje pridržava općeg vodstva Komunističke partije Kine, osniva organizacije Komunističke partije Kine, razvija partijske aktivnosti i osigurava uvjete potrebne za aktivnosti partijskih organizacija u skladu s odredbama Ustava Komunističke partije Kine”. |
| --- | --- |

(61)

To je očito i na razini Kineskog udruženja za kemijska vlakna („CCFA”) (25), sektorskog industrijskog udruženja, čiji je član društvo Hailide. U skladu s člankom 2. Statuta CCFA-a, svrha je te organizacije, među ostalim, „provedba državne industrijske politike”. Člankom 3. potvrđuje se podređenost CCFA-a KPK-u jer propisuje da se „to udruženje pridržava općeg vodstva Komunističke partije Kine, osniva organizacije Komunističke partije Kine, razvija partijske aktivnosti i osigurava uvjete potrebne za aktivnosti partijskih organizacija u skladu s odredbama Ustava Komunističke partije Kine”.

25

| (62) | Stoga čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u tom sektoru politički se nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno i u odjeljku 3.3.1.5. u nastavku. |
| --- | --- |

(62)

Stoga čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera ne mogu poslovati u tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u tom sektoru politički se nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno i u odjeljku 3.3.1.5. u nastavku.

3.3.1.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

| (63) | Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu i s pomoću drugih alata, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (26), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s kineskim zakonodavstvom o trgovačkim društvima organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (27)), a društvo mora omogućiti potrebne uvjete za rad partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK pojačava svoje zahtjeve za kontrolu poslovnih odluka u društvima kao stvar političkog načela (28), uključujući vršenje pritiska na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (29). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (30). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera i dobavljače njihovih ulaznih elemenata. |
| --- | --- |

(63)

Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu i s pomoću drugih alata, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (26), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s kineskim zakonodavstvom o trgovačkim društvima organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (27)), a društvo mora omogućiti potrebne uvjete za rad partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK pojačava svoje zahtjeve za kontrolu poslovnih odluka u društvima kao stvar političkog načela (28), uključujući vršenje pritiska na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (29). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (30). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera i dobavljače njihovih ulaznih elemenata.

26

27

28

29

30

| (64) | Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” („Smjernice”) (31), kojim je dodatno proširena uloga partijskih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava i nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (32). |
| --- | --- |

(64)

Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” („Smjernice”) (31), kojim je dodatno proširena uloga partijskih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava i nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (32).

31

32

| (65) | Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (33). Stoga prisutnost države u društvima, u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove. |
| --- | --- |

(65)

Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (33). Stoga prisutnost države u društvima, u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

33

3.3.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

| (66) | Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (34). |
| --- | --- |

(66)

Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Sustav planiranja u Kini općenito dovodi do toga da se resursi usmjeravaju u sektore za koje je vlada utvrdila da su strateški ili u nekom drugom političkom smislu važni, umjesto da ih raspodjeljuje u skladu s tržišnim silama (34).

34

| (67) | Kineska vlada industriju kemijskih vlakana smatra ključnom industrijom. To je vidljivo iz Smjernica za visokokvalitetni razvoj industrije kemijskih vlakana iz 2022. („Smjernice”) koje je izdalo Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme Ministarstva industrije i informacijskih tehnologija (35), prema kojima je „industrija kemijskih vlakana ključan stup stabilnog razvoja i kontinuiranih inovacija u lancu tekstilne industrije, koja ima međunarodnu konkurentsku prednost, i važan dio industrije novih materijala”. U članku I.2. Smjernica izričito se izražava namjera kineske vlade da odredi zemljopisnu i korporativnu strukturu sektora, kao i osnovne proizvodne parametre (36). Vladina intervencija može biti u obliku premještanja proizvodnih pogona („provedba strategije regionalnog razvoja, pod pretpostavkom poštovanja industrijske politike, energetske politike, politike zaštite okoliša i drugih politika, poticanje vodećih poduzeća da izgrade integrirane temelje za cijeli industrijski lanac tekstila od kemijskih vlakana u Guangxiju, Guizhouu, Xinjiangu i drugim središnjim i zapadnim regijama te stvaranje učinkovitih i suradničkih sustava lanca opskrbe sa susjednim zemljama i regijama”), spajanja usmjerenih na stvaranje industrijskih predvodnika („poticanje poduzeća na optimizaciju raspodjele čimbenika proizvodnje spajanjem i reorganizacijom te ubrzavanje restrukturiranja poslovnih procesa i tehnološke nadogradnje. Potpora vodećim poduzećima u prikupljanju visokokvalitetnih resursa kao što su tehnologija, robne marke, kanali i talenti”), određivanja poduzeća kao prihvatljivih za posebnu potporu putem namjenskih vladinih programa („promicanje integracije i razvoja velikih, srednjih i malih poduzeća, podržavanje specijaliziranih i posebnih novih „malih divovskih” poduzeća i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici”) itd. (37) |
| --- | --- |

(67)

Kineska vlada industriju kemijskih vlakana smatra ključnom industrijom. To je vidljivo iz Smjernica za visokokvalitetni razvoj industrije kemijskih vlakana iz 2022. („Smjernice”) koje je izdalo Povjerenstvo za nacionalni razvoj i reforme Ministarstva industrije i informacijskih tehnologija (35), prema kojima je „industrija kemijskih vlakana ključan stup stabilnog razvoja i kontinuiranih inovacija u lancu tekstilne industrije, koja ima međunarodnu konkurentsku prednost, i važan dio industrije novih materijala”. U članku I.2. Smjernica izričito se izražava namjera kineske vlade da odredi zemljopisnu i korporativnu strukturu sektora, kao i osnovne proizvodne parametre (36). Vladina intervencija može biti u obliku premještanja proizvodnih pogona („provedba strategije regionalnog razvoja, pod pretpostavkom poštovanja industrijske politike, energetske politike, politike zaštite okoliša i drugih politika, poticanje vodećih poduzeća da izgrade integrirane temelje za cijeli industrijski lanac tekstila od kemijskih vlakana u Guangxiju, Guizhouu, Xinjiangu i drugim središnjim i zapadnim regijama te stvaranje učinkovitih i suradničkih sustava lanca opskrbe sa susjednim zemljama i regijama”), spajanja usmjerenih na stvaranje industrijskih predvodnika („poticanje poduzeća na optimizaciju raspodjele čimbenika proizvodnje spajanjem i reorganizacijom te ubrzavanje restrukturiranja poslovnih procesa i tehnološke nadogradnje. Potpora vodećim poduzećima u prikupljanju visokokvalitetnih resursa kao što su tehnologija, robne marke, kanali i talenti”), određivanja poduzeća kao prihvatljivih za posebnu potporu putem namjenskih vladinih programa („promicanje integracije i razvoja velikih, srednjih i malih poduzeća, podržavanje specijaliziranih i posebnih novih „malih divovskih” poduzeća i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici”) itd. (37)

35

36

37

| (68) | Strategija nacionalne vlade potvrđena je u brojnim planskim dokumentima usredotočenima na industriju kemijskih vlakana koji su izdani na pokrajinskoj i općinskoj razini. |
| --- | --- |

(68)

Strategija nacionalne vlade potvrđena je u brojnim planskim dokumentima usredotočenima na industriju kemijskih vlakana koji su izdani na pokrajinskoj i općinskoj razini.

| (69) | Dobri su primjeri pokrajine Zhejiang, Jiangsu, Fujian i Shandong te općina Chongqing. |
| --- | --- |

(69)

Dobri su primjeri pokrajine Zhejiang, Jiangsu, Fujian i Shandong te općina Chongqing.

| (70) | 14. petogodišnji plan za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije pokrajine Jiangsu (38) sadržava detaljne odredbe o razvojnim ciljevima za širok raspon podsektora u kemijskom sektoru (39), ali i odražava prethodno navedene politike iz Smjernica o industrijskoj strukturi:


  „Konsolidacijom resursa ubrzati izgradnju niza velikih poduzeća i grupa poduzeća s vodećim ulogama, povećati razinu industrijske koncentracije i osnovati niz poduzeća svjetske klase i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici
   (40).[...]


  Organizacija kemijske industrije u pokrajini u skladu je sa zahtjevima nacionalnog i pokrajinskog sustava industrijskog planiranja i planova raspodjele, s kemijskim parkovima kao važnim nositeljima razvoja koji su ujedno presudni kao predvodnici razvoja kemijske industrije u svakom okrugu i gradu. Usmjerenost na industrijski razvoj u skladu je sa zahtjevima odgovarajućih industrijskih politika države i pokrajine Jiangsu, uspostavlja razvojni koncept pod vodstvom poticanih industrija i provodi nadogradnju tradicionalnih kemijskih industrija, kao i koordinirani razvoj industrija u novim područjima
   (41).”

  kao i zemljopisnu raspodjelu proizvodnje:


  „Općeniti plan rasporeda temelji se na cijeloj pokrajini, u skladu sa značajkama razvoja industrije svakog grada, naglašava prednosti razvoja industrije, dodatno poboljšava razinu razvoja karakterističnih industrija i širi industrije koje zadovoljavaju potrebe regionalnog razvoja, uzimajući u obzir relevantne industrije i lokalne tržišne uvjete svakog grada, osigurava diferencirani razvoj kemijske industrije u svakom gradu pokrajine i stvara sveobuhvatan industrijski sustav u kojem svaki grad ima komplementarne prednosti.”

   (42) |
| --- | --- |

(70)

14. petogodišnji plan za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije pokrajine Jiangsu (38) sadržava detaljne odredbe o razvojnim ciljevima za širok raspon podsektora u kemijskom sektoru (39), ali i odražava prethodno navedene politike iz Smjernica o industrijskoj strukturi:

38

39

„Konsolidacijom resursa ubrzati izgradnju niza velikih poduzeća i grupa poduzeća s vodećim ulogama, povećati razinu industrijske koncentracije i osnovati niz poduzeća svjetske klase i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici
   (40).[...]

„Konsolidacijom resursa ubrzati izgradnju niza velikih poduzeća i grupa poduzeća s vodećim ulogama, povećati razinu industrijske koncentracije i osnovati niz poduzeća svjetske klase i poduzeća koja su pojedinačni predvodnici

40

[...]

Organizacija kemijske industrije u pokrajini u skladu je sa zahtjevima nacionalnog i pokrajinskog sustava industrijskog planiranja i planova raspodjele, s kemijskim parkovima kao važnim nositeljima razvoja koji su ujedno presudni kao predvodnici razvoja kemijske industrije u svakom okrugu i gradu. Usmjerenost na industrijski razvoj u skladu je sa zahtjevima odgovarajućih industrijskih politika države i pokrajine Jiangsu, uspostavlja razvojni koncept pod vodstvom poticanih industrija i provodi nadogradnju tradicionalnih kemijskih industrija, kao i koordinirani razvoj industrija u novim područjima
   (41).”

Organizacija kemijske industrije u pokrajini u skladu je sa zahtjevima nacionalnog i pokrajinskog sustava industrijskog planiranja i planova raspodjele, s kemijskim parkovima kao važnim nositeljima razvoja koji su ujedno presudni kao predvodnici razvoja kemijske industrije u svakom okrugu i gradu. Usmjerenost na industrijski razvoj u skladu je sa zahtjevima odgovarajućih industrijskih politika države i pokrajine Jiangsu, uspostavlja razvojni koncept pod vodstvom poticanih industrija i provodi nadogradnju tradicionalnih kemijskih industrija, kao i koordinirani razvoj industrija u novim područjima

41

kao i zemljopisnu raspodjelu proizvodnje:

„Općeniti plan rasporeda temelji se na cijeloj pokrajini, u skladu sa značajkama razvoja industrije svakog grada, naglašava prednosti razvoja industrije, dodatno poboljšava razinu razvoja karakterističnih industrija i širi industrije koje zadovoljavaju potrebe regionalnog razvoja, uzimajući u obzir relevantne industrije i lokalne tržišne uvjete svakog grada, osigurava diferencirani razvoj kemijske industrije u svakom gradu pokrajine i stvara sveobuhvatan industrijski sustav u kojem svaki grad ima komplementarne prednosti.”

   (42)

„Općeniti plan rasporeda temelji se na cijeloj pokrajini, u skladu sa značajkama razvoja industrije svakog grada, naglašava prednosti razvoja industrije, dodatno poboljšava razinu razvoja karakterističnih industrija i širi industrije koje zadovoljavaju potrebe regionalnog razvoja, uzimajući u obzir relevantne industrije i lokalne tržišne uvjete svakog grada, osigurava diferencirani razvoj kemijske industrije u svakom gradu pokrajine i stvara sveobuhvatan industrijski sustav u kojem svaki grad ima komplementarne prednosti.”

42

| (71) | Slično tome, Posebni plan za razvoj strateških industrija u nastajanju u pokrajini Fujian tijekom 14. petogodišnjeg plana (43) sadržava obvezu pokrajinskih tijela da podupiru sektor kemijskih vlakana i usmjeravaju njegov razvoj:

  „Ubrzati razvoj novih tekstilnih tkanina i pojačati istraživanje i razvoj funkcionalnih diferenciranih vlakana, mješavina vlakana visokih performansi, visokokvalitetnih pređa velike gustoće i tkanina od njih, novih kompozitnih vlakana aktiviranih toplinom (ES vlakna) za sanitarne namjene i metalnih vlakana visokih performansi (44). [...]

  Podupirati izgradnju industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Fuzhouu (membranski materijali, napredni tekstili, metalni materijali visokih performansi, kompozitni materijali visokih performansi itd.), industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Xiamenu [...], industrijskog klastera za nove funkcionalne materijale u Putianu (nova kemijska vlakna i funkcionalni tekstilni materijali itd.) i klastera biomedicinske industrije u Xiamenu [...].” |
| --- | --- |

(71)

Slično tome, Posebni plan za razvoj strateških industrija u nastajanju u pokrajini Fujian tijekom 14. petogodišnjeg plana (43) sadržava obvezu pokrajinskih tijela da podupiru sektor kemijskih vlakana i usmjeravaju njegov razvoj:

43

„Ubrzati razvoj novih tekstilnih tkanina i pojačati istraživanje i razvoj funkcionalnih diferenciranih vlakana, mješavina vlakana visokih performansi, visokokvalitetnih pređa velike gustoće i tkanina od njih, novih kompozitnih vlakana aktiviranih toplinom (ES vlakna) za sanitarne namjene i metalnih vlakana visokih performansi (44). [...]

44

Podupirati izgradnju industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Fuzhouu (membranski materijali, napredni tekstili, metalni materijali visokih performansi, kompozitni materijali visokih performansi itd.), industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Xiamenu [...], industrijskog klastera za nove funkcionalne materijale u Putianu (nova kemijska vlakna i funkcionalni tekstilni materijali itd.) i klastera biomedicinske industrije u Xiamenu [...].”

Podupirati izgradnju industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Fuzhouu (membranski materijali, napredni tekstili, metalni materijali visokih performansi, kompozitni materijali visokih performansi itd.), industrijskih klastera za nove funkcionalne materijale u Xiamenu [...], industrijskog klastera za nove funkcionalne materijale u Putianu (nova kemijska vlakna i funkcionalni tekstilni materijali itd.) i klastera biomedicinske industrije u Xiamenu [...].”

| (72) | Uplitanje tijela pokrajine Fujian u razvoj sektora kemijskih vlakana dodatno je vidljivo u 14. petogodišnjem planu pokrajine o razvoju visokokvalitetne proizvodne industrije u kojem se dionicima daju sljedeće upute:


  „Promicati izgradnju projekta industrijske pređe od poliestera Baihong i razviti posebne materijale od kemijskih vlakana koji se upotrebljavaju u automobilskom sektoru, pomorskom sektoru, vojnoj opremi, zdravstvu i drugim područjima. Ubrzati istraživanje najsuvremenije tehnologije vlakana, usredotočiti se na nova otkrića u ključnim tehnologijama vlakana kao što su nanovlakna, inteligentna i biomedicinska vlakna te nastojati postići velike pomake u području visokokvalitetnih vlakana kao što su ugljična vlakna, aramidna vlakna, polifenilenski sulfid i polietilen ultravisoke molekularne mase.”

   (45) |
| --- | --- |

(72)

Uplitanje tijela pokrajine Fujian u razvoj sektora kemijskih vlakana dodatno je vidljivo u 14. petogodišnjem planu pokrajine o razvoju visokokvalitetne proizvodne industrije u kojem se dionicima daju sljedeće upute:

„Promicati izgradnju projekta industrijske pređe od poliestera Baihong i razviti posebne materijale od kemijskih vlakana koji se upotrebljavaju u automobilskom sektoru, pomorskom sektoru, vojnoj opremi, zdravstvu i drugim područjima. Ubrzati istraživanje najsuvremenije tehnologije vlakana, usredotočiti se na nova otkrića u ključnim tehnologijama vlakana kao što su nanovlakna, inteligentna i biomedicinska vlakna te nastojati postići velike pomake u području visokokvalitetnih vlakana kao što su ugljična vlakna, aramidna vlakna, polifenilenski sulfid i polietilen ultravisoke molekularne mase.”

   (45)

„Promicati izgradnju projekta industrijske pređe od poliestera Baihong i razviti posebne materijale od kemijskih vlakana koji se upotrebljavaju u automobilskom sektoru, pomorskom sektoru, vojnoj opremi, zdravstvu i drugim područjima. Ubrzati istraživanje najsuvremenije tehnologije vlakana, usredotočiti se na nova otkrića u ključnim tehnologijama vlakana kao što su nanovlakna, inteligentna i biomedicinska vlakna te nastojati postići velike pomake u području visokokvalitetnih vlakana kao što su ugljična vlakna, aramidna vlakna, polifenilenski sulfid i polietilen ultravisoke molekularne mase.”

45

| (73) | Osim toga, u 14. petogodišnjem planu za razvoj kemijske industrije pokrajine Shandong (46) naglašava se potreba da se „usredotoči na razvoj poliolefina i sintetskih smola na bazi etilena kao proizvoda za krajnju uporabu, propilena-polipropilena, ostale tehničke plastike i modificiranih materijala, sintetičkih i gumenih materijala od butena i ugljikovodika s molekulama od četiri ugljikova atoma (C4), poliuretanskih krajnjih proizvoda visokih performansi od izocijanata i toluena, novih materijala, tekstilnih i tehničkih materijala izrađenih od najlona, benzena i poliamida, PX-PTA poliestera i šest drugih važnih industrijskih lanaca” (47), sa sličnim tekstom prisutnim i u 14. petogodišnjem planu za razvoj industrije novih materijala pokrajine Zhejiang (48): „U području naprednih osnovnih materijala provesti niz projekata digitalne i zelene transformacije i projekata proširenja proizvodnje visokokvalitetnih i rijetkih proizvoda; u područjima ključnih strateških materijala kao što su napredni poluvodički materijali, novi materijali za zaslone, biomedicinski materijali, vlakna visokih performansi i kompozitni materijali, provesti niz projekata industrijalizacije i proširenja primjene” (49) ili 14. petogodišnjem planu za visokokvalitetni razvoj proizvodne industrije općine Chongqing (50): „Upotrijebiti baze sirovina za poticanje relevantnih poduzeća na istraživanje, razvoj i proizvodnju funkcionalnih vlakana PVA (polivinil alkohola) visokih performansi, diferenciranog spandeksa, posebnih poliesterskih vlakana, poliamidnih vlakana, PU (poliuretanskih) mikrovlakana i drugih proizvoda.” (51) |
| --- | --- |

(73)

Osim toga, u 14. petogodišnjem planu za razvoj kemijske industrije pokrajine Shandong (46) naglašava se potreba da se „usredotoči na razvoj poliolefina i sintetskih smola na bazi etilena kao proizvoda za krajnju uporabu, propilena-polipropilena, ostale tehničke plastike i modificiranih materijala, sintetičkih i gumenih materijala od butena i ugljikovodika s molekulama od četiri ugljikova atoma (C4), poliuretanskih krajnjih proizvoda visokih performansi od izocijanata i toluena, novih materijala, tekstilnih i tehničkih materijala izrađenih od najlona, benzena i poliamida, PX-PTA poliestera i šest drugih važnih industrijskih lanaca” (47), sa sličnim tekstom prisutnim i u 14. petogodišnjem planu za razvoj industrije novih materijala pokrajine Zhejiang (48): „U području naprednih osnovnih materijala provesti niz projekata digitalne i zelene transformacije i projekata proširenja proizvodnje visokokvalitetnih i rijetkih proizvoda; u područjima ključnih strateških materijala kao što su napredni poluvodički materijali, novi materijali za zaslone, biomedicinski materijali, vlakna visokih performansi i kompozitni materijali, provesti niz projekata industrijalizacije i proširenja primjene” (49) ili 14. petogodišnjem planu za visokokvalitetni razvoj proizvodne industrije općine Chongqing (50): „Upotrijebiti baze sirovina za poticanje relevantnih poduzeća na istraživanje, razvoj i proizvodnju funkcionalnih vlakana PVA (polivinil alkohola) visokih performansi, diferenciranog spandeksa, posebnih poliesterskih vlakana, poliamidnih vlakana, PU (poliuretanskih) mikrovlakana i drugih proizvoda.” (51)

46

47

48

49

50

51

| (74) | Tim i drugim sredstvima kineska vlada stoga usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora. |
| --- | --- |

(74)

Tim i drugim sredstvima kineska vlada stoga usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora.

| (75) | Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(75)

Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji pređe velike čvrstoće od poliestera. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

3.3.1.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

| (76) | Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav ne uspijeva ispuniti svoje glavne ciljeve, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Čini se da je razlog tomu činjenica da je za kineski sustav karakteristično sustavno nedovoljno izvršenje propisa, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (52). |
| --- | --- |

(76)

Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav ne uspijeva ispuniti svoje glavne ciljeve, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Čini se da je razlog tomu činjenica da je za kineski sustav karakteristično sustavno nedovoljno izvršenje propisa, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (52).

52

| (77) | Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u Kini (53). Sva zemljišta u vlasništvu su države (ruralno zemljište u zajedničkom vlasništvu i urbano zemljište u državnom vlasništvu), a njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (54). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (55). |
| --- | --- |

(77)

Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u Kini (53). Sva zemljišta u vlasništvu su države (ruralno zemljište u zajedničkom vlasništvu i urbano zemljište u državnom vlasništvu), a njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (54). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (55).

53

54

55

| (78) | Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, o trgovačkim društvima i o vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Prema raspoloživim dokazima čini se da se ta razmatranja u potpunosti mogu primijeniti i na sektor kemijskih vlakana. U ovom ispitnom postupku nije otkriveno ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. |
| --- | --- |

(78)

Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, o trgovačkim društvima i o vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Prema raspoloživim dokazima čini se da se ta razmatranja u potpunosti mogu primijeniti i na sektor kemijskih vlakana. U ovom ispitnom postupku nije otkriveno ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze.

| (79) | Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru kemijskih vlakana, što se odnosi i na proizvod iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajućeg izvršavanja zakonodavstva o stečaju i o vlasništvu u sektoru kemijskih vlakana, što se odnosi i na proizvod iz ispitnog postupka.

3.3.1.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

| (80) | Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (56). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (57). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (58). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini. |
| --- | --- |

(80)

Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u Kini jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. Kina nije ratificirala niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno one koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (56). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (57). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (58). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u Kini.

56

57

58

| (81) | Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor kemijskih vlakana, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera, ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji troškova plaća utječu na sektor kemijskih vlakana i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u Kini). |
| --- | --- |

(81)

Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor kemijskih vlakana, uključujući proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera, ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji troškova plaća utječu na sektor kemijskih vlakana i izravno (kada je riječ o proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u Kini).

3.3.1.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

| (82) | Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu. |
| --- | --- |

(82)

Poslovni subjekti u Kini suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

| (83) | Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (59), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (60) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila kineska vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama državnih industrijskih politika (61). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (62). |
| --- | --- |

(83)

Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (59), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (60) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila kineska vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama državnih industrijskih politika (61). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (62).

59

60

61

62

| (84) | Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata. |
| --- | --- |

(84)

Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

| (85) | Na primjer, kineska vlada pojasnila je da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka mora nadgledati KPK i da moraju biti u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od tri opća cilja države u vezi s upravljanjem bankama sad je jačanje vodstva Partije u sektoru bankarstva i osiguranja, među ostalim u odnosu na operativna i upravljačka pitanja (63). Isto tako, kriterijima ocjenjivanja uspješnosti komercijalnih banaka sada se mora posebno uzeti u obzir kako subjekti „služe nacionalnim razvojnim ciljevima i realnom gospodarstvu”, a posebno kako „služe strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (64). |
| --- | --- |

(85)

Na primjer, kineska vlada pojasnila je da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka mora nadgledati KPK i da moraju biti u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od tri opća cilja države u vezi s upravljanjem bankama sad je jačanje vodstva Partije u sektoru bankarstva i osiguranja, među ostalim u odnosu na operativna i upravljačka pitanja (63). Isto tako, kriterijima ocjenjivanja uspješnosti komercijalnih banaka sada se mora posebno uzeti u obzir kako subjekti „služe nacionalnim razvojnim ciljevima i realnom gospodarstvu”, a posebno kako „služe strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (64).

63

64

| (86) | Konkretno, kad je riječ o sektoru kemijskih vlakana, davanje prednosti sektorima prema kriterijima povezanima s industrijskim politikama, a ne kreditnom sposobnošću određenog projekta, vidljivo je iz niza dokumenata o politikama, kao što je 14. petogodišnji plan pokrajine Shandong o razvoju kemijske industrije u kojem je za kemijsku industriju predviđeno sljedeće (65):


  „Povećati financijsku potporu. Jačati poticaje fiskalne politike, osigurati ukupnu uključenost posebnih fondova, podupirati kemijska poduzeća kako bi se ubrzala tehnološka transformacija, inteligentna transformacija, industrijski prijenos, premještanje u parkove, uklanjanje zastarjelih kapaciteta itd. te provesti politike kao što su oslobođenje od poreza za uvoz bitne tehničke opreme, krediti i povrati poreza na dodanu vrijednost, dodatni odbici troškova istraživanja i razvoja te naknada osiguranja za prvu tehničku opremu (ili njezin komplet). Aktivno usmjeravati sve vrste financijskih institucija i socijalnog kapitala na ulaganje u kemijsku industriju, iskorištavati prednosti financiranja koje se temelji na politikama, financiranja razvoja i komercijalnog financiranja te povećati financijsku potporu ključnim područjima kemijske industrije i tehnologije.”

   (66) |
| --- | --- |

(86)

Konkretno, kad je riječ o sektoru kemijskih vlakana, davanje prednosti sektorima prema kriterijima povezanima s industrijskim politikama, a ne kreditnom sposobnošću određenog projekta, vidljivo je iz niza dokumenata o politikama, kao što je 14. petogodišnji plan pokrajine Shandong o razvoju kemijske industrije u kojem je za kemijsku industriju predviđeno sljedeće (65):

65

„Povećati financijsku potporu. Jačati poticaje fiskalne politike, osigurati ukupnu uključenost posebnih fondova, podupirati kemijska poduzeća kako bi se ubrzala tehnološka transformacija, inteligentna transformacija, industrijski prijenos, premještanje u parkove, uklanjanje zastarjelih kapaciteta itd. te provesti politike kao što su oslobođenje od poreza za uvoz bitne tehničke opreme, krediti i povrati poreza na dodanu vrijednost, dodatni odbici troškova istraživanja i razvoja te naknada osiguranja za prvu tehničku opremu (ili njezin komplet). Aktivno usmjeravati sve vrste financijskih institucija i socijalnog kapitala na ulaganje u kemijsku industriju, iskorištavati prednosti financiranja koje se temelji na politikama, financiranja razvoja i komercijalnog financiranja te povećati financijsku potporu ključnim područjima kemijske industrije i tehnologije.”

   (66)

„Povećati financijsku potporu. Jačati poticaje fiskalne politike, osigurati ukupnu uključenost posebnih fondova, podupirati kemijska poduzeća kako bi se ubrzala tehnološka transformacija, inteligentna transformacija, industrijski prijenos, premještanje u parkove, uklanjanje zastarjelih kapaciteta itd. te provesti politike kao što su oslobođenje od poreza za uvoz bitne tehničke opreme, krediti i povrati poreza na dodanu vrijednost, dodatni odbici troškova istraživanja i razvoja te naknada osiguranja za prvu tehničku opremu (ili njezin komplet). Aktivno usmjeravati sve vrste financijskih institucija i socijalnog kapitala na ulaganje u kemijsku industriju, iskorištavati prednosti financiranja koje se temelji na politikama, financiranja razvoja i komercijalnog financiranja te povećati financijsku potporu ključnim područjima kemijske industrije i tehnologije.”

66

| (87) | Slično tome, u skladu s 14. petogodišnjim planom za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije (67) pokrajine Jiangsu, lokalne vlasti obvezne su „u potpunosti omogućiti usmjeravajuću ulogu državnih investicijskih fondova, fleksibilno proširiti kanale financiranja i usmjeravati ulaganja u socijalni kapital” ala (68). |
| --- | --- |

(87)

Slično tome, u skladu s 14. petogodišnjim planom za visokokvalitetni razvoj kemijske industrije (67) pokrajine Jiangsu, lokalne vlasti obvezne su „u potpunosti omogućiti usmjeravajuću ulogu državnih investicijskih fondova, fleksibilno proširiti kanale financiranja i usmjeravati ulaganja u socijalni kapital” ala (68).

