# Den Europæiske Unions L 125/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 125 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang11. maj 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 125

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang11. maj 2023

---

| Indhold | | I   Lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2023/936 af 10. maj 2023 om et europæisk år for færdigheder (
  1
  ) | 1 |

Indhold

I   Lovgivningsmæssige retsakter

Side

AFGØRELSER

*

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2023/936 af 10. maj 2023 om et europæisk år for færdigheder (
  1
  )

1

1

| | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/937 af 10. maj 2023 om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår medtagelse af phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse på EU-listen over nye fødevarer (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/938 af 10. maj 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica
   (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/939 af 10. maj 2023 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet ipconazol, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 (
  1
  ) | 19 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2023/940 af 4. maj 2023 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde, som er nedsat ved handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side, til udarbejdelsen af en standardformular til anmodninger om gensidig bistand som omhandlet i nævnte aftales artikel 635, stk. 1 | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/941 af 2. maj 2023 om harmoniserede standarder for personlige værnemidler, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 (
  1
  ) | 37 |

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/937 af 10. maj 2023 om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår medtagelse af phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse på EU-listen over nye fødevarer (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/938 af 10. maj 2023 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica
   (
  1
  )

Yarrowia lipolytica

1

16

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/939 af 10. maj 2023 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet ipconazol, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 (
  1
  )

1

19

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2023/940 af 4. maj 2023 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde, som er nedsat ved handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side, til udarbejdelsen af en standardformular til anmodninger om gensidig bistand som omhandlet i nævnte aftales artikel 635, stk. 1

23

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/941 af 2. maj 2023 om harmoniserede standarder for personlige værnemidler, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 (
  1
  )

1

37

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1860 af 10. juni 2022 om fastlæggelse af gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår standarder, formater, hyppighed og metoder og ordninger i forbindelse med indberetning ( EUT L 262 af 7.10.2022 ) | 59 |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/411 af 19. november 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe for så vidt angår sikkerhedskrav til passagerskibe i indenrigsfart ( EUT L 83 af 19.3.2020 ) | 60 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1860 af 10. juni 2022 om fastlæggelse af gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår standarder, formater, hyppighed og metoder og ordninger i forbindelse med indberetning ( EUT L 262 af 7.10.2022 )

( EUT L 262 af 7.10.2022 )

59

*

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/411 af 19. november 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe for så vidt angår sikkerhedskrav til passagerskibe i indenrigsfart ( EUT L 83 af 19.3.2020 )

( EUT L 83 af 19.3.2020 )

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Lovgivningsmæssige retsakter

AFGØRELSER

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/1

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/936

af 10. maj 2023

om et europæisk år for færdigheder

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 149,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En kvalificeret arbejdsstyrke er afgørende for at sikre en socialt retfærdig og rimelig, grøn og digital omstilling og for at styrke Unionens bæredygtige konkurrenceevne og modstandsdygtighed over for negative eksterne chok som f.eks. covid-19-pandemien eller konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Flere passende og bedre tilpassede færdigheder åbner nye muligheder og sætter den enkelte i stand til at deltage fuldt ud på arbejdsmarkedet, i samfundet og i demokratiet, udnytte og drage fordel af mulighederne i den grønne og den digitale omstilling og udøve sine rettigheder. |
| --- | --- |

(1)

En kvalificeret arbejdsstyrke er afgørende for at sikre en socialt retfærdig og rimelig, grøn og digital omstilling og for at styrke Unionens bæredygtige konkurrenceevne og modstandsdygtighed over for negative eksterne chok som f.eks. covid-19-pandemien eller konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Flere passende og bedre tilpassede færdigheder åbner nye muligheder og sætter den enkelte i stand til at deltage fuldt ud på arbejdsmarkedet, i samfundet og i demokratiet, udnytte og drage fordel af mulighederne i den grønne og den digitale omstilling og udøve sine rettigheder.

| (2) | I hele Unionen melder arbejdsgivere, at det er vanskeligt at finde arbejdstagere med de nødvendige færdigheder. Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed konstaterede i sin rapport med titlen »Rapport om manglen på og overskud af arbejdskraft«, og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed konstaterede i sin rapport med titlen »Udvikling af færdigheder i cybersikkerhed i EU«, at 28 erhverv blev klassificeret som havende personalemangel i 2021, herunder sundhedssektoren, hotel- og restaurationsbranchen, bygge- og anlægssektoren og servicesektoren, og konstaterede mangel på IT- og sikkerhedsspecialister, navnlig cybersikkerhedseksperter, og arbejdstagere med en baggrund inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik. Den største hindring for en vellykket grøn og digital omstilling er i stigende grad manglen på arbejdstagere med de rette færdigheder. Mangel på arbejdskraft kan i nogle tilfælde også skyldes utiltrækkende jobs og dårlige arbejdsvilkår. Det er vigtigt for et velfungerende arbejdsmarked at løse disse problemer ved hjælp af jobtilbud af god kvalitet og politikker for fastholdelse af arbejdspladser. I mange medlemsstater forventes den demografiske aldring at accelerere i løbet af det kommende årti, efterhånden som »babyboom-årgangene« går på pension, hvilket styrker behovet for at udnytte det fulde potentiale hos alle voksne i den erhvervsaktive alder, uanset deres oprindelse, gennem løbende investeringer i deres færdigheder samt ved at aktivere flere mennesker, navnlig kvinder og unge, særlig dem der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), som står over for særlige udfordringer, der hindrer deres deltagelse på arbejdsmarkedet. Effektive og omfattende færdighedsstrategier og øget adgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder for dårligt stillede grupper og bekæmpelse af stereotyper, navnlig kønsstereotyper, vil bidrage til at øge beskæftigelsen og mindske manglen på kvalificeret arbejdskraft. Med henblik på at sikre en socialt retfærdig og inklusiv omstilling kan sådanne foranstaltninger suppleres med løsninger for personer, der ikke er i stand til at omskole og opkvalificere sig. |
| --- | --- |

(2)

I hele Unionen melder arbejdsgivere, at det er vanskeligt at finde arbejdstagere med de nødvendige færdigheder. Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed konstaterede i sin rapport med titlen »Rapport om manglen på og overskud af arbejdskraft«, og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed konstaterede i sin rapport med titlen »Udvikling af færdigheder i cybersikkerhed i EU«, at 28 erhverv blev klassificeret som havende personalemangel i 2021, herunder sundhedssektoren, hotel- og restaurationsbranchen, bygge- og anlægssektoren og servicesektoren, og konstaterede mangel på IT- og sikkerhedsspecialister, navnlig cybersikkerhedseksperter, og arbejdstagere med en baggrund inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik. Den største hindring for en vellykket grøn og digital omstilling er i stigende grad manglen på arbejdstagere med de rette færdigheder. Mangel på arbejdskraft kan i nogle tilfælde også skyldes utiltrækkende jobs og dårlige arbejdsvilkår. Det er vigtigt for et velfungerende arbejdsmarked at løse disse problemer ved hjælp af jobtilbud af god kvalitet og politikker for fastholdelse af arbejdspladser. I mange medlemsstater forventes den demografiske aldring at accelerere i løbet af det kommende årti, efterhånden som »babyboom-årgangene« går på pension, hvilket styrker behovet for at udnytte det fulde potentiale hos alle voksne i den erhvervsaktive alder, uanset deres oprindelse, gennem løbende investeringer i deres færdigheder samt ved at aktivere flere mennesker, navnlig kvinder og unge, særlig dem der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), som står over for særlige udfordringer, der hindrer deres deltagelse på arbejdsmarkedet. Effektive og omfattende færdighedsstrategier og øget adgang til uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder for dårligt stillede grupper og bekæmpelse af stereotyper, navnlig kønsstereotyper, vil bidrage til at øge beskæftigelsen og mindske manglen på kvalificeret arbejdskraft. Med henblik på at sikre en socialt retfærdig og inklusiv omstilling kan sådanne foranstaltninger suppleres med løsninger for personer, der ikke er i stand til at omskole og opkvalificere sig.

| (3) | Tilgængeligheden af kvalificeret personale og erfarne ledere, som spiller en afgørende rolle i Unionens bæredygtige vækst, er også fortsat det alvorligste problem for en fjerdedel af Unionens 25 mio. små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der er rygraden i Unionens økonomi og velstand, udgør 99 % af alle virksomheder og beskæftiger 83 mio. mennesker. I Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« anerkendes SMV'ernes afgørende rolle for Unionens konkurrenceevne og velstand. |
| --- | --- |

(3)

Tilgængeligheden af kvalificeret personale og erfarne ledere, som spiller en afgørende rolle i Unionens bæredygtige vækst, er også fortsat det alvorligste problem for en fjerdedel af Unionens 25 mio. små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der er rygraden i Unionens økonomi og velstand, udgør 99 % af alle virksomheder og beskæftiger 83 mio. mennesker. I Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« anerkendes SMV'ernes afgørende rolle for Unionens konkurrenceevne og velstand.

| (4) | Manglen på en kvalificeret arbejdsstyrke og den lave grad af deltagelse hos voksne i den erhvervsaktive alder i uddannelsesaktiviteter reducerer muligheder på jobmarkedet og skaber sociale og økonomiske uligheder, der udgør en betydelig udfordring for Unionen. Manglen på en tilstrækkelig uddannet arbejdsstyrke og den lave grad af deltagelse i uddannelsesaktiviteter tilkendegiver også et betydeligt uudnyttet potentiale for omskoling og opkvalificering for at bidrage til at afhjælpe den stigende mangel på arbejdskraft i sektorer såsom fremstilling og tjenesteydelser, og navnlig inden for økonomiske aktiviteter i forbindelse med hotel- og restaurationsbranchen og fremstilling af computerudstyr og elektronisk udstyr. Deltagelsen i voksenuddannelse i Unionen er imidlertid stagneret i løbet af det seneste årti, og 21 medlemsstater opfyldte ikke Unionens 2020-mål. Mange voksne i den erhvervsaktive alder, såsom personer i atypiske former for arbejde, ansatte i SMV'er, arbejdsløse, inaktive eller lavtkvalificerede personer har alt for ofte ikke adgang til muligheder for udvikling af færdigheder. En forøgelse af omskolings- og opkvalificeringsmulighederne for disse grupper og for alle voksne i den arbejdsaktive alder bidrager også til at nå Unionens beskæftigelsesmål på 78 % for voksne mellem 20 og 64 år, for hvem beskæftigelsesfrekvensen i Unionen i 2021 var på 73,1 %. Der er behov for en yderligere indsats for at yde effektiv støtte til voksne med et lavt niveau af færdigheder og til arbejdsløse personer i overensstemmelse med Rådets henstillinger af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (3) og af 15. februar 2016 om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet (4). |
| --- | --- |

(4)