67

68

| (88) | Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (69). |
| --- | --- |

(88)

Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (69).

69

| (89) | Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (70). To dovodi do sklonosti kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

(89)

Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (70). To dovodi do sklonosti kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

70

| (90) | Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju. |
| --- | --- |

(90)

Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

| (91) | Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio pozajmljivanja po referentnoj ili nižoj stopi na kraju 2018. i dalje je činio najmanje jednu trećinu svih zajmova (71). Službeni mediji u Kini nedavno su izvijestili da je KPK zatražio „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova” (72). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala. |
| --- | --- |

(91)

Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio pozajmljivanja po referentnoj ili nižoj stopi na kraju 2018. i dalje je činio najmanje jednu trećinu svih zajmova (71). Službeni mediji u Kini nedavno su izvijestili da je KPK zatražio „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova” (72). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

71

72

| (92) | Opći kreditni rast u Kini upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga se količina neprihodonosnih kredita brzo povećala, pri čemu je kineska vlada više puta odlučila izbjeći neispunjavanje obveza, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prenijeti vlasništvo nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci. |
| --- | --- |

(92)

Opći kreditni rast u Kini upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga se količina neprihodonosnih kredita brzo povećala, pri čemu je kineska vlada više puta odlučila izbjeći neispunjavanje obveza, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prenijeti vlasništvo nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

| (93) | U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(93)

U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u Kini utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

3.3.1.9.   Sustavna priroda opisanih poremećaja

Sustavna priroda opisanih poremećaja

| (94) | Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu kako je opisan u odjeljcima od 3.3.1.1. do 3.3.1.5. i u dijelu I. Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.3.1.6. do 3.3.1.8. i u dijelu II. Izvješća. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu kako je opisan u odjeljcima od 3.3.1.1. do 3.3.1.5. i u dijelu I. Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje opisane u odjeljcima od 3.3.1.6. do 3.3.1.8. i u dijelu II. Izvješća.

| (95) | Komisija podsjeća da su za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera potrebni različiti ulazni elementi. Kada proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(95)

Komisija podsjeća da su za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera potrebni različiti ulazni elementi. Kada proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (96) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, opisane državne intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radom, energijom i sirovinama prisutne su u cijeloj Kini. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u Kini kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili. |
| --- | --- |

(96)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, opisane državne intervencije povezane s raspodjelom kapitala, zemljištem, radom, energijom i sirovinama prisutne su u cijeloj Kini. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u Kini kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

3.3.1.10.   Zaključak

Zaključak

| (97) | Analiza iz odjeljaka od 3.3.1.2. do 3.3.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji Kine u svoje gospodarstvo općenito i u sektor kemijskih vlakana (uključujući proizvod iz ispitnog postupka), pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz ispitnog postupka, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(97)

Analiza iz odjeljaka od 3.3.1.2. do 3.3.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji Kine u svoje gospodarstvo općenito i u sektor kemijskih vlakana (uključujući proizvod iz ispitnog postupka), pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz ispitnog postupka, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

| (98) | Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.3.1.11.   Primjedbe zainteresiranih strana

Primjedbe zainteresiranih strana

| (99) | Tijekom ispitnog postupka primjedbe su dostavili društvo Hailide i skupina korisnika. |
| --- | --- |

(99)

Tijekom ispitnog postupka primjedbe su dostavili društvo Hailide i skupina korisnika.

| (100) | U primjedbama na prvu bilješku o čimbenicima proizvodnje društvo Hailide, osim što je navelo da primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe ne bi bila u skladu s pravilima WTO-a, tvrdilo je da je analiza u pritužbi koja se odnosila na postojanje znatnih poremećaja u Kini općenito i konkretno u odnosu na njega bila pogrešna zbog sljedećih razloga: i. jer su navodi iz pritužbe općeniti, primjerice kad se odnose na troškove energije ili radne snage, te se odnose na Kinu ili njezin kemijski sektor, a ne na tržište pređe velike čvrstoće od poliestera; navodi se usto temelje isključivo na Izvješću, a ne na pozitivnim dokazima; ii. pri procjeni postojanja znatnih poremećaja podnositelj pritužbe oslanja se na popratne dokaze koji su ili nevažni (obično zastarjeli) ili činjenično pogrešni jer se navode obveze kojima se u prošlosti narušavalo tržišno natjecanje, a koje više ne postoje u skladu s kineskim pravom; iii. sirovine (pročišćena tereftalna kiselina („PTA”) i monoetilen glikol („MEG”)) dva su proizvoda kojima se trguje na globalnoj razini i čija se cijena određuje transparentno i u skladu s međunarodnim cijenama, zbog čega su tvrdnje iz pritužbe da su cijene tih proizvoda u Kini narušene netočne; iv. podnositelji pritužbe nisu dostavili nikakve pozitivne ni konkretne dokaze o čimbenicima navedenima u članku 2. stavku 6.a točki (b) osnovne uredbe, te se stoga ne može donijeti valjan zaključak o postojanju znatnih poremećaja. Skupina korisnika iznijela je sličnu tvrdnju u prilog društvu Hailide. |
| --- | --- |

(100)

U primjedbama na prvu bilješku o čimbenicima proizvodnje društvo Hailide, osim što je navelo da primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe ne bi bila u skladu s pravilima WTO-a, tvrdilo je da je analiza u pritužbi koja se odnosila na postojanje znatnih poremećaja u Kini općenito i konkretno u odnosu na njega bila pogrešna zbog sljedećih razloga: i. jer su navodi iz pritužbe općeniti, primjerice kad se odnose na troškove energije ili radne snage, te se odnose na Kinu ili njezin kemijski sektor, a ne na tržište pređe velike čvrstoće od poliestera; navodi se usto temelje isključivo na Izvješću, a ne na pozitivnim dokazima; ii. pri procjeni postojanja znatnih poremećaja podnositelj pritužbe oslanja se na popratne dokaze koji su ili nevažni (obično zastarjeli) ili činjenično pogrešni jer se navode obveze kojima se u prošlosti narušavalo tržišno natjecanje, a koje više ne postoje u skladu s kineskim pravom; iii. sirovine (pročišćena tereftalna kiselina („PTA”) i monoetilen glikol („MEG”)) dva su proizvoda kojima se trguje na globalnoj razini i čija se cijena određuje transparentno i u skladu s međunarodnim cijenama, zbog čega su tvrdnje iz pritužbe da su cijene tih proizvoda u Kini narušene netočne; iv. podnositelji pritužbe nisu dostavili nikakve pozitivne ni konkretne dokaze o čimbenicima navedenima u članku 2. stavku 6.a točki (b) osnovne uredbe, te se stoga ne može donijeti valjan zaključak o postojanju znatnih poremećaja. Skupina korisnika iznijela je sličnu tvrdnju u prilog društvu Hailide.

| (101) | Argumenti koje je iznio Hailide nisu se mogli prihvatiti. Prije svega, Komisija je istaknula svoj stav da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije u okviru WTO-a. Kad je riječ o argumentima koji se odnose na navodno pogrešnu analizu znatnih poremećaja u pritužbi, Komisija je najprije podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe utvrđuje obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. Stoga Komisija nije donijela zaključke o postojanju znatnih poremećaja, nego je samo smatrala da su dokazi koje je podnositelj pritužbe dostavio o znatnim poremećajima dostatni za pokretanje ispitnog postupka. Nadalje, Komisija je istaknula da su određene vrste poremećaja prisutnih u Kini, kao što su poremećaji povezani s energijom ili radnom snagom, međusektorske i utječu na cjelokupno kinesko gospodarstvo, a time i na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(101)

Argumenti koje je iznio Hailide nisu se mogli prihvatiti. Prije svega, Komisija je istaknula svoj stav da su odredbe članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u potpunosti u skladu s obvezama Europske unije u okviru WTO-a. Kad je riječ o argumentima koji se odnose na navodno pogrešnu analizu znatnih poremećaja u pritužbi, Komisija je najprije podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (e) osnovne uredbe utvrđuje obveza prikupljanja podataka potrebnih za primjenu te metodologije ako je ispitni postupak pokrenut na toj osnovi. Stoga Komisija nije donijela zaključke o postojanju znatnih poremećaja, nego je samo smatrala da su dokazi koje je podnositelj pritužbe dostavio o znatnim poremećajima dostatni za pokretanje ispitnog postupka. Nadalje, Komisija je istaknula da su određene vrste poremećaja prisutnih u Kini, kao što su poremećaji povezani s energijom ili radnom snagom, međusektorske i utječu na cjelokupno kinesko gospodarstvo, a time i na cijene i/ili sirovine i troškove proizvodnje proizvoda iz ispitnog postupka.

| (102) | Nadalje, kad je riječ o tvrdnji da se navodi u pritužbi oslanjaju isključivo na Izvješće i da se u svakom slučaju temelje na zastarjelim ili netočnim informacijama, Komisija je istaknula da, iako se u pritužbi možda nastoji dokazati nepromijenjena priroda znatnih poremećaja upućivanjem na dokumente politike iz 12. ili 13. ciklusa planiranja, u njoj su utvrđeni i relevantni dokumenti za razdoblje planiranja od 2021. do 2025., kao što je 14. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine ili 14. petogodišnji plan razvoja za naftnu i kemijsku industriju pokrajine Zhejiang. Osim toga, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) osnovne uredbe industriji Unije izričito omogućuje da se pri podnošenju pritužbe ili zahtjeva za reviziju oslanja na informacije iz Izvješća. Komisija je stoga smatrala da su dokazi utvrđeni u pritužbi i navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka dostatni za pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kad je riječ o tvrdnji da se sirovinama PTA i MEG trguje na međunarodnoj razini i da njihove cijene u Kini stoga nisu narušene, taj se argument mora odbaciti iz razloga koji su prethodno navedeni, posebno u uvodnim izjavama od 95. do 97. |
| --- | --- |

(102)

Nadalje, kad je riječ o tvrdnji da se navodi u pritužbi oslanjaju isključivo na Izvješće i da se u svakom slučaju temelje na zastarjelim ili netočnim informacijama, Komisija je istaknula da, iako se u pritužbi možda nastoji dokazati nepromijenjena priroda znatnih poremećaja upućivanjem na dokumente politike iz 12. ili 13. ciklusa planiranja, u njoj su utvrđeni i relevantni dokumenti za razdoblje planiranja od 2021. do 2025., kao što je 14. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj Narodne Republike Kine ili 14. petogodišnji plan razvoja za naftnu i kemijsku industriju pokrajine Zhejiang. Osim toga, Komisija je podsjetila da se člankom 2. stavkom 6.a točkom (d) osnovne uredbe industriji Unije izričito omogućuje da se pri podnošenju pritužbe ili zahtjeva za reviziju oslanja na informacije iz Izvješća. Komisija je stoga smatrala da su dokazi utvrđeni u pritužbi i navedeni u Obavijesti o pokretanju postupka dostatni za pokretanje ispitnog postupka na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Kad je riječ o tvrdnji da se sirovinama PTA i MEG trguje na međunarodnoj razini i da njihove cijene u Kini stoga nisu narušene, taj se argument mora odbaciti iz razloga koji su prethodno navedeni, posebno u uvodnim izjavama od 95. do 97.

3.3.2.   
  Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

3.3.2.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (103) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku po stanovniku Kine (73), |
| --- | --- | --- |

(103)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao Kina. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku po stanovniku Kine (73),

73

| — | proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u toj zemlji (74), |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka u toj zemlji (74),

74

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji,

| — | ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (104) | Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 34. do 37., Komisija je objavila i stavila u dokumentaciju dvije bilješke o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti. U bilješkama su opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe primljene od stranaka o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane stranke o svojoj namjeri da Tursku smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Komisijina procjena može se sažeti kako slijedi. |
| --- | --- |

(104)

Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 34. do 37., Komisija je objavila i stavila u dokumentaciju dvije bilješke o izvorima za određivanje uobičajene vrijednosti. U bilješkama su opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te su razmotrene primjedbe primljene od stranaka o tim elementima i o relevantnim izvorima. Komisija je u drugoj bilješci obavijestila zainteresirane stranke o svojoj namjeri da Tursku smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. Komisijina procjena može se sažeti kako slijedi.

3.3.2.2.   Razina gospodarskog razvoja slična onoj u Kini i proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka

Razina gospodarskog razvoja slična onoj u Kini i proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka

| (105) | U razdoblju ispitnog postupka Svjetska banka klasificirala je na temelju bruto nacionalnog dohotka zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina kao zemlje s „višim srednjim dohotkom”. U prvoj bilješci utvrđeno je da znatna proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka postoji samo u pet tih zemalja, odnosno u Bjelarusu, Brazilu, Meksiku, Tajlandu i Turskoj. |
| --- | --- |

(105)

U razdoblju ispitnog postupka Svjetska banka klasificirala je na temelju bruto nacionalnog dohotka zemlje sa sličnom razinom gospodarskog razvoja kao Kina kao zemlje s „višim srednjim dohotkom”. U prvoj bilješci utvrđeno je da znatna proizvodnja proizvoda iz ispitnog postupka postoji samo u pet tih zemalja, odnosno u Bjelarusu, Brazilu, Meksiku, Tajlandu i Turskoj.

| (106) | Međutim, s obzirom na činjenicu da Bjelarus nije članica WTO-a i da nije tržišno gospodarstvo, ta zemlja nije dodatno ispitana kao potencijalna reprezentativna zemlja. |
| --- | --- |

(106)

Međutim, s obzirom na činjenicu da Bjelarus nije članica WTO-a i da nije tržišno gospodarstvo, ta zemlja nije dodatno ispitana kao potencijalna reprezentativna zemlja.

| (107) | Komisija je stoga dodatno analizirala Brazil, Meksiko, Tajland i Tursku kao potencijalne reprezentativne zemlje. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je stoga dodatno analizirala Brazil, Meksiko, Tajland i Tursku kao potencijalne reprezentativne zemlje.

3.3.2.3.   Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

| (108) | Za prethodno navedene i razmatrane zemlje Komisija je dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, uključujući podatke o uvozu čimbenika proizvodnje i financijske podatke proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka u potencijalnim reprezentativnim zemljama. |
| --- | --- |

(108)

Za prethodno navedene i razmatrane zemlje Komisija je dodatno provjerila dostupnost javnih podataka, uključujući podatke o uvozu čimbenika proizvodnje i financijske podatke proizvođača proizvoda iz ispitnog postupka u potencijalnim reprezentativnim zemljama.

| (109) | Analiza uvoza glavnih čimbenika proizvodnje pokazala je da Turska općenito uvozi značajnije i reprezentativnije nenarušene količine ključnih ulaznih elemenata za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (to jest PTA, MEG i granulat polietilen tereftalata („PET”)) u odnosu na Brazil, Meksiko ili Tajland. |
| --- | --- |

(109)

Analiza uvoza glavnih čimbenika proizvodnje pokazala je da Turska općenito uvozi značajnije i reprezentativnije nenarušene količine ključnih ulaznih elemenata za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (to jest PTA, MEG i granulat polietilen tereftalata („PET”)) u odnosu na Brazil, Meksiko ili Tajland.

| (110) | Analiza je osim toga pokazala da uvoz iz Kine ili bilo koje od zemalja navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (75) nije bitno utjecao na uvoz iz Turske. Osim toga, proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera i proizvodni kapacitet za taj proizvod u Turskoj su znatni te nema posebnih poremećaja u trgovini čimbenicima proizvodnje ni pređom velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, detaljni i dovoljno reprezentativni podaci o uvoznim cijenama ulaznih materijala lako su dostupni u bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”) za Tursku. |
| --- | --- |

(110)

Analiza je osim toga pokazala da uvoz iz Kine ili bilo koje od zemalja navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (75) nije bitno utjecao na uvoz iz Turske. Osim toga, proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera i proizvodni kapacitet za taj proizvod u Turskoj su znatni te nema posebnih poremećaja u trgovini čimbenicima proizvodnje ni pređom velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, detaljni i dovoljno reprezentativni podaci o uvoznim cijenama ulaznih materijala lako su dostupni u bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”) za Tursku.

75

| (111) | Kad je riječ o proizvođačima u reprezentativnim zemljama i dostupnosti njihovih podataka, Komisija je pronašla proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. („Kordsa Türkiye”) za kojeg su dostupni konsolidirani financijski rezultati za 2021. S druge strane, financijski podaci za brazilska (KORDSA BRASIL S.A.), meksička (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations i Akra Polyester SA DE CV) i tajlandska društva (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD i TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) koja proizvode tu pređu nisu lako dostupni za cijelo razdoblje ispitnog postupka i nisu u potpunosti usklađeni s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (za tajlandske proizvođače). |
| --- | --- |

(111)

Kad je riječ o proizvođačima u reprezentativnim zemljama i dostupnosti njihovih podataka, Komisija je pronašla proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera KORDSA TEKNIK TEKSTIL A.S. („Kordsa Türkiye”) za kojeg su dostupni konsolidirani financijski rezultati za 2021. S druge strane, financijski podaci za brazilska (KORDSA BRASIL S.A.), meksička (Monosuisse, Performance Fibers Mexico Operations i Akra Polyester SA DE CV) i tajlandska društva (THAI TORAY SYNTHETICS CO LTD i TEIJIN POLYESTER (THAILAND) CO LTD.) koja proizvode tu pređu nisu lako dostupni za cijelo razdoblje ispitnog postupka i nisu u potpunosti usklađeni s Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (za tajlandske proizvođače).

| (112) | Primijećeno je da društvo Kordsa Türkiye ne proizvodi samo pređu velike čvrstoće od poliestera, nego je otprilike 86 % njegovih prihoda 2021. bilo u segmentu koji obuhvaća tu pređu (76). Komisija je u tom pogledu napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz ispitnog postupka (što je gotovo uvijek slučaj) i samo u vezi s njim, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća proizvod iz ispitnog postupka. U tim se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatraju dovoljno reprezentativnima za potrebe ovog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(112)

Primijećeno je da društvo Kordsa Türkiye ne proizvodi samo pređu velike čvrstoće od poliestera, nego je otprilike 86 % njegovih prihoda 2021. bilo u segmentu koji obuhvaća tu pređu (76). Komisija je u tom pogledu napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz ispitnog postupka (što je gotovo uvijek slučaj) i samo u vezi s njim, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća proizvod iz ispitnog postupka. U tim se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatraju dovoljno reprezentativnima za potrebe ovog ispitnog postupka.

76

| (113) | Komisija je upotrijebila informacije iz potpunog i sveobuhvatnog godišnjeg izvješća društva Kordsa Türkiye za 2021. (77) jer je to izvješće bilo javno dostupno. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je upotrijebila informacije iz potpunog i sveobuhvatnog godišnjeg izvješća društva Kordsa Türkiye za 2021. (77) jer je to izvješće bilo javno dostupno.

77

3.3.2.4.   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

| (114) | Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

3.3.2.5.   Zaključak

Zaključak

| (115) | S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(115)

S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

3.3.3.   
  Primjedbe stranaka

Primjedbe stranaka

| (116) | Kad je riječ o izboru reprezentativne zemlje, skupina korisnika predložila je, kao odgovor na drugu bilješku, da je Republika Koreja najprimjerenija reprezentativna zemlja s obzirom na razinu gospodarskog razvoja sličnu Kini, proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka, dostupnost relevantnih javnih podataka i odgovarajuću razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(116)

Kad je riječ o izboru reprezentativne zemlje, skupina korisnika predložila je, kao odgovor na drugu bilješku, da je Republika Koreja najprimjerenija reprezentativna zemlja s obzirom na razinu gospodarskog razvoja sličnu Kini, proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka, dostupnost relevantnih javnih podataka i odgovarajuću razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (117) | Podsjeća se da za potrebe utvrđivanja zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao Kina Komisija na temelju baze podataka Svjetske banke (78) razmatra samo zemlje s „višim srednjim dohotkom” na temelju bruto nacionalnog dohotka. Međutim, Svjetska banka klasificirala je Republiku Koreju, tijekom i prije RIP-a, kao zemlju s „visokim dohotkom”, te se stoga ne može smatrati potencijalnom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(117)

Podsjeća se da za potrebe utvrđivanja zemalja sa sličnim stupnjem gospodarskog razvoja kao Kina Komisija na temelju baze podataka Svjetske banke (78) razmatra samo zemlje s „višim srednjim dohotkom” na temelju bruto nacionalnog dohotka. Međutim, Svjetska banka klasificirala je Republiku Koreju, tijekom i prije RIP-a, kao zemlju s „visokim dohotkom”, te se stoga ne može smatrati potencijalnom reprezentativnom zemljom.

78

| (118) | Društvo Hailide u svojem je odgovoru na bilješke tvrdilo da su podaci iz baze podataka GTA o glavnim sirovinama za proizvodnju pređe velike čvrstoće iz poliestera netočni u usporedbi sa statističkim podacima sa službenog portala za podatke Turskog zavoda za statistiku. Komisija je napomenula da se podaci dostavljeni u sustavu GTA za Tursku temelje na općem prikazu trgovine, dok se podaci prikupljeni iz službenih turskih statističkih podataka temelje na posebnom prikazu trgovine (iz kojeg je isključena roba koja ulazi u zonu slobodne trgovine ili carinsko skladište ili izlazi iz njih). Zato su razlike u brojkama opravdane i ne mogu učiniti podatke iz baze podataka GTA nepouzdanima. Društvo Hailide stoga ne može osnovano tvrditi da su podaci iz baze podataka GTA netočni i njegov se argument mora odbaciti. |
| --- | --- |

(118)

Društvo Hailide u svojem je odgovoru na bilješke tvrdilo da su podaci iz baze podataka GTA o glavnim sirovinama za proizvodnju pređe velike čvrstoće iz poliestera netočni u usporedbi sa statističkim podacima sa službenog portala za podatke Turskog zavoda za statistiku. Komisija je napomenula da se podaci dostavljeni u sustavu GTA za Tursku temelje na općem prikazu trgovine, dok se podaci prikupljeni iz službenih turskih statističkih podataka temelje na posebnom prikazu trgovine (iz kojeg je isključena roba koja ulazi u zonu slobodne trgovine ili carinsko skladište ili izlazi iz njih). Zato su razlike u brojkama opravdane i ne mogu učiniti podatke iz baze podataka GTA nepouzdanima. Društvo Hailide stoga ne može osnovano tvrditi da su podaci iz baze podataka GTA netočni i njegov se argument mora odbaciti.

| (119) | Društvo Hailide zatim je kao odgovor na drugu bilješku tvrdilo da cijene sirovina u Turskoj, objavljene u Prilogu I. (Popis čimbenika proizvodnje i njihovih cijena u Turskoj), nisu u skladu s cijenama objavljenima za Tursku u Prilogu II. (Usporedba statističkih podataka o uvozu za potencijalne reprezentativne zemlje). Komisija je napomenula da su statistički podaci iz Priloga II. samo neobrađeni podaci za potrebe usporedbe različitih zemalja, agregirani na zajedničkoj razini šesteroznamenkastih oznaka HS bez uključivanja primjenjivih carina za pojedinačne zemlje uvoznice. S druge strane, u podacima iz Priloga I. navode se vrijednosti na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka te uključuju i carine. Stoga razine cijena iz priloga I. i II. ni ne bi trebale biti identične pa argument stranke treba odbaciti kao neosnovan. Kao odgovor na konačnu objavu, društvo Hailide tvrdilo je da nikakav radni list za izračun nije stavljen na raspolaganje u vezi s prilagodbom za uvozne carine u Prilogu I., što je dovelo do Komisijine neodgovarajuće objave. Komisija je primijetila da su podaci koji uključuju cijene čimbenika proizvodnje u Turskoj automatski generirani iz baze podataka GTA na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka (uključujući sve uobičajene i povlaštene carine na temelju podataka iz baze podataka Market Access Map (MacMap)) te da ih je propisno objavila i upotrebljavala u ovom predmetu bez daljnjih izmjena. Komisija je napomenula da u tu svrhu nije izradila nikakav dodatni radni list za izračun ili nešto slično tomu. Stoga se tvrdnja društva Hailide mora odbaciti. |
| --- | --- |

(119)

Društvo Hailide zatim je kao odgovor na drugu bilješku tvrdilo da cijene sirovina u Turskoj, objavljene u Prilogu I. (Popis čimbenika proizvodnje i njihovih cijena u Turskoj), nisu u skladu s cijenama objavljenima za Tursku u Prilogu II. (Usporedba statističkih podataka o uvozu za potencijalne reprezentativne zemlje). Komisija je napomenula da su statistički podaci iz Priloga II. samo neobrađeni podaci za potrebe usporedbe različitih zemalja, agregirani na zajedničkoj razini šesteroznamenkastih oznaka HS bez uključivanja primjenjivih carina za pojedinačne zemlje uvoznice. S druge strane, u podacima iz Priloga I. navode se vrijednosti na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka te uključuju i carine. Stoga razine cijena iz priloga I. i II. ni ne bi trebale biti identične pa argument stranke treba odbaciti kao neosnovan. Kao odgovor na konačnu objavu, društvo Hailide tvrdilo je da nikakav radni list za izračun nije stavljen na raspolaganje u vezi s prilagodbom za uvozne carine u Prilogu I., što je dovelo do Komisijine neodgovarajuće objave. Komisija je primijetila da su podaci koji uključuju cijene čimbenika proizvodnje u Turskoj automatski generirani iz baze podataka GTA na razini turskih nacionalnih tarifnih oznaka (uključujući sve uobičajene i povlaštene carine na temelju podataka iz baze podataka Market Access Map (MacMap)) te da ih je propisno objavila i upotrebljavala u ovom predmetu bez daljnjih izmjena. Komisija je napomenula da u tu svrhu nije izradila nikakav dodatni radni list za izračun ili nešto slično tomu. Stoga se tvrdnja društva Hailide mora odbaciti.

| (120) | Društvo Hailide tvrdilo je da Turska nije primjerena za odabir kao reprezentativna zemlja. To društvo je tvrdilo da su, s jedne strane, deprecijacija valute i visoka inflacija dovele do neuobičajenih tržišnih uvjeta u Turskoj, što je neizbježno utjecalo na lokalne troškove i zbog čega je Turska očito neprikladna kao reprezentativna zemlja. Društvo Hailide ponovno je iznijelo svoju tvrdnju u odgovoru na konačnu objavu, dodajući da lokalne cijene i/ili cijene uvoza u Tursku na koje je utjecala znatna deprecijacija lokalne valute ne mogu odražavati nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Drugo, tvrdilo je da se društvo Kordsa Türkiye ne može smatrati proizvođačem pređe velike čvrstoće od poliestera namijenjene otvorenom tržištu jer se njegov ograničeni proizvodni kapacitet pređe od poliestera uglavnom, ako ne i isključivo, upotrebljava za ograničenu upotrebu u vlastitoj proizvodnji materijala za automobilske gume na kraju proizvodnog lanca. Isto tako, skupina korisnika tvrdila je da društvo Kordsa Türkiye koristi pređu velike čvrstoće od poliestera uglavnom za vlastitu proizvodnju materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju automobilskih guma. Društvo Hailide tvrdilo je da je proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera samo marginalni i podređeni poslovni segment kojim se podupire proizvodnja kord tkanine te da se najveći dio vanjskih prihoda, ako ne i svi ti prihodi, u segmentu „industrijska pređa i kord tkanina” odnosi na prihode od prodaje industrijskih tkanina i najlonske pređe, a ne pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Hailide ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu. Stranke su zaključile da financijski rezultat društva stoga nije reprezentativan za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera te stoga ne postoje lako dostupni financijski podaci o poslovanju u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj Treće, društvo Hailide tvrdilo je da društvo Kordsa Türkiye proizvodi samo jednu posebnu vrstu pređe velike čvrstoće od poliestera (HMLS visoke dodane vrijednosti za upotrebu u automobilskoj industriji), što ga čini neprikladnim za svrhu odabira reprezentativne zemlje jer operativni rezultat jedne vrste proizvoda nije reprezentativan za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera koji proizvode širok raspon vrsta tog proizvoda. Zaključno, društvo Hailide tvrdilo je da bi Komisija trebala zanemariti profitnu maržu društva Kordsa Türkiye i upotrijebiti objektivniju profitnu maržu reprezentativnu za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Hailide tvrdilo je u svojem odgovoru na konačnu objavu da je razina dobiti od 15,3 % koju je Komisija utvrdila previsoka za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera i da je razina dobiti od najviše 6 % (što je jednako ciljnoj profitnoj marži za proizvođače iz Unije u uzorku u ovom predmetu, koja je utvrđena primjenom članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe) stoga razumna približna vrijednost za nenarušenu i razumnu dobit koju proizvođač te pređe može ostvariti u uobičajenim okolnostima. |
| --- | --- |

(120)

Društvo Hailide tvrdilo je da Turska nije primjerena za odabir kao reprezentativna zemlja. To društvo je tvrdilo da su, s jedne strane, deprecijacija valute i visoka inflacija dovele do neuobičajenih tržišnih uvjeta u Turskoj, što je neizbježno utjecalo na lokalne troškove i zbog čega je Turska očito neprikladna kao reprezentativna zemlja. Društvo Hailide ponovno je iznijelo svoju tvrdnju u odgovoru na konačnu objavu, dodajući da lokalne cijene i/ili cijene uvoza u Tursku na koje je utjecala znatna deprecijacija lokalne valute ne mogu odražavati nenarušene cijene ili referentne vrijednosti. Drugo, tvrdilo je da se društvo Kordsa Türkiye ne može smatrati proizvođačem pređe velike čvrstoće od poliestera namijenjene otvorenom tržištu jer se njegov ograničeni proizvodni kapacitet pređe od poliestera uglavnom, ako ne i isključivo, upotrebljava za ograničenu upotrebu u vlastitoj proizvodnji materijala za automobilske gume na kraju proizvodnog lanca. Isto tako, skupina korisnika tvrdila je da društvo Kordsa Türkiye koristi pređu velike čvrstoće od poliestera uglavnom za vlastitu proizvodnju materijala koji se upotrebljavaju za proizvodnju automobilskih guma. Društvo Hailide tvrdilo je da je proizvodnja pređe velike čvrstoće od poliestera samo marginalni i podređeni poslovni segment kojim se podupire proizvodnja kord tkanine te da se najveći dio vanjskih prihoda, ako ne i svi ti prihodi, u segmentu „industrijska pređa i kord tkanina” odnosi na prihode od prodaje industrijskih tkanina i najlonske pređe, a ne pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Hailide ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu. Stranke su zaključile da financijski rezultat društva stoga nije reprezentativan za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera te stoga ne postoje lako dostupni financijski podaci o poslovanju u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj Treće, društvo Hailide tvrdilo je da društvo Kordsa Türkiye proizvodi samo jednu posebnu vrstu pređe velike čvrstoće od poliestera (HMLS visoke dodane vrijednosti za upotrebu u automobilskoj industriji), što ga čini neprikladnim za svrhu odabira reprezentativne zemlje jer operativni rezultat jedne vrste proizvoda nije reprezentativan za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera koji proizvode širok raspon vrsta tog proizvoda. Zaključno, društvo Hailide tvrdilo je da bi Komisija trebala zanemariti profitnu maržu društva Kordsa Türkiye i upotrijebiti objektivniju profitnu maržu reprezentativnu za kineske proizvođače pređe velike čvrstoće od poliestera. Društvo Hailide tvrdilo je u svojem odgovoru na konačnu objavu da je razina dobiti od 15,3 % koju je Komisija utvrdila previsoka za proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera i da je razina dobiti od najviše 6 % (što je jednako ciljnoj profitnoj marži za proizvođače iz Unije u uzorku u ovom predmetu, koja je utvrđena primjenom članka 7. stavka 2.c osnovne uredbe) stoga razumna približna vrijednost za nenarušenu i razumnu dobit koju proizvođač te pređe može ostvariti u uobičajenim okolnostima.

| (121) | Komisija je primijetila da se odabir reprezentativne zemlje temeljio na trima kriterijima: stupanj gospodarskog razvoja, proizvodnja predmetnog proizvoda i dostupnost relevantnih javnih podataka. Mogući učinak devalvacije valute ili razine inflacije nije među tim kriterijima. U svakom slučaju, stranka koja je dostavila primjedbe nije pokazala kako bi deprecijacija turske lire i visoka inflacija zapravo utjecale na cijene ulaznih elemenata u Turskoj i, ako je to tako, kakav bi bio stvarni učinak na uobičajenu vrijednost izračunanu u valuti CNY. Nadalje, stranke nisu dostavile nikakve informacije koje bi upućivale na to da bi se (i u kojoj mjeri) turska lira upotrebljavala u uvoznim transakcijama za sirovine, što bi u ovom slučaju činilo osnovu za utvrđivanje referentnih vrijednosti za nenarušene troškove. Osim toga, pri utvrđivanju referentnih vrijednosti na temelju uvoznih cijena radi izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju na kraju se preračunavaju u valutu zemlje izvoznice, tj. u ovom slučaju CNY. Stoga je Komisija utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena te ju je odbacila. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je primijetila da se odabir reprezentativne zemlje temeljio na trima kriterijima: stupanj gospodarskog razvoja, proizvodnja predmetnog proizvoda i dostupnost relevantnih javnih podataka. Mogući učinak devalvacije valute ili razine inflacije nije među tim kriterijima. U svakom slučaju, stranka koja je dostavila primjedbe nije pokazala kako bi deprecijacija turske lire i visoka inflacija zapravo utjecale na cijene ulaznih elemenata u Turskoj i, ako je to tako, kakav bi bio stvarni učinak na uobičajenu vrijednost izračunanu u valuti CNY. Nadalje, stranke nisu dostavile nikakve informacije koje bi upućivale na to da bi se (i u kojoj mjeri) turska lira upotrebljavala u uvoznim transakcijama za sirovine, što bi u ovom slučaju činilo osnovu za utvrđivanje referentnih vrijednosti za nenarušene troškove. Osim toga, pri utvrđivanju referentnih vrijednosti na temelju uvoznih cijena radi izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe vrijednosti uvoza u reprezentativnu zemlju na kraju se preračunavaju u valutu zemlje izvoznice, tj. u ovom slučaju CNY. Stoga je Komisija utvrdila da je ta tvrdnja neutemeljena te ju je odbacila.

| (122) | Kad je riječ o portfelju proizvoda i izvoru prihoda društva Kordsa Türkiye, Komisija je napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz ispitnog postupka i samo u vezi s njim (u ovom slučaju pređa velike čvrstoće od poliestera), što je rijetko slučaj, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća predmetni proizvod. U ovom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 112., otprilike 86 % vanjskih prihoda društva Kordsa Türkiye u 2021. ostvareno je u segmentu koji obuhvaća pređu velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, suprotno tvrdnjama stranaka, društvo Kordsa Türkiye doista ostvaruje vanjske prihode proizvodnjom i prodajom među ostalim pređe od poliestera (79). U stvari, društvo Kordsa „jedno je od vodećih društava na [...] tržištu HMLS pređe od poliestera”, s „portfeljem pređa koje su prikladne za uporabu u proizvodnji primjerice kord tkanina, grubih tekstila, industrijskih tkanina, tkanina za automobilske gume, jednostrukih konopa i užadi” (80) pa se mogu upotrebljavati i u drugim industrijama osim u automobilskoj. Zbog toga argument stranaka o ograničenoj upotrebi pređe velike čvrstoće od poliestera nije osnovan. Nadalje, ojačanje automobilskih guma jedna je od glavnih primjena pređe velike čvrstoće od poliestera, a kineski proizvođači te pređe, uključujući Hailide, proizvode i HMLS pređu i opskrbljuju kupce u automobilskoj industriji. Stoga bi bilo obmanjujuće tvrditi da poslovanje društva Kordsa Türkiye u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera nije reprezentativno za poslovne aktivnosti kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera. Naposljetku, stranke kao alternativu društvu Kordsa Türkiye nisu predložile drugog prikladnog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera čiji su financijski podaci dostupni, posebno i isključivo za tu pređu, a kamoli proizvođača te pređe sa širim portfeljem pređe velike čvrstoće od poliestera od društva Kordsa Türkiye. |
| --- | --- |

(122)

Kad je riječ o portfelju proizvoda i izvoru prihoda društva Kordsa Türkiye, Komisija je napomenula da ako nema lako dostupnih financijskih informacija za konkretni proizvod iz ispitnog postupka i samo u vezi s njim (u ovom slučaju pređa velike čvrstoće od poliestera), što je rijetko slučaj, Komisija traži najbližu lako dostupnu približnu vrijednost, uključujući konsolidirane informacije o proizvođačima koji su aktivni u, među ostalim, poslovnom segmentu koji obuhvaća predmetni proizvod. U ovom slučaju, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 112., otprilike 86 % vanjskih prihoda društva Kordsa Türkiye u 2021. ostvareno je u segmentu koji obuhvaća pređu velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, suprotno tvrdnjama stranaka, društvo Kordsa Türkiye doista ostvaruje vanjske prihode proizvodnjom i prodajom među ostalim pređe od poliestera (79). U stvari, društvo Kordsa „jedno je od vodećih društava na [...] tržištu HMLS pređe od poliestera”, s „portfeljem pređa koje su prikladne za uporabu u proizvodnji primjerice kord tkanina, grubih tekstila, industrijskih tkanina, tkanina za automobilske gume, jednostrukih konopa i užadi” (80) pa se mogu upotrebljavati i u drugim industrijama osim u automobilskoj. Zbog toga argument stranaka o ograničenoj upotrebi pređe velike čvrstoće od poliestera nije osnovan. Nadalje, ojačanje automobilskih guma jedna je od glavnih primjena pređe velike čvrstoće od poliestera, a kineski proizvođači te pređe, uključujući Hailide, proizvode i HMLS pređu i opskrbljuju kupce u automobilskoj industriji. Stoga bi bilo obmanjujuće tvrditi da poslovanje društva Kordsa Türkiye u segmentu pređe velike čvrstoće od poliestera nije reprezentativno za poslovne aktivnosti kineskih proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera. Naposljetku, stranke kao alternativu društvu Kordsa Türkiye nisu predložile drugog prikladnog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera čiji su financijski podaci dostupni, posebno i isključivo za tu pređu, a kamoli proizvođača te pređe sa širim portfeljem pređe velike čvrstoće od poliestera od društva Kordsa Türkiye.

79

jedno je od vodećih društava na [...] tržištu HMLS pređe od poliestera

80

| (123) | U tim su se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatrali dovoljno reprezentativnima i prikladnima za potrebe ovog ispitnog postupka pa se argumenti stranaka moraju odbaciti. Nadalje je primijećeno da se ciljna dobit od 6 %, čiju je primjenu predložilo društvo Hailide, i dobit u reprezentativnoj zemlji odnose na različite koncepte uređene različitim pravilima propisanima u različitim pravnim odredbama. Ponajprije, ciljna dobit je dobit koju je industrija Unije ostvarila za domaću prodaju u Uniji u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja te se upotrebljava za izračun marže štete u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe. Dobit u reprezentativnoj zemlji upotrebljava se za izračun uobičajene vrijednosti upućivanjem na odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Ta dobit mora odražavati dobit koju je ostvarilo društvo koje proizvodi proizvod iz ispitnog postupka ili sličan proizvod u reprezentativnoj zemlji. Budući da koncepti ciljne dobiti i dobiti u reprezentativnoj zemlji nisu usporedivi, tvrdnja društva Hailide odbačena je kao nebitna. Nadalje, društvo Hailide nije iznijelo nikakve dokaze koji bi upućivali na to da iznos dobiti uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost nije bio nenarušen i razuman u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a). |
| --- | --- |

(123)

U tim su se okolnostima konsolidirani troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni za društvo Kordsa Türkiye stoga smatrali dovoljno reprezentativnima i prikladnima za potrebe ovog ispitnog postupka pa se argumenti stranaka moraju odbaciti. Nadalje je primijećeno da se ciljna dobit od 6 %, čiju je primjenu predložilo društvo Hailide, i dobit u reprezentativnoj zemlji odnose na različite koncepte uređene različitim pravilima propisanima u različitim pravnim odredbama. Ponajprije, ciljna dobit je dobit koju je industrija Unije ostvarila za domaću prodaju u Uniji u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja te se upotrebljava za izračun marže štete u skladu s člankom 9. stavkom 4. osnovne uredbe. Dobit u reprezentativnoj zemlji upotrebljava se za izračun uobičajene vrijednosti upućivanjem na odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. Ta dobit mora odražavati dobit koju je ostvarilo društvo koje proizvodi proizvod iz ispitnog postupka ili sličan proizvod u reprezentativnoj zemlji. Budući da koncepti ciljne dobiti i dobiti u reprezentativnoj zemlji nisu usporedivi, tvrdnja društva Hailide odbačena je kao nebitna. Nadalje, društvo Hailide nije iznijelo nikakve dokaze koji bi upućivali na to da iznos dobiti uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost nije bio nenarušen i razuman u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a).

| (124) | Društvo Hailide smatralo je da bi Komisija trebala odabrati Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju umjesto Turske, s obzirom na to da su lako dostupni financijski podaci za društvo grupe Kordsa u Brazilu i jer Brazil gotovo da i nije uvozio ključne ulazne elemente za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (PTA, MEG, granulat PET-a) iz Kine u usporedbi s Turskom 2021., te je stoga manje vjerojatno da su na njega utjecali navodni poremećaji. Društvo Hailide ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu, dodajući da, ako je godišnje izvješće društva Kordsa Türkiye za 2021. na konsolidiranoj razini grupe društava prihvatljivo kao izvor za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u Turskoj, isto jednako vrijedi i za društvo Kordsa Brazil jer konsolidirani financijski izvještaj uključuje i operativne rezultate društva Kordsa Brazil. |
| --- | --- |

(124)

Društvo Hailide smatralo je da bi Komisija trebala odabrati Brazil kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju umjesto Turske, s obzirom na to da su lako dostupni financijski podaci za društvo grupe Kordsa u Brazilu i jer Brazil gotovo da i nije uvozio ključne ulazne elemente za proizvodnju pređe velike čvrstoće od poliestera (PTA, MEG, granulat PET-a) iz Kine u usporedbi s Turskom 2021., te je stoga manje vjerojatno da su na njega utjecali navodni poremećaji. Društvo Hailide ponovno je iznijelo taj argument u svojem odgovoru na konačnu objavu, dodajući da, ako je godišnje izvješće društva Kordsa Türkiye za 2021. na konsolidiranoj razini grupe društava prihvatljivo kao izvor za utvrđivanje nenarušenih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti u Turskoj, isto jednako vrijedi i za društvo Kordsa Brazil jer konsolidirani financijski izvještaj uključuje i operativne rezultate društva Kordsa Brazil.

| (125) | Prvo, financijski podaci za društvo Kordsa Brazil dostupni su samo za 2019., dok je razdoblje koje se ispituje u ovom predmetu, koje je od primarne važnosti, obuhvaćalo 2021. Osim toga, kako je prethodno navedeno, za društvo Kordsa Türkiye postoje lako dostupni i korisni podaci za 2021. Iako su u financijskom izvještaju društva Kordsa Türkiye za 2021., upotrijebljenom u ovom predmetu, konsolidirani i podaci za njegova društva kćeri, uključujući društvo Kordsa Brazil, očito je da su brojčani podaci za dobit i troškove prodaje te opće i administrativne troškove iz konsolidiranog izvještaja reprezentativniji za poslovanje društva Kordsa Türkiye nego za poslovanje društva Kordsa Brazil. To je zbog toga što su prihodi ostvareni u zemljopisnom segmentu Europa-Bliski istok-Afrika (koji obuhvaća isključivo poslovanje u Turskoj) gotovo triput veći od prihoda koje je ostvarilo društvo Kordsa Brazil (koje čini južnoamerički segment) (81). U svakom slučaju, u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe zahtijeva se da iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti koji je uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost bude nenarušen i razuman. Društvo Hailide nije dostavilo nikakve dokaze koji pokazuju da to nije tako. Drugo, iako je udio nenarušenih uvoznih količina u ukupnom uvozu granulata PET-a, PTA-a i MEG-a u Tursku bio manji od udjela nenarušenog uvoza u Brazil, ukupna količina nenarušenog uvoza za svaki od tih ulaznih elemenata u Tursku bila je znatno veća od ukupne količine nenarušenog uvoza u Brazil. Zapravo, iako Brazil možda ima dovoljno reprezentativne podatke o uvozu granulata PET-a i MEG-a, to ne vrijedi za uvoz PTA-a, koji je bio neznatan u usporedbi s Turskom i iznosio je samo oko 7 % uvoza PTA-a u Tursku. Stoga se argument društva Hailide mora odbaciti. |
| --- | --- |

(125)

Prvo, financijski podaci za društvo Kordsa Brazil dostupni su samo za 2019., dok je razdoblje koje se ispituje u ovom predmetu, koje je od primarne važnosti, obuhvaćalo 2021. Osim toga, kako je prethodno navedeno, za društvo Kordsa Türkiye postoje lako dostupni i korisni podaci za 2021. Iako su u financijskom izvještaju društva Kordsa Türkiye za 2021., upotrijebljenom u ovom predmetu, konsolidirani i podaci za njegova društva kćeri, uključujući društvo Kordsa Brazil, očito je da su brojčani podaci za dobit i troškove prodaje te opće i administrativne troškove iz konsolidiranog izvještaja reprezentativniji za poslovanje društva Kordsa Türkiye nego za poslovanje društva Kordsa Brazil. To je zbog toga što su prihodi ostvareni u zemljopisnom segmentu Europa-Bliski istok-Afrika (koji obuhvaća isključivo poslovanje u Turskoj) gotovo triput veći od prihoda koje je ostvarilo društvo Kordsa Brazil (koje čini južnoamerički segment) (81). U svakom slučaju, u članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe zahtijeva se da iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti koji je uključen u izračunanu uobičajenu vrijednost bude nenarušen i razuman. Društvo Hailide nije dostavilo nikakve dokaze koji pokazuju da to nije tako. Drugo, iako je udio nenarušenih uvoznih količina u ukupnom uvozu granulata PET-a, PTA-a i MEG-a u Tursku bio manji od udjela nenarušenog uvoza u Brazil, ukupna količina nenarušenog uvoza za svaki od tih ulaznih elemenata u Tursku bila je znatno veća od ukupne količine nenarušenog uvoza u Brazil. Zapravo, iako Brazil možda ima dovoljno reprezentativne podatke o uvozu granulata PET-a i MEG-a, to ne vrijedi za uvoz PTA-a, koji je bio neznatan u usporedbi s Turskom i iznosio je samo oko 7 % uvoza PTA-a u Tursku. Stoga se argument društva Hailide mora odbaciti.

81

| (126) | Kad je riječ o troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima društva Kordsa Türkiye, koje u ovom predmetu treba primijeniti za izračun uobičajene vrijednosti, društvo Hailide tvrdilo je da bi, kako bi se osigurala primjerena usporedba izračunane uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, trebalo isključiti troškove pakiranja, koji su po njegovu mišljenju sastavni dio troškova prodaje te općih i administrativnih troškova (na temelju bilješke 21. uz financijski izvještaj društva Kordsa Türkiye). |
| --- | --- |

(126)

Kad je riječ o troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima društva Kordsa Türkiye, koje u ovom predmetu treba primijeniti za izračun uobičajene vrijednosti, društvo Hailide tvrdilo je da bi, kako bi se osigurala primjerena usporedba izračunane uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, trebalo isključiti troškove pakiranja, koji su po njegovu mišljenju sastavni dio troškova prodaje te općih i administrativnih troškova (na temelju bilješke 21. uz financijski izvještaj društva Kordsa Türkiye).

| (127) | Kao prvo, Komisija je kao osnovu za izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova društva Kordsa Türkiye uzela račun dobiti i gubitka i poslovne stavke koje su u njemu navedene. U bilješci 21. uz financijski izvještaj, na koju upućuje Hailide, navode se „troškovi prema naravi”, koji očito ne pokrivaju samo operativne troškove, nego i troškove materijala, uključujući troškove pakiranja uključene u trošak prodane robe. Jednostavna usporedba ukupnih operativnih troškova u računu dobiti i gubitka i ukupnih troškova iz bilješke 21. također pokazuje da je potonji iznos znatno veći. Stoga bi bilo očito pogrešno ekstrapolirati iz samog upućivanja na bilješku 21. u dijelu računa dobiti i gubitka u kojem su navedene poslovne stavke da svi troškovi navedeni u bilješci 21. odgovaraju operativnim troškovima. S obzirom na prethodno navedeno, argument društva Hailide mora se odbaciti. |
| --- | --- |

(127)

Kao prvo, Komisija je kao osnovu za izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova društva Kordsa Türkiye uzela račun dobiti i gubitka i poslovne stavke koje su u njemu navedene. U bilješci 21. uz financijski izvještaj, na koju upućuje Hailide, navode se „troškovi prema naravi”, koji očito ne pokrivaju samo operativne troškove, nego i troškove materijala, uključujući troškove pakiranja uključene u trošak prodane robe. Jednostavna usporedba ukupnih operativnih troškova u računu dobiti i gubitka i ukupnih troškova iz bilješke 21. također pokazuje da je potonji iznos znatno veći. Stoga bi bilo očito pogrešno ekstrapolirati iz samog upućivanja na bilješku 21. u dijelu računa dobiti i gubitka u kojem su navedene poslovne stavke da svi troškovi navedeni u bilješci 21. odgovaraju operativnim troškovima. S obzirom na prethodno navedeno, argument društva Hailide mora se odbaciti.

| (128) | Nadalje, skupina korisnika pozvala je Komisiju da za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebi troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(128)

Nadalje, skupina korisnika pozvala je Komisiju da za izračun uobičajene vrijednosti upotrijebi troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit kineskih proizvođača izvoznika.

| (129) | Komisija je napomenula da se, nakon što se utvrdi postojanje znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunava na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji (u ovom slučaju u Turskoj) za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Komisija je naglasila da se tom odredbom usto izričito zahtijeva da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos za nenarušene troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Nakon što Komisija utvrdi postojanje znatnih poremećaja koji utječu na proizvod iz ispitnog postupka u zemlji izvoznici, nije moguće upotrijebiti stvarne troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit pojedinačnih proizvođača izvoznika jer je utvrđeno da su oni narušeni. Društvo Hailide nije dostavilo nikakve dokaze o nenarušenosti svojih stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti. Stoga se ta tvrdnja odbacuje. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je napomenula da se, nakon što se utvrdi postojanje znatnih poremećaja za zemlju izvoznicu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunava na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji (u ovom slučaju u Turskoj) za svakog proizvođača izvoznika u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a). Komisija je naglasila da se tom odredbom usto izričito zahtijeva da izračunana uobičajena vrijednost uključuje razuman iznos za nenarušene troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. Nakon što Komisija utvrdi postojanje znatnih poremećaja koji utječu na proizvod iz ispitnog postupka u zemlji izvoznici, nije moguće upotrijebiti stvarne troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit pojedinačnih proizvođača izvoznika jer je utvrđeno da su oni narušeni. Društvo Hailide nije dostavilo nikakve dokaze o nenarušenosti svojih stvarnih troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti. Stoga se ta tvrdnja odbacuje.

3.3.4.   
  Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (130) | Na temelju podataka koje su dostavile zainteresirane strane i drugih relevantnih podataka dostupnih u dokumentaciji, Komisija je u prvoj bilješci sastavila početni popis čimbenika proizvodnje, kao što su materijali, energija i rad, koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju podataka koje su dostavile zainteresirane strane i drugih relevantnih podataka dostupnih u dokumentaciji, Komisija je u prvoj bilješci sastavila početni popis čimbenika proizvodnje, kao što su materijali, energija i rad, koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz ispitnog postupka.

| (131) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe Komisija je utvrdila i izvore koji će se upotrebljavati za utvrđivanje nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti. Glavni izvor koji je Komisija predložila za upotrebu uključivao je bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”). Konačno, Komisija je utvrdila oznake Harmoniziranog sustava („HS”) za čimbenike proizvodnje za koje se u prvoj bilješci smatralo da će biti upotrijebljeni za analizu podataka iz baze podataka GTA na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane. |
| --- | --- |

(131)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe Komisija je utvrdila i izvore koji će se upotrebljavati za utvrđivanje nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti. Glavni izvor koji je Komisija predložila za upotrebu uključivao je bazu podataka Global Trade Atlas („GTA”). Konačno, Komisija je utvrdila oznake Harmoniziranog sustava („HS”) za čimbenike proizvodnje za koje se u prvoj bilješci smatralo da će biti upotrijebljeni za analizu podataka iz baze podataka GTA na temelju informacija koje su dostavile zainteresirane strane.

| (132) | Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u prvoj bilješci. Nakon toga Komisija je u drugoj bilješci ažurirala informacije o razvrstavanju u carinsku tarifu na popisu i proširila ga nizom čimbenika proizvodnje na temelju primjedbi zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(132)

Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u prvoj bilješci. Nakon toga Komisija je u drugoj bilješci ažurirala informacije o razvrstavanju u carinsku tarifu na popisu i proširila ga nizom čimbenika proizvodnje na temelju primjedbi zainteresiranih strana.

| (133) | S obzirom na prethodna razmatranja, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za Tursku kako bi se odredila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 1.


  Čimbenici proizvodnje pređe velike čvrstoće od poliestera










  Čimbenik proizvodnje | Tarifna stavka | Izvor podataka koje Komisija namjerava koristiti
  Sirovine | Cijene (CNY) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| Pročišćena tereftalna kiselina (PTA) | 291736 00 0011 | Global Trade Atlas (GTA) (82)

  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) (83) | 4,91 CNY/kg |
| Monoetilen glikol (MEG) | 290531 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 4,73 CNY/kg |
| Granulat poli(etilen-tereftalata) (PET) | 390769 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 7,14 CNY/kg |
| Mazivo | 340311
  340391 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 17,41 CNY/kg |
| Rad |
| Rad | Nije primjenjivo. | Turski zavod za statistiku (84) | 37,83 CNY/po radniku po satu |
| Energija |
| Električna energija | Nije primjenjivo. | Turski zavod za statistiku | Kategorija potrošnje (MWh) |
| T > 150 000 | 0,47 CNY/kWh |
| Plin | Nije primjenjivo. | Turski zavod za statistiku | Kategorija potrošnje (m3 )
  2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3 |
| | | | |
| Nusproizvod/otpad |
| Otpadna pređa | 550510 30 0011
  550510 30 0019 | Global Trade Atlas (GTA)
  Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) | 3,15 CNY/kg |

(133)

S obzirom na prethodna razmatranja, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za Tursku kako bi se odredila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 1.

Tablica 1.

Čimbenici proizvodnje pređe velike čvrstoće od poliestera

Čimbenici proizvodnje pređe velike čvrstoće od poliestera

Čimbenik proizvodnje

Tarifna stavka

Izvor podataka koje Komisija namjerava koristiti

Sirovine

Cijene (CNY)

Pročišćena tereftalna kiselina (PTA)

291736 00 0011

Global Trade Atlas (GTA) (82)

82

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap) (83)

83

4,91 CNY/kg

Monoetilen glikol (MEG)

290531

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

4,73 CNY/kg

Granulat poli(etilen-tereftalata) (PET)

390769

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

7,14 CNY/kg

Mazivo

340311

340391

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

17,41 CNY/kg

Rad

Rad

Nije primjenjivo.

Turski zavod za statistiku (84)

84

37,83 CNY/po radniku po satu

Energija

Električna energija

Nije primjenjivo.

Turski zavod za statistiku

Kategorija potrošnje (MWh)

T > 150 000

0,47 CNY/kWh

Plin

Nije primjenjivo.

Turski zavod za statistiku

Kategorija potrošnje (m3 )

3

2 610 000 ≤ T < 26 100 000 1,63 CNY/m3

3

Nusproizvod/otpad

Otpadna pređa

550510 30 0011

550510 30 0019

Global Trade Atlas (GTA)

Market Access Map, Međunarodni trgovinski centar (MacMap)

3,15 CNY/kg

3.3.5.   
  Sirovine koje se upotrebljavaju u proizvodnom postupku

Sirovine koje se upotrebljavaju u proizvodnom postupku

| (134) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina, Komisija je kao osnovu upotrijebila ponderiranu prosječnu uvoznu cijenu (CIF) u reprezentativnoj zemlji, kako je navedena u bazi podataka GTA, iz svih trećih zemalja osim Kine i zemalja koje nisu članice WTO-a, a navedene su u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 (85). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe (vidjeti uvodnu izjavu 97.). Budući da nije bilo dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvoz. Ponderirana prosječna uvozna cijena prema potrebi je prilagođena za uvozne carine. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan. |
| --- | --- |

(134)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina, Komisija je kao osnovu upotrijebila ponderiranu prosječnu uvoznu cijenu (CIF) u reprezentativnoj zemlji, kako je navedena u bazi podataka GTA, iz svih trećih zemalja osim Kine i zemalja koje nisu članice WTO-a, a navedene su u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 (85). Komisija je odlučila isključiti uvoz iz Kine jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u Kini zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe (vidjeti uvodnu izjavu 97.). Budući da nije bilo dokaza da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvoz. Ponderirana prosječna uvozna cijena prema potrebi je prilagođena za uvozne carine. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan.

85

| (135) | Komisija je trošak prijevoza koje proizvođač izvoznik koji surađuje snosi za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je trošak prijevoza koje proizvođač izvoznik koji surađuje snosi za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva.

| (136) | Komisija je mali broj čimbenika proizvodnje zbog njihova neznatnog udjela u ukupnim troškovima sirovina u RIP-u, bez obzira na upotrijebljeni izvor, tretirala kao potrošni materijal, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 146. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je mali broj čimbenika proizvodnje zbog njihova neznatnog udjela u ukupnim troškovima sirovina u RIP-u, bez obzira na upotrijebljeni izvor, tretirala kao potrošni materijal, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 146.