Manglen på en kvalificeret arbejdsstyrke og den lave grad af deltagelse hos voksne i den erhvervsaktive alder i uddannelsesaktiviteter reducerer muligheder på jobmarkedet og skaber sociale og økonomiske uligheder, der udgør en betydelig udfordring for Unionen. Manglen på en tilstrækkelig uddannet arbejdsstyrke og den lave grad af deltagelse i uddannelsesaktiviteter tilkendegiver også et betydeligt uudnyttet potentiale for omskoling og opkvalificering for at bidrage til at afhjælpe den stigende mangel på arbejdskraft i sektorer såsom fremstilling og tjenesteydelser, og navnlig inden for økonomiske aktiviteter i forbindelse med hotel- og restaurationsbranchen og fremstilling af computerudstyr og elektronisk udstyr. Deltagelsen i voksenuddannelse i Unionen er imidlertid stagneret i løbet af det seneste årti, og 21 medlemsstater opfyldte ikke Unionens 2020-mål. Mange voksne i den erhvervsaktive alder, såsom personer i atypiske former for arbejde, ansatte i SMV'er, arbejdsløse, inaktive eller lavtkvalificerede personer har alt for ofte ikke adgang til muligheder for udvikling af færdigheder. En forøgelse af omskolings- og opkvalificeringsmulighederne for disse grupper og for alle voksne i den arbejdsaktive alder bidrager også til at nå Unionens beskæftigelsesmål på 78 % for voksne mellem 20 og 64 år, for hvem beskæftigelsesfrekvensen i Unionen i 2021 var på 73,1 %. Der er behov for en yderligere indsats for at yde effektiv støtte til voksne med et lavt niveau af færdigheder og til arbejdsløse personer i overensstemmelse med Rådets henstillinger af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (3) og af 15. februar 2016 om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet (4).

| (5) | Ifølge princip nr. 1 i den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«) har alle ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og på vellykket vis foretage skift inden for arbejdsmarkedet. Princip nr. 4 vedrører aktiv beskæftigelsesstøtte, som skal give alle ret til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre deres muligheder for beskæftigelse eller for at udøve selvstændig virksomhed, herunder retten til at modtage støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling. I princip nr. 5 om sikker og fleksibel beskæftigelse fastslås det, at arbejdstagere uanset ansættelsesforholdets art og varighed har ret til rimelig og lige behandling, for så vidt angår arbejdsvilkår, adgang til social beskyttelse og uddannelse. I henhold til artikel 14, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) har enhver ret til uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge princip nr. 1 i den europæiske søjle for sociale rettigheder (»søjlen«) har alle ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og på vellykket vis foretage skift inden for arbejdsmarkedet. Princip nr. 4 vedrører aktiv beskæftigelsesstøtte, som skal give alle ret til rettidig og skræddersyet bistand til at forbedre deres muligheder for beskæftigelse eller for at udøve selvstændig virksomhed, herunder retten til at modtage støtte til jobsøgning, uddannelse og omskoling. I princip nr. 5 om sikker og fleksibel beskæftigelse fastslås det, at arbejdstagere uanset ansættelsesforholdets art og varighed har ret til rimelig og lige behandling, for så vidt angår arbejdsvilkår, adgang til social beskyttelse og uddannelse. I henhold til artikel 14, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) har enhver ret til uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse.

| (6) | I princip nr. 3 i søjlen for sociale rettigheder fremhæves det, at alle uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering har ret til ligebehandling og lige muligheder, herunder beskæftigelse og uddannelse. Det europæiske år for færdigheder bør gennemføres på en måde, der er inklusiv og aktivt fremmer ligestilling for alle. I handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder som vedtaget af Kommissionen i dens meddelelse af 4. marts 2021 påpeges det, at det ved at øge deltagelsen af grupper, som i øjeblikket er underrepræsenteret, er muligt at opnå en mere inklusiv vækst i beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(6)

I princip nr. 3 i søjlen for sociale rettigheder fremhæves det, at alle uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering har ret til ligebehandling og lige muligheder, herunder beskæftigelse og uddannelse. Det europæiske år for færdigheder bør gennemføres på en måde, der er inklusiv og aktivt fremmer ligestilling for alle. I handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder som vedtaget af Kommissionen i dens meddelelse af 4. marts 2021 påpeges det, at det ved at øge deltagelsen af grupper, som i øjeblikket er underrepræsenteret, er muligt at opnå en mere inklusiv vækst i beskæftigelsen.

| (7) | Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« opfordrer til en revolution med hensyn til færdigheder for at sikre genopretningen af økonomien, for at styrke Europas globale konkurrenceevne og social retfærdighed og for at gøre den grønne og den digitale omstilling til muligheder for alle. Den europæiske dagsorden for færdigheder har til formål at fremme kollektive tiltag vedrørende færdigheder, sikre, at uddannelsesindholdet svarer til arbejdsmarkedets skiftende behov, og bedre matche uddannelsesmulighederne med folks ønsker med henblik på at tilskynde til udbredelsen af sådanne uddannelsesmuligheder i hele den erhvervsaktive befolkning. Europa-Parlamentet hilste målene og foranstaltningerne i den europæiske dagsorden for færdigheder velkommen i sin beslutning af 11. februar 2021 (5). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« opfordrer til en revolution med hensyn til færdigheder for at sikre genopretningen af økonomien, for at styrke Europas globale konkurrenceevne og social retfærdighed og for at gøre den grønne og den digitale omstilling til muligheder for alle. Den europæiske dagsorden for færdigheder har til formål at fremme kollektive tiltag vedrørende færdigheder, sikre, at uddannelsesindholdet svarer til arbejdsmarkedets skiftende behov, og bedre matche uddannelsesmulighederne med folks ønsker med henblik på at tilskynde til udbredelsen af sådanne uddannelsesmuligheder i hele den erhvervsaktive befolkning. Europa-Parlamentet hilste målene og foranstaltningerne i den europæiske dagsorden for færdigheder velkommen i sin beslutning af 11. februar 2021 (5).

| (8) | Den 25. juni 2021 hilste Det Europæiske Råd i sine konklusioner Unionens overordnede mål i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder velkommen i overensstemmelse med Portoerklæringen af 8. maj 2021 og bifaldt dermed ambitionen om at sikre, at mindst 78 % af alle voksne skal være i beskæftigelse, og at mindst 60 % af alle voksne deltager i uddannelse hvert år i 2030. |
| --- | --- |

(8)

Den 25. juni 2021 hilste Det Europæiske Råd i sine konklusioner Unionens overordnede mål i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder velkommen i overensstemmelse med Portoerklæringen af 8. maj 2021 og bifaldt dermed ambitionen om at sikre, at mindst 78 % af alle voksne skal være i beskæftigelse, og at mindst 60 % af alle voksne deltager i uddannelse hvert år i 2030.

| (9) | Den 14. september 2022 tilkendegav Kommissionens formand i sin tale om Unionens tilstand, at Kommissionen vil foreslå at udråbe 2023 til det europæiske år for færdigheder. Hun pegede på problemet med mangel på arbejdskraft i visse sektorer og understregede betydningen af investeringer i faglig uddannelse og opkvalificering. Hun understregede også, at tiltrækning af de rette færdigheder til Unionen skal være en del af løsningen, samtidig med at man fremskynder og letter anerkendelsen af kvalifikationer for tredjelandsstatsborgere. Ved hjælp af det europæiske år for færdigheder søger Kommissionen at øge tempoet og fremme gennemførelsen af de mange foranstaltninger, som den allerede har truffet for at styrke omskoling og opkvalificering i Unionen med henblik på at afhjælpe manglen på arbejdskraft. Det europæiske år for færdigheder har til hensigt ved hjælp af omskoling og opkvalificering at støtte bæredygtig vækst i Unionens sociale markedsøkonomi med det formål at styrke dens konkurrenceevne og bidrage til skabelsen af kvalitetsjob. |
| --- | --- |

(9)

Den 14. september 2022 tilkendegav Kommissionens formand i sin tale om Unionens tilstand, at Kommissionen vil foreslå at udråbe 2023 til det europæiske år for færdigheder. Hun pegede på problemet med mangel på arbejdskraft i visse sektorer og understregede betydningen af investeringer i faglig uddannelse og opkvalificering. Hun understregede også, at tiltrækning af de rette færdigheder til Unionen skal være en del af løsningen, samtidig med at man fremskynder og letter anerkendelsen af kvalifikationer for tredjelandsstatsborgere. Ved hjælp af det europæiske år for færdigheder søger Kommissionen at øge tempoet og fremme gennemførelsen af de mange foranstaltninger, som den allerede har truffet for at styrke omskoling og opkvalificering i Unionen med henblik på at afhjælpe manglen på arbejdskraft. Det europæiske år for færdigheder har til hensigt ved hjælp af omskoling og opkvalificering at støtte bæredygtig vækst i Unionens sociale markedsøkonomi med det formål at styrke dens konkurrenceevne og bidrage til skabelsen af kvalitetsjob.

| (10) | Den 15. september 2021 meddelte Kommissionens formand i sin tale om Unionens tilstand, at der ville blive indledt en struktureret dialog på højt plan for at styrke forpligtelserne vedrørende digitale færdigheder og digital uddannelse. Medlemsstaterne udpegede nationale koordinatorer til denne proces. Det europæiske år for færdigheder vil bygge videre på den strukturerede dialog og udvide sit fokus i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(10)

Den 15. september 2021 meddelte Kommissionens formand i sin tale om Unionens tilstand, at der ville blive indledt en struktureret dialog på højt plan for at styrke forpligtelserne vedrørende digitale færdigheder og digital uddannelse. Medlemsstaterne udpegede nationale koordinatorer til denne proces. Det europæiske år for færdigheder vil bygge videre på den strukturerede dialog og udvide sit fokus i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i denne afgørelse.

| (11) | Det europæiske år for færdigheder følger efter det europæiske ungdomsår 2022, som søgte at styrke, hædre, støtte og engagere de unge, herunder dem med færre muligheder, i en kontekst efter covid-19-pandemien med henblik på at opnå en langsigtet positiv virkning for unge. Det europæiske ungdomsår 2022 har understreget betydningen af færdigheder, når det drejer sig om at finde beskæftigelse af høj kvalitet for unge og at udvide deres beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

(11)

Det europæiske år for færdigheder følger efter det europæiske ungdomsår 2022, som søgte at styrke, hædre, støtte og engagere de unge, herunder dem med færre muligheder, i en kontekst efter covid-19-pandemien med henblik på at opnå en langsigtet positiv virkning for unge. Det europæiske ungdomsår 2022 har understreget betydningen af færdigheder, når det drejer sig om at finde beskæftigelse af høj kvalitet for unge og at udvide deres beskæftigelsesmuligheder.