3.3.5.1.   Rad

Rad

| (137) | Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila najnovije statističke podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku (86). Taj zavod objavljuje detaljne informacije o troškovima rada u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je utvrdila referentnu vrijednost na temelju troškova rada po satu za 2020. za gospodarsku djelatnost oznake NACE 20 „Proizvodnja kemikalija”, prema klasifikaciji NACE Rev.2. Vrijednosti su dodatno prilagođene za inflaciju primjenom indeksa domaćih potrošačkih cijena (87) kako bi se uzeli u obzir troškovi u razdoblju ispitnog postupka. U usporedbi s drugom bilješkom i nakon tvrdnje koju je iznijelo društvo Hailide, referentna vrijednost za rad izmijenjena je kako bi se uzela u obzir prosječna godišnja stopa inflacije. |
| --- | --- |

(137)

Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada, Komisija je upotrijebila najnovije statističke podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku (86). Taj zavod objavljuje detaljne informacije o troškovima rada u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je utvrdila referentnu vrijednost na temelju troškova rada po satu za 2020. za gospodarsku djelatnost oznake NACE 20 „Proizvodnja kemikalija”, prema klasifikaciji NACE Rev.2. Vrijednosti su dodatno prilagođene za inflaciju primjenom indeksa domaćih potrošačkih cijena (87) kako bi se uzeli u obzir troškovi u razdoblju ispitnog postupka. U usporedbi s drugom bilješkom i nakon tvrdnje koju je iznijelo društvo Hailide, referentna vrijednost za rad izmijenjena je kako bi se uzela u obzir prosječna godišnja stopa inflacije.

86

87

3.3.5.2.   Energija

Energija

| (138) | Kako bi utvrdila referentnu cijenu električne energije i plina, Komisija je upotrijebila cijene za društva (industrijske korisnike) u Turskoj koje je objavio Turski zavod za statistiku (88). Referentna vrijednost utvrđena je na temelju cijene električne energije i plina objavljene 31. ožujka 2022. Cijena na koju se upućuje prosjek je za 2021. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije i plina za industriju u odgovarajućim kategorijama potrošnje bez PDV-a. |
| --- | --- |

(138)

Kako bi utvrdila referentnu cijenu električne energije i plina, Komisija je upotrijebila cijene za društva (industrijske korisnike) u Turskoj koje je objavio Turski zavod za statistiku (88). Referentna vrijednost utvrđena je na temelju cijene električne energije i plina objavljene 31. ožujka 2022. Cijena na koju se upućuje prosjek je za 2021. Komisija je upotrijebila podatke o cijenama električne energije i plina za industriju u odgovarajućim kategorijama potrošnje bez PDV-a.

88

| (139) | Društvo Hailide tvrdilo je da, uz PDV koji se primjenjuje na cijene električne energije i plina utvrđene za Tursku, cijene električne energije uključuju dodatne poreze i naknade (porez na potrošnju, TRT i naknade za fond za energiju), koje bi Komisija trebala oduzeti za potrebe utvrđivanja referentnog troška električne energije. Prvo, napomenuto je da u dokumentaciji nema dokaza koji pokazuju da bi (i eventualno u kojoj mjeri) poduzeća u Turskoj ostvarila povrat bilo kojeg od navedenih poreza i naknada, zbog čega bi to bilo potrebno oduzeti od referentnih troškova. Nadalje, društvo Hailide nije potkrijepilo svoju tvrdnju osobito u pogledu skupa podataka koji je objavio Turski zavod za statistiku i koji je upotrijebljen u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(139)

Društvo Hailide tvrdilo je da, uz PDV koji se primjenjuje na cijene električne energije i plina utvrđene za Tursku, cijene električne energije uključuju dodatne poreze i naknade (porez na potrošnju, TRT i naknade za fond za energiju), koje bi Komisija trebala oduzeti za potrebe utvrđivanja referentnog troška električne energije. Prvo, napomenuto je da u dokumentaciji nema dokaza koji pokazuju da bi (i eventualno u kojoj mjeri) poduzeća u Turskoj ostvarila povrat bilo kojeg od navedenih poreza i naknada, zbog čega bi to bilo potrebno oduzeti od referentnih troškova. Nadalje, društvo Hailide nije potkrijepilo svoju tvrdnju osobito u pogledu skupa podataka koji je objavio Turski zavod za statistiku i koji je upotrijebljen u ovom predmetu.

| (140) | U odgovoru na konačnu objavu udruženje CIRFS navelo je da bi Komisija trebala objasniti zašto se cijena plina u Turskoj za 2021. odabrana za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti znatno smanjila iako je, prema podacima Turskog zavoda za statistiku, prosječna jedinična cijena prirodnog plina u Turskoj 2021. naglo porasla u odnosu na 2020. Kako je već navedeno u objavljenoj drugoj bilješci, Komisija je podatke o cijenama plina dobila izravno iz baze podataka Turskog zavoda za statistiku, pri čemu je upotrijebila prosječne cijene za 2021. za odgovarajuće kategorije potrošnje te je iznose izražene u turskim lirama pretvorila u RMB na temelju primjenjivog službenog deviznog tečaja kako bi izračunala uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike. |
| --- | --- |

(140)

U odgovoru na konačnu objavu udruženje CIRFS navelo je da bi Komisija trebala objasniti zašto se cijena plina u Turskoj za 2021. odabrana za potrebe izračuna uobičajene vrijednosti znatno smanjila iako je, prema podacima Turskog zavoda za statistiku, prosječna jedinična cijena prirodnog plina u Turskoj 2021. naglo porasla u odnosu na 2020. Kako je već navedeno u objavljenoj drugoj bilješci, Komisija je podatke o cijenama plina dobila izravno iz baze podataka Turskog zavoda za statistiku, pri čemu je upotrijebila prosječne cijene za 2021. za odgovarajuće kategorije potrošnje te je iznose izražene u turskim lirama pretvorila u RMB na temelju primjenjivog službenog deviznog tečaja kako bi izračunala uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike.

| (141) | Nadalje, udruženje CIRFS navelo je u odgovoru na konačnu objavu da bi Komisija s obzirom na plin trebala objasniti metodologiju korištenu za odabir najprimjerenije kategorije potrošnje za svakog kineskog proizvođača. S obzirom na to navedeno je, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 138., da je Komisija društvu Hailide pripisala troškove plina u kategoriji potrošnje koja odgovara njegovoj stvarnoj ukupnoj potrošnji plina u RIP-u. |
| --- | --- |

(141)

Nadalje, udruženje CIRFS navelo je u odgovoru na konačnu objavu da bi Komisija s obzirom na plin trebala objasniti metodologiju korištenu za odabir najprimjerenije kategorije potrošnje za svakog kineskog proizvođača. S obzirom na to navedeno je, kako je prikazano u uvodnoj izjavi 138., da je Komisija društvu Hailide pripisala troškove plina u kategoriji potrošnje koja odgovara njegovoj stvarnoj ukupnoj potrošnji plina u RIP-u.

3.3.6.   
  Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit

Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit

| (142) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(142)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje.

| (143) | Za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti Komisija je upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove (6,6 %) i dobit (15,3 %) proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj (društva Kordsa Türkiye), za kojeg su bili dostupni iznosi koji se odnose na financijske podatke za 2021. (tj. za razdoblje koje se u potpunosti preklapa s RIP-om). |
| --- | --- |

(143)

Za utvrđivanje nenarušenog i razumnog iznosa troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti Komisija je upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove (6,6 %) i dobit (15,3 %) proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera u Turskoj (društva Kordsa Türkiye), za kojeg su bili dostupni iznosi koji se odnose na financijske podatke za 2021. (tj. za razdoblje koje se u potpunosti preklapa s RIP-om).

3.3.7.   
  Izračun uobičajene vrijednosti

Izračun uobičajene vrijednosti

| (144) | Na temelju prethodno opisanih nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(144)

Na temelju prethodno opisanih nenarušenih cijena i referentnih vrijednosti Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (145) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje društva Hailide na temelju čimbenika proizvodnje koje je to društvo kupilo i koji su navedeni u tablici 1. Potom je primijenila nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje društva Hailide. Komisija je smanjila troškove proizvodnje oduzimanjem nenarušenih prihoda ostvarenih preprodajom nusproizvoda (u ovom slučaju otpadne pređe). |
| --- | --- |

(145)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje društva Hailide na temelju čimbenika proizvodnje koje je to društvo kupilo i koji su navedeni u tablici 1. Potom je primijenila nenarušene jedinične troškove na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje društva Hailide. Komisija je smanjila troškove proizvodnje oduzimanjem nenarušenih prihoda ostvarenih preprodajom nusproizvoda (u ovom slučaju otpadne pređe).

| (146) | Drugo, kako bi dobila ukupne nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje društva Hailide uvećani su za troškove potrošnih materijala iz uvodne izjave 136. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imalo to društvo. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(146)

Drugo, kako bi dobila ukupne nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje. Režijski troškovi proizvodnje društva Hailide uvećani su za troškove potrošnih materijala iz uvodne izjave 136. i zatim izraženi kao udio u troškovima proizvodnje koje je stvarno imalo to društvo. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

| (147) | Komisija je na kraju dodala troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrđene na temelju podataka turskog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera (vidjeti uvodnu izjavu 143.). Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit izraženi kao postotak troškova prodane robe i primijenjeni na nenarušene ukupne troškove proizvodnje iznosili su 6,6 %, odnosno 15,3 %. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je na kraju dodala troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit utvrđene na temelju podataka turskog proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera (vidjeti uvodnu izjavu 143.). Troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi i dobit izraženi kao postotak troškova prodane robe i primijenjeni na nenarušene ukupne troškove proizvodnje iznosili su 6,6 %, odnosno 15,3 %.

| (148) | Na temelju toga Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(148)

Na temelju toga Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (149) | Društvo Hailide tvrdilo je u odgovoru na konačnu objavu da je Komisija neutemeljeno povezala vrijednost potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje s vrijednošću ostalih ulaznih elemenata. Prema tvrdnjama društva Hailide, Komisija mora referentnu vrijednost za potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje utvrditi zasebno od ostalih ulaznih elemenata ili pak prihvatiti stvarne troškove za potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje koje je društvo snosilo. Društvo Hailide sličnu je tvrdnju iznijelo i u pogledu izračuna troškova prijevoza za isporuku sirovina. |
| --- | --- |

(149)

Društvo Hailide tvrdilo je u odgovoru na konačnu objavu da je Komisija neutemeljeno povezala vrijednost potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje s vrijednošću ostalih ulaznih elemenata. Prema tvrdnjama društva Hailide, Komisija mora referentnu vrijednost za potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje utvrditi zasebno od ostalih ulaznih elemenata ili pak prihvatiti stvarne troškove za potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje koje je društvo snosilo. Društvo Hailide sličnu je tvrdnju iznijelo i u pogledu izračuna troškova prijevoza za isporuku sirovina.

| (150) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 97., u ispitnom postupku utvrđeno je da cijene ili troškovi proizvoda iz ispitnog postupka, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Društvo Hailide nije dokazalo da cijene njegova potrošnog materijala, režijskih troškova proizvodnje ili troškova prijevoza nisu narušene. Nije se moglo sa sigurnošću utvrditi da ti troškovi nisu narušeni, pa se, uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a točku (a) treću alineju u drugom odlomku, ne mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Komisija nije mogla pronaći nikakvu razumnu referentnu vrijednost za te troškove niti su društvo Hailide ili bilo koja druga zainteresirana strana predložili neku drugu razumnu referentnu vrijednost. Kad se za određene troškove ne mogu pronaći primjerene referentne vrijednosti Komisija ih načelno može utvrditi kao udio u skupini troškova na koju se odnose (što mogu biti troškovi za sve sirovine ili troškovi proizvodnje). Nakon što se utvrde nenarušeni troškovi za sirovine ili troškovi proizvodnje Komisija će tu referentnu vrijednost primijeniti kako bi procijenila nenarušene predmetne troškove i time očuvati strukturu troškova proizvođača izvoznika. To znači da ako, primjerice, potrošni materijal čini 1 % svih troškova sirovina u računovodstvenoj dokumentaciji određenog proizvođača izvoznika, taj će trošak nakon izračuna uobičajene vrijednosti i dalje činiti 1 % troškova sirovina. |
| --- | --- |

(150)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 97., u ispitnom postupku utvrđeno je da cijene ili troškovi proizvoda iz ispitnog postupka, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Društvo Hailide nije dokazalo da cijene njegova potrošnog materijala, režijskih troškova proizvodnje ili troškova prijevoza nisu narušene. Nije se moglo sa sigurnošću utvrditi da ti troškovi nisu narušeni, pa se, uzimajući u obzir članak 2. stavak 6.a točku (a) treću alineju u drugom odlomku, ne mogu upotrijebiti za izračun uobičajene vrijednosti. Komisija nije mogla pronaći nikakvu razumnu referentnu vrijednost za te troškove niti su društvo Hailide ili bilo koja druga zainteresirana strana predložili neku drugu razumnu referentnu vrijednost. Kad se za određene troškove ne mogu pronaći primjerene referentne vrijednosti Komisija ih načelno može utvrditi kao udio u skupini troškova na koju se odnose (što mogu biti troškovi za sve sirovine ili troškovi proizvodnje). Nakon što se utvrde nenarušeni troškovi za sirovine ili troškovi proizvodnje Komisija će tu referentnu vrijednost primijeniti kako bi procijenila nenarušene predmetne troškove i time očuvati strukturu troškova proizvođača izvoznika. To znači da ako, primjerice, potrošni materijal čini 1 % svih troškova sirovina u računovodstvenoj dokumentaciji određenog proizvođača izvoznika, taj će trošak nakon izračuna uobičajene vrijednosti i dalje činiti 1 % troškova sirovina.

| (151) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 146., kako bi se dobili nenarušeni troškovi potrošnog materijala i režijski troškovi, udio troškova potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje društva Hailide u stvarnim troškovima proizvodnje primijenjen je na nenarušene troškove proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 150., s obzirom na nepostojanje konkretnih podataka o nenarušenim režijskim troškovima u dostupnim financijskim podacima proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je primjenom te metode utvrdila podatke o nenarušenim režijskim troškovima za proizvođača izvoznika. Nadalje, s obzirom na to da su u ovom predmetu utvrđeni mnogi čimbenici proizvodnje koji obično čine neznatan udio u ukupnim troškovima sirovina, Komisija je smatrala razumnim uključiti te ulazne elemente (pri čemu je ponovno upotrijebila stvarne troškove društva Hailide) u troškove potrošnog materijala i postupati s njima u skladu s time. Nadalje, kad je riječ o troškovima prijevoza, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135. te s obzirom na nepostojanje podataka u dokumentaciji predmeta o nenarušenim troškovima prijevoza u reprezentativnoj zemlji, Komisija je smatrala da se omjer između troškova koje je proizvođač izvoznik snosio za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. Tvrdnja društva Hailide stoga je odbačena. |
| --- | --- |

(151)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 146., kako bi se dobili nenarušeni troškovi potrošnog materijala i režijski troškovi, udio troškova potrošnog materijala i režijskih troškova proizvodnje društva Hailide u stvarnim troškovima proizvodnje primijenjen je na nenarušene troškove proizvodnje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 150., s obzirom na nepostojanje konkretnih podataka o nenarušenim režijskim troškovima u dostupnim financijskim podacima proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je primjenom te metode utvrdila podatke o nenarušenim režijskim troškovima za proizvođača izvoznika. Nadalje, s obzirom na to da su u ovom predmetu utvrđeni mnogi čimbenici proizvodnje koji obično čine neznatan udio u ukupnim troškovima sirovina, Komisija je smatrala razumnim uključiti te ulazne elemente (pri čemu je ponovno upotrijebila stvarne troškove društva Hailide) u troškove potrošnog materijala i postupati s njima u skladu s time. Nadalje, kad je riječ o troškovima prijevoza, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135. te s obzirom na nepostojanje podataka u dokumentaciji predmeta o nenarušenim troškovima prijevoza u reprezentativnoj zemlji, Komisija je smatrala da se omjer između troškova koje je proizvođač izvoznik snosio za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. Tvrdnja društva Hailide stoga je odbačena.

3.4.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (152) | Društvo Hailide izvozilo je predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji te preko povezanog društva u Hong Kongu. Izvozna cijena za Hailide bila je stvarno plaćena ili plativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. Više pojedinosti o prodaji preko povezanog društva u Hong Kongu dostupno je u uvodnim izjavama od 162. do 163. |
| --- | --- |

(152)

Društvo Hailide izvozilo je predmetni proizvod izravno nezavisnim kupcima u Uniji te preko povezanog društva u Hong Kongu. Izvozna cijena za Hailide bila je stvarno plaćena ili plativa cijena za predmetni proizvod kada se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. Više pojedinosti o prodaji preko povezanog društva u Hong Kongu dostupno je u uvodnim izjavama od 162. do 163.

| (153) | Nadalje, društvo Hailide prodavalo je predmetni proizvod u Uniji i preko dodatnog povezanog društva u Uniji koje je djelovalo kao uvoznik. Za tu je prodaju izvozna cijena izračunana na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Prilagodbe su se odnosile na sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje te opće i administrativne troškove povezanog uvoznika koji se nalazi u Uniji, te razumnu dobit (koja je u nedavnom ispitnom postupku o poli(vinil alkoholima) (89) za drugi kemijski proizvod utvrđena na razini od 6,89 % i upotrijebljena u ovom ispitnom postupku s obzirom na sličnost industrije i nesuradnju nepovezanih uvoznika) kako bi se utvrdila pouzdana izvozna cijena na razini granice Unije. |
| --- | --- |

(153)

Nadalje, društvo Hailide prodavalo je predmetni proizvod u Uniji i preko dodatnog povezanog društva u Uniji koje je djelovalo kao uvoznik. Za tu je prodaju izvozna cijena izračunana na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima u Uniji, u skladu s člankom 2. stavkom 9. osnovne uredbe. Prilagodbe su se odnosile na sve troškove nastale između uvoza i preprodaje, uključujući troškove prodaje te opće i administrativne troškove povezanog uvoznika koji se nalazi u Uniji, te razumnu dobit (koja je u nedavnom ispitnom postupku o poli(vinil alkoholima) (89) za drugi kemijski proizvod utvrđena na razini od 6,89 % i upotrijebljena u ovom ispitnom postupku s obzirom na sličnost industrije i nesuradnju nepovezanih uvoznika) kako bi se utvrdila pouzdana izvozna cijena na razini granice Unije.

89

| (154) | Društvo Hailide navelo je u odgovoru na konačnu objavu da je primjena razine nominalne dobiti od 6,89 % iz nedavnog ispitnog postupka o poli(vinil alkoholima) neutemeljena i pretjerana. Tvrdilo je da poli(vinil alkoholi) i pređa velike čvrstoće od poliestera nemaju slična kemijska ni fizička svojstva, da imaju različitu krajnju namjenu i različite krajnje korisnike te da su tržišta za ta dva proizvoda različita. Stoga, prema tvrdnjama društva Hailide, dobit ostvarena u sektoru poli(vinil alkohola) nije ni na koji način reprezentativna za ono što određeno društvo može ostvariti trgovanjem pređom velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, društvo Hailide tvrdilo je da bi, ako je razina dobiti koju proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera iz Unije mogu ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima bez dampinškog uvoza manja od 6 %, bilo čudno da trgovci tim proizvodom mogu ostvariti veću dobit na istom tržištu. |
| --- | --- |

(154)

Društvo Hailide navelo je u odgovoru na konačnu objavu da je primjena razine nominalne dobiti od 6,89 % iz nedavnog ispitnog postupka o poli(vinil alkoholima) neutemeljena i pretjerana. Tvrdilo je da poli(vinil alkoholi) i pređa velike čvrstoće od poliestera nemaju slična kemijska ni fizička svojstva, da imaju različitu krajnju namjenu i različite krajnje korisnike te da su tržišta za ta dva proizvoda različita. Stoga, prema tvrdnjama društva Hailide, dobit ostvarena u sektoru poli(vinil alkohola) nije ni na koji način reprezentativna za ono što određeno društvo može ostvariti trgovanjem pređom velike čvrstoće od poliestera. Nadalje, društvo Hailide tvrdilo je da bi, ako je razina dobiti koju proizvođači pređe velike čvrstoće od poliestera iz Unije mogu ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima bez dampinškog uvoza manja od 6 %, bilo čudno da trgovci tim proizvodom mogu ostvariti veću dobit na istom tržištu.

| (155) | Nadalje, i udruženje CIRFS smatralo je da upotrijebljena nominalna dobit nije primjerena referentna vrijednost u slučaju pređe velike čvrstoće od poliestera, tvrdeći, suprotno stajalištu društva Hailide, da se takvom profitnom maržom uvelike podcjenjuje dobit uvoznika u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera. Umjesto toga, udruženje CIRFS predložilo je noviji predmet koji uključuje umjetna vlakna, a koji bi bio reprezentativniji za profitnu maržu nepovezanih uvoznika, to jest predmet o kabelima od optičkih vlakana (90), u kojem je profitna marža utvrđena na razini od 15 do 25 %. Nadalje, udruženje CIRFS smatralo je da Komisija ne bi trebala poticati nesuradnju nepovezanih uvoznika podcjenjivanjem profitne marže. Umjesto toga, Komisija bi, prema stajalištu udruženja CIRFS, trebala primijeniti proaktivan pristup uvidom u financijska izvješća poznatih uvoznika i upotrebom tih izvješća kao najboljih raspoloživih podataka. |
| --- | --- |

(155)

Nadalje, i udruženje CIRFS smatralo je da upotrijebljena nominalna dobit nije primjerena referentna vrijednost u slučaju pređe velike čvrstoće od poliestera, tvrdeći, suprotno stajalištu društva Hailide, da se takvom profitnom maržom uvelike podcjenjuje dobit uvoznika u sektoru pređe velike čvrstoće od poliestera. Umjesto toga, udruženje CIRFS predložilo je noviji predmet koji uključuje umjetna vlakna, a koji bi bio reprezentativniji za profitnu maržu nepovezanih uvoznika, to jest predmet o kabelima od optičkih vlakana (90), u kojem je profitna marža utvrđena na razini od 15 do 25 %. Nadalje, udruženje CIRFS smatralo je da Komisija ne bi trebala poticati nesuradnju nepovezanih uvoznika podcjenjivanjem profitne marže. Umjesto toga, Komisija bi, prema stajalištu udruženja CIRFS, trebala primijeniti proaktivan pristup uvidom u financijska izvješća poznatih uvoznika i upotrebom tih izvješća kao najboljih raspoloživih podataka.

90

| (156) | Prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 153., zbog nesuradnje nepovezanih uvoznika u ovom predmetu Komisija je upotrijebila nominalnu dobit iz nedavnog ispitnog postupka u kemijskoj industriji, u kojem je utvrđeno da se takva dobit smatra razumnom. Drugo, usporedba dobiti trgovaca i dobiti koju su proizvođači iz Unije mogli ostvariti, a koju je iznijelo društvo Hailide, neosnovana je zbog bitnih razlika u djelatnostima društva koje se bavi proizvodnjom u odnosu na djelatnosti društva koje se bavi trgovinom. |
| --- | --- |

(156)

Prvo, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 153., zbog nesuradnje nepovezanih uvoznika u ovom predmetu Komisija je upotrijebila nominalnu dobit iz nedavnog ispitnog postupka u kemijskoj industriji, u kojem je utvrđeno da se takva dobit smatra razumnom. Drugo, usporedba dobiti trgovaca i dobiti koju su proizvođači iz Unije mogli ostvariti, a koju je iznijelo društvo Hailide, neosnovana je zbog bitnih razlika u djelatnostima društva koje se bavi proizvodnjom u odnosu na djelatnosti društva koje se bavi trgovinom.

| (157) | Nastavno na sličnost poli(vinil alkohola) i pređe velike čvrstoće od poliestera, iako nije sporno da poli(vinil alkoholi) i pređa velike čvrstoće od poliestera imaju različita kemijska i fizička svojstva, namjene, korisnike i tržišta, nepobitna je činjenica da su oba proizvoda dio kemijske industrije. Nadalje, društvo Hailide nije obrazložilo zašto upotrijebljena nominalna dobit ne bi bila reprezentativna za dobit koju je ostvario trgovac pređom velike čvrstoće od poliestera. Stoga je Komisija zaključila da je dobit ostvarena u sektoru poli(vinil alkohola) reprezentativna za ono što društvo može ostvariti trgovanjem pređom velike čvrstoće od poliestera. S druge strane, kabeli od optičkih vlakana, kao i glavna sirovina koja se upotrebljava u njihovoj proizvodnji (optička vlakna), koriste se u telekomunikacijskoj industriji i nisu ni najmanje povezani s kemijskom industrijom. Stoga u ovom ispitnom postupku o pređi velike čvrstoće od poliestera ne bi bilo primjereno upotrijebiti profitne marže za nepovezane uvoznike iz predmeta o kabelima od optičkih vlakana. |
| --- | --- |

(157)

Nastavno na sličnost poli(vinil alkohola) i pređe velike čvrstoće od poliestera, iako nije sporno da poli(vinil alkoholi) i pređa velike čvrstoće od poliestera imaju različita kemijska i fizička svojstva, namjene, korisnike i tržišta, nepobitna je činjenica da su oba proizvoda dio kemijske industrije. Nadalje, društvo Hailide nije obrazložilo zašto upotrijebljena nominalna dobit ne bi bila reprezentativna za dobit koju je ostvario trgovac pređom velike čvrstoće od poliestera. Stoga je Komisija zaključila da je dobit ostvarena u sektoru poli(vinil alkohola) reprezentativna za ono što društvo može ostvariti trgovanjem pređom velike čvrstoće od poliestera. S druge strane, kabeli od optičkih vlakana, kao i glavna sirovina koja se upotrebljava u njihovoj proizvodnji (optička vlakna), koriste se u telekomunikacijskoj industriji i nisu ni najmanje povezani s kemijskom industrijom. Stoga u ovom ispitnom postupku o pređi velike čvrstoće od poliestera ne bi bilo primjereno upotrijebiti profitne marže za nepovezane uvoznike iz predmeta o kabelima od optičkih vlakana.

| (158) | Nadalje, suprotno tvrdnjama udruženja CIRFS, Komisija je nominalnu dobit iz predmeta o poli(vinil alkoholima) upotrijebila tek nakon poticanja nepovezanih uvoznika da joj se jave i surađuju u ispitnom postupku (što je učinila izričitim pozivanjem poznatih uvoznika na sudjelovanje u postupku odabira uzorka odnosno objavljivanjem na internetskim stranicama posebnog upitnika namijenjenog nepovezanim uvoznicima spremnima na suradnju) te nakon što se pokazalo da neće biti takve suradnje. Stoga Komisija nikako nije mogla poticati nepovezane uvoznike na nesuradnju podcjenjivanjem profitne marže koju je u konačnici upotrijebila. |
| --- | --- |

(158)

Nadalje, suprotno tvrdnjama udruženja CIRFS, Komisija je nominalnu dobit iz predmeta o poli(vinil alkoholima) upotrijebila tek nakon poticanja nepovezanih uvoznika da joj se jave i surađuju u ispitnom postupku (što je učinila izričitim pozivanjem poznatih uvoznika na sudjelovanje u postupku odabira uzorka odnosno objavljivanjem na internetskim stranicama posebnog upitnika namijenjenog nepovezanim uvoznicima spremnima na suradnju) te nakon što se pokazalo da neće biti takve suradnje. Stoga Komisija nikako nije mogla poticati nepovezane uvoznike na nesuradnju podcjenjivanjem profitne marže koju je u konačnici upotrijebila.

| (159) | Kad je riječ o utvrđivanju i upotrebi javno dostupnih financijskih podataka uvoznika, ustaljena je praksa Komisije da za utvrđivanje razumne dobiti (primjerice, na temelju članka 2. stavka 9.) upotrebljava propisno provjerene podatke o profitabilnosti industrije Unije koji se sastavljaju i prikupljaju posebno za potrebe njezinih ispitnih postupaka. Takvi podaci, ako su dostupni, obično se smatraju objektivnijima. Stoga se moraju odbaciti argumenti koje su iznijeli društvo Hailide i udruženje CIRFS. |
| --- | --- |

(159)

Kad je riječ o utvrđivanju i upotrebi javno dostupnih financijskih podataka uvoznika, ustaljena je praksa Komisije da za utvrđivanje razumne dobiti (primjerice, na temelju članka 2. stavka 9.) upotrebljava propisno provjerene podatke o profitabilnosti industrije Unije koji se sastavljaju i prikupljaju posebno za potrebe njezinih ispitnih postupaka. Takvi podaci, ako su dostupni, obično se smatraju objektivnijima. Stoga se moraju odbaciti argumenti koje su iznijeli društvo Hailide i udruženje CIRFS.

3.5.   Usporedba

Usporedba

| (160) | Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu društva Hailide na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(160)

Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu društva Hailide na temelju cijena franko tvornica.

| (161) | Kako bi osigurala primjerenu usporedbu, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvozna cijena prilagođena je s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i utovara te popuste, proviziju, troškove kredita, bankovne naknade i ostale uvozne naknade. |
| --- | --- |

(161)

Kako bi osigurala primjerenu usporedbu, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Izvozna cijena prilagođena je s obzirom na troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i utovara te popuste, proviziju, troškove kredita, bankovne naknade i ostale uvozne naknade.

| (162) | Nadalje, društvo Hailide dio je svoje pređe velike čvrstoće od poliestera izvozilo u Uniju preko povezanog trgovca koji se nalazi izvan Unije (u Hong Kongu), to jest preko društva HALEAD (H.K.) CO., LIMITED („Halead”). |
| --- | --- |

(162)

Nadalje, društvo Hailide dio je svoje pređe velike čvrstoće od poliestera izvozilo u Uniju preko povezanog trgovca koji se nalazi izvan Unije (u Hong Kongu), to jest preko društva HALEAD (H.K.) CO., LIMITED („Halead”).

| (163) | Stoga je, kako bi se zajamčila primjerena usporedba u skladu s uvodom članka 2. stavka 10. osnovne uredbe, izvršena prilagodba ponajprije na temelju članka 2. stavka 10. točke i. za prodaju grupe Hailide preko tog povezanog trgovačkog društva. Prilagodba se sastoji od oduzimanja troškova prodaje te općih i administrativnih troškova trgovačkog društva i nominalne dobiti od 6,89 % utvrđene za ovaj predmet (vidjeti uvodnu izjavu 153.). |
| --- | --- |

(163)

Stoga je, kako bi se zajamčila primjerena usporedba u skladu s uvodom članka 2. stavka 10. osnovne uredbe, izvršena prilagodba ponajprije na temelju članka 2. stavka 10. točke i. za prodaju grupe Hailide preko tog povezanog trgovačkog društva. Prilagodba se sastoji od oduzimanja troškova prodaje te općih i administrativnih troškova trgovačkog društva i nominalne dobiti od 6,89 % utvrđene za ovaj predmet (vidjeti uvodnu izjavu 153.).

| (164) | Društvo Hailide tvrdilo je u svojem odgovoru na konačnu objavu da se izvozna cijena društva Halead ne bi trebala prilagođavati oduzimanjem troškova prodaje te općih i administrativnih troškova tog trgovačkog društva i nominalne dobiti od 6,89 %. Tvrdilo je da se s tim povezanim trgovcem treba postupati kao s dijelom društva Hailide i da uloga koju taj povezani trgovac ima nije nimalo slična poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije, navodeći pritom niz razloga u prilog toj tvrdnji u povjerljivoj verziji svojeg odgovora na konačnu objavu. |
| --- | --- |

(164)

Društvo Hailide tvrdilo je u svojem odgovoru na konačnu objavu da se izvozna cijena društva Halead ne bi trebala prilagođavati oduzimanjem troškova prodaje te općih i administrativnih troškova tog trgovačkog društva i nominalne dobiti od 6,89 %. Tvrdilo je da se s tim povezanim trgovcem treba postupati kao s dijelom društva Hailide i da uloga koju taj povezani trgovac ima nije nimalo slična poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije, navodeći pritom niz razloga u prilog toj tvrdnji u povjerljivoj verziji svojeg odgovora na konačnu objavu.

| (165) | S obzirom na to, Komisija je napomenula da se, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe, izvozna cijena i uobičajena vrijednost moraju primjereno usporediti. U toj se odredbi navodi da se, ako uobičajena vrijednost i izvozna cijena nisu usporedive, provode odgovarajuće prilagodbe s obzirom na razlike među čimbenicima za koje se tvrdi, i dokazano je, da utječu na cijene i usporedivost cijena. Među čimbenicima za koje se mogu provesti prilagodbe, u članku 2. stavku 10. točki i. osnovne uredbe konkretno se propisuje da treba provesti prilagodbu za razlike u provizijama plaćenima za prodaju koja se razmatra. U toj se odredbi navodi da se pod izrazom „provizije” smatra da uključuje uvećane iznose koje je primio prodavatelj proizvoda, odnosno istovjetnog proizvoda, ako su poslovi tog prodavatelja slični poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. Međutim, prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke i. osnovne uredbe ne može se provesti ako proizvođač sa sjedištem u trećoj zemlji i njegov povezani distributer odgovoran za izvoz u Europsku uniju čine jedan gospodarski subjekt. |
| --- | --- |

(165)

S obzirom na to, Komisija je napomenula da se, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe, izvozna cijena i uobičajena vrijednost moraju primjereno usporediti. U toj se odredbi navodi da se, ako uobičajena vrijednost i izvozna cijena nisu usporedive, provode odgovarajuće prilagodbe s obzirom na razlike među čimbenicima za koje se tvrdi, i dokazano je, da utječu na cijene i usporedivost cijena. Među čimbenicima za koje se mogu provesti prilagodbe, u članku 2. stavku 10. točki i. osnovne uredbe konkretno se propisuje da treba provesti prilagodbu za razlike u provizijama plaćenima za prodaju koja se razmatra. U toj se odredbi navodi da se pod izrazom „provizije” smatra da uključuje uvećane iznose koje je primio prodavatelj proizvoda, odnosno istovjetnog proizvoda, ako su poslovi tog prodavatelja slični poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. Međutim, prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke i. osnovne uredbe ne može se provesti ako proizvođač sa sjedištem u trećoj zemlji i njegov povezani distributer odgovoran za izvoz u Europsku uniju čine jedan gospodarski subjekt.

| (166) | Kad se analizira čine li proizvođač i njegov povezani distributer jedan gospodarski subjekt ključno je uzeti u obzir gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera. S obzirom na zahtjev da zaključak treba odražavati gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera, od Komisije se zahtijeva da uzme u obzir sve čimbenike relevantne za utvrđivanje obavlja li taj distributer poslove integriranog prodajnog odjela unutar tog proizvođača ili pak obavlja druge vrste poslova. U skladu s potrebom da se uzmu u obzir svi relevantni čimbenici i općim diskrecijskim pravom koje Komisija ima pri procjenjivanju složenih gospodarskih situacija, Komisija svoju ocjenu mora provesti posebno za svaki pojedini slučaj i na sveobuhvatan način. |
| --- | --- |

(166)

Kad se analizira čine li proizvođač i njegov povezani distributer jedan gospodarski subjekt ključno je uzeti u obzir gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera. S obzirom na zahtjev da zaključak treba odražavati gospodarsku stvarnost odnosa između tog proizvođača i tog distributera, od Komisije se zahtijeva da uzme u obzir sve čimbenike relevantne za utvrđivanje obavlja li taj distributer poslove integriranog prodajnog odjela unutar tog proizvođača ili pak obavlja druge vrste poslova. U skladu s potrebom da se uzmu u obzir svi relevantni čimbenici i općim diskrecijskim pravom koje Komisija ima pri procjenjivanju složenih gospodarskih situacija, Komisija svoju ocjenu mora provesti posebno za svaki pojedini slučaj i na sveobuhvatan način.

| (167) | S obzirom na teret dokazivanja, ako je Komisija iznijela dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da trgovac povezan s proizvođačem obavlja poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije, na tom je trgovcu ili proizvođaču da iznese dokaze da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke i. osnovne uredbe nije opravdana. |
| --- | --- |

(167)

S obzirom na teret dokazivanja, ako je Komisija iznijela dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da trgovac povezan s proizvođačem obavlja poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije, na tom je trgovcu ili proizvođaču da iznese dokaze da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke i. osnovne uredbe nije opravdana.

| (168) | Komisija je utvrdila da bi se trebalo smatrati da društvo Halead djeluje kao posrednik koji posluje na temelju provizije, a ne kao unutarnji prodajni odjel društva Hailide. U svojoj ocjeni Komisija je uzela u obzir odnos između tih dvaju društava s obzirom na vlasničku strukturu grupe te odredbe iz ugovorâ kojima se uređuje odnos tih dvaju društava. Komisija je analizirala prodajne aktivnosti društava Hailide i Halead pri čemu je posebnu pozornost obratila na postojanje unutarnjeg prodajnog odjela u društvu Hailide. Iznijela je dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da je društvo Halead obavljalo poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. S druge strane, društvo Hailide nije iznijelo dokaze kojima bi pokazalo da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke i. osnovne uredbe nije opravdana. Tvrdnja je stoga odbačena. Detaljna analiza dostavljena je društvu Hailide nakon objave ove Uredbe zbog svoje povjerljive prirode. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je utvrdila da bi se trebalo smatrati da društvo Halead djeluje kao posrednik koji posluje na temelju provizije, a ne kao unutarnji prodajni odjel društva Hailide. U svojoj ocjeni Komisija je uzela u obzir odnos između tih dvaju društava s obzirom na vlasničku strukturu grupe te odredbe iz ugovorâ kojima se uređuje odnos tih dvaju društava. Komisija je analizirala prodajne aktivnosti društava Hailide i Halead pri čemu je posebnu pozornost obratila na postojanje unutarnjeg prodajnog odjela u društvu Hailide. Iznijela je dosljedne indicije na temelju kojih je utvrđeno da je društvo Halead obavljalo poslove usporedive s poslovima posrednika koji posluje na temelju provizije. S druge strane, društvo Hailide nije iznijelo dokaze kojima bi pokazalo da prilagodba na temelju članka 2. stavka 10. točke i. osnovne uredbe nije opravdana. Tvrdnja je stoga odbačena. Detaljna analiza dostavljena je društvu Hailide nakon objave ove Uredbe zbog svoje povjerljive prirode.

| (169) | S obzirom na prethodno navedeno te uzimajući u obzir da se prijenos sredstava odvija između dvaju povezanih subjekata, Komisija je opravdano ispitala razlikuje li se stvarna vrijednost uvećanog iznosa od iznosa koji bi dobio nepovezani trgovac. Na temelju nominalne dobiti utvrđene u ovom predmetu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 153., Komisija nije smatrala da taj uvećani iznos dostatno odgovara iznosu provizije koji bi trebalo platiti u transakciji izvršenoj po tržišnim uvjetima. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 163., Komisija je stoga smatrala da bi se prilagodba trebala temeljiti na troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima trgovca i nominalnoj dobiti utvrđenima u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(169)

S obzirom na prethodno navedeno te uzimajući u obzir da se prijenos sredstava odvija između dvaju povezanih subjekata, Komisija je opravdano ispitala razlikuje li se stvarna vrijednost uvećanog iznosa od iznosa koji bi dobio nepovezani trgovac. Na temelju nominalne dobiti utvrđene u ovom predmetu, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 153., Komisija nije smatrala da taj uvećani iznos dostatno odgovara iznosu provizije koji bi trebalo platiti u transakciji izvršenoj po tržišnim uvjetima. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 163., Komisija je stoga smatrala da bi se prilagodba trebala temeljiti na troškovima prodaje te općim i administrativnim troškovima trgovca i nominalnoj dobiti utvrđenima u ovom predmetu.

| (170) | U svojem odgovoru na konačnu objavu društvo Hailide zatražilo je prilagodbu izračunane uobičajene vrijednosti kako bi se zajamčila primjerena usporedba s izvoznom cijenom na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe. Prema stajalištu društva Hailide, elementi kao što su vozarina i osiguranje koji su se mogli uključiti u troškove prodaje te opće i administrativne troškove i koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti trebali bi se isključiti iz tog iznosa jer su ti isti troškovi oduzeti od iznosa izvozne cijene čime je nastala asimetrija između tih dvaju iznosa. |
| --- | --- |

(170)

U svojem odgovoru na konačnu objavu društvo Hailide zatražilo je prilagodbu izračunane uobičajene vrijednosti kako bi se zajamčila primjerena usporedba s izvoznom cijenom na temelju članka 2. stavka 10. osnovne uredbe. Prema stajalištu društva Hailide, elementi kao što su vozarina i osiguranje koji su se mogli uključiti u troškove prodaje te opće i administrativne troškove i koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti trebali bi se isključiti iz tog iznosa jer su ti isti troškovi oduzeti od iznosa izvozne cijene čime je nastala asimetrija između tih dvaju iznosa.

| (171) | Komisija je napomenula da društvo Hailide nije dokazalo da su vozarina i osiguranje uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti. Iz toga proizlazi da zatražena prilagodba nije bila ni potkrijepljena ni kvantificirana, pa je taj zahtjev odbijen. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je napomenula da društvo Hailide nije dokazalo da su vozarina i osiguranje uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove koji su upotrijebljeni za izračun uobičajene vrijednosti. Iz toga proizlazi da zatražena prilagodba nije bila ni potkrijepljena ni kvantificirana, pa je taj zahtjev odbijen.

3.6.   Dampinška marža

Dampinška marža

| (172) | Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda kako bi izračunala dampinšku maržu u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(172)

Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda i ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda kako bi izračunala dampinšku maržu u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (173) | U odgovoru na konačnu objavu društvo Hailide iznijelo je niz konkretnih tvrdnji o izvoznoj prodaji preko povezanog uvoznika društva Hailide u Uniji. Te tvrdnje odnosile su se na prilagodbe za naknade koje se mogu pripisati povezanom uvozniku, administrativnu pogrešku u deviznom tečaju koji je upotrijebljen za pretvaranje iznosa CIF te na postotak troškova prodaje te općih i administrativnih troškova koji se mogu oduzeti, a prihvaćene su kao valjane. Nadalje, Komisija je uočila i ispravila administrativnu pogrešku u deviznom tečaju koji je upotrijebljen za pretvaranje iznosa naknada koji se odnosi na prodaju povezanog uvoznika. Stoga je ponovno izračunana dampinška marža za društvo Hailide te su ti revidirani izračuni priopćeni u dodatnoj objavi. |
| --- | --- |

(173)

U odgovoru na konačnu objavu društvo Hailide iznijelo je niz konkretnih tvrdnji o izvoznoj prodaji preko povezanog uvoznika društva Hailide u Uniji. Te tvrdnje odnosile su se na prilagodbe za naknade koje se mogu pripisati povezanom uvozniku, administrativnu pogrešku u deviznom tečaju koji je upotrijebljen za pretvaranje iznosa CIF te na postotak troškova prodaje te općih i administrativnih troškova koji se mogu oduzeti, a prihvaćene su kao valjane. Nadalje, Komisija je uočila i ispravila administrativnu pogrešku u deviznom tečaju koji je upotrijebljen za pretvaranje iznosa naknada koji se odnosi na prodaju povezanog uvoznika. Stoga je ponovno izračunana dampinška marža za društvo Hailide te su ti revidirani izračuni priopćeni u dodatnoj objavi.

| (174) | Tako utvrđena konačna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 6,9 % za Hailide. |
| --- | --- |

(174)

Tako utvrđena konačna dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 6,9 % za Hailide.

| (175) | Komisija je smatrala da se odredbe članka 7. stavka 2. mogu primijeniti na određivanje razine konačne pristojbe. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je smatrala da se odredbe članka 7. stavka 2. mogu primijeniti na određivanje razine konačne pristojbe.

4.   ŠTETA

ŠTETA

4.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (176) | Tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(176)

Tijekom razmatranog razdoblja istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (177) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 117 000 tona. Dio proizvodnje, odnosno 22 322 tone, podliježe ograničenoj potrošnji. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su brojke koje su dostavili proizvođači iz Unije. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 12., troje proizvođača iz Unije odabrano je za uzorak koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(177)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka utvrđena je na oko 117 000 tona. Dio proizvodnje, odnosno 22 322 tone, podliježe ograničenoj potrošnji. Komisija je utvrdila taj iznos na temelju svih dostupnih podataka o industriji Unije, kao što su brojke koje su dostavili proizvođači iz Unije. Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 12., troje proizvođača iz Unije odabrano je za uzorak koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

4.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (178) | Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za obujam uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera iz svih trećih zemalja. Budući da su se na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine tijekom razmatranog razdoblja primjenjivale mjere, Komisija je za utvrđivanje obujma i prosječne cijene uvoza iz te zemlje tijekom razmatranog razdoblja upotrijebila statističke podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. (91) osnovne uredbe („baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.”) jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC po društvu. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je potrošnju u Uniji utvrdila na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije uvećanog za obujam uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera iz svih trećih zemalja. Budući da su se na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz Kine tijekom razmatranog razdoblja primjenjivale mjere, Komisija je za utvrđivanje obujma i prosječne cijene uvoza iz te zemlje tijekom razmatranog razdoblja upotrijebila statističke podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. (91) osnovne uredbe („baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.”) jer su sadržavali dostatno detaljne podatke na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC po društvu.

91

| (179) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 244 112 | 228 168 | 208 516 | 253 039 |
| Indeks | 100 | 93 | 85 | 104 |
| Ograničeno tržište | 16 046 | 13 911 | 16 563 | 22 322 |
| Indeks | 100 | 87 | 103 | 139 |
| Slobodno tržište | 228 065 | 214 256 | 191 953 | 230 717 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 101 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, Eurostat i baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(179)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Ukupna potrošnja u Uniji

244 112

228 168

208 516

253 039

Indeks

Indeks

100

100

93

93

85

85

104

104

Ograničeno tržište

16 046

13 911

16 563

22 322

Indeks

Indeks

100

100

87

87

103

103

139

139

Slobodno tržište

228 065

214 256

191 953

230 717

Indeks

Indeks

100

100

94

94

84

84

101

101

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku, Eurostat i baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (180) | Potrošnja na slobodnom tržištu Unije u razmatranom razdoblju prvo se smanjila za 6 postotnih bodova u razdoblju od 2018. do 2019., nakon čega je 2020. uslijed pandemije bolesti COVID-19 došlo do naglog smanjenja od 10 postotnih bodova. Međutim, potrošnja se zatim vratila na prethodne razine i tijekom RIP-a bila je za jedan postotni bod viša nego 2018. |
| --- | --- |

(180)

Potrošnja na slobodnom tržištu Unije u razmatranom razdoblju prvo se smanjila za 6 postotnih bodova u razdoblju od 2018. do 2019., nakon čega je 2020. uslijed pandemije bolesti COVID-19 došlo do naglog smanjenja od 10 postotnih bodova. Međutim, potrošnja se zatim vratila na prethodne razine i tijekom RIP-a bila je za jedan postotni bod viša nego 2018.

4.3.   Uvoz od društva Hailide China

Uvoz od društva Hailide China

| (181) | Komisija je utvrdila obujam uvoza i tržišni udio uvoza na temelju baze podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6., koja sadržava podatke po deseteroznamenkastoj oznaci TARIC i po proizvođaču izvozniku (dodatna oznaka TARIC). |
| --- | --- |

(181)

Komisija je utvrdila obujam uvoza i tržišni udio uvoza na temelju baze podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6., koja sadržava podatke po deseteroznamenkastoj oznaci TARIC i po proizvođaču izvozniku (dodatna oznaka TARIC).

| (182) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi za društvo Hailide:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza u Uniju od društva Hailide China (u tonama) | [50 000 –55 000 ] | [51 000 –56 000 ] | [43 000 –48 000 ] | [43 000 –48 000 ] |
| Indeks | 100 | 102 | 86 | 86 |
| Tržišni udio | [20  %–25  %] | [23  %–28  %] | [21  %–26  %] | [18  %–23  %] |
| Indeks | 100 | 109 | 102 | 85 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(182)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi za društvo Hailide:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza u Uniju od društva Hailide China (u tonama)

[50 000 –55 000 ]

[51 000 –56 000 ]

[43 000 –48 000 ]

[43 000 –48 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

102

102

86

86

86

86

Tržišni udio

[20  %–25  %]

[23  %–28  %]

[21  %–26  %]

[18  %–23  %]

Indeks

Indeks

100

100

109

109

102

102

85

85

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (183) | Tijekom razmatranog razdoblja izvoz društva Hailide iz Kine u Uniju smanjio se za 14 %. Isto tako, tijekom razmatranog razdoblja smanjio se i tržišni udio tog društva. Unatoč tome društvo Hailide u RIP-u je i dalje zadržalo velik tržišni udio od [18–23 %] na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(183)

Tijekom razmatranog razdoblja izvoz društva Hailide iz Kine u Uniju smanjio se za 14 %. Isto tako, tijekom razmatranog razdoblja smanjio se i tržišni udio tog društva. Unatoč tome društvo Hailide u RIP-u je i dalje zadržalo velik tržišni udio od [18–23 %] na tržištu Unije.

4.4.   Cijene uvoza od društva Hailide

Cijene uvoza od društva Hailide

| (184) | Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju usporedbe podataka u bazi podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. s provjerenim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(184)

Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju statističkih podataka o uvozu iz baze podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju usporedbe podataka u bazi podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. s provjerenim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku.

| (185) | Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju od društva Hailide razvijala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hailide | [1 700 –1 800 ] | [1 600 –1 700 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Indeks | 100 | 96 | 77 | 91 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(185)

Ponderirana prosječna cijena uvoza u Uniju od društva Hailide razvijala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Hailide

[1 700 –1 800 ]

[1 600 –1 700 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

96

96

77

77

91

91

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (186) | Uvozna cijena društva Hailide bila je nestabilna te se 2020. smanjila za 23 % na cijenu od [1 300–1 400] EUR/tona, a zatim se povećala za 14 postotnih bodova tijekom RIP-a. Unatoč oporavku cijene u RIP-u na [1 500–1 600] EUR/tona, to i dalje pokazuje ukupno smanjenje od 9 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Povećanje u RIP-u uzrokovano je povećanim troškovima prijevoza i oporavkom nakon pandemije bolesti COVID-19, što je dovelo do velike potražnje u RIP-u. |
| --- | --- |

(186)

Uvozna cijena društva Hailide bila je nestabilna te se 2020. smanjila za 23 % na cijenu od [1 300–1 400] EUR/tona, a zatim se povećala za 14 postotnih bodova tijekom RIP-a. Unatoč oporavku cijene u RIP-u na [1 500–1 600] EUR/tona, to i dalje pokazuje ukupno smanjenje od 9 % tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Povećanje u RIP-u uzrokovano je povećanim troškovima prijevoza i oporavkom nakon pandemije bolesti COVID-19, što je dovelo do velike potražnje u RIP-u.

| (187) | Komisija je sniženje cijena tijekom RIP-a utvrdila uspoređujući:






  (a) | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i |
| --- | --- | --- |

(187)

Komisija je sniženje cijena tijekom RIP-a utvrdila uspoređujući:

(a)

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda triju proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i

| (b) | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda iz od društva Hailide koje se naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

(b)

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda iz od društva Hailide koje se naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.

| (c) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(c)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, nakon potrebnog usklađivanja i odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (d) | Pokazao je da je društvo Hailide imalo ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od [17–20 %] na tržištu Unije. Osim toga, kako je dodatno opisano u uvodnoj izjavi 203., industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene iznad razine svojeg troška proizvodnje zbog pritiska na cijene koji je vršilo društvo Hailide, čije su cijene ostale ispod troška proizvodnje industrije Unije tijekom cijelog predmetnog razdoblja. |
| --- | --- |

(d)

Pokazao je da je društvo Hailide imalo ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena od [17–20 %] na tržištu Unije. Osim toga, kako je dodatno opisano u uvodnoj izjavi 203., industrija Unije nije mogla povećati svoje cijene iznad razine svojeg troška proizvodnje zbog pritiska na cijene koji je vršilo društvo Hailide, čije su cijene ostale ispod troška proizvodnje industrije Unije tijekom cijelog predmetnog razdoblja.

4.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

4.5.1.   
  Opće napomene

Opće napomene

| (188) | U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(188)

U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne uredbe procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je procjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (189) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(189)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 12., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (190) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka koje je dostavila industrija Unije i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(190)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka koje je dostavila industrija Unije i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (191) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(191)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (192) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(192)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

4.5.2   
  Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

4.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (193) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 104 834 | 100 373 | 90 470 | 116 803 |
| Indeks | 100 | 96 | 86 | 111 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 128 826 | 133 544 | 134 426 | 133 517 |
| Indeks | 100 | 104 | 104 | 104 |
| Iskorištenost kapaciteta | 81  % | 75  % | 67  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 92 | 83 | 108 |
| Obujam proizvodnje na slobodnom tržištu (u tonama) | 88 788 | 86 462 | 73 907 | 94 481 |
| Indeks | 100 | 97 | 83 | 106 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(193)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam proizvodnje (u tonama)

104 834

100 373

90 470

116 803

Indeks

Indeks

100

100

96

96

86

86

111

111

Proizvodni kapacitet (u tonama)

128 826

133 544

134 426

133 517

Indeks

Indeks

100

100

104

104

104

104

104

104

Iskorištenost kapaciteta

81  %

75  %

67  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

92

92

83

83

108

108

Obujam proizvodnje na slobodnom tržištu (u tonama)

88 788

86 462

73 907

94 481

Indeks

Indeks

100

100

97

97

83

83

106

106

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (194) | Obujam proizvodnje najprije se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio za 14 %, a zatim se tijekom RIP-a povećao za 25 postotnih bodova, pokazujući ukupno povećanje od 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje na slobodnom tržištu najprije se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio za 17 %, a zatim se tijekom RIP-a povećao za 23 postotna boda, pokazujući ukupno povećanje od 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta smanjila se od 2018. do 2020. za 17 %, ali se ukupno povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(194)

Obujam proizvodnje najprije se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio za 14 %, a zatim se tijekom RIP-a povećao za 25 postotnih bodova, pokazujući ukupno povećanje od 11 % tijekom razmatranog razdoblja. Obujam proizvodnje na slobodnom tržištu najprije se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio za 17 %, a zatim se tijekom RIP-a povećao za 23 postotna boda, pokazujući ukupno povećanje od 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Iskorištenost kapaciteta smanjila se od 2018. do 2020. za 17 %, ali se ukupno povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (195) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Obujam prodaje i tržišni udio (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama) | 70 753 | 64 150 | 59 880 | 67 335 |
| Indeks | 100 | 91 | 85 | 95 |
| Tržišni udio | 31  % | 30  % | 31  % | 29  % |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(195)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Obujam prodaje i tržišni udio (u tonama)

Obujam prodaje i tržišni udio (u tonama)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam prodaje na tržištu Unije (u tonama)

70 753

64 150

59 880

67 335

Indeks

Indeks

100

100

91

91

85

85

95

95

Tržišni udio

31  %

30  %

31  %

29  %

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (196) | Obujam ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 2 postotna boda. Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do smanjenja tržišnog udjela, a to je kretanje prekinuto povećanjem 2020., koje se može objasniti pandemijom bolesti COVID-19 i nestašicom kontejnera 2020., što je otežalo dostavu iz istočnoazijskih zemalja. |
| --- | --- |

(196)

Obujam ukupne prodaje industrije Unije na tržištu Unije smanjio se za 5 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 2 postotna boda. Tijekom razmatranog razdoblja došlo je do smanjenja tržišnog udjela, a to je kretanje prekinuto povećanjem 2020., koje se može objasniti pandemijom bolesti COVID-19 i nestašicom kontejnera 2020., što je otežalo dostavu iz istočnoazijskih zemalja.

4.5.2.3.   Rast

Rast

| (197) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja na slobodnom tržištu povećala se za 1 %, a obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(197)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja na slobodnom tržištu povećala se za 1 %, a obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 5 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 2 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja.

4.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (198) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 1 024 | 1 014 | 993 | 1 034 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 101 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 102 | 99 | 91 | 113 |
| Indeks | 100 | 97 | 89 | 110 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(198)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Broj zaposlenika

1 024

1 014

993

1 034

Indeks

Indeks

100

100

99

99

97

97

101

101

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

102

99

91

113

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

110

110

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (199) | Zbog oporavka potražnje tijekom RIP-a zaposlenost u industriji Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja, unatoč negativnom kretanju zabilježenom u razdoblju od 2018. do 2020. Slično tome, i produktivnost se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila i postala pozitivna za razmatrano razdoblje samo zbog RIP-a. |
| --- | --- |

(199)

Zbog oporavka potražnje tijekom RIP-a zaposlenost u industriji Unije povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja, unatoč negativnom kretanju zabilježenom u razdoblju od 2018. do 2020. Slično tome, i produktivnost se u razdoblju od 2018. do 2020. smanjila i postala pozitivna za razmatrano razdoblje samo zbog RIP-a.