| (12) | Ved at fremme en tankegang om omskoling og opkvalificering i hele Unionen kan det europæiske år for færdigheder have en bredere positiv indvirkning på samfundet og demokratiet, da en bedre kvalificeret arbejdsstyrke også betyder mere aktive og engagerede borgere. Omskoling og opkvalificering giver arbejdstagerne de færdigheder, der er nødvendige for at drage fordel af jobmuligheder af bedre kvalitet, øge deres trivsel på arbejdspladsen og fremme deres personlige og faglige udvikling, samtidig med at økonomiens konkurrenceevne styrkes, og der bidrages til skabelsen af kvalitetsjob. |
| --- | --- |

(12)

Ved at fremme en tankegang om omskoling og opkvalificering i hele Unionen kan det europæiske år for færdigheder have en bredere positiv indvirkning på samfundet og demokratiet, da en bedre kvalificeret arbejdsstyrke også betyder mere aktive og engagerede borgere. Omskoling og opkvalificering giver arbejdstagerne de færdigheder, der er nødvendige for at drage fordel af jobmuligheder af bedre kvalitet, øge deres trivsel på arbejdspladsen og fremme deres personlige og faglige udvikling, samtidig med at økonomiens konkurrenceevne styrkes, og der bidrages til skabelsen af kvalitetsjob.

| (13) | Da arbejdsgivere, arbejdstagere, repræsentanter for arbejdsgivere og arbejdstagere, nationale, europæiske og internationale arbejdsmarkedsparter, handelskamre og andre interessenter bedst ved, hvilke færdigheder der er behov for i deres industrielle økosystemer, skal en styrkelse af deres kollektive indsats for udvikling af færdigheder være en del af løsningen. Den sociale dialog spiller derfor en vigtig rolle med hensyn til at forudse kvalifikationsbehovene på arbejdsmarkedet. Pagten for færdigheder iværksat af Kommissionen i 2020 som den første foranstaltning under den europæiske dagsorden for færdigheder samler arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter, uddannelsesudbydere, offentlige arbejdsformidlinger og andre centrale interessenter inden for færdigheder, både private og offentlige. Indtil videre har mere end 700 organisationer tilsluttet sig pagten for færdigheder, og der er etableret 12 store partnerskaber i strategiske sektorer på dens område med tilsagn om at fremme seks millioner uddannelsesmuligheder. Medlemmerne af pagten for færdigheder nyder godt af særlige tjenester til at levere håndgribelige resultater. Den regionale og lokale dimension er også vigtig, navnlig i grænseregioner, hvor det kræver målrettede foranstaltninger at finde arbejdstagere med de rette færdigheder for at støtte effektive grænseoverskridende arbejdsmarkeder. På samme måde står ugunstigt stillede og fjerntliggende områder, herunder regionerne i den yderste periferi, over for særlige udfordringer, da adgangen til arbejdsmarkedet og omskolings- og opkvalificeringsmulighederne er begrænsede. |
| --- | --- |

(13)

Da arbejdsgivere, arbejdstagere, repræsentanter for arbejdsgivere og arbejdstagere, nationale, europæiske og internationale arbejdsmarkedsparter, handelskamre og andre interessenter bedst ved, hvilke færdigheder der er behov for i deres industrielle økosystemer, skal en styrkelse af deres kollektive indsats for udvikling af færdigheder være en del af løsningen. Den sociale dialog spiller derfor en vigtig rolle med hensyn til at forudse kvalifikationsbehovene på arbejdsmarkedet. Pagten for færdigheder iværksat af Kommissionen i 2020 som den første foranstaltning under den europæiske dagsorden for færdigheder samler arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter, uddannelsesudbydere, offentlige arbejdsformidlinger og andre centrale interessenter inden for færdigheder, både private og offentlige. Indtil videre har mere end 700 organisationer tilsluttet sig pagten for færdigheder, og der er etableret 12 store partnerskaber i strategiske sektorer på dens område med tilsagn om at fremme seks millioner uddannelsesmuligheder. Medlemmerne af pagten for færdigheder nyder godt af særlige tjenester til at levere håndgribelige resultater. Den regionale og lokale dimension er også vigtig, navnlig i grænseregioner, hvor det kræver målrettede foranstaltninger at finde arbejdstagere med de rette færdigheder for at støtte effektive grænseoverskridende arbejdsmarkeder. På samme måde står ugunstigt stillede og fjerntliggende områder, herunder regionerne i den yderste periferi, over for særlige udfordringer, da adgangen til arbejdsmarkedet og omskolings- og opkvalificeringsmulighederne er begrænsede.

| (14) | Rådets resolution af 26. februar 2021 om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (6) fastsætter som en af rammens strategiske prioriteter »Virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet for alle« samt konkrete foranstaltninger, der har til formål at erhverve eller ajourføre færdigheder (omskoling og opkvalificering) gennem hele arbejdslivet. |
| --- | --- |

(14)

Rådets resolution af 26. februar 2021 om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (6) fastsætter som en af rammens strategiske prioriteter »Virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet for alle« samt konkrete foranstaltninger, der har til formål at erhverve eller ajourføre færdigheder (omskoling og opkvalificering) gennem hele arbejdslivet.

| (15) | Rådets henstillinger af 16. juni 2022 om individuelle læringskonti (7) og en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (8) hjælper folk med at begive sig ud på og fortsætte deres læringsveje på en mere fleksibel og målrettet måde. Rådets resolution af 29. november 2021 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (9) fremmer formelle, ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder, der kan give den viden og de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at skabe en inklusiv, bæredygtig, socialt retfærdig og mere modstandsdygtig Union. Den fremhæver voksenuddannelse som en vigtig del af livslang læring. Læring, karrierevejledning af høj kvalitet og muligheder for selvvurdering af færdigheder er blandt de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte folk på deres læringsvej. |
| --- | --- |

(15)

Rådets henstillinger af 16. juni 2022 om individuelle læringskonti (7) og en europæisk tilgang til mikroeksamensbeviser for livslang læring og beskæftigelsesegnethed (8) hjælper folk med at begive sig ud på og fortsætte deres læringsveje på en mere fleksibel og målrettet måde. Rådets resolution af 29. november 2021 om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (9) fremmer formelle, ikkeformelle og uformelle læringsmuligheder, der kan give den viden og de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at skabe en inklusiv, bæredygtig, socialt retfærdig og mere modstandsdygtig Union. Den fremhæver voksenuddannelse som en vigtig del af livslang læring. Læring, karrierevejledning af høj kvalitet og muligheder for selvvurdering af færdigheder er blandt de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte folk på deres læringsvej.

| (16) | De styrkede aktive arbejdsmarkedspolitikker, der fremmes i Kommissionens henstilling af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (10) har til formål at støtte overgangen til ny beskæftigelse i forbindelse med genopretningen efter covid-19-krisen og en bedre matchning af færdigheder på arbejdsmarkedet med støtte fra arbejdsformidlinger med tilstrækkelig administrativ kapacitet. |
| --- | --- |

(16)

De styrkede aktive arbejdsmarkedspolitikker, der fremmes i Kommissionens henstilling af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (10) har til formål at støtte overgangen til ny beskæftigelse i forbindelse med genopretningen efter covid-19-krisen og en bedre matchning af færdigheder på arbejdsmarkedet med støtte fra arbejdsformidlinger med tilstrækkelig administrativ kapacitet.

| (17) | Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (11) støtter modernisering af erhvervsuddannelsessystemer for at udstyre unge og voksne med den viden, de færdigheder og de kompetencer, de har brug for til at trives på arbejdsmarkedet og i samfundet, til at håndtere genopretningen og den retfærdige omstilling til den grønne og den digitale økonomi i en tid med demografiske forandringer og i alle økonomiske cyklusser. Den fremmer erhvervsrettet uddannelse som en potentiel drivkraft for innovation og vækst, som er fleksibel med hensyn til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet, tilvejebringelse af færdigheder til erhverv med stor efterspørgsel og tilskyndelse til inklusion og lige muligheder. Det er afgørende at gøre erhvervsrettet uddannelse mere attraktiv ved hjælp af kommunikationskampagner og opsøgende kampagner, erhvervsekspertisecenter, særlige økosystemer for erhvervsrettet uddannelse og fagkonkurrencer, såsom Euroskills. |
| --- | --- |

(17)

Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (11) støtter modernisering af erhvervsuddannelsessystemer for at udstyre unge og voksne med den viden, de færdigheder og de kompetencer, de har brug for til at trives på arbejdsmarkedet og i samfundet, til at håndtere genopretningen og den retfærdige omstilling til den grønne og den digitale økonomi i en tid med demografiske forandringer og i alle økonomiske cyklusser. Den fremmer erhvervsrettet uddannelse som en potentiel drivkraft for innovation og vækst, som er fleksibel med hensyn til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet, tilvejebringelse af færdigheder til erhverv med stor efterspørgsel og tilskyndelse til inklusion og lige muligheder. Det er afgørende at gøre erhvervsrettet uddannelse mere attraktiv ved hjælp af kommunikationskampagner og opsøgende kampagner, erhvervsekspertisecenter, særlige økosystemer for erhvervsrettet uddannelse og fagkonkurrencer, såsom Euroskills.

| (18) | Der vil være behov for færdigheder til den grønne omstilling og omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken i forbindelse med omstillingen til en moderne, ressourceeffektiv, cirkulær, inklusiv, modstandsdygtig og konkurrencedygtig økonomi som fastsat i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne aftale« med henblik på at fastlægge vejen til klimaneutralitet i 2050. I Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »Fit for 55: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« anerkendes det, at den grønne omstilling kun kan lykkes, hvis Unionen har en arbejdsstyrke med de færdigheder, der er nødvendige for at forblive konkurrencedygtig, og der peges på flagskibsforanstaltningerne i dagsordenen for færdigheder, der skal udstyre folk med de færdigheder, der er brug for i den grønne og den digitale omstilling. |
| --- | --- |

(18)

Der vil være behov for færdigheder til den grønne omstilling og omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken i forbindelse med omstillingen til en moderne, ressourceeffektiv, cirkulær, inklusiv, modstandsdygtig og konkurrencedygtig økonomi som fastsat i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne aftale« med henblik på at fastlægge vejen til klimaneutralitet i 2050. I Kommissionens meddelelse af 14. juli 2021 med titlen »Fit for 55: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet« anerkendes det, at den grønne omstilling kun kan lykkes, hvis Unionen har en arbejdsstyrke med de færdigheder, der er nødvendige for at forblive konkurrencedygtig, og der peges på flagskibsforanstaltningerne i dagsordenen for færdigheder, der skal udstyre folk med de færdigheder, der er brug for i den grønne og den digitale omstilling.

| (19) | Den igangværende grønne og digitale omstilling af Unionens industri og de tilhørende arbejdsmarkedsbehov kræver investering i udviklingen af stærke erhvervsuddannelsessystemer i hele Unionen, der fremmer problemløsningsfærdigheder og -kompetencer inden for nye teknologier såsom intelligent produktion og maskineri, avanceret robotteknologi, cloudcomputing, kunstig intelligens, databehandling og tingenes internet. |
| --- | --- |

(19)

Den igangværende grønne og digitale omstilling af Unionens industri og de tilhørende arbejdsmarkedsbehov kræver investering i udviklingen af stærke erhvervsuddannelsessystemer i hele Unionen, der fremmer problemløsningsfærdigheder og -kompetencer inden for nye teknologier såsom intelligent produktion og maskineri, avanceret robotteknologi, cloudcomputing, kunstig intelligens, databehandling og tingenes internet.

| (20) | Brugen af digitale værktøjer og teknologier er stigende i alle dele af livet og kan skabe en digital kløft. Digitale færdigheder er afgørende for deltagelse på arbejdsmarkedet, men også for livskvalitet og aktiv aldring. I Unionen kræver mere end 90 % af de erhvervsmæssige roller et grundlæggende niveau af digital viden, mens omkring 42 % af borgerne i Unionen, herunder 37 % af arbejdstagerne, mangler grundlæggende digitale færdigheder. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse(EU) 2022/2481 (12) fastsætter målet om at sikre, at mindst 80 % af Unionens befolkning som minimum har grundlæggende digitale færdigheder inden 2030, og fastsætter målet om, at 20 mio. specialister i informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal være i beskæftigelse senest i 2030, med henblik på at opnå kønsmæssig konvergens. Kommissionens meddelelsen af 17. januar 2018 om handlingsplanen for digital uddannelse understreger også den manglende kapacitet i specialiserede uddannelsesprogrammer til at uddanne yderligere IKT-eksperter. Endvidere understreger Kommissionen i sin meddelelse af 30. september 2020 om en handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027, at teknologiske midler bør anvendes til at lette tilgængeligheden og øge fleksibiliteten i læringsmulighederne, herunder omskoling og opkvalificering. |
| --- | --- |

(20)

Brugen af digitale værktøjer og teknologier er stigende i alle dele af livet og kan skabe en digital kløft. Digitale færdigheder er afgørende for deltagelse på arbejdsmarkedet, men også for livskvalitet og aktiv aldring. I Unionen kræver mere end 90 % af de erhvervsmæssige roller et grundlæggende niveau af digital viden, mens omkring 42 % af borgerne i Unionen, herunder 37 % af arbejdstagerne, mangler grundlæggende digitale færdigheder. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse(EU) 2022/2481 (12) fastsætter målet om at sikre, at mindst 80 % af Unionens befolkning som minimum har grundlæggende digitale færdigheder inden 2030, og fastsætter målet om, at 20 mio. specialister i informations- og kommunikationsteknologi (IKT) skal være i beskæftigelse senest i 2030, med henblik på at opnå kønsmæssig konvergens. Kommissionens meddelelsen af 17. januar 2018 om handlingsplanen for digital uddannelse understreger også den manglende kapacitet i specialiserede uddannelsesprogrammer til at uddanne yderligere IKT-eksperter. Endvidere understreger Kommissionen i sin meddelelse af 30. september 2020 om en handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027, at teknologiske midler bør anvendes til at lette tilgængeligheden og øge fleksibiliteten i læringsmulighederne, herunder omskoling og opkvalificering.

| (21) | I Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« opfordres der til konkret handling for at gøre livslang læring til en realitet for alle og sikre, at uddannelser kan holde trit med og bidrage til at virkeliggøre den grønne og den digitale omstilling. Den understreger, at en kvalificeret arbejdsstyrke er afgørende for at sikre, at omstillingerne er vellykkede, støtte Unionens industris konkurrenceevne og skabelsen af kvalitetsjob. Den anerkender også betydningen af stærke partnerskaber mellem Unionen, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter og af samarbejde mellem og inden for industrielle økosystemer. Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 med titlen »Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi«, understreger, at den sociale økonomi kan spille en afgørende rolle, da den er en vigtig fortaler for en socialt retfærdig og inklusiv grøn og digital omstilling og en vigtig drivkraft for social innovation, herunder inden for omskoling og opkvalificering. |
| --- | --- |

(21)

I Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« opfordres der til konkret handling for at gøre livslang læring til en realitet for alle og sikre, at uddannelser kan holde trit med og bidrage til at virkeliggøre den grønne og den digitale omstilling. Den understreger, at en kvalificeret arbejdsstyrke er afgørende for at sikre, at omstillingerne er vellykkede, støtte Unionens industris konkurrenceevne og skabelsen af kvalitetsjob. Den anerkender også betydningen af stærke partnerskaber mellem Unionen, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter og af samarbejde mellem og inden for industrielle økosystemer. Kommissionens meddelelse af 9. december 2021 med titlen »Opbygning af en økonomi, der tjener alle: en handlingsplan for den sociale økonomi«, understreger, at den sociale økonomi kan spille en afgørende rolle, da den er en vigtig fortaler for en socialt retfærdig og inklusiv grøn og digital omstilling og en vigtig drivkraft for social innovation, herunder inden for omskoling og opkvalificering.

| (22) | Tiltrækning af kvalificerede tredjelandsstatsborgere kan bidrage til at afhjælpe manglen på færdigheder og arbejdskraft i Unionen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/1883 (13) er et vigtigt resultat med hensyn til at tiltrække højtkvalificerede talenter til arbejdsmarkedet. I sin meddelelse af 23. september 2020 om den nye pagt om migration og asyl lægger Kommissionen også stor vægt på arbejdskraftmigration og på integrationen af tredjelandsstatsborgere. I den sammenhæng tilsigter Kommissionens meddelelse af 27. april 2022 med titlen »Tiltrækning af færdigheder og talent til EU« at styrke den retlige ramme og Unionens indsats på dette område. Den foreslår, at Rådets direktiv 2003/109/EF (14) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU (15) omarbejdes med henblik på at forenkle procedurerne for tredjelandes arbejdstageres adgang til Unionen på alle færdighedsniveauer og at forbedre deres rettigheder samt deres beskyttelse mod udnyttelse af arbejdskraft. Kommissionen vil fortsætte med at oprette en EU-talentpulje for at fremme matchningen af arbejdskraft med tredjelandsstatsborgere og arbejde hen imod lanceringen af skræddersyede talentpartnerskaber med specifikke centrale partnerlande for at fremme arbejdskraftens internationale mobilitet og udviklingen af talenter på en gensidigt fordelagtig og cirkulær måde. Desuden er Unionen fortsat den førende bidragyder til den globale finansiering af uddannelse med særlig fokus på læreruddannelse, pigers uddannelse og erhvervsrettet uddannelse. Dette arbejde inden for rammerne af Kommissionens og Den højtstående repræsentants fælles meddelelse af 1. december 2021 om Global Gateway supplerer målene i denne afgørelse. |
| --- | --- |

(22)

Tiltrækning af kvalificerede tredjelandsstatsborgere kan bidrage til at afhjælpe manglen på færdigheder og arbejdskraft i Unionen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/1883 (13) er et vigtigt resultat med hensyn til at tiltrække højtkvalificerede talenter til arbejdsmarkedet. I sin meddelelse af 23. september 2020 om den nye pagt om migration og asyl lægger Kommissionen også stor vægt på arbejdskraftmigration og på integrationen af tredjelandsstatsborgere. I den sammenhæng tilsigter Kommissionens meddelelse af 27. april 2022 med titlen »Tiltrækning af færdigheder og talent til EU« at styrke den retlige ramme og Unionens indsats på dette område. Den foreslår, at Rådets direktiv 2003/109/EF (14) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU (15) omarbejdes med henblik på at forenkle procedurerne for tredjelandes arbejdstageres adgang til Unionen på alle færdighedsniveauer og at forbedre deres rettigheder samt deres beskyttelse mod udnyttelse af arbejdskraft. Kommissionen vil fortsætte med at oprette en EU-talentpulje for at fremme matchningen af arbejdskraft med tredjelandsstatsborgere og arbejde hen imod lanceringen af skræddersyede talentpartnerskaber med specifikke centrale partnerlande for at fremme arbejdskraftens internationale mobilitet og udviklingen af talenter på en gensidigt fordelagtig og cirkulær måde. Desuden er Unionen fortsat den førende bidragyder til den globale finansiering af uddannelse med særlig fokus på læreruddannelse, pigers uddannelse og erhvervsrettet uddannelse. Dette arbejde inden for rammerne af Kommissionens og Den højtstående repræsentants fælles meddelelse af 1. december 2021 om Global Gateway supplerer målene i denne afgørelse.

| (23) | Tillid til og gennemsigtighed i kvalifikationer, uanset om de er erhvervet i Unionen eller et tredjeland, er afgørende for at lette anerkendelsen heraf. Unionens værktøjer, såsom den europæiske referenceramme for kvalifikationer, Europass, Eures, ESCO, EU's redskab for tredjelandsstatsborgeres færdighedsprofiler, europæiske digitale eksamensbeviser for læring, Euresportalen og relevante EU-kompetencerammer er et udgangspunkt for at bidrage til at gøre færdigheder og kvalifikationer mere gennemsigtige og sammenlignelige. For at sikre velfungerende arbejdsmarkeder skal færdigheder forstås og værdsættes, uanset om de er erhvervet i formelle, ikkeformelle eller uformelle sammenhænge. En yderligere styrkelse af identifikationen og dokumentationen af færdigheder samt vejledning med henblik på at synliggøre færdigheder er afgørende skridt i retning af bedre gennemsigtighed og overførsel af alle færdigheder, herunder tværfaglige færdigheder såsom sprogfærdigheder, kritisk tænkning, entreprenørskab, kreativitet, interkulturelle kompetencer, teamwork og mediekendskab. |
| --- | --- |

(23)

Tillid til og gennemsigtighed i kvalifikationer, uanset om de er erhvervet i Unionen eller et tredjeland, er afgørende for at lette anerkendelsen heraf. Unionens værktøjer, såsom den europæiske referenceramme for kvalifikationer, Europass, Eures, ESCO, EU's redskab for tredjelandsstatsborgeres færdighedsprofiler, europæiske digitale eksamensbeviser for læring, Euresportalen og relevante EU-kompetencerammer er et udgangspunkt for at bidrage til at gøre færdigheder og kvalifikationer mere gennemsigtige og sammenlignelige. For at sikre velfungerende arbejdsmarkeder skal færdigheder forstås og værdsættes, uanset om de er erhvervet i formelle, ikkeformelle eller uformelle sammenhænge. En yderligere styrkelse af identifikationen og dokumentationen af færdigheder samt vejledning med henblik på at synliggøre færdigheder er afgørende skridt i retning af bedre gennemsigtighed og overførsel af alle færdigheder, herunder tværfaglige færdigheder såsom sprogfærdigheder, kritisk tænkning, entreprenørskab, kreativitet, interkulturelle kompetencer, teamwork og mediekendskab.