4.5.2.5.   Visina dampinške marže

Visina dampinške marže

| (200) | Dampinška marža društva Hailide bila je iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene proizvoda društva Hailide uvezenih iz Kine. Kako je prethodno navedeno, cijene društva Hailide bile su niže od cijena industrije Unije za [17–20 %]. Osim toga, uvozna cijena društva Hailide kako je prikazana u tablici 4 bila je najmanje 23 % niža od prosječne uvozne cijene iz Južne Koreje, najmanje 12 % niža od uvozne cijene iz Tajvana i najmanje 42 % niža od prosječne uvozne cijene iz ostalih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(200)

Dampinška marža društva Hailide bila je iznad razine de minimis. Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije znatan je s obzirom na obujam i cijene proizvoda društva Hailide uvezenih iz Kine. Kako je prethodno navedeno, cijene društva Hailide bile su niže od cijena industrije Unije za [17–20 %]. Osim toga, uvozna cijena društva Hailide kako je prikazana u tablici 4 bila je najmanje 23 % niža od prosječne uvozne cijene iz Južne Koreje, najmanje 12 % niža od uvozne cijene iz Tajvana i najmanje 42 % niža od prosječne uvozne cijene iz ostalih trećih zemalja.

de minimis

4.5.3   
  Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

4.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (201) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/t) | 2 042 | 1 974 | 1 713 | 1 957 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 96 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/t) | 2 371 | 2 357 | 2 039 | 2 246 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 95 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(201)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t)

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/t)

2 042

1 974

1 713

1 957

Indeks

Indeks

100

100

97

97

84

84

96

96

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/t)

2 371

2 357

2 039

2 246

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

95

95

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (202) | Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se u razdoblju od 2018. do 2020. za 16 % i samo se djelomično oporavila za 12 postotnih bodova tijekom RIP-a te je dosegla 1 957 EUR/tona. Smanjenje prodajne cijene uglavnom je povezano s pritiskom kineskog uvoza na cijene. Osim toga, 2019. i 2020. globalno gospodarsko usporavanje utjecalo je na cijene sirovina, a samim time i industrijske pređe od poliestera. |
| --- | --- |

(202)

Prosječna jedinična prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se u razdoblju od 2018. do 2020. za 16 % i samo se djelomično oporavila za 12 postotnih bodova tijekom RIP-a te je dosegla 1 957 EUR/tona. Smanjenje prodajne cijene uglavnom je povezano s pritiskom kineskog uvoza na cijene. Osim toga, 2019. i 2020. globalno gospodarsko usporavanje utjecalo je na cijene sirovina, a samim time i industrijske pređe od poliestera.

| (203) | Trošak proizvodnje razvijao se na sličan način, djelomično zbog smanjenja cijena sirovina tijekom usporavanja svjetskog gospodarstva 2019. i 2020., a djelomično zbog racionalizacija kao što je smanjenje broja zaposlenih u tom razdoblju. Jedinični trošak smanjio se 2019. za 1 postotni bod, a 2020. za 13 postotnih bodova. Međutim, cijene su se u te dvije godine smanjile po višoj stopi od 16 postotnih bodova. To pokazuje da industrija Unije nije mogla iskoristiti ta smanjenja troškova. Tijekom RIP-a jedinični troškovi povećali su se za 9 postotnih bodova, dok se prodajna cijena povećala za 12 postotnih bodova. Međutim, u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja cijene su se smanjile gotovo u istom postotku kao jedinični troškovi, što pokazuje da je bilo pritiska na rast cijena. Industrija Unije nije mogla ostvariti korist od smanjenja troškova, nije mogla povećati cijene i nije mogla čak ni zadržati cijene na početnoj razini. |
| --- | --- |

(203)

Trošak proizvodnje razvijao se na sličan način, djelomično zbog smanjenja cijena sirovina tijekom usporavanja svjetskog gospodarstva 2019. i 2020., a djelomično zbog racionalizacija kao što je smanjenje broja zaposlenih u tom razdoblju. Jedinični trošak smanjio se 2019. za 1 postotni bod, a 2020. za 13 postotnih bodova. Međutim, cijene su se u te dvije godine smanjile po višoj stopi od 16 postotnih bodova. To pokazuje da industrija Unije nije mogla iskoristiti ta smanjenja troškova. Tijekom RIP-a jedinični troškovi povećali su se za 9 postotnih bodova, dok se prodajna cijena povećala za 12 postotnih bodova. Međutim, u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja cijene su se smanjile gotovo u istom postotku kao jedinični troškovi, što pokazuje da je bilo pritiska na rast cijena. Industrija Unije nije mogla ostvariti korist od smanjenja troškova, nije mogla povećati cijene i nije mogla čak ni zadržati cijene na početnoj razini.

4.5.3.2.   Troškovi rada

Troškovi rada

| (204) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 48 153 | 49 499 | 46 821 | 51 680 |
| Indeks | 100 | 103 | 97 | 107 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(204)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

48 153

49 499

46 821

51 680

Indeks

Indeks

100

100

103

103

97

97

107

107

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (205) | Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 7 %. Taj je trend prekinut samo 2020., dijelom zbog racionalizacije, a dijelom zbog posebnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, kao što je uvođenje skraćenog radnog vremena. |
| --- | --- |

(205)

Prosječan trošak rada po zaposleniku u razmatranom se razdoblju povećao za 7 %. Taj je trend prekinut samo 2020., dijelom zbog racionalizacije, a dijelom zbog posebnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, kao što je uvođenje skraćenog radnog vremena.

4.5.3.3.   Zalihe

Zalihe

| (206) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 7 721 | 8 052 | 6 510 | 6 991 |
| Indeks | 100 | 104 | 84 | 91 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 14 | 16 | 13 | 12 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(206)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Završne zalihe (u tonama)

7 721

8 052

6 510

6 991

Indeks

Indeks

100

100

104

104

84

84

91

91

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

14

16

13

12

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (207) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Tijekom RIP-a razina zaliha činila je približno 12 % njihove proizvodnje. |
| --- | --- |

(207)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Tijekom RIP-a razina zaliha činila je približno 12 % njihove proizvodnje.

4.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (208) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | –10 | –15 | –17 | –8 |
| Indeks | – 100 | – 153 | – 174 | –86 |
| Novčani tok (EUR) | –8 902 195 | –4 318 803 | –2 067 021 | –5 374 726 |
| Indeks | – 100 | –49 | –23 | –60 |
| Ulaganja (EUR) | 12 926 148 | 7 405 795 | 2 087 298 | 4 495 812 |
| Indeks | 100 | 57 | 16 | 35 |
| Povrat ulaganja | –4  % | –6  % | –6  % | –4  % |
| Indeks | – 100 | – 158 | – 154 | – 101 |
| Izvor: | provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku. |

(208)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

–10

–15

–17

–8

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 153

– 153

– 174

– 174

–86

–86

Novčani tok (EUR)

–8 902 195

–4 318 803

–2 067 021

–5 374 726

Indeks

Indeks

– 100

– 100

–49

–49

–23

–23

–60

–60

Ulaganja (EUR)

12 926 148

7 405 795

2 087 298

4 495 812

Indeks

Indeks

100

100

57

57

16

16

35

35

Povrat ulaganja

–4  %

–6  %

–6  %

–4  %

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 158

– 158

– 154

– 154

– 101

– 101

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku.

| (209) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Početna točka 2018. bila je –10 %, a gubitak je do 2020. povećan na –17 %. Tijekom RIP-a profitabilnost se uspjela neznatno poboljšati na –8 % zbog velike potražnje. |
| --- | --- |

(209)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost industrije Unije bila je negativna tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Početna točka 2018. bila je –10 %, a gubitak je do 2020. povećan na –17 %. Tijekom RIP-a profitabilnost se uspjela neznatno poboljšati na –8 % zbog velike potražnje.

| (210) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok razvijao se negativno tijekom razmatranog razdoblja. Iako se postupno poboljšavao u razdoblju od 2018. do 2020., tijekom RIP-a ponovno se smanjio. Iako je u razmatranom razdoblju zabilježeno poboljšanje od 40 %, i dalje je bio negativan. Stoga poboljšanje novčanog toka ne upućuje na stabilizaciju financijskog stanja industrije Unije jer je ono i dalje negativno. |
| --- | --- |

(210)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok razvijao se negativno tijekom razmatranog razdoblja. Iako se postupno poboljšavao u razdoblju od 2018. do 2020., tijekom RIP-a ponovno se smanjio. Iako je u razmatranom razdoblju zabilježeno poboljšanje od 40 %, i dalje je bio negativan. Stoga poboljšanje novčanog toka ne upućuje na stabilizaciju financijskog stanja industrije Unije jer je ono i dalje negativno.

| (211) | Ulaganja su se smanjila za 65 % u razmatranom razdoblju. Ulaganja su se odnosila na poboljšanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu zdravlja, sigurnosti i okoliša, povećanja kapaciteta i djelotvornosti proizvodnih postrojenja. Iako su 2018. bila moguća ulaganja u povećanje kapaciteta, u narednim godinama to više nije bilo moguće. |
| --- | --- |

(211)

Ulaganja su se smanjila za 65 % u razmatranom razdoblju. Ulaganja su se odnosila na poboljšanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu zdravlja, sigurnosti i okoliša, povećanja kapaciteta i djelotvornosti proizvodnih postrojenja. Iako su 2018. bila moguća ulaganja u povećanje kapaciteta, u narednim godinama to više nije bilo moguće.

| (212) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda slijedio je sličan trend kao profitabilnost. Smanjio se u razdoblju od 2018. do 2020., a zatim se tijekom RIP-a vratio na razinu bližu onoj zabilježenoj 2018. Ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga povrat ulaganja upućuje na negativno financijsko stanje industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(212)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda slijedio je sličan trend kao profitabilnost. Smanjio se u razdoblju od 2018. do 2020., a zatim se tijekom RIP-a vratio na razinu bližu onoj zabilježenoj 2018. Ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga povrat ulaganja upućuje na negativno financijsko stanje industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja.

4.5.4.   
  Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (213) | U ispitnom postupku utvrđeno je da se opće stanje industrije Unije na makrorazini tijekom razmatranog razdoblja nije poboljšalo u skladu s očekivanjima zbog povećanja potražnje u RIP-u. Izvoz društva Hailide po niskim cijenama i dalje se odvijao pod uvjetima koji industriji Unije nisu omogućili oporavak od štetnog dampinga iako je bila zaštićena od drugih izvoznika. Obujam uvoza od društva Hailide bio je znatan tijekom cijelog razmatranog razdoblja ([43 000–56 000]) što je dovelo do jednako znatnog tržišnog udjela ([18–28 %]) te je to društvo postalo najveći pojedinačni proizvođač izvoznik na tržištu Unije. Cijene društva Hailide bile su tijekom cijelog razmatranog razdoblja stalno niže od troškova proizvodnje industrije Unije te je utvrđeno da su u RIP-u bile niže od cijena industrije Unije za [17–20 %]. Zbog takvog obujma uvoza i cjenovnog pritiska cijene industrije Unije bile su stalno niže od troškova proizvodnje, što je uzrokovalo gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Čak ni povećana potražnja tijekom RIP-a nije dovela do prodaje na tržištu EU-a koja bi bila veća od one na početku razmatranog razdoblja. Unatoč ulaganjima u povećanje kapaciteta, Unija nije mogla čak ni zadržati svoj tržišni udio. |
| --- | --- |

(213)

U ispitnom postupku utvrđeno je da se opće stanje industrije Unije na makrorazini tijekom razmatranog razdoblja nije poboljšalo u skladu s očekivanjima zbog povećanja potražnje u RIP-u. Izvoz društva Hailide po niskim cijenama i dalje se odvijao pod uvjetima koji industriji Unije nisu omogućili oporavak od štetnog dampinga iako je bila zaštićena od drugih izvoznika. Obujam uvoza od društva Hailide bio je znatan tijekom cijelog razmatranog razdoblja ([43 000–56 000]) što je dovelo do jednako znatnog tržišnog udjela ([18–28 %]) te je to društvo postalo najveći pojedinačni proizvođač izvoznik na tržištu Unije. Cijene društva Hailide bile su tijekom cijelog razmatranog razdoblja stalno niže od troškova proizvodnje industrije Unije te je utvrđeno da su u RIP-u bile niže od cijena industrije Unije za [17–20 %]. Zbog takvog obujma uvoza i cjenovnog pritiska cijene industrije Unije bile su stalno niže od troškova proizvodnje, što je uzrokovalo gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Čak ni povećana potražnja tijekom RIP-a nije dovela do prodaje na tržištu EU-a koja bi bila veća od one na početku razmatranog razdoblja. Unatoč ulaganjima u povećanje kapaciteta, Unija nije mogla čak ni zadržati svoj tržišni udio.

| (214) | U ispitnom je postupku utvrđeno i da stanje industrije na mikrorazini nije dosegnulo održivu razinu i da je industrija pretrpjela gubitke tijekom RIP-a unatoč tome što se tijekom tog razdoblja potražnja oporavila od gospodarskog pada zabilježenog prethodne dvije godine. Stoga je industrija Unije bila u stanju pretrpljene štete. |
| --- | --- |

(214)

U ispitnom je postupku utvrđeno i da stanje industrije na mikrorazini nije dosegnulo održivu razinu i da je industrija pretrpjela gubitke tijekom RIP-a unatoč tome što se tijekom tog razdoblja potražnja oporavila od gospodarskog pada zabilježenog prethodne dvije godine. Stoga je industrija Unije bila u stanju pretrpljene štete.

| (215) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(215)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka.

5.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (216) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz od društva Hailide prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom od društva Hailide, ne pripisuju dampinškom uvozu. |
| --- | --- |

(216)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li dampinški uvoz od društva Hailide prouzročio materijalnu štetu industriji Unije. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. Komisija je osigurala da se sve moguće štete prouzročene drugim čimbenicima, a ne dampinškim uvozom od društva Hailide, ne pripisuju dampinškom uvozu.

5.1.   Učinci dampinškog uvoza

Učinci dampinškog uvoza

| (217) | Tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvoz društva Hailide činio je znatan udio u uvozu u EU. Iako se tržišni udio društva Hailide tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 3 postotna boda, izvoz tog društva tijekom RIP-a i dalje je činio [18–23 %] udjela na tržištu Unije. Razina cijena izvoza društva Hailide tijekom razmatranog se razdoblja smanjila za 9 %: tijekom RIP-a je u iznosu od [1 500–1 600] EUR/tona bila niža od cijene industrije Unije za najmanje 17 %. Kako je prikazano u tablici 8, proizvođači iz Unije uspjeli su tijekom razmatranog razdoblja smanjiti jedinični trošak proizvodnje za 5 %. Međutim, zbog pritiska niskih cijena društva Hailide nisu mogli povećati svoju razinu cijena, a čak je ni zadržati kako bi poboljšali svoju profitabilnost. Društvo Hailide time je smanjilo razinu cijena industrije Unije te je tako pridonijelo njezinim stalnim gubicima tijekom razmatranog razdoblja. Postojala je jasna vremenska podudarnost između pritiska uvoza društva Hailide, koji ima važan tržišni udio od [18–23 %], na cijene i štete nanesene industriji Unije. Stoga je zbog znatnog obujma i pritiska na cijene do kojeg je došlo zbog izvoza društva Hailide postojala stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera od društva Hailide i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(217)

Tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvoz društva Hailide činio je znatan udio u uvozu u EU. Iako se tržišni udio društva Hailide tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 3 postotna boda, izvoz tog društva tijekom RIP-a i dalje je činio [18–23 %] udjela na tržištu Unije. Razina cijena izvoza društva Hailide tijekom razmatranog se razdoblja smanjila za 9 %: tijekom RIP-a je u iznosu od [1 500–1 600] EUR/tona bila niža od cijene industrije Unije za najmanje 17 %. Kako je prikazano u tablici 8, proizvođači iz Unije uspjeli su tijekom razmatranog razdoblja smanjiti jedinični trošak proizvodnje za 5 %. Međutim, zbog pritiska niskih cijena društva Hailide nisu mogli povećati svoju razinu cijena, a čak je ni zadržati kako bi poboljšali svoju profitabilnost. Društvo Hailide time je smanjilo razinu cijena industrije Unije te je tako pridonijelo njezinim stalnim gubicima tijekom razmatranog razdoblja. Postojala je jasna vremenska podudarnost između pritiska uvoza društva Hailide, koji ima važan tržišni udio od [18–23 %], na cijene i štete nanesene industriji Unije. Stoga je zbog znatnog obujma i pritiska na cijene do kojeg je došlo zbog izvoza društva Hailide postojala stvarna i bitna uzročno-posljedična veza između uvoza pređe velike čvrstoće od poliestera od društva Hailide i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

5.2.   Učinci drugih čimbenika

Učinci drugih čimbenika

5.2.1.   
  Uvoz od društva Hangzhou Huachun Chemical Fiber

Uvoz od društva Hangzhou Huachun Chemical Fiber

| (218) | Hangzhou Huachun Chemical Fiber prestao je postojati 2021. Njegov se izvoz smanjio za 99 % tijekom razmatranog razdoblja i činio je manje od 1 % udjela na tržištu Unije u RIP-u. Osim toga, izvozna cijena bila je znatno viša od cijene industrije Unije. Stoga taj izvoz nije pridonio šteti. |
| --- | --- |

(218)

Hangzhou Huachun Chemical Fiber prestao je postojati 2021. Njegov se izvoz smanjio za 99 % tijekom razmatranog razdoblja i činio je manje od 1 % udjela na tržištu Unije u RIP-u. Osim toga, izvozna cijena bila je znatno viša od cijene industrije Unije. Stoga taj izvoz nije pridonio šteti.

5.2.2.   
  Uvoz od ostalih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju pristojbe

Uvoz od ostalih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju pristojbe

| (219) | Uvoz od ostalih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju pristojbe kretao se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe (u tonama) | [58 000 –63 000 ] | [59 000 –64 000 ] | [58 000 –63 000 ] | [69 000 –74 000 ] |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 117 |
| Tržišni udio | [25  %–30  %] | [27  %–32  %] | [30  %–35  %] | [29  %–34  %] |
| Indeks | 100 | 107 | 118 | 115 |
| Izvor: | baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. |

(219)

Uvoz od ostalih proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju pristojbe kretao se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Obujam uvoza od izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe (u tonama)

[58 000 –63 000 ]

[59 000 –64 000 ]

[58 000 –63 000 ]

[69 000 –74 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

99

99

117

117

Tržišni udio

[25  %–30  %]

[27  %–32  %]

[30  %–35  %]

[29  %–34  %]

Indeks

Indeks

100

100

107

107

118

118

115

115

Izvor:

Izvor:

baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6.

| (220) | Njihove uvozne cijene kretale su se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Uvozne cijene bez pristojbi (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe) | 1 655 | 1 531 | 1 195 | 1 440 |
| Indeks | 100 | 92 | 72 | 87 |

(220)

Njihove uvozne cijene kretale su se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Uvozne cijene bez pristojbi (EUR/tona)

Uvozne cijene bez pristojbi (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Kina (izvoznici na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe)

1 655

1 531

1 195

1 440

Indeks

Indeks

100

100

92

92

72

72

87

87

| (221) | Proizvođači na koje se primjenjuju trenutačne pristojbe pridonijeli su šteti koju je pretrpjela industrija Unije povećanjem svojeg obujma izvoza u Europsku uniju tijekom razmatranog razdoblja za 17 % po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Prodajna cijena izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe u razdoblju ispitnog postupka iznosila je 1 440 EUR/tona te su tijekom razmatranog razdoblja ukupno smanjili cijene za 13 %. Ti su izvoznici tijekom predmetnog razdoblja uspjeli dodatno povećati svoj tržišni udio za 4 postotna boda. Komisija je stoga zaključila da su ti izvoznici pridonijeli šteti koja je nanesena industriji Unije. |
| --- | --- |

(221)

Proizvođači na koje se primjenjuju trenutačne pristojbe pridonijeli su šteti koju je pretrpjela industrija Unije povećanjem svojeg obujma izvoza u Europsku uniju tijekom razmatranog razdoblja za 17 % po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Prodajna cijena izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe u razdoblju ispitnog postupka iznosila je 1 440 EUR/tona te su tijekom razmatranog razdoblja ukupno smanjili cijene za 13 %. Ti su izvoznici tijekom predmetnog razdoblja uspjeli dodatno povećati svoj tržišni udio za 4 postotna boda. Komisija je stoga zaključila da su ti izvoznici pridonijeli šteti koja je nanesena industriji Unije.

| (222) | Međutim, taj uvoz nije oslabio utvrđenu vezu između dampinškog uvoza od društva Hailide i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije na takav način da se ta veza više ne bi mogla smatrati stvarnom i znatnom uzročno-posljedičnom vezom. Tijekom RIP-a izvoz društva Hailide činio je tržišni udio od [18–23 %] na tržištu Unije, a njegove su cijene bile vrlo slične cijenama ostalih kineskih proizvođača izvoznika, uz dodavanje antidampinških pristojbi. Taj veliki tržišni udio (koji čini više od dvije trećine tržišnog udjela industrije Unije i jednak je tržišnom udjelu svih trećih zemalja osim Kine), u kombinaciji s niskim cijenama, ima tako velik utjecaj na tržištu da je izvršio znatan neovisan pritisak na cijene industrije Unije. |
| --- | --- |

(222)

Međutim, taj uvoz nije oslabio utvrđenu vezu između dampinškog uvoza od društva Hailide i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije na takav način da se ta veza više ne bi mogla smatrati stvarnom i znatnom uzročno-posljedičnom vezom. Tijekom RIP-a izvoz društva Hailide činio je tržišni udio od [18–23 %] na tržištu Unije, a njegove su cijene bile vrlo slične cijenama ostalih kineskih proizvođača izvoznika, uz dodavanje antidampinških pristojbi. Taj veliki tržišni udio (koji čini više od dvije trećine tržišnog udjela industrije Unije i jednak je tržišnom udjelu svih trećih zemalja osim Kine), u kombinaciji s niskim cijenama, ima tako velik utjecaj na tržištu da je izvršio znatan neovisan pritisak na cijene industrije Unije.

| (223) | U skladu s tim učinci izvoza drugih proizvođača osim društva Hailide, čak i ako su pridonijeli šteti, nisu bitno smanjili relativnu važnost dampinškog uvoza od društva Hailide za nanošenje štete. |
| --- | --- |

(223)

U skladu s tim učinci izvoza drugih proizvođača osim društva Hailide, čak i ako su pridonijeli šteti, nisu bitno smanjili relativnu važnost dampinškog uvoza od društva Hailide za nanošenje štete.

5.2.3.   
  Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

| (224) | Uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniju iz trećih zemalja osim Kine uglavnom je bio iz Južne Koreje, Vijetnama i Tajvana. |
| --- | --- |

(224)

Uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniju iz trećih zemalja osim Kine uglavnom je bio iz Južne Koreje, Vijetnama i Tajvana.

| (225) | (Zbirni) obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene za uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 14.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Južna Koreja | Obujam (u tonama) | 15 150 | 13 025 | 9 259 | 15 167 |
| | Indeks | 100 | 86 | 61 | 100 |
| | Tržišni udio | 7  % | 6  % | 5  % | 7  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 024 | 2 051 | 1 803 | 2 077 |
| | Indeks | 100 | 101 | 89 | 103 |
| Vijetnam | Obujam (u tonama) | 500 | 129 | 776 | 12 231 |
| | Indeks | 100 | 26 | 155 | 2 444 |
| | Tržišni udio | 0  % | 0  % | 0  % | 5  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 340 | 4 136 | 2 276 | 1 537 |
| | Indeks | 100 | 177 | 97 | 66 |
| Tajvan | Obujam (u tonama) | 6 776 | 4 485 | 3 795 | 7 375 |
| | Indeks | 100 | 66 | 56 | 109 |
| | Tržišni udio | 3  % | 2  % | 2  % | 3  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 874 | 1 858 | 1 636 | 1 816 |
| | Indeks | 100 | 99 | 87 | 97 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 19 759 | 15 261 | 11 917 | 11 364 |
| | Indeks | 100 | 77 | 60 | 58 |
| | Tržišni udio | 9  % | 7  % | 6  % | 5  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 586 | 2 780 | 2 683 | 2 740 |
| | Indeks | 100 | 108 | 104 | 106 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje | Obujam (u tonama) | 42 185 | 32 900 | 25 747 | 46 137 |
| | Indeks | 100 | 78 | 61 | 109 |
| | Tržišni udio | 18  % | 15  % | 13  % | 20  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 267 | 2 371 | 2 200 | 2 055 |
| | Indeks | 100 | 105 | 97 | 91 |
| Izvor: | Eurostat |

(225)

(Zbirni) obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene za uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 14.

Tablica 14.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka

Južna Koreja

Obujam (u tonama)

15 150

13 025

9 259

15 167

Indeks

Indeks

100

100

86

86

61

61

100

100

Tržišni udio

7  %

6  %

5  %

7  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 024

2 051

1 803

2 077

Indeks

Indeks

100

100

101

101

89

89

103

103

Vijetnam

Obujam (u tonama)

500

129

776

12 231

Indeks

Indeks

100

100

26

26

155

155

2 444

2 444

Tržišni udio

0  %

0  %

0  %

5  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 340

4 136

2 276

1 537

Indeks

Indeks

100

100

177

177

97

97

66

66

Tajvan

Obujam (u tonama)

6 776

4 485

3 795

7 375

Indeks

Indeks

100

100

66

66

56

56

109

109

Tržišni udio

3  %

2  %

2  %

3  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 874

1 858

1 636

1 816

Indeks

Indeks

100

100

99

99

87

87

97

97

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

19 759

15 261

11 917

11 364

Indeks

Indeks

100

100

77

77

60

60

58

58

Tržišni udio

9  %

7  %

6  %

5  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 586

2 780

2 683

2 740

Indeks

100

108

104

106

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

Obujam (u tonama)

42 185

32 900

25 747

46 137

Indeks

Indeks

100

100

78

78

61

61

109

109

Tržišni udio

18  %

15  %

13  %

20  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 267

2 371

2 200

2 055

Indeks

Indeks

100

100

105

105

97

97

91

91

Izvor:

Izvor:

Eurostat

| (226) | Tijekom RIP-a 46 137 tona pređe velike čvrstoće od poliestera uvezeno je iz trećih zemalja osim Kine, a taj obujam čini 20 % tržišta Unije. Njihov se tržišni udio u razdoblju od 2018. do 2020. ukupno smanjio s 18 % na 13 %, a zatim se povećao na 20 % tijekom RIP-a. To slijedi trend potrošnje u EU-u, ali na izraženiji način. Prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja, isključujući Kinu, povećala se 2019. za 5 %, zatim se 2020. smanjila za 8 postotnih bodova i dodatno se smanjila za 6 postotnih bodova tijekom RIP-a. Taj uvoz uglavnom potječe iz Južne Koreje (7 % tržišta Unije), Vijetnama (5 % tržišta Unije) i Tajvana (3 % tržišta Unije). Budući da se sve te zemlje nalaze u istočnoj Aziji, na njih je utjecala nestašica kontejnera za pomorski prijevoz i posljedični visoki troškovi pomorskog prijevoza, što objašnjava da se 2020. tržišni udio tih trećih zemalja smanjio. |
| --- | --- |

(226)

Tijekom RIP-a 46 137 tona pređe velike čvrstoće od poliestera uvezeno je iz trećih zemalja osim Kine, a taj obujam čini 20 % tržišta Unije. Njihov se tržišni udio u razdoblju od 2018. do 2020. ukupno smanjio s 18 % na 13 %, a zatim se povećao na 20 % tijekom RIP-a. To slijedi trend potrošnje u EU-u, ali na izraženiji način. Prosječna uvozna cijena iz trećih zemalja, isključujući Kinu, povećala se 2019. za 5 %, zatim se 2020. smanjila za 8 postotnih bodova i dodatno se smanjila za 6 postotnih bodova tijekom RIP-a. Taj uvoz uglavnom potječe iz Južne Koreje (7 % tržišta Unije), Vijetnama (5 % tržišta Unije) i Tajvana (3 % tržišta Unije). Budući da se sve te zemlje nalaze u istočnoj Aziji, na njih je utjecala nestašica kontejnera za pomorski prijevoz i posljedični visoki troškovi pomorskog prijevoza, što objašnjava da se 2020. tržišni udio tih trećih zemalja smanjio.

| (227) | Uvoz iz svih trećih zemalja zajedno povećao je svoj tržišni udio na tržištu Unije za 2 postotna boda. Međutim, prosječna cijena uvoza iz svih trećih zemalja tijekom RIP-a, ali i svih prethodnih godina razmatranog razdoblja, bila je znatno iznad prosječne prodajne cijene industrije EU-a. Stoga sve treće zemlje zajedno nisu doprinijele šteti nanesenoj industriji Unije. Komisija je zato analizirala je li uvoz iz određene treće zemlje pridonio šteti nanesenoj industriji Unije. |
| --- | --- |

(227)

Uvoz iz svih trećih zemalja zajedno povećao je svoj tržišni udio na tržištu Unije za 2 postotna boda. Međutim, prosječna cijena uvoza iz svih trećih zemalja tijekom RIP-a, ali i svih prethodnih godina razmatranog razdoblja, bila je znatno iznad prosječne prodajne cijene industrije EU-a. Stoga sve treće zemlje zajedno nisu doprinijele šteti nanesenoj industriji Unije. Komisija je zato analizirala je li uvoz iz određene treće zemlje pridonio šteti nanesenoj industriji Unije.

| (228) | Uvoz iz Južne Koreje na izraženiji je način slijedio trend potrošnje u EU-u: u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio se te se potom tijekom RIP-a vratio na razinu malo veću od one iz 2018. Tržišni se udio u razdoblju od 2018. do 2020. postupno smanjio sa 7 % na 5 %, a zatim se ponovno vratio na 7 % tijekom RIP-a. Razina cijena uvoza iz Južne Koreje postupno se povećavala tijekom predmetnog razdoblja, osim 2020., što pokazuje smanjenje cijena koje se može povezati s niskom potražnjom te godine. |
| --- | --- |

(228)

Uvoz iz Južne Koreje na izraženiji je način slijedio trend potrošnje u EU-u: u razdoblju od 2018. do 2020. smanjio se te se potom tijekom RIP-a vratio na razinu malo veću od one iz 2018. Tržišni se udio u razdoblju od 2018. do 2020. postupno smanjio sa 7 % na 5 %, a zatim se ponovno vratio na 7 % tijekom RIP-a. Razina cijena uvoza iz Južne Koreje postupno se povećavala tijekom predmetnog razdoblja, osim 2020., što pokazuje smanjenje cijena koje se može povezati s niskom potražnjom te godine.

| (229) | Razina cijena uvoza iz Južne Koreje tijekom RIP-a i dvije prethodne godine bila je viša od prodajne cijene industrije Unije. Zbog više razine cijena Komisija je zaključila da uvoz iz Južne Koreje nije pridonio šteti. |
| --- | --- |