| (24) | I mange medlemsstater er offentlige og private investeringer i omskoling og opkvalificering utilstrækkelige. Mange arbejdsgivere, navnlig SMV'er, tilbyder eller finansierer ikke uddannelse af deres personale, og personer i atypiske job har mindre adgang eller ingen adgang til arbejdsgiverfinansieret uddannelse. Sådanne uligheder kan underminere den enkeltes velfærd og sundhed, mindske den økonomiske konkurrenceevne, resultere i forspildte muligheder og hindringer for innovation, og folk risikerer at sakke bagud i den grønne og den digitale omstilling til mere bæredygtige økonomiske aktiviteter. Det er vigtigt for virksomhedernes konkurrenceevne, at der afsættes ressourcer med henblik på at sikre, at arbejdstagerne er i stand til at arbejde med de nyeste teknologier. Der er behov for en befordrende ramme, der frigør og tilskynder arbejdsgiverne til finansielle investeringer i færdigheder og synliggør den økonomiske værdi af omskoling og opkvalificering. For eksempel har SMV-nødhjælpspakken til formål at lette adgangen til finansiering og færdigheder. Endvidere følger det af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 (16), at medlemsstaterne skal sikre, at, når det pålægges en arbejdsgiver i henhold til EU-retten eller national ret eller kollektive overenskomster at tilbyde en arbejdstager uddannelse med henblik på at udføre det arbejde, vedkommende er ansat til, skal en sådan uddannelse tilbydes arbejdstagere gratis, tælle som arbejdstid og så vidt muligt foregå i arbejdstiden. |
| --- | --- |

(24)

I mange medlemsstater er offentlige og private investeringer i omskoling og opkvalificering utilstrækkelige. Mange arbejdsgivere, navnlig SMV'er, tilbyder eller finansierer ikke uddannelse af deres personale, og personer i atypiske job har mindre adgang eller ingen adgang til arbejdsgiverfinansieret uddannelse. Sådanne uligheder kan underminere den enkeltes velfærd og sundhed, mindske den økonomiske konkurrenceevne, resultere i forspildte muligheder og hindringer for innovation, og folk risikerer at sakke bagud i den grønne og den digitale omstilling til mere bæredygtige økonomiske aktiviteter. Det er vigtigt for virksomhedernes konkurrenceevne, at der afsættes ressourcer med henblik på at sikre, at arbejdstagerne er i stand til at arbejde med de nyeste teknologier. Der er behov for en befordrende ramme, der frigør og tilskynder arbejdsgiverne til finansielle investeringer i færdigheder og synliggør den økonomiske værdi af omskoling og opkvalificering. For eksempel har SMV-nødhjælpspakken til formål at lette adgangen til finansiering og færdigheder. Endvidere følger det af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 (16), at medlemsstaterne skal sikre, at, når det pålægges en arbejdsgiver i henhold til EU-retten eller national ret eller kollektive overenskomster at tilbyde en arbejdstager uddannelse med henblik på at udføre det arbejde, vedkommende er ansat til, skal en sådan uddannelse tilbydes arbejdstagere gratis, tælle som arbejdstid og så vidt muligt foregå i arbejdstiden.

| (25) | Unionen har tidligere oplevet betydelige stigninger i de offentlige investeringer i grunduddannelse. Indtil videre er dette imidlertid ikke blevet modsvaret af tilsvarende stigninger i investeringerne og udvikling af en helhedsorienteret tilgang til støtte for den fortsatte udvikling af færdigheder gennem hele arbejdslivet. I Rådets konklusioner af 8. juni 2020 opfordres medlemsstaterne til »at undersøge mulige modeller for offentlig og privat finansiering af livslang læring og udvikling af færdigheder på individuelt plan«, og Kommissionen opfordres til at støtte medlemsstaterne i denne indsats. |
| --- | --- |

(25)

Unionen har tidligere oplevet betydelige stigninger i de offentlige investeringer i grunduddannelse. Indtil videre er dette imidlertid ikke blevet modsvaret af tilsvarende stigninger i investeringerne og udvikling af en helhedsorienteret tilgang til støtte for den fortsatte udvikling af færdigheder gennem hele arbejdslivet. I Rådets konklusioner af 8. juni 2020 opfordres medlemsstaterne til »at undersøge mulige modeller for offentlig og privat finansiering af livslang læring og udvikling af færdigheder på individuelt plan«, og Kommissionen opfordres til at støtte medlemsstaterne i denne indsats.

| (26) | Der er betydelig finansiel Unionsstøtte til rådighed til omskoling og opkvalificering, f.eks. gennem Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Fonden for Retfærdig Omstilling, InvestEU-programmet (InvestEU), programmet for et digitalt Europa, Erasmus+, Horisont Europa, programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE), Moderniseringsfonden og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa. ESF+ er fortsat Unionens vigtigste finansieringsredskab til at investere i flere og bedre færdigheder i arbejdsstyrken, navnlig ved at støtte institutioner og tjenester med henblik på at vurdere og forudse færdighedsbehov og -udfordringer, støtte de omskolings- og opkvalificeringsmuligheder for arbejdstagere, der tilbydes af den offentlige og private sektor. Den styrkede ungdomsgaranti har til formål at sikre, at alle unge modtager et tilbud af god kvalitet om beskæftigelse, videreuddannelse, en læreplads eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. Reformer og investeringer, der indgår i medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten, har en fremtrædende færdighedsdimension, der ofte er forbundet med aktive arbejdsmarkedspolitikker, navnlig støtte til ungdomsbeskæftigelse. I de nationale genopretnings- og resiliensplaner, som Kommissionen og Rådet hidtil har godkendt, er ca. 20 % af de sociale udgifter afsat til »beskæftigelse og færdigheder«. |
| --- | --- |

(26)

Der er betydelig finansiel Unionsstøtte til rådighed til omskoling og opkvalificering, f.eks. gennem Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Fonden for Retfærdig Omstilling, InvestEU-programmet (InvestEU), programmet for et digitalt Europa, Erasmus+, Horisont Europa, programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE), Moderniseringsfonden og instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa. ESF+ er fortsat Unionens vigtigste finansieringsredskab til at investere i flere og bedre færdigheder i arbejdsstyrken, navnlig ved at støtte institutioner og tjenester med henblik på at vurdere og forudse færdighedsbehov og -udfordringer, støtte de omskolings- og opkvalificeringsmuligheder for arbejdstagere, der tilbydes af den offentlige og private sektor. Den styrkede ungdomsgaranti har til formål at sikre, at alle unge modtager et tilbud af god kvalitet om beskæftigelse, videreuddannelse, en læreplads eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. Reformer og investeringer, der indgår i medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner under genopretnings- og resiliensfaciliteten, har en fremtrædende færdighedsdimension, der ofte er forbundet med aktive arbejdsmarkedspolitikker, navnlig støtte til ungdomsbeskæftigelse. I de nationale genopretnings- og resiliensplaner, som Kommissionen og Rådet hidtil har godkendt, er ca. 20 % af de sociale udgifter afsat til »beskæftigelse og færdigheder«.

| (27) | Genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) var det første instrument under NextGenerationEU-genopretningspakken, der foretog betalinger til medlemsstaternes genopretning. Det bidrog til at skabe job og investere i færdigheder i de regioner, der har størst behov for det. Arbejdstagere, der mister deres job på grund af omfattende omstruktureringer, kan også få støtte gennem Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere til at finde nye job, f.eks. gennem videreuddannelse og skræddersyet erhvervsvejledning og -rådgivning. |
| --- | --- |

(27)

Genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) var det første instrument under NextGenerationEU-genopretningspakken, der foretog betalinger til medlemsstaternes genopretning. Det bidrog til at skabe job og investere i færdigheder i de regioner, der har størst behov for det. Arbejdstagere, der mister deres job på grund af omfattende omstruktureringer, kan også få støtte gennem Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere til at finde nye job, f.eks. gennem videreuddannelse og skræddersyet erhvervsvejledning og -rådgivning.

| (28) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 (17) om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling anerkendes det, at omskoling og opkvalificering af arbejdstagere og jobsøgende er et nødvendigt instrument til at sikre en retfærdig og inklusiv grøn omstilling og afbøde de negative konsekvenser af denne omstilling. Rådets henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet (18) indeholder specifikke retningslinjer, der skal hjælpe medlemsstaterne med at udforme og gennemføre politiske pakker vedrørende relevante beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter, herunder omskolings- og opkvalificeringspolitikker. Desuden fremmer Rådets henstilling af 16. juni 2022 om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling (19) politikker og programmer for at sikre, at lærende i alle aldre erhverver den viden og de færdigheder, der er nødvendige for at drage fordel af et arbejdsmarked i forandring, leve bæredygtigt og træffe foranstaltninger med henblik på en bæredygtig fremtid. |
| --- | --- |

(28)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 (17) om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling anerkendes det, at omskoling og opkvalificering af arbejdstagere og jobsøgende er et nødvendigt instrument til at sikre en retfærdig og inklusiv grøn omstilling og afbøde de negative konsekvenser af denne omstilling. Rådets henstilling af 16. juni 2022 om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet (18) indeholder specifikke retningslinjer, der skal hjælpe medlemsstaterne med at udforme og gennemføre politiske pakker vedrørende relevante beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter, herunder omskolings- og opkvalificeringspolitikker. Desuden fremmer Rådets henstilling af 16. juni 2022 om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling (19) politikker og programmer for at sikre, at lærende i alle aldre erhverver den viden og de færdigheder, der er nødvendige for at drage fordel af et arbejdsmarked i forandring, leve bæredygtigt og træffe foranstaltninger med henblik på en bæredygtig fremtid.

| (29) | InvestEU støtter under politikområdet »sociale investeringer og færdigheder« efterspørgsel efter og udbud af færdigheder og forbedrer samtidig de endelige modtageres færdighedssæt eller udnyttelse af færdigheder og fremmer markeder for investeringer i færdigheder. InvestEU støtter også generelle investeringer i uddannelse og relaterede tjenester. Ordningen for retfærdig omstilling under InvestEU støtter desuden investeringer, herunder investeringer, der har til formål at støtte omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, i regioner underlagt en godkendt plan for retfærdig omstilling i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1056 og projekter, der er til gavn for disse regioner, forudsat at de er afgørende for den grønne og den digitale omstilling i disse områder. |
| --- | --- |

(29)

InvestEU støtter under politikområdet »sociale investeringer og færdigheder« efterspørgsel efter og udbud af færdigheder og forbedrer samtidig de endelige modtageres færdighedssæt eller udnyttelse af færdigheder og fremmer markeder for investeringer i færdigheder. InvestEU støtter også generelle investeringer i uddannelse og relaterede tjenester. Ordningen for retfærdig omstilling under InvestEU støtter desuden investeringer, herunder investeringer, der har til formål at støtte omskoling og opkvalificering af arbejdstagere, i regioner underlagt en godkendt plan for retfærdig omstilling i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1056 og projekter, der er til gavn for disse regioner, forudsat at de er afgørende for den grønne og den digitale omstilling i disse områder.

| (30) | Skræddersyet ekspertise gennem Kommissionens instrument for teknisk støtte kan hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre reformer, der er knyttet til nationale eller regionale strategier for færdigheder, og omsætte midlertidig EU-finansiering til varige forbedringer af de tilgængelige omskolings- og opkvalificeringsmuligheder. Gensidig læring fremmet af Kommissionen kan også støtte processen. |
| --- | --- |

(30)

Skræddersyet ekspertise gennem Kommissionens instrument for teknisk støtte kan hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre reformer, der er knyttet til nationale eller regionale strategier for færdigheder, og omsætte midlertidig EU-finansiering til varige forbedringer af de tilgængelige omskolings- og opkvalificeringsmuligheder. Gensidig læring fremmet af Kommissionen kan også støtte processen.

| (31) | Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Den europæiske strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« har til formål at sikre fuld deltagelse for personer med handicap i samfundet på lige fod med andre i Unionen og i tredjelande til støtte for gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Inden for rammerne af den foreslåede strategi forpligter Kommissionen sig til at sikre, at personer med handicap kan deltage i uddannelse og tilegne sig nye færdigheder som en grundlæggende forudsætning for beskæftigelse og uafhængighed. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Den europæiske strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« har til formål at sikre fuld deltagelse for personer med handicap i samfundet på lige fod med andre i Unionen og i tredjelande til støtte for gennemførelsen af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Inden for rammerne af den foreslåede strategi forpligter Kommissionen sig til at sikre, at personer med handicap kan deltage i uddannelse og tilegne sig nye færdigheder som en grundlæggende forudsætning for beskæftigelse og uafhængighed.

| (32) | På EU-plan vil den nødvendige finansielle tildeling til gennemførelsen af denne afgørelse blive fastsat inden for budgettet for de bidragende programmer i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme 2014-2020 og 2021-2027. Uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets beføjelser i deres egenskab af budgetmyndighed bør målet være at yde finansiering på mindst 9,3 mio. EUR til driftsudgifter ved gennemførelsen af denne afgørelse. Med forbehold af de finansielle midler, der er til rådighed, bør relevante EU-programmer og -instrumenter yde finansiel støtte til det europæiske år for færdigheder i overensstemmelse med de relevante regler. Finansieringen af det europæiske år for færdigheder bør ikke være til skade for finansieringen af projekter under de nuværende EU-programmer og bør have til formål at sikre en langvarig arv for det europæiske år for færdigheder. |
| --- | --- |

(32)

På EU-plan vil den nødvendige finansielle tildeling til gennemførelsen af denne afgørelse blive fastsat inden for budgettet for de bidragende programmer i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme 2014-2020 og 2021-2027. Uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets beføjelser i deres egenskab af budgetmyndighed bør målet være at yde finansiering på mindst 9,3 mio. EUR til driftsudgifter ved gennemførelsen af denne afgørelse. Med forbehold af de finansielle midler, der er til rådighed, bør relevante EU-programmer og -instrumenter yde finansiel støtte til det europæiske år for færdigheder i overensstemmelse med de relevante regler. Finansieringen af det europæiske år for færdigheder bør ikke være til skade for finansieringen af projekter under de nuværende EU-programmer og bør have til formål at sikre en langvarig arv for det europæiske år for færdigheder.

| (33) | Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af afgørelsens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. |
| --- | --- |

(33)

Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af afgørelsens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

| (34) | For at sikre en hurtig gennemførelse af det europæiske år for færdigheder, bør denne afgørelse træde i kraft hurtigst muligt på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(34)

For at sikre en hurtig gennemførelse af det europæiske år for færdigheder, bør denne afgørelse træde i kraft hurtigst muligt på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand

Perioden fra den 9. maj 2023 til den 8. maj 2024 udpeges til »det europæiske år for færdigheder«.

Artikel 2

Målsætninger

I overensstemmelse med princip nr. 1, 4 og 5 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, der bidrager til målene i den europæiske dagsorden for færdigheder og Unionens overordnede mål i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, er det overordnede mål for det europæiske år for færdigheder yderligere at fremme en tankegang med omskoling og opkvalificering i overensstemmelse med nationale kompetencer, regler og praksis. Ved yderligere at fremme en tankegang med omskoling og opkvalificering skal det europæiske år for færdigheder have til formål at styrke EU-virksomheders konkurrenceevne, navnlig små og mellemstore virksomheders (SMV'er), og bidrage til skabelsen af kvalitetsjob med henblik på at realisere det fulde potentiale i den grønne og den digitale omstilling på en socialt retfærdig, inklusiv og retfærdig måde og derved fremme lige adgang til færdighedsudvikling og mindske uligheder og segregering inden for uddannelse og bidrage til kontinuerlig læring og karriereudvikling og give folk mulighed for at få adgang til kvalitetsjob og deltage fuldt ud i økonomien og samfundet. Mere specifikt skal aktiviteterne som led i det europæiske år for færdigheder fremme færdighedspolitikker og investeringer for at sikre, at ingen lades i stikken i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling og den økonomiske genopretning, og navnlig afhjælpe manglen på arbejdskraft ved at lukke huller og misforhold mellem udbudte og efterspurgte færdigheder for at få en styrket arbejdsstyrke og et styrket samfund, som er i stand til at udnytte mulighederne i den grønne og den digitale omstilling, ved at:

| 1) | fremme øgede, mere effektive og inklusive investeringer på alle niveauer, bl.a. af offentlige og private arbejdsgivere, navnlig SMV'er, i alle former for omskoling og opkvalificering samt uddannelse for at udnytte det fulde potentiale i den nuværende og fremtidige arbejdsstyrke i Unionen, herunder for at støtte folk i at håndtere jobskifte og drage fordel af de nye muligheder, som den igangværende økonomiske omstilling giver |
| --- | --- |

1)

fremme øgede, mere effektive og inklusive investeringer på alle niveauer, bl.a. af offentlige og private arbejdsgivere, navnlig SMV'er, i alle former for omskoling og opkvalificering samt uddannelse for at udnytte det fulde potentiale i den nuværende og fremtidige arbejdsstyrke i Unionen, herunder for at støtte folk i at håndtere jobskifte og drage fordel af de nye muligheder, som den igangværende økonomiske omstilling giver

| 2) | styrke relevansen af og udbuddet af færdigheder ved at arbejde tæt sammen med og fremme samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter på tværs af sektorer, offentlige og private arbejdsformidlinger, virksomheder, civilsamfundsenheder, udbydere af almennyttige sociale tjenesteydelser og uddannelsesudbydere og ved at udvikle fælles tilgange med alle offentlige myndigheder på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan og ved at lette anerkendelsen af færdigheder og kvalifikationer |
| --- | --- |

2)

styrke relevansen af og udbuddet af færdigheder ved at arbejde tæt sammen med og fremme samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter på tværs af sektorer, offentlige og private arbejdsformidlinger, virksomheder, civilsamfundsenheder, udbydere af almennyttige sociale tjenesteydelser og uddannelsesudbydere og ved at udvikle fælles tilgange med alle offentlige myndigheder på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan og ved at lette anerkendelsen af færdigheder og kvalifikationer

| 3) | matche folks ønsker, behov og færdigheder, herunder de færdigheder, der er erhvervet under mobilitet, med arbejdsmarkedsbehov og -muligheder, navnlig dem, der vedrører den grønne og den digitale omstilling, nye sektorer og de centrale sektorer, der har behov for genopretning efter covid-19-pandemien, ved at sikre særlig fokus på, at flere mennesker integreres på arbejdsmarkedet gennem omskoling og opkvalificering, navnlig kvinder og unge, og særligt dem, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), lavtkvalificerede arbejdstagere, ældre arbejdstagere, personer med handicap, personer fra vanskelige sociale og forskellige baggrunde, personer, der bor i fjerntliggende områder og i regionerne i den yderste periferi samt fordrevne personer fra Ukraine |
| --- | --- |

3)

matche folks ønsker, behov og færdigheder, herunder de færdigheder, der er erhvervet under mobilitet, med arbejdsmarkedsbehov og -muligheder, navnlig dem, der vedrører den grønne og den digitale omstilling, nye sektorer og de centrale sektorer, der har behov for genopretning efter covid-19-pandemien, ved at sikre særlig fokus på, at flere mennesker integreres på arbejdsmarkedet gennem omskoling og opkvalificering, navnlig kvinder og unge, og særligt dem, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), lavtkvalificerede arbejdstagere, ældre arbejdstagere, personer med handicap, personer fra vanskelige sociale og forskellige baggrunde, personer, der bor i fjerntliggende områder og i regionerne i den yderste periferi samt fordrevne personer fra Ukraine

| 4) | tiltrække personer fra tredjelande med de færdigheder, som medlemsstaterne har brug for, ved at fremme læringsmulighederne, herunder om nødvendigt sprogundervisning, færdighedsudvikling og mobiliteten og ved at lette anerkendelsen af kvalifikationer. |
| --- | --- |

4)

tiltrække personer fra tredjelande med de færdigheder, som medlemsstaterne har brug for, ved at fremme læringsmulighederne, herunder om nødvendigt sprogundervisning, færdighedsudvikling og mobiliteten og ved at lette anerkendelsen af kvalifikationer.