(229)

Razina cijena uvoza iz Južne Koreje tijekom RIP-a i dvije prethodne godine bila je viša od prodajne cijene industrije Unije. Zbog više razine cijena Komisija je zaključila da uvoz iz Južne Koreje nije pridonio šteti.

| (230) | Uvoz iz Vijetnama bio je u razdoblju od 2018. do 2020. na vrlo niskoj razini te je njegov tržišni udio u tom razdoblju bio znatno manji od 1 %, a potom se tijekom RIP-a povećao na količinu koja čini 5 % udjela na tržištu Unije. To se podudaralo sa smanjenjem cijena s razina iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije na cijenu od 1 537 EUR/tona tijekom RIP-a, koja nije samo znatno niža od prodajne cijene industrije Unije, nego i blizu cijene izvoza iz Kine društva Hailide od [1 500–1 600] EUR/tona. |
| --- | --- |

(230)

Uvoz iz Vijetnama bio je u razdoblju od 2018. do 2020. na vrlo niskoj razini te je njegov tržišni udio u tom razdoblju bio znatno manji od 1 %, a potom se tijekom RIP-a povećao na količinu koja čini 5 % udjela na tržištu Unije. To se podudaralo sa smanjenjem cijena s razina iznad prosječne prodajne cijene industrije Unije na cijenu od 1 537 EUR/tona tijekom RIP-a, koja nije samo znatno niža od prodajne cijene industrije Unije, nego i blizu cijene izvoza iz Kine društva Hailide od [1 500–1 600] EUR/tona.

| (231) | Međutim, izvoz društva Hailide u EU tijekom RIP-a bio je znatno veći. Iznosio je [43 000–48 000] tona, dok je uvoz iz Vijetnama iznosio samo 12 231 tonu, odnosno samo mali dio u odnosu na izvoz društva Hailide u EU. |
| --- | --- |

(231)

Međutim, izvoz društva Hailide u EU tijekom RIP-a bio je znatno veći. Iznosio je [43 000–48 000] tona, dok je uvoz iz Vijetnama iznosio samo 12 231 tonu, odnosno samo mali dio u odnosu na izvoz društva Hailide u EU.

| (232) | Stoga je Komisija zaključila da, iako je uvoz iz Vijetnama možda pridonio šteti industriji Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na izvoz društva Hailide u Uniju i ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao izvoz tog društva. |
| --- | --- |

(232)

Stoga je Komisija zaključila da, iako je uvoz iz Vijetnama možda pridonio šteti industriji Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na izvoz društva Hailide u Uniju i ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao izvoz tog društva.

| (233) | Uvoz iz Tajvana imao je tržišni udio od 3 % na početku razmatranog razdoblja i tijekom RIP-a. Iako je uvozna cijena od 1 816 EUR/tona tijekom RIP-a bila nešto niža od prodajne cijene industrije Unije, bila je znatno viša od cijene izvoza iz Kine društva Hailide od [1 400–1 600] EUR/tona. |
| --- | --- |

(233)

Uvoz iz Tajvana imao je tržišni udio od 3 % na početku razmatranog razdoblja i tijekom RIP-a. Iako je uvozna cijena od 1 816 EUR/tona tijekom RIP-a bila nešto niža od prodajne cijene industrije Unije, bila je znatno viša od cijene izvoza iz Kine društva Hailide od [1 400–1 600] EUR/tona.

| (234) | Stoga je Komisija zaključila da, iako je uvoz iz Tajvana možda pridonio šteti industriji Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na uvoz iz Kine od društva Hailide, njegova je cijena bila znatno viša od prodajne cijene društva Hailide za uvoz iz Kine i ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao uvoz od društva Hailide. |
| --- | --- |

(234)

Stoga je Komisija zaključila da, iako je uvoz iz Tajvana možda pridonio šteti industriji Unije, ne umanjuje uzročno-posljedičnu vezu jer obujam tog uvoza čini samo mali dio u odnosu na uvoz iz Kine od društva Hailide, njegova je cijena bila znatno viša od prodajne cijene društva Hailide za uvoz iz Kine i ne može na isti način vršiti pritisak na industriju Unije kao uvoz od društva Hailide.

| (235) | Uvoz iz Tajvana i Vijetnama, kad se razmatra zajedno s uvozom kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, nije umanjio vezu utvrđenu između dampinškog uvoza od društva Hailide i štete koju je pretrpjela industrija Unije tako da se ta veza ne može kvalificirati kao stvarna i bitna uzročno-posljedična veza. Tijekom RIP-a izvoz društva Hailide imao je tržišni udio od [18–23 %] na tržištu Unije i ti su se proizvodi u prosjeku prodavali po cijeni znatno nižoj od troškova proizvodnje industrije Unije. Uzimajući u obzir količinu tog uvoza i posljedični pritisak na cijene, uvoz iz Tajvana, Vijetnama i od drugih kineskih proizvođača izvoznika nije bitno smanjio relativnu važnost dampinškog uvoza od društva Hailide za nanošenje štete. |
| --- | --- |

(235)

Uvoz iz Tajvana i Vijetnama, kad se razmatra zajedno s uvozom kineskih izvoznika na koje se trenutačno primjenjuju pristojbe, nije umanjio vezu utvrđenu između dampinškog uvoza od društva Hailide i štete koju je pretrpjela industrija Unije tako da se ta veza ne može kvalificirati kao stvarna i bitna uzročno-posljedična veza. Tijekom RIP-a izvoz društva Hailide imao je tržišni udio od [18–23 %] na tržištu Unije i ti su se proizvodi u prosjeku prodavali po cijeni znatno nižoj od troškova proizvodnje industrije Unije. Uzimajući u obzir količinu tog uvoza i posljedični pritisak na cijene, uvoz iz Tajvana, Vijetnama i od drugih kineskih proizvođača izvoznika nije bitno smanjio relativnu važnost dampinškog uvoza od društva Hailide za nanošenje štete.

5.2.4.   
  Izvozni rezultati industrije Unije

Izvozni rezultati industrije Unije

| (236) | Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 15.


  Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam izvoza (u tonama) | 21 674 | 19 603 | 18 729 | 21 299 |
| Indeks | 100 | 90 | 86 | 98 |
| Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 208 | 2 161 | 1 767 | 2 272 |
| Indeks | 100 | 98 | 80 | 103 |
| Izvor: | provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(236)

Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 15.

Tablica 15.

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam izvoza (u tonama)

21 674

19 603

18 729

21 299

Indeks

Indeks

100

100

90

90

86

86

98

98

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 208

2 161

1 767

2 272

Indeks

Indeks

100

100

98

98

80

80

103

103

Izvor:

Izvor:

provjereni podaci koje je dostavila industrija Unije i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (237) | Iako se obujam izvoza tijekom razmatranog razdoblja kretao na sličan način kao i prodaja na tržištu Unije, tijekom RIP-a obujam je bio samo 2 % manji od onoga iz 2018. i oporavio se više od prodaje na tržištu Unije koja je i dalje bila 5 % niža od obujma iz 2018. |
| --- | --- |

(237)

Iako se obujam izvoza tijekom razmatranog razdoblja kretao na sličan način kao i prodaja na tržištu Unije, tijekom RIP-a obujam je bio samo 2 % manji od onoga iz 2018. i oporavio se više od prodaje na tržištu Unije koja je i dalje bila 5 % niža od obujma iz 2018.

| (238) | Prosječna cijena izvoza svake godine bila je znatno viša od prodajne cijene na tržištu EU-a, a tijekom RIP-a bila je više od 10 % viša. Prosječna izvozna cijena slijedila je trend sličan cijenama na tržištu EU-a. Međutim, iako se 2020. izvozna cijena izrazitije smanjila, tijekom RIP-a vratila se na prethodnu razinu brže od cijena na tržištu EU-a te je dosegla razinu 3 % višu od prosječne cijene iz 2018., dok je prodajna cijena na tržištu EU-a tijekom RIP-a i dalje bila 4 % niža od cijene iz 2018. |
| --- | --- |

(238)

Prosječna cijena izvoza svake godine bila je znatno viša od prodajne cijene na tržištu EU-a, a tijekom RIP-a bila je više od 10 % viša. Prosječna izvozna cijena slijedila je trend sličan cijenama na tržištu EU-a. Međutim, iako se 2020. izvozna cijena izrazitije smanjila, tijekom RIP-a vratila se na prethodnu razinu brže od cijena na tržištu EU-a te je dosegla razinu 3 % višu od prosječne cijene iz 2018., dok je prodajna cijena na tržištu EU-a tijekom RIP-a i dalje bila 4 % niža od cijene iz 2018.

| (239) | Usporedba pokazuje da su proizvođači iz Unije vrlo usmjereni na tržište Unije, iako mogu postići više cijene za izvoznu prodaju. |
| --- | --- |

(239)

Usporedba pokazuje da su proizvođači iz Unije vrlo usmjereni na tržište Unije, iako mogu postići više cijene za izvoznu prodaju.

| (240) | Stoga je Komisija zaključila da izvozni rezultati industrije Unije nisu pridonijeli šteti, nego su naprotiv pridonijeli ograničavanju gubitka. |
| --- | --- |

(240)

Stoga je Komisija zaključila da izvozni rezultati industrije Unije nisu pridonijeli šteti, nego su naprotiv pridonijeli ograničavanju gubitka.

5.2.5.   
  Ograničena potrošnja

Ograničena potrošnja

| (241) | Ograničena potrošnja industrije Unije znatno se povećala tijekom RIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 39 %. Međutim, odluka o povećanju ograničene potrošnje radi prodaje proizvoda na kraju proizvodnog lanca na višoj razini proizvodnje nije uzrok štete industriji Unije, nego izravna posljedica dampinškog uvoza jer proizvođači iz Unije nisu mogli postići poštenu tržišnu cijenu na slobodnom tržištu pređe velike čvrstoće od poliestera zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene. Stoga je Komisija zaključila da to nije čimbenik koji je pridonio šteti. |
| --- | --- |

(241)

Ograničena potrošnja industrije Unije znatno se povećala tijekom RIP-a. Tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 39 %. Međutim, odluka o povećanju ograničene potrošnje radi prodaje proizvoda na kraju proizvodnog lanca na višoj razini proizvodnje nije uzrok štete industriji Unije, nego izravna posljedica dampinškog uvoza jer proizvođači iz Unije nisu mogli postići poštenu tržišnu cijenu na slobodnom tržištu pređe velike čvrstoće od poliestera zbog pritiska dampinškog uvoza na cijene. Stoga je Komisija zaključila da to nije čimbenik koji je pridonio šteti.

5.2.6.   
  Visoke cijene energije i inflacija

Visoke cijene energije i inflacija

| (242) | Kao odgovor na podnesak podnositelja zahtjeva o kretanjima nakon RIP-a nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdilo je da sve veći troškovi energije i kriza povezana s inflacijom prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između uvoza kineske pređe velike čvrstoće od poliestera i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, ti sve veći troškovi energije i inflacija, kako ih je naveo podnositelj zahtjeva, dogodili su se nakon RIP-a. Korisnici nisu naveli da je do toga došlo tijekom RIP-a. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju. |
| --- | --- |

(242)

Kao odgovor na podnesak podnositelja zahtjeva o kretanjima nakon RIP-a nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdilo je da sve veći troškovi energije i kriza povezana s inflacijom prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između uvoza kineske pređe velike čvrstoće od poliestera i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, ti sve veći troškovi energije i inflacija, kako ih je naveo podnositelj zahtjeva, dogodili su se nakon RIP-a. Korisnici nisu naveli da je do toga došlo tijekom RIP-a. Stoga je Komisija odbacila tu tvrdnju.

5.3.   Zaključak o uzročnosti

Zaključak o uzročnosti

| (243) | Postojala je jasna vremenska podudarnost između znatnog uvoza iz Kine od društva Hailide i pogoršanja stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(243)

Postojala je jasna vremenska podudarnost između znatnog uvoza iz Kine od društva Hailide i pogoršanja stanja industrije Unije.

| (244) | Komisija je ispitala i druge čimbenike štete i nije pronašla nijedan drugi čimbenik koji bi umanjio uzročno-posljedičnu vezu između izvoza iz Kine od društva Hailide i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije u mjeri u kojoj bi se prekinula stvarna i bitna veza između uvoza od društva Hailide i utvrđene štete. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je ispitala i druge čimbenike štete i nije pronašla nijedan drugi čimbenik koji bi umanjio uzročno-posljedičnu vezu između izvoza iz Kine od društva Hailide i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije u mjeri u kojoj bi se prekinula stvarna i bitna veza između uvoza od društva Hailide i utvrđene štete.

| (245) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je dampinški izvoz iz Kine od društva Hailide znatno pridonio šteti industriji Unije i da nijedan drugi čimbenik, razmatran pojedinačno ili zajedno s drugima, nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza društva Hailide i štete koju je pretrpjela industrija Unije. |
| --- | --- |

(245)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da je dampinški izvoz iz Kine od društva Hailide znatno pridonio šteti industriji Unije i da nijedan drugi čimbenik, razmatran pojedinačno ili zajedno s drugima, nije umanjio uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog izvoza društva Hailide i štete koju je pretrpjela industrija Unije.

6.   RAZINA MJERA

RAZINA MJERA

| (246) | Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije (o kojima se govori u točki 7. u nastavku) potrebno je uvesti konačne mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(246)

Na temelju zaključaka koje je Komisija donijela u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije (o kojima se govori u točki 7. u nastavku) potrebno je uvesti konačne mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koja se industriji Unije nanosi dampinškim uvozom.

| (247) | Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete koja je industriji Unije prouzročena dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(247)

Kako bi utvrdila razinu mjera, Komisija je ispitala bi li pristojba niža od dampinške marže bila dovoljna za uklanjanje štete koja je industriji Unije prouzročena dampinškim uvozom.

6.1.   Marža štete

Marža štete

| (248) | Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, i konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi, te mogla ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”) prodajom po ciljnoj cijeni u smislu članka 7. stavaka 2.c i 2.d osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(248)

Komisija je najprije utvrdila iznos pristojbe koja je potrebna kako bi se uklonila šteta koju je pretrpjela industrija Unije. U tom bi se slučaju šteta uklonila ako bi industrija Unije mogla pokriti svoje troškove proizvodnje, uključujući troškove koji proizlaze iz multilateralnih sporazuma o okolišu i njihovih protokola, kojih je Unija stranka, i konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO) koje su navedene u Prilogu I.a osnovnoj uredbi, te mogla ostvariti razumnu dobit („ciljna dobit”) prodajom po ciljnoj cijeni u smislu članka 7. stavaka 2.c i 2.d osnovne uredbe.

| (249) | U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje i razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Komisija je analizirala dobit koju su proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali prije povećanja uvoza iz Kine. Međutim, ona je bila niža od minimalnih 6 % propisanih člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe. Stoga je ta profitna marža zamijenjena sa 6 % kako se zahtijeva člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(249)

U skladu s člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe Komisija je za utvrđivanje ciljne dobiti uzela u obzir razinu profitabilnosti prije povećanja uvoza iz predmetne zemlje i razinu profitabilnosti koja se očekuje u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Komisija je analizirala dobit koju su proizvođači iz Unije u uzorku ostvarivali prije povećanja uvoza iz Kine. Međutim, ona je bila niža od minimalnih 6 % propisanih člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe. Stoga je ta profitna marža zamijenjena sa 6 % kako se zahtijeva člankom 7. stavkom 2.c osnovne uredbe.

| (250) | Nisu iznesene tvrdnje da bi razina ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bila viša u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(250)

Nisu iznesene tvrdnje da bi razina ulaganja, istraživanja i razvoja te inovacija industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja bila viša u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja.

| (251) | Jedan proizvođač iz EU-a u uzorku (Glanzstoff) dokazao je postojanje budućih troškova usklađivanja u smislu članka 7. stavka 2.d osnovne uredbe. Iznosi od 6,6 EUR/tona dodani su ciljanoj cijeni predmetnog proizvođača kako bi odražavali dodatne troškove okoliša u razdoblju primjene mjera. To čini manje od 1 % prosječnog troška proizvodnje po toni društva Glanzstoff. |
| --- | --- |

(251)

Jedan proizvođač iz EU-a u uzorku (Glanzstoff) dokazao je postojanje budućih troškova usklađivanja u smislu članka 7. stavka 2.d osnovne uredbe. Iznosi od 6,6 EUR/tona dodani su ciljanoj cijeni predmetnog proizvođača kako bi odražavali dodatne troškove okoliša u razdoblju primjene mjera. To čini manje od 1 % prosječnog troška proizvodnje po toni društva Glanzstoff.

| (252) | Na temelju navedenog Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije primjenjujući ciljnu maržu dobiti od 6 % na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(252)

Na temelju navedenog Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije primjenjujući ciljnu maržu dobiti od 6 % na trošak proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka.

| (253) | Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne izvozne cijene društva Hailide za svaku vrstu proizvoda, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na slobodnom tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Posljedična prosječna marža sniženja ciljnih cijena u trenutku konačne objave iznosila je 39 %. |
| --- | --- |

(253)

Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne izvozne cijene društva Hailide za svaku vrstu proizvoda, kako je utvrđeno za izračune sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su tijekom razdoblja ispitnog postupka na slobodnom tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF. Posljedična prosječna marža sniženja ciljnih cijena u trenutku konačne objave iznosila je 39 %.

| (254) | U odgovoru na konačnu objavu društvo Hailide iznijelo je niz konkretnih tvrdnji o izvoznoj prodaji preko povezanog uvoznika društva Hailide u Uniji, kako je podrobnije navedeno u odjeljku 2.6. Nadalje, Komisija je uočila i ispravila administrativnu pogrešku do koje je došlo pri zaokruživanju brojčanih podataka za maržu štete. Stoga su za društvo Hailide ponovno izračunani marža štete i sniženje cijena. Komisija je utvrdila da taj ponovni izračun nije bitno utjecao na sniženje cijena. Ti revidirani izračuni priopćeni su u dodatnoj objavi. |
| --- | --- |

(254)

U odgovoru na konačnu objavu društvo Hailide iznijelo je niz konkretnih tvrdnji o izvoznoj prodaji preko povezanog uvoznika društva Hailide u Uniji, kako je podrobnije navedeno u odjeljku 2.6. Nadalje, Komisija je uočila i ispravila administrativnu pogrešku do koje je došlo pri zaokruživanju brojčanih podataka za maržu štete. Stoga su za društvo Hailide ponovno izračunani marža štete i sniženje cijena. Komisija je utvrdila da taj ponovni izračun nije bitno utjecao na sniženje cijena. Ti revidirani izračuni priopćeni su u dodatnoj objavi.

| (255) | Stoga je konačna razina uklanjanja štete sljedeća:







  Zemlja | Društvo | Konačna marža štete (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 38,7 |

(255)

Stoga je konačna razina uklanjanja štete sljedeća:

Zemlja

Društvo

Konačna marža štete (%)

Kina

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

38,7

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (256) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(256)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala može li jasno zaključiti da u ovom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije, iako je utvrđen štetni damping. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (257) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza iz Kine od društva Hailide čije su cijene niže od cijena industrije Unije, te je taj uvoz ujedno povećao pritisak koji na cijene vrše kineski izvoznici na koje se već primjenjuju pristojbe. Industrija Unije doista nije mogla u potpunosti iskoristiti uvođenje antidampinških pristojbi protiv Kine. |
| --- | --- |

(257)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da industrija Unije trpi materijalnu štetu zbog učinaka dampinškog uvoza iz Kine od društva Hailide čije su cijene niže od cijena industrije Unije, te je taj uvoz ujedno povećao pritisak koji na cijene vrše kineski izvoznici na koje se već primjenjuju pristojbe. Industrija Unije doista nije mogla u potpunosti iskoristiti uvođenje antidampinških pristojbi protiv Kine.

| (258) | Industrija Unije imat će koristi od proširenja postojećih mjera na društvo Hailide, čime bi se vjerojatno spriječio daljnji porast uvoza iz Kine po vrlo niskim cijenama. Bez tih mjera Hailide će i dalje izvoziti pređu velike čvrstoće od poliestera na tržište Unije po dampinškim cijenama, što će onemogućiti industriji Unije da prodaje pređu velike čvrstoće od poliestera po primjerenoj cijeni i stoga uzrokovati dodatnu materijalnu štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(258)

Industrija Unije imat će koristi od proširenja postojećih mjera na društvo Hailide, čime bi se vjerojatno spriječio daljnji porast uvoza iz Kine po vrlo niskim cijenama. Bez tih mjera Hailide će i dalje izvoziti pređu velike čvrstoće od poliestera na tržište Unije po dampinškim cijenama, što će onemogućiti industriji Unije da prodaje pređu velike čvrstoće od poliestera po primjerenoj cijeni i stoga uzrokovati dodatnu materijalnu štetu industriji Unije.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (259) | U ovom ispitnom postupku nije surađivao nijedan nepovezani uvoznik. |
| --- | --- |

(259)

U ovom ispitnom postupku nije surađivao nijedan nepovezani uvoznik.

| (260) | Komisija je zaključila da iz perspektive nepovezanih uvoznika ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera protiv društva Hailide. |
| --- | --- |

(260)

Komisija je zaključila da iz perspektive nepovezanih uvoznika ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera protiv društva Hailide.

7.3.   Interes korisnikâ

Interes korisnikâ

| (261) | Postoji nekoliko glavnih skupina korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera: proizvođači automobilskih guma koji čine oko 50 % potražnje za pređom velike čvrstoće od poliestera u Uniji te proizvođači tehničkih tkanina, vrpca, priveznica, traka, konopa i remena koji čine oko 50 % potražnje za tim proizvodom u Uniji. Tehničke tkanine, priveznice, trake, konopi i remeni upotrebljavaju se u automobilskoj industriji, opremi za dizanje i osiguravanje u prijevozu te za razne primjene u strojevima. |
| --- | --- |

(261)

Postoji nekoliko glavnih skupina korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera: proizvođači automobilskih guma koji čine oko 50 % potražnje za pređom velike čvrstoće od poliestera u Uniji te proizvođači tehničkih tkanina, vrpca, priveznica, traka, konopa i remena koji čine oko 50 % potražnje za tim proizvodom u Uniji. Tehničke tkanine, priveznice, trake, konopi i remeni upotrebljavaju se u automobilskoj industriji, opremi za dizanje i osiguravanje u prijevozu te za razne primjene u strojevima.

| (262) | Nakon pokretanja postupka kontaktirana su 64 poznata korisnika i udruženja korisnika u Uniji te su pozvani na suradnju. Nakon pokretanja ispitnog postupka javilo se pet korisnika i udruženje korisnika. Korisnici koji su se javili pripadaju segmentu proizvođača tehničkih tkanina, vrpci, priveznica, traka, konopa i remena. Korisnici koji su sudjelovali čine 10 % potrošnje pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji. Nije se javio nijedan korisnik iz segmenta proizvođača guma. |
| --- | --- |

(262)

Nakon pokretanja postupka kontaktirana su 64 poznata korisnika i udruženja korisnika u Uniji te su pozvani na suradnju. Nakon pokretanja ispitnog postupka javilo se pet korisnika i udruženje korisnika. Korisnici koji su se javili pripadaju segmentu proizvođača tehničkih tkanina, vrpci, priveznica, traka, konopa i remena. Korisnici koji su sudjelovali čine 10 % potrošnje pređe velike čvrstoće od poliestera u Uniji. Nije se javio nijedan korisnik iz segmenta proizvođača guma.

| (263) | Na upitnik nije odgovorio nijedan korisnik pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide. Međutim, udruženje korisnika zajedno s pet korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide dostavilo je podneske o financijskom učinku proširenja pristojbi na to društvo i potrebi za stabilnošću opskrbe. |
| --- | --- |

(263)

Na upitnik nije odgovorio nijedan korisnik pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide. Međutim, udruženje korisnika zajedno s pet korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide dostavilo je podneske o financijskom učinku proširenja pristojbi na to društvo i potrebi za stabilnošću opskrbe.

| (264) | Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač, koji proizvodi i tkane proizvode, iznijeli su primjedbe na konačnu objavu i usprotivili se namjeri Komisije da uvede antidampinške pristojbe na pređu velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide. |
| --- | --- |

(264)

Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač, koji proizvodi i tkane proizvode, iznijeli su primjedbe na konačnu objavu i usprotivili se namjeri Komisije da uvede antidampinške pristojbe na pređu velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide.

| (265) | Nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdili su da se analiza Komisije temelji na nepotpunim činjenicama jer je Komisija zanemarila podneske društava korisnika, koji su MSP-ovi, unatoč njihovoj ponudi da se njihovi podaci provjere na licu mjesta ili na daljinu. |
| --- | --- |

(265)

Nekoliko korisnika zajedno s udruženjem korisnika tvrdili su da se analiza Komisije temelji na nepotpunim činjenicama jer je Komisija zanemarila podneske društava korisnika, koji su MSP-ovi, unatoč njihovoj ponudi da se njihovi podaci provjere na licu mjesta ili na daljinu.

| (266) | Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Zapravo je Komisija, kao što se može vidjeti u sljedećim odjeljcima, uzela u obzir podneske svih korisnika pri analiziranju interesa Unije, unatoč tomu što su neki konkretni podaci dostavljeni u okviru saslušanja 64 dana nakon isteka roka i dopunjeni dodatnim podacima sedam mjeseci nakon isteka roka i prekasno da bi se provela njihova provjera. Komisija je već obavijestila stranke o isteku roka kad su zatražile dopuštenje za zakašnjelo podnošenje upitnika dva mjeseca nakon isteka roka. |
| --- | --- |

(266)

Komisija se nije složila s tom tvrdnjom. Zapravo je Komisija, kao što se može vidjeti u sljedećim odjeljcima, uzela u obzir podneske svih korisnika pri analiziranju interesa Unije, unatoč tomu što su neki konkretni podaci dostavljeni u okviru saslušanja 64 dana nakon isteka roka i dopunjeni dodatnim podacima sedam mjeseci nakon isteka roka i prekasno da bi se provela njihova provjera. Komisija je već obavijestila stranke o isteku roka kad su zatražile dopuštenje za zakašnjelo podnošenje upitnika dva mjeseca nakon isteka roka.

7.3.1.   
  Financijski učinak

Financijski učinak

| (267) | Udruženje korisnika zajedno s pet korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide iznijeli su stajalište da je razinom postojećih pristojbi protiv drugih kineskih izvoznika, od 5,1 % do 9,8 %, uspostavljena prava ravnoteža između interesa proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz EU-a i korisničkih industrija. Stoga bi industrija korisnika mogla apsorbirati nastavak mjera na početnim razinama. Iako se u prethodnom razdoblju na društvo Hailide nisu primjenjivale pristojbe, pristojba od 6,9 % na uvoz od njega unutar je raspona pristojbi koje su prethodno uvedene protiv ostalih kineskih izvoznika. Komisija je stoga zaključila da iz financijske perspektive ne postoji uvjerljiv razlog protiv uvođenja pristojbe od 6,9 % protiv društva Hailide. |
| --- | --- |

(267)

Udruženje korisnika zajedno s pet korisnika pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide iznijeli su stajalište da je razinom postojećih pristojbi protiv drugih kineskih izvoznika, od 5,1 % do 9,8 %, uspostavljena prava ravnoteža između interesa proizvođača pređe velike čvrstoće od poliestera iz EU-a i korisničkih industrija. Stoga bi industrija korisnika mogla apsorbirati nastavak mjera na početnim razinama. Iako se u prethodnom razdoblju na društvo Hailide nisu primjenjivale pristojbe, pristojba od 6,9 % na uvoz od njega unutar je raspona pristojbi koje su prethodno uvedene protiv ostalih kineskih izvoznika. Komisija je stoga zaključila da iz financijske perspektive ne postoji uvjerljiv razlog protiv uvođenja pristojbe od 6,9 % protiv društva Hailide.

| (268) | Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač tvrdili su da će dodatno povećanje troškova do kojeg će doći zbog pristojbi na njihovu glavnu sirovinu dodatno narušiti njihov konkurentski položaj kao proizvođača iz EU-a. Naveli su mnoge primjere ponuda koje su kineski proizvođači proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji se proizvode od pređe velike čvrstoće od poliestera dali europskim kupcima, pri čemu su cijene tih proizvoda bile vrlo blizu ili čak ispod cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nakon dodavanja predloženih pristojbi. Tvrdili su da je najveći problem s antidampinškim pristojbama na pređu velike čvrstoće koju proizvodi društvo Hailide taj što one ne obuhvaćaju proizvode na kraju proizvodnog lanca, kao što su tkanine, remeni, zatezni remeni, okrugle priveznice i priveznice s omčama. |
| --- | --- |

(268)

Nakon konačne objave, deset korisnika, udruženje korisnika te jedan integrirani proizvođač tvrdili su da će dodatno povećanje troškova do kojeg će doći zbog pristojbi na njihovu glavnu sirovinu dodatno narušiti njihov konkurentski položaj kao proizvođača iz EU-a. Naveli su mnoge primjere ponuda koje su kineski proizvođači proizvoda na kraju proizvodnog lanca koji se proizvode od pređe velike čvrstoće od poliestera dali europskim kupcima, pri čemu su cijene tih proizvoda bile vrlo blizu ili čak ispod cijene pređe velike čvrstoće od poliestera nakon dodavanja predloženih pristojbi. Tvrdili su da je najveći problem s antidampinškim pristojbama na pređu velike čvrstoće koju proizvodi društvo Hailide taj što one ne obuhvaćaju proizvode na kraju proizvodnog lanca, kao što su tkanine, remeni, zatezni remeni, okrugle priveznice i priveznice s omčama.

| (269) | Nakon konačne objave podnositelji zahtjeva tvrdili su i da se glavni problem za korisnike odnosi na nepošteno tržišno natjecanje s konkurentima iz Kine s kojim se suočavaju na silaznim tržištima. Taj problem dodatno bi se pogoršao ako se uvedu antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide. S druge strane, korisnici su više puta naveli da se ne protive produljenju početnih antidampinških mjera, koje su se kretale u rasponu od 5,1 % do 9,8 %. |
| --- | --- |

(269)

Nakon konačne objave podnositelji zahtjeva tvrdili su i da se glavni problem za korisnike odnosi na nepošteno tržišno natjecanje s konkurentima iz Kine s kojim se suočavaju na silaznim tržištima. Taj problem dodatno bi se pogoršao ako se uvedu antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide. S druge strane, korisnici su više puta naveli da se ne protive produljenju početnih antidampinških mjera, koje su se kretale u rasponu od 5,1 % do 9,8 %.

| (270) | Kako bi se riješio problem nepoštenog tržišnog natjecanja u području proizvoda na kraju proizvodnog lanca, pet korisnika zajedno s udruženjem korisnika zatražili su od Komisije da proširi pristojbe na pređu velike čvrstoće od poliestera koja se nalazi u uvezenim priveznicama, konopima i vatrogasnim crijevima. Pozvali su se na Uredbu Komisije o čeličnim stupovima vjetroturbina iz Kine (92), u kojoj je antidampinška pristojba primijenjena ne samo na stupove vjetroturbina, već i na same vjetroturbine koje sadržavaju čelične stupove vjetroturbina. |
| --- | --- |

(270)

Kako bi se riješio problem nepoštenog tržišnog natjecanja u području proizvoda na kraju proizvodnog lanca, pet korisnika zajedno s udruženjem korisnika zatražili su od Komisije da proširi pristojbe na pređu velike čvrstoće od poliestera koja se nalazi u uvezenim priveznicama, konopima i vatrogasnim crijevima. Pozvali su se na Uredbu Komisije o čeličnim stupovima vjetroturbina iz Kine (92), u kojoj je antidampinška pristojba primijenjena ne samo na stupove vjetroturbina, već i na same vjetroturbine koje sadržavaju čelične stupove vjetroturbina.