Artikel 3

Typer af foranstaltninger

1.   De typer af foranstaltninger, der skal iværksættes for at nå de i artikel 2 opstillede mål, omfatter aktiviteter på EU-plan og, med udgangspunkt i de eksisterende muligheder, på nationalt, regionalt eller lokalt plan og, hvis det er relevant, i samarbejde med tredjelande, såsom:

| a) | online og fysiske konferencer, forumdiskussioner og andre arrangementer for at fremme debatten om færdighedspolitikkernes rolle og bidrag til at opnå konkurrencedygtig og bæredygtig økonomisk vækst i lyset af de demografiske ændringer, den grønne og den digitale omstilling, hvilket således også støtter et aktivt og engageret medborgerskab, og til at mobilisere relevante interessenter for at sikre, at adgang til uddannelse og læringsmuligheder er en realitet i praksis |
| --- | --- |

a)

online og fysiske konferencer, forumdiskussioner og andre arrangementer for at fremme debatten om færdighedspolitikkernes rolle og bidrag til at opnå konkurrencedygtig og bæredygtig økonomisk vækst i lyset af de demografiske ændringer, den grønne og den digitale omstilling, hvilket således også støtter et aktivt og engageret medborgerskab, og til at mobilisere relevante interessenter for at sikre, at adgang til uddannelse og læringsmuligheder er en realitet i praksis

| b) | arbejdsgrupper, tekniske møder og andre arrangementer for at fremme drøftelser og gensidig læring om de tiltag og tilgange, som aktører i den offentlige og private sektor samt i den tredje sektor kan anvende, herunder udarbejdelse, offentliggørelse og formidling af god praksis, retningslinjer og andre støttedokumenter fra disse arrangementer |
| --- | --- |

b)

arbejdsgrupper, tekniske møder og andre arrangementer for at fremme drøftelser og gensidig læring om de tiltag og tilgange, som aktører i den offentlige og private sektor samt i den tredje sektor kan anvende, herunder udarbejdelse, offentliggørelse og formidling af god praksis, retningslinjer og andre støttedokumenter fra disse arrangementer

| c) | initiativer rettet mod bl.a. enkeltpersoner, arbejdsgivere, navnlig SMV'er, handels- og industrikamre, arbejdsmarkedets parter, offentlige myndigheder, uddannelsesudbydere med henblik på at fremme tilvejebringelse, finansiering og anvendelse af omskolings- og opkvalificeringsmuligheder og at maksimere fordelene og potentialet ved en kvalificeret arbejdsstyrke |
| --- | --- |

c)

initiativer rettet mod bl.a. enkeltpersoner, arbejdsgivere, navnlig SMV'er, handels- og industrikamre, arbejdsmarkedets parter, offentlige myndigheder, uddannelsesudbydere med henblik på at fremme tilvejebringelse, finansiering og anvendelse af omskolings- og opkvalificeringsmuligheder og at maksimere fordelene og potentialet ved en kvalificeret arbejdsstyrke

| d) | information, omfattende kommunikations- og bevidstgørelseskampagner om EU-initiativer vedrørende omskoling og opkvalificering og kontinuerlig læring, der fremmer deres gennemførelse og levering af sådanne initiativer lokalt og deres udbredelse blandt potentielle støttemodtagere |
| --- | --- |

d)

information, omfattende kommunikations- og bevidstgørelseskampagner om EU-initiativer vedrørende omskoling og opkvalificering og kontinuerlig læring, der fremmer deres gennemførelse og levering af sådanne initiativer lokalt og deres udbredelse blandt potentielle støttemodtagere

| e) | øge dialogen med arbejdsmarkedets parter og eksisterende interessentgrupper og netværk, herunder gennem etablerede onlineplatforme på nationalt, regionalt og lokalt plan og sikre muligheder for inddragelse af interessenter i forbindelse med det europæiske år for færdigheder |
| --- | --- |

e)

øge dialogen med arbejdsmarkedets parter og eksisterende interessentgrupper og netværk, herunder gennem etablerede onlineplatforme på nationalt, regionalt og lokalt plan og sikre muligheder for inddragelse af interessenter i forbindelse med det europæiske år for færdigheder

| f) | fremme udformningen af nationale, sektorspecifikke og virksomhedsspecifikke færdighedsstrategier og uddannelse, herunder gennem social dialog og inddragelse af arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

f)

fremme udformningen af nationale, sektorspecifikke og virksomhedsspecifikke færdighedsstrategier og uddannelse, herunder gennem social dialog og inddragelse af arbejdsmarkedets parter

| g) | gennemføre og om nødvendigt udvikle yderligere værktøjer til viden om færdigheder, samtidig med at anvendelsen heraf fremmes og udbredes med henblik på at identificere nuværende og fremtidige færdighedsbehov, navnlig i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling, de centrale sektorer, der har behov for genopretning efter covid-19-pandemien, energikrisen og konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine |
| --- | --- |

g)

gennemføre og om nødvendigt udvikle yderligere værktøjer til viden om færdigheder, samtidig med at anvendelsen heraf fremmes og udbredes med henblik på at identificere nuværende og fremtidige færdighedsbehov, navnlig i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling, de centrale sektorer, der har behov for genopretning efter covid-19-pandemien, energikrisen og konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine

| h) | fremme og fortsætte gennemførelsen af værktøjer og instrumenter til øget gennemsigtighed i kvalifikationer, herunder kvalifikationer, der er udstedt uden for Unionen, samt validering af ikkeformel og uformel læring |
| --- | --- |

h)

fremme og fortsætte gennemførelsen af værktøjer og instrumenter til øget gennemsigtighed i kvalifikationer, herunder kvalifikationer, der er udstedt uden for Unionen, samt validering af ikkeformel og uformel læring

| i) | fremme programmer, finansieringsmuligheder, projekter, aktioner og netværk af relevans for offentlige, private og ikkestatslige interessenter, der er involveret i udformning, formidling og gennemførelse af omskolings- og opkvalificeringsmuligheder, læring og erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

i)

fremme programmer, finansieringsmuligheder, projekter, aktioner og netværk af relevans for offentlige, private og ikkestatslige interessenter, der er involveret i udformning, formidling og gennemførelse af omskolings- og opkvalificeringsmuligheder, læring og erhvervsuddannelse.

2.   Kommissionen kan identificere andre tiltag, som kunne bidrage til målene fastsat i artikel 2, og kan tillade, at henvisninger til det europæiske år for færdigheder anvendes til fremme af disse aktiviteter, forudsat at de bidrager til opnåelsen af disse mål. Andre EU-institutioner og medlemsstaterne kan også identificere andre aktiviteter og foreslå dem for Kommissionen.

Artikel 4

Koordinering på nationalt plan

Tilrettelæggelsen på nationalt plan af deltagelse i det europæiske år for færdigheder er medlemsstaternes ansvar. Med henblik herpå udpeger hver medlemsstat en national koordinator eller et nationalt koordineringsorgan i overensstemmelse med nationale forhold og praksis med kompetence inden for arbejdsmarkedspolitik og færdigheder. Den nationale koordinator eller det nationale koordineringsorgan er kontaktpunktet for samarbejde på EU-plan og koordinerer på en helhedsorienteret måde aktiviteter i forbindelse med det europæiske år for færdigheder i de respektive medlemsstater, således at relevante interessenter kan inddrages.

Artikel 5

Koordinering på EU-plan

1.   Koordineringen på EU-plan af det europæiske år for færdigheder skal følge en tværgående tilgang for at skabe synergier mellem de forskellige EU-programmer og -initiativer med relevans for færdigheder.

2.   Kommissionen skal trække på de relevante EU-agenturers ekspertise og bistand i forbindelse med gennemførelsen af det europæiske år for færdigheder, navnlig Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene, Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse, Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed, Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut og Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed.

3.   Kommissionen indkalder de nationale koordinatorer eller repræsentanter for koordineringsorganerne til møder for at koordinere afviklingen af aktiviteterne i artikel 3. Disse møder giver mulighed for at udveksle oplysninger om gennemførelsen af det europæiske år for færdigheder på EU-plan og på nationalt plan. Repræsentanter for Europa-Parlamentet og relevante EU-agenturer kan deltage i disse møder som observatører.

4.   Kommissionen samarbejder tæt med arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, uddannelsesudbydere, arbejdsmarkedsorganer, lærende og repræsentanter for organisationer eller organer, der er aktive på området for færdigheder, uddannelse og kontinuerlig læring, for at kunne bistå med gennemførelsen af det europæiske år for færdigheder på EU-plan.

Artikel 6

Samarbejde på internationalt plan

Kommissionen samarbejder i forbindelse med det europæiske år for færdigheder om fornødent med tredjelande og kompetente internationale organisationer, herunder især med Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur og Den Internationale Arbejdsorganisation samt med andre internationale interessenter, og sikrer i den forbindelse synligheden af Unionens deltagelse.

Artikel 7

Overvågning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. maj 2025 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne afgørelse, og som er gennemført i medlemsstaterne og i Unionen som helhed. Denne rapport skal indeholde idéer til yderligere fælles tiltag på færdighedsområdet med henblik på at skabe en langvarig arv for det europæiske år for færdigheder.

Artikel 8

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Strasbourg, den 10. maj 2023.

På Europa-Parlamentets vegne

R. METSOLA

Formand

På Rådets vegne

J. ROSWALL

Formand

---

(1)  
  EUT C 100 af 16.3.2023, s. 123.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 30.3.2023 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 24.4.2023.

2

(3)  
  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

3

(4)  
  EUT C 67 af 20.2.2016, s. 1.

4

(5)  
  EUT C 465 af 17.11.2021, s. 110.

5

(6)  
  EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

6

(7)  
  EUT C 243 af 27.6.2022, s. 26.

7

(8)  
  EUT C 243 af 27.6.2022, s. 10.

8

(9)  
  EUT C 504 af 14.12.2021, s. 9.

9

(10)  
  EUT L 80 af 8.3.2021, s. 1.

10

(11)  
  EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2022/2481 af 14. december 2022 om etablering af politikprogrammet for det digitale årti 2030 (EUT L 323 af 19.12.2022, s. 4).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/1883 af 20. oktober 2021 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse og om ophævelse af Rådets direktiv 2009/50/EF (EUT L 382 af 28.10.2021, s. 1).

13

(14)  Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (EUT L 16 af 23.1.2004, s. 44).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU af 13. december 2011 om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (EUT L 343 af 23.12.2011, s. 1).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 af 20. juni 2019 om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union (EUT L 186 af 11.7.2019, s. 105).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 1).

17

(18)  
  EUT C 243 af 27.6.2022, s. 35.

18

(19)  
  EUT C 243 af 27.6.2022, s. 1.