92

| (271) | Prvo, Komisija priznaje da se zbog konkurencije kineskih izvoznika proizvoda na kraju proizvodnog lanca ograničava mogućnost korisnika da povećaju cijene i prenesu dalje dodatne troškove zbog povećanih pristojbi. Međutim, moguće postojanje nepoštenog tržišnog natjecanja na razini korisnika ne može samo po sebi biti uvjerljiv razlog za nerješavanje problema štetnog dampinga čije je postojanje utvrđeno na uzlaznom tržištu. Iako su korisnici pokazali da ih se povećanim pristojbama na pređu velike čvrstoće od poliestera stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurentske kineske proizvođače istog proizvoda na kraju proizvodnog lanca, ujedno su naveli i da bi se zaštita od tog uvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca mogla postići antidampinškim pristojbama na te proizvode. Nisu pokazali da industriji korisnika nije izvedivo podnijeti pritužbu radi pokretanja ispitnog postupka protiv potencijalno dampinškog uvoza tkanina ili drugih sekundarnih proizvoda izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera. |
| --- | --- |

(271)

Prvo, Komisija priznaje da se zbog konkurencije kineskih izvoznika proizvoda na kraju proizvodnog lanca ograničava mogućnost korisnika da povećaju cijene i prenesu dalje dodatne troškove zbog povećanih pristojbi. Međutim, moguće postojanje nepoštenog tržišnog natjecanja na razini korisnika ne može samo po sebi biti uvjerljiv razlog za nerješavanje problema štetnog dampinga čije je postojanje utvrđeno na uzlaznom tržištu. Iako su korisnici pokazali da ih se povećanim pristojbama na pređu velike čvrstoće od poliestera stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurentske kineske proizvođače istog proizvoda na kraju proizvodnog lanca, ujedno su naveli i da bi se zaštita od tog uvoza proizvoda na kraju proizvodnog lanca mogla postići antidampinškim pristojbama na te proizvode. Nisu pokazali da industriji korisnika nije izvedivo podnijeti pritužbu radi pokretanja ispitnog postupka protiv potencijalno dampinškog uvoza tkanina ili drugih sekundarnih proizvoda izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera.

| (272) | Osim toga, antidampinške pristojbe uvedene na pređu velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide na razini od 6,9 % u nižem su dijelu raspona pristojbi koje su već uvedene za druge kineske proizvođače izvoznike. Korisnici su u nekoliko navrata tvrdili da je početnom razinom tih pristojbi uspostavljena ravnoteža među različitim interesima. Osim toga, korisnici imaju mogućnost nabave tih proizvoda iz ostalih trećih zemalja kao što su Južna Koreja, Tajvan i Vijetnam, koje povećavaju svoje proizvodne kapacitete. |
| --- | --- |

(272)

Osim toga, antidampinške pristojbe uvedene na pređu velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide na razini od 6,9 % u nižem su dijelu raspona pristojbi koje su već uvedene za druge kineske proizvođače izvoznike. Korisnici su u nekoliko navrata tvrdili da je početnom razinom tih pristojbi uspostavljena ravnoteža među različitim interesima. Osim toga, korisnici imaju mogućnost nabave tih proizvoda iz ostalih trećih zemalja kao što su Južna Koreja, Tajvan i Vijetnam, koje povećavaju svoje proizvodne kapacitete.

| (273) | Kad je riječ o prijedlogu da se mjere prošire na pređu velike čvrstoće od poliestera koju sadržavaju proizvodi na kraju proizvodnog lanca, Komisija je napomenula da, za razliku od situacije u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina, proizvodi na koje bi se pristojbe proširile nisu uključeni u opseg proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom. Naime, definicija predmetnog proizvoda u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina već je uključivala stupove uvezene kao dio vjetroturbina: „[p]redmetni proizvod su određeni veliki stupovi vjetroturbina od čelika, [...], trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7308 20 00 (oznaka TARIC 7308200011) i ex 7308 90 98 (oznaka TARIC 7308909811) a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine, u oznaku KN ex 8502 31 00, ...”. Komisija načelno ne može uvoditi pristojbe na proizvod koji nije bio obuhvaćen opsegom ispitnog postupka. Komisija je u ovom predmetu konkretno smatrala da bi mnoštvo mogućih transformacija obuhvaćenih predloženim oznakama KN dovelo do proširenja primjene pristojbi izvan opsega ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(273)

Kad je riječ o prijedlogu da se mjere prošire na pređu velike čvrstoće od poliestera koju sadržavaju proizvodi na kraju proizvodnog lanca, Komisija je napomenula da, za razliku od situacije u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina, proizvodi na koje bi se pristojbe proširile nisu uključeni u opseg proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom. Naime, definicija predmetnog proizvoda u predmetu o čeličnim stupovima vjetroturbina već je uključivala stupove uvezene kao dio vjetroturbina: „[p]redmetni proizvod su određeni veliki stupovi vjetroturbina od čelika, [...], trenutačno razvrstani u oznake KN ex 7308 20 00 (oznaka TARIC 7308200011) i ex 7308 90 98 (oznaka TARIC 7308909811) a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine, u oznaku KN ex 8502 31 00, ...”. Komisija načelno ne može uvoditi pristojbe na proizvod koji nije bio obuhvaćen opsegom ispitnog postupka. Komisija je u ovom predmetu konkretno smatrala da bi mnoštvo mogućih transformacija obuhvaćenih predloženim oznakama KN dovelo do proširenja primjene pristojbi izvan opsega ispitnog postupka.

a, kad se uvoze kao dio vjetroturbine

| (274) | Stoga je Komisija smatrala da bi se ispunjenjem zahtjeva korisnika opseg ispitnog postupka proširio izvan okvira zahtjeva na temelju kojeg je pokrenut. Zahtjev je stoga odbijen. |
| --- | --- |

(274)

Stoga je Komisija smatrala da bi se ispunjenjem zahtjeva korisnika opseg ispitnog postupka proširio izvan okvira zahtjeva na temelju kojeg je pokrenut. Zahtjev je stoga odbijen.

| (275) | Slijedom toga, Komisija je potvrdila svoje početno stajalište. |
| --- | --- |

(275)

Slijedom toga, Komisija je potvrdila svoje početno stajalište.

7.3.2.   
  Stabilnost opskrbe

Stabilnost opskrbe

| (276) | Korisnici su istaknuli i nedostatak kapaciteta proizvođača iz Unije. Potrošnja pređe velike čvrstoće od poliestera u EU-u tijekom RIP-a iznosila je 230 000 tona, što je 73 % više od proizvodnog kapaciteta industrije Unije, koji iznosi samo 134 000 tona. To pokazuje opću potrebu za uvozom. |
| --- | --- |

(276)

Korisnici su istaknuli i nedostatak kapaciteta proizvođača iz Unije. Potrošnja pređe velike čvrstoće od poliestera u EU-u tijekom RIP-a iznosila je 230 000 tona, što je 73 % više od proizvodnog kapaciteta industrije Unije, koji iznosi samo 134 000 tona. To pokazuje opću potrebu za uvozom.

| (277) | Osim toga, nakon RIP-a nekoliko je proizvođača iz Unije 2022. privremeno smanjilo ili u potpunosti zaustavilo svoju proizvodnju kao odgovor na tešku situaciju uzrokovanu dampinškim uvozom i privremenim povećanjem cijena energije u Europi. Međutim, ta se situacija dogodila nakon RIP-a i to je bila samo privremena mjera. Zasad nema naznaka da će se privremeno smanjenje kapaciteta dugoročno produljiti, tim više što su se troškovi energije u međuvremenu već znatno smanjili. |
| --- | --- |

(277)

Osim toga, nakon RIP-a nekoliko je proizvođača iz Unije 2022. privremeno smanjilo ili u potpunosti zaustavilo svoju proizvodnju kao odgovor na tešku situaciju uzrokovanu dampinškim uvozom i privremenim povećanjem cijena energije u Europi. Međutim, ta se situacija dogodila nakon RIP-a i to je bila samo privremena mjera. Zasad nema naznaka da će se privremeno smanjenje kapaciteta dugoročno produljiti, tim više što su se troškovi energije u međuvremenu već znatno smanjili.

| (278) | Svi korisnici koji surađuju tvrdili su da za svoj segment samo jedan proizvođač iz Unije dobavlja pređu velike čvrstoće od poliestera kvalitete koja im je potrebna za njihove proizvode, dok su drugi proizvođači iz Unije u velikoj mjeri usmjereni na opskrbu industrije guma ili su integrirani konkurenti. Korisnici su nadalje tvrdili da ostale treće zemlje proizvode skupe specijalizirane kategorije (npr. Južna Koreja) ili ne nude dovoljan kapacitet ili kvalitetu, uz iznimku Vijetnama. |
| --- | --- |

(278)

Svi korisnici koji surađuju tvrdili su da za svoj segment samo jedan proizvođač iz Unije dobavlja pređu velike čvrstoće od poliestera kvalitete koja im je potrebna za njihove proizvode, dok su drugi proizvođači iz Unije u velikoj mjeri usmjereni na opskrbu industrije guma ili su integrirani konkurenti. Korisnici su nadalje tvrdili da ostale treće zemlje proizvode skupe specijalizirane kategorije (npr. Južna Koreja) ili ne nude dovoljan kapacitet ili kvalitetu, uz iznimku Vijetnama.

| (279) | Izvoz iz Vijetnama tijekom RIP-a imao je udio na tržištu Unije od 5 %. Međutim, uvoz iz Vijetnama iznosio je samo 12 000 tona i obuhvaćao je samo dio uvoza potrebnog kako bi se zadovoljila potražnja na tržištu Unije. Komisija je stoga napomenula da je uvoz iz Kine općenito potreban kako bi se osigurala stabilnost opskrbe na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(279)

Izvoz iz Vijetnama tijekom RIP-a imao je udio na tržištu Unije od 5 %. Međutim, uvoz iz Vijetnama iznosio je samo 12 000 tona i obuhvaćao je samo dio uvoza potrebnog kako bi se zadovoljila potražnja na tržištu Unije. Komisija je stoga napomenula da je uvoz iz Kine općenito potreban kako bi se osigurala stabilnost opskrbe na tržištu Unije.

| (280) | Komisija je u prethodnom odjeljku zaključila da je pristojba protiv društva Hailide od 6,9 % unutar razine pristojbi koje bi korisnici mogli apsorbirati. Stoga ta razina pristojbe neće onemogućiti daljnju nabavu tog proizvoda iz Kine, posebno s obzirom na činjenicu da korisnici i dalje imaju mogućnost odabira proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju niže stope pristojbi. Prema tome uvođenje pristojbi protiv društva Hailide neće dovesti u pitanje stabilnost opskrbe. |
| --- | --- |

(280)

Komisija je u prethodnom odjeljku zaključila da je pristojba protiv društva Hailide od 6,9 % unutar razine pristojbi koje bi korisnici mogli apsorbirati. Stoga ta razina pristojbe neće onemogućiti daljnju nabavu tog proizvoda iz Kine, posebno s obzirom na činjenicu da korisnici i dalje imaju mogućnost odabira proizvođača izvoznika na koje se primjenjuju niže stope pristojbi. Prema tome uvođenje pristojbi protiv društva Hailide neće dovesti u pitanje stabilnost opskrbe.

| (281) | Komisija je stoga zaključila da interes korisnika za stabilnost opskrbe nije uvjerljiv razlog protiv uvođenja mjera. |
| --- | --- |

(281)

Komisija je stoga zaključila da interes korisnika za stabilnost opskrbe nije uvjerljiv razlog protiv uvođenja mjera.

7.3.3.   
  Rizik od premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a

Rizik od premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a

| (282) | Nekoliko korisnika i integrirani proizvođač naglasili su važnost industrije koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera za tržište rada te činjenicu da bi povećane pristojbe na tu pređu mogle dovesti do premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a. Integrirani proizvođač tvrdio je da radna snaga u EU-u koja je uključena u proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera obuhvaća približno 100 000 kvalificiranih radnika. |
| --- | --- |

(282)

Nekoliko korisnika i integrirani proizvođač naglasili su važnost industrije koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera za tržište rada te činjenicu da bi povećane pristojbe na tu pređu mogle dovesti do premještanja proizvodnih kapaciteta izvan EU-a. Integrirani proizvođač tvrdio je da radna snaga u EU-u koja je uključena u proizvodnju proizvoda na kraju proizvodnog lanca izrađenih od pređe velike čvrstoće od poliestera obuhvaća približno 100 000 kvalificiranih radnika.

| (283) | Komisija je potvrdila da je industrija koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera važan poslodavac na tržištu rada u EU-u. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 272. i 274., pristojba od 6,9 % uvedena na uvoz od društva Hailide unutar je razine pristojbi koje bi korisnici mogli apsorbirati. Komisija je stoga zaključila da argument o potencijalnom premještanju proizvodnih kapaciteta nije uvjerljiv razlog protiv uvođenja pristojbi na pređu velike čvrstoće koju proizvodi društvo Hailide. Osim toga, nisu izneseni nikakvi konkretni dokazi u prilog tim tvrdnjama. |
| --- | --- |

(283)

Komisija je potvrdila da je industrija koja za tkanje i oblaganje upotrebljava pređu velike čvrstoće od poliestera važan poslodavac na tržištu rada u EU-u. Međutim, kako je navedeno u uvodnim izjavama 272. i 274., pristojba od 6,9 % uvedena na uvoz od društva Hailide unutar je razine pristojbi koje bi korisnici mogli apsorbirati. Komisija je stoga zaključila da argument o potencijalnom premještanju proizvodnih kapaciteta nije uvjerljiv razlog protiv uvođenja pristojbi na pređu velike čvrstoće koju proizvodi društvo Hailide. Osim toga, nisu izneseni nikakvi konkretni dokazi u prilog tim tvrdnjama.

7.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (284) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije protiv uvođenja pristojbi na kineski izvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide. |
| --- | --- |

(284)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije protiv uvođenja pristojbi na kineski izvoz pređe velike čvrstoće od poliestera koju proizvodi društvo Hailide.

| (285) | Nakon razmatranja prethodno navedenih primjedbi korisnika, udruženja korisnika i jednog integriranog proizvođača Komisija je potvrdila svoju ocjenu. |
| --- | --- |

(285)

Nakon razmatranja prethodno navedenih primjedbi korisnika, udruženja korisnika i jednog integriranog proizvođača Komisija je potvrdila svoju ocjenu.

8.   KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (286) | Trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz u Uniju pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 9. stavka 4. osnovne uredbe. Iznos pristojbe trebalo bi odrediti na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža. |
| --- | --- |

(286)

Trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz u Uniju pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine u skladu s pravilom nižeg iznosa iz članka 9. stavka 4. osnovne uredbe. Iznos pristojbe trebalo bi odrediti na razini dampinške marže ili marže štete, ovisno o tome koja je niža.

| (287) | Na temelju prethodno navedenog stope konačne antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi kako slijedi:








  Društvo | Dampinška marža | Marža štete | Konačna antidampinška pristojba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | 38,7  % | 6,9  % |

(287)

Na temelju prethodno navedenog stope konačne antidampinške pristojbe, izražene na osnovi cijene CIF granica Unije, neocarinjeno, trebale bi iznositi kako slijedi:

Društvo

Dampinška marža

Marža štete

Konačna antidampinška pristojba

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

38,7  %

6,9  %

| (288) | Stopa pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim društvima, podliježe stopama pristojbe koje su navedene u članku 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2023/934 od 11. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (93). |
| --- | --- |

(288)

Stopa pojedinačne antidampinške pristojbe za svako društvo određena u ovoj Uredbi utvrđena je na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Ona stoga odražava stanje utvrđeno tijekom ovog ispitnog postupka u odnosu na to društvo. Ta se stopa pristojbe primjenjuje isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvodi navedeni pravni subjekt. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tim posebno navedenim društvima, podliježe stopama pristojbe koje su navedene u članku 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2023/934 od 11. svibnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. i djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (93).

93

| (289) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanji mogući, društvo na koje se primjenjuje pojedinačna antidampinška pristojba mora carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe. Na uvoz za koji nije dostavljen taj račun trebala bi se primjenjivati antidampinška pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva” u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2023/934. |
| --- | --- |

(289)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanji mogući, društvo na koje se primjenjuje pojedinačna antidampinška pristojba mora carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe. Na uvoz za koji nije dostavljen taj račun trebala bi se primjenjivati antidampinška pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva” u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2023/934.

| (290) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačne stope antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti izjave te moraju osigurati da primjena pojedinačne stope pristojbe bude opravdana i u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(290)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačne stope antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti izjave te moraju osigurati da primjena pojedinačne stope pristojbe bude opravdana i u skladu s carinskim propisima.

| (291) | Društvo može zatražiti primjenu pojedinačne stope antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (94). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(291)

Društvo može zatražiti primjenu pojedinačne stope antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (94). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

94

Službenom listu Europske unije

9.   ZAVRŠNA ODREDBA

ZAVRŠNA ODREDBA

| (292) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (95), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(292)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (95), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

95

Službenog lista Europske unije

| (293) | Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravala uvesti konačna antidampinška pristojba na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine koju proizvodi društvo Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon objava. Primjedbe koje su zainteresirane strane dostavile propisno su razmotrene te su, prema potrebi, nalazi na odgovarajući način promijenjeni. |
| --- | --- |

(293)

Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravala uvesti konačna antidampinška pristojba na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera podrijetlom iz Kine koju proizvodi društvo Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. Odobreno im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon objava. Primjedbe koje su zainteresirane strane dostavile propisno su razmotrene te su, prema potrebi, nalazi na odgovarajući način promijenjeni.

| (294) | Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Uredbom, |
| --- | --- |

(294)

Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Uredbom,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pređe velike čvrstoće od poliestera, nepripremljene u pakiranja za pojedinačnu prodaju, uključujući monofilamente finoće manje od 67 deciteksa (isključujući konac za šivanje i višenitnu (strukanu) ili kabliranu pređu sa „Z”-uvojima, namijenjenu proizvodnji konca za šivanje, spremnu za bojenje i doradu, labavo namotanu na plastičnu šuplju cijev) podrijetlom iz Narodne Republike Kine koju proizvodi društvo Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd., trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 5402 20 00 (oznaka TARIC 5402200010).

2.   Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvodi društvo navedeno u nastavku, jest sljedeća:

| Društvo | Konačna antidampinška pristojba (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd. | 6,9  % | A976 |

Društvo

Konačna antidampinška pristojba (%)

Dodatna oznaka TARIC

Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.

6,9  %

A976

3.   Ukida se dodatna oznaka TARIC A989 („Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd”).

4.   Uvjet za primjenu pojedinačne stope pristojbe utvrđene za društvo navedeno u stavku 2. podnošenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (proizvoda iz ispitnog postupka) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva u skladu s člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2023/934.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  
  SL L 315, 1.12.2010., str. 1.

2

(3)  
  SL L 49, 25.2.2017., str. 6.

3

(4)  
  SL L 167, 30.6.2017., str. 31.

4

(5)  
  SL C 87, 23.2.2022., str. 2.

5

(6)  
  SL C 248, 30.6.2022., str. 142.

6

(7)  WT/DS295/AB/R, 29. studenoga 2005.

7

(8)  
  SL C 248, 30.6.2022., str. 107.

8

(9)  Obavijest o posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

9

(10)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

10

(11)  Npr. Mišljenje o 13. direktivi o industriji kemijskih vlakana ili petogodišnji planovi za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj.

11

(12)  Četrnaesti petogodišnji plan razvoja za naftnu i kemijsku industriju u pokrajini Zhejiang.

12

(13)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

13

(14)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

14

(15)  Dostupno na: Ustav Narodne Republike Kine (npc.gov.cn), pristup 15. studenoga 2022.

15

(16)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

16

(17)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

17

(18)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

18

(19)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

19

(20)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

20

(21)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

21

(22)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

22

(23)  Vidjeti: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_51522707507210 (pristup 18. studenoga 2022.).

23

(24)  Vidjeti, na primjer, članak 33. Ustava KPK-a, članak 19. kineskog Zakona o trgovačkim društvima ili Smjernice o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba koje je 2020. izdao Opći ured središnjeg odbora KPK-a.

24

(25)  Vidjeti: cfa.com.cn (pristup 21. studenoga 2022.)

25

(26)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

26

(27)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

27

(28)  Vidjeti, primjerice: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, sv. 100., br. 4., srpanj/kolovoz 2021., str. 10.–19.

28

Xi’s Gamble

The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(29)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.

29

(30)  Dostupno na: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pristup 15. studenoga 2022.).

30

(31)  Dostupno na: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (pristup 15. studenoga 2022.)

31

(32)  Financial Times (2020.) Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise, dostupno na: https://on.ft.com/3mYxP4j (pristup 15. studenoga 2022.).

32

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(33)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

33

(34)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

34

(35)  Dostupno na: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/yj/art/2022/art_a01b7532a39a41e891d2540da6981d72.html (pristup 17. studenoga 2022.)

35

(36)  Optimizacija regionalnog ustroja, jačanje međunarodne suradnje, promicanje digitalne transformacije, uklanjanje zaostalih proizvodnih kapaciteta te spajanja i reorganizacije u skladu sa zakonima i propisima, podržavanje vodećih poduzeća, promicanje integracije i razvoja velikih i malih poduzeća te konsolidacija i poboljšanje industrijske konkurentnosti.

36

(37)  Ibid., čl. II.

37

(38)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114.shtml (pristup 17. studenoga 2022.)

38

(39)  Vidjeti poglavlje V. Plana.

39

(40)  Vidjeti odjeljak 2.2.2. Plana.

40

(41)  Vidjeti odjeljak 4.1.1. Plana.

41

(42)  Vidjeti odjeljak 4.1.3. Plana.

42

(43)  Dostupno na: www.qg.gov.cn/zwgk/zcfg/sjfgwj/202112/t20211207_2666343.htm (pristup 18. studenoga 2022.).

43

(44)  Vidjeti odjeljak III.2.5. Plana.

44

(45)  Vidjeti odjeljak III.4.1. Plana, koji je dostupan na:

45

https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210707/1162695.shtml (pristup 22. studenoga 2022.).

(46)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (pristup 18. studenoga 2022.).

46

(47)  Vidjeti odjeljak III.2.1. Plana.

47

(48)  Vidjeti Plan, koji je dostupan na:

48

https://www.zj.gov.cn/art/2021/6/24/art_1229540815_4671249.html (pristup 22. studenoga 2022.).

(49)  Vidjeti odjeljak IV.7. Plana.

49

(50)  Dostupno na: https://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkml/szfwj/qtgw/202108/t20210803_9538603.html (pristup 22. studenoga 2022.).

50

(51)  Vidjeti odjeljak III.1.4. Plana.

51

(52)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

52

(53)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

53

(54)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

54

(55)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

55

(56)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

56

(57)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

57

(58)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.

58

(59)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

59

(60)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

60

(61)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

61

(62)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

62

(63)  Vidjeti službeni dokument o politici Kineskog regulatornog tijela za bankarstvo i osiguranje (CBIRC) od 28. kolovoza 2020.: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022), dostupno na: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (pristup 15. studenoga 2022.). U Planu se nalaže „daljnja provedba smjera iz uvodnog govora glavnog tajnika Xija Jinpinga o unapređenju reforme korporativnog upravljanja financijskim sektorom”. Nadalje, cilj II. odjeljka u planu jest promicanje organske integracije vodstva Partije u korporativno upravljanje: „integracija vodstva Partije u korporativno upravljanje bit će sustavnija i standardiziranija te će se temeljiti na postupcima [...] O važnim operativnim i upravljačkim pitanjima mora se raspravljati u partijskom odboru prije nego što o njima odluči upravni odbor ili više rukovodstvo.”

63

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020-2022

(64)  Vidjeti Obavijest CBIRC-a o metodi procjene uspješnosti komercijalnih banaka, objavljenu 15. prosinca 2020., http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

64

(65)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211201/1191133.shtml (pristup 18. studenoga 2022.).

65

(66)  Vidjeti točku 3. odjeljka Zaštitne mjere Plana.

66

(67)  Dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20210906/1175114-3.shtml (pristup 22. studenoga 2022.).

67

(68)  Vidjeti odjeljak 8.7. Plana.

68

(69)  Vidjeti Radni dokument MMF-a Resolving China’s Corporate Debt Problem, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, listopad 2016., WP/16/203.

69

Resolving China’s Corporate Debt Problem

(70)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

70

(71)  Vidjeti OECD (2019.), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Pariz, str. 29, dostupno na:

71

OECD Economic Surveys: China 2019

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (pristup 15. studenoga 2022.).

(72)  Vidjeti: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (pristup 22. studenoga 2022.).

72

(73)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

73

(74)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz ispitnog postupka, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz ispitnog postupka.

74

(75)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja, SL L 123, 19.5.2015., str. 33.

75

(76)  Vidjeti https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, str. 160.

76

(77)  Vidjeti https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, str. 117.

77

(78)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

78

(79)  str. 133. Godišnjeg izvješća za 2021.

79

(80)  str. 61 godišnjeg izvješća za 2021. dostupnog na: https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf

80

(81)  Vidjeti dokument Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf, str. 158., bilješka 3. („Izvješćivanje po segmentima”), točka (a) („Vanjski prihodi”), te imenik na str. 205. tog godišnjeg izvješća.

81

(82)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

82

(83)  http://www.macmap.org.

83

(84)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo.

84

(85)  U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe navodi se da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti.

85

(86)  Troškovi rada dostupni su na https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo

86

(87)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

87

(88)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2.

88

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

(89)  Uvodna izjava 352. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/1336 оd 25. rujna 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih poli(vinil alkohola) podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 315, 29.9.2020., str. 1.).

89

(90)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2011 od 17. studenoga 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz kabela od optičkih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 410, 18. studenoga 2021., str. 51., uvodna izjava 367.

90

(91)  Baza podataka koja se temelji na članku 14. stavku 6. sadržava podatke o uvozu proizvoda koji podliježu antidampinškim ili antisubvencijskim mjerama ili ispitnim postupcima ne samo iz zemalja i od proizvođača izvoznika na koje se odnosi postupak nego i iz ostalih trećih zemalja i od ostalih proizvođača izvoznika, na razini deseteroznamenkastih oznaka TARIC i dodatnih oznaka TARIC.

91

(92)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2239 od 15. prosinca 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih velikih čeličnih stupova vjetroturbina podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 450, 16.12.2021., str. 59. („predmet o čeličnim stupovima vjetroturbina”).

92

(93)  Vidjeti stranicu 1. ovoga Službenog lista.

93

(94)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

94

(95)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

95

---