19

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/12

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/937

af 10. maj 2023

om berigtigelse af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår medtagelse af »phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse« på EU-listen over nye fødevarer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 af 25. november 2015 om nye fødevarer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1852/2001 (1), særlig artikel 8,

efter høring af Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283 skulle Kommissionen senest den 1. januar 2018 fastlægge EU-listen over nye fødevarer, der er godkendt eller anmeldt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283 skulle Kommissionen senest den 1. januar 2018 fastlægge EU-listen over nye fødevarer, der er godkendt eller anmeldt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 (2).

| (2) | EU-listen over nye fødevarer, der er godkendt eller anmeldt i henhold til forordning (EF) nr. 258/97, blev fastlagt ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (3). |
| --- | --- |

(2)

EU-listen over nye fødevarer, der er godkendt eller anmeldt i henhold til forordning (EF) nr. 258/97, blev fastlagt ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (3).

| (3) | Kommissionen har konstateret fejl i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470. Der er behov for berigtigelse for at skabe klarhed og retssikkerhed for ledere af fødevarevirksomheder og for medlemsstaternes kompetente myndigheder og dermed sikre korrekt gennemførelse og anvendelse af EU-listen over nye fødevarer. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har konstateret fejl i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470. Der er behov for berigtigelse for at skabe klarhed og retssikkerhed for ledere af fødevarevirksomheder og for medlemsstaternes kompetente myndigheder og dermed sikre korrekt gennemførelse og anvendelse af EU-listen over nye fødevarer.

| (4) | Den nye fødevare »phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse« (phosphateret hvedestivelse) blev i maj 2014 på visse anvendelsesbetingelser godkendt af den kompetente myndighed i Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 258/97. Den nye fødevare var ved en fejl ikke medtaget på EU-listen, da den oprindelige liste blev udarbejdet. »Phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse« bør derfor tilføjes EU-listen over nye fødevarer. |
| --- | --- |

(4)

Den nye fødevare »phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse« (phosphateret hvedestivelse) blev i maj 2014 på visse anvendelsesbetingelser godkendt af den kompetente myndighed i Det Forenede Kongerige i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 258/97. Den nye fødevare var ved en fejl ikke medtaget på EU-listen, da den oprindelige liste blev udarbejdet. »Phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse« bør derfor tilføjes EU-listen over nye fødevarer.

| (5) | Gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor berigtiges — |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor berigtiges —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 berigtiges som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 327 af 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 af 20. december 2017 om EU-listen over nye fødevarer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 om nye fødevarer (EUT L 351 af 30.12.2017, s. 72).

3

---

BILAG

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 berigtiges som følger:

| a) | I tabel 1 (Godkendte nye fødevarer) indsættes følgende oplysninger mellem »Phosphateret majsstivelse« og »Phosphatidylserin fra fiskephospholipider«:









  »Phosphateret hvedestivelse | Specificeret fødevarekategori | Maksimumsindhold | Den nye fødevare betegnes »phosphateret hvedestivelse« på mærkningen af de fødevarer, der indeholder den.« | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bagværk | 15  % |
| Pastaprodukter |
| Morgenmadscerealier |
| Kornbaserede snackstænger |

a)

I tabel 1 (Godkendte nye fødevarer) indsættes følgende oplysninger mellem »Phosphateret majsstivelse« og »Phosphatidylserin fra fiskephospholipider«:

»Phosphateret hvedestivelse

Specificeret fødevarekategori

Maksimumsindhold

Den nye fødevare betegnes »phosphateret hvedestivelse« på mærkningen af de fødevarer, der indeholder den.«

Bagværk

15  %

Pastaprodukter

Morgenmadscerealier

Kornbaserede snackstænger

| b) | I tabel 2 (Specifikationer) er følgende fødevare indsat mellem »Phosphateret majsstivelse« og »Phosphatidylserin fra fiskephospholipider«:








  »Phosphateret hvedestivelse | Beskrivelse:

  Phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse (phosphateret hvedestivelse) er en kemisk modificeret modstandsdygtig stivelse, som fremstilles af hvedestivelse ved en kombination af kemiske behandlinger, hvorved der dannes phosphattværbindinger i og mellem individuelle stivelsesmolekyler.
  Den nye fødevareingrediens er et hvidt eller næsten hvidt fritflydende pulver.

  Karakteristik/Sammensætning:

  CAS-nr.: 11120-02-8
  Kemisk formel: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

  n = antal glucoseenheder x, y = substitutionsgrader |
| --- | --- | --- |
| Parametre | Pulver 1 | Pulver 2 |
| Phosphateret distivelsephosphat (tørstofbasis) | ≥ 85  % | ≥ 75  % |
| Umodificeret hvedestivelse (tørstofbasis) | ≤ 15  % | ≤ 25  % |
| Vandindhold | 9 -12  % |
| Kostfibre i alt (på tørstofbasis) | ≥ 76,0  % | ≥ 66,0  % |
| Aske | ≤ 3  % |
| Protein | ≤ 0,5  % |
| Fedt i alt | ≤ 0,50  % | ≤ 0,34  % |
| Restkoncentrationer af bundet phosphor: | ≤ 0,4  % (som phosphor) |
| pH (25 % opslæmning) | 4,5 -6,5 |
| Tungmetaller:

  Arsen: ≤ 1 mg/kg
  Bly: ≤ 2 mg/kg
  Kviksølv: ≤ 0,1 mg/kg

  Mikrobiologiske kriterier:

  Antal levedygtige aerobe bakterier i alt: ≤ 10 4 CFU/g
  Antal gær- og skimmelsvampe i alt: ≤ 200 CFU/g

  Escherichia coli: Negativ test

  Salmonella spp.: Negativ test
  CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units)« |

b)

I tabel 2 (Specifikationer) er følgende fødevare indsat mellem »Phosphateret majsstivelse« og »Phosphatidylserin fra fiskephospholipider«:

»Phosphateret hvedestivelse

Beskrivelse:

Phosphateret distivelsephosphat produceret af hvedestivelse (phosphateret hvedestivelse) er en kemisk modificeret modstandsdygtig stivelse, som fremstilles af hvedestivelse ved en kombination af kemiske behandlinger, hvorved der dannes phosphattværbindinger i og mellem individuelle stivelsesmolekyler.

Den nye fødevareingrediens er et hvidt eller næsten hvidt fritflydende pulver.

Karakteristik/Sammensætning:

CAS-nr.: 11120-02-8

Kemisk formel: (C6H10O5)n [(C6H9O5)2PO2H]x [(C6H9O5)PO3H2]y

n = antal glucoseenheder x, y = substitutionsgrader

Parametre

Pulver 1

Pulver 2

Phosphateret distivelsephosphat (tørstofbasis)

≥ 85  %

≥ 75  %

Umodificeret hvedestivelse (tørstofbasis)

≤ 15  %

≤ 25  %

Vandindhold

9 -12  %

Kostfibre i alt (på tørstofbasis)

≥ 76,0  %

≥ 66,0  %

Aske

≤ 3  %

Protein

≤ 0,5  %

Fedt i alt

≤ 0,50  %

≤ 0,34  %

Restkoncentrationer af bundet phosphor:

≤ 0,4  % (som phosphor)

pH (25 % opslæmning)

4,5 -6,5

Tungmetaller:

Arsen: ≤ 1 mg/kg

Bly: ≤ 2 mg/kg

Kviksølv: ≤ 0,1 mg/kg

Mikrobiologiske kriterier:

Antal levedygtige aerobe bakterier i alt: ≤ 10 4 CFU/g

Antal gær- og skimmelsvampe i alt: ≤ 200 CFU/g

Escherichia coli: Negativ test

Salmonella spp.: Negativ test

CFU: kolonidannende enheder (Colony Forming Units)«

---

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/16

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/938

af 10. maj 2023

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 for så vidt angår anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 af 25. november 2015 om nye fødevarer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1169/2011 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1852/2001 (1), særlig artikel 12, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EU) 2015/2283 fastsættes det, at kun nye fødevarer, der er godkendt og opført på EU-listen over nye fødevarer, må markedsføres i Unionen. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EU) 2015/2283 fastsættes det, at kun nye fødevarer, der er godkendt og opført på EU-listen over nye fødevarer, må markedsføres i Unionen.

| (2) | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2) indeholder en EU-liste over nye fødevarer i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (2) indeholder en EU-liste over nye fødevarer i henhold til artikel 8 i forordning (EU) 2015/2283.

| (3) | EU-listen i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 omfatter gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica som en godkendt ny fødevare. |
| --- | --- |

(3)

EU-listen i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 omfatter gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica som en godkendt ny fødevare.

| (4) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/760 (3) blev det tilladt at markedsføre gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica som en ny fødevare til anvendelse i kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF (4), undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/760 (3) blev det tilladt at markedsføre gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica som en ny fødevare til anvendelse i kosttilskud som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF (4), undtagen kosttilskud til spædbørn og småbørn.

| (5) | Den 27. juli 2020 indgav virksomheden Skotan S.A. (»ansøgeren«) en ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283 om ændring af anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica. Ansøgeren anmodede om, at anvendelsen af gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica udvides til at omfatte måltidserstatninger til vægtkontrol bestemt til den voksne befolkning. Ansøgeren anmodede også om en ændring af mærkningen af betegnelsen for den nye fødevare. |
| --- | --- |

(5)

Den 27. juli 2020 indgav virksomheden Skotan S.A. (»ansøgeren«) en ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, i forordning (EU) 2015/2283 om ændring af anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica. Ansøgeren anmodede om, at anvendelsen af gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica udvides til at omfatte måltidserstatninger til vægtkontrol bestemt til den voksne befolkning. Ansøgeren anmodede også om en ændring af mærkningen af betegnelsen for den nye fødevare.

| (6) | I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) 2015/2283 rådførte Kommissionen sig den 21. december 2020 med Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) og anmodede den om at afgive en videnskabelig udtalelse om ændring af anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica. |
| --- | --- |

(6)

I overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i forordning (EU) 2015/2283 rådførte Kommissionen sig den 21. december 2020 med Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) og anmodede den om at afgive en videnskabelig udtalelse om ændring af anvendelsesbetingelserne for den nye fødevare gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica.

| (7) | Den 1. juli 2022 vedtog autoriteten sin videnskabelige udtalelse »Safety of an extension of use of Yarrowia lipolytica yeast biomass as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283« (5), jf. artikel 11 i forordning (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(7)

Den 1. juli 2022 vedtog autoriteten sin videnskabelige udtalelse »Safety of an extension of use of Yarrowia lipolytica yeast biomass as a novel food pursuant to Regulation (EU) 2015/2283« (5), jf. artikel 11 i forordning (EU) 2015/2283.

| (8) | Autoriteten konkluderede i sin videnskabelige udtalelse, at den foreslåede ændring er sikker under de foreslåede anvendelsesbetingelser, og derfor er det hensigtsmæssigt at ændre anvendelsesbetingelserne for gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica. |
| --- | --- |

(8)

Autoriteten konkluderede i sin videnskabelige udtalelse, at den foreslåede ændring er sikker under de foreslåede anvendelsesbetingelser, og derfor er det hensigtsmæssigt at ændre anvendelsesbetingelserne for gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica.

| (9) | I overensstemmelse med betingelserne for anvendelse af måltidserstatninger til vægtkontrol, der indeholder gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica, som foreslået af ansøgeren og vurderet af autoriteten, er det nødvendigt at informere forbrugerne gennem en passende mærkning om, at måltidserstatninger til vægtkontrol, der indeholder gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica, kun bør indtages af personer over 18 år og ikke bør anvendes, hvis kosttilskud tilsat gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica indtages samme dag. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med betingelserne for anvendelse af måltidserstatninger til vægtkontrol, der indeholder gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica, som foreslået af ansøgeren og vurderet af autoriteten, er det nødvendigt at informere forbrugerne gennem en passende mærkning om, at måltidserstatninger til vægtkontrol, der indeholder gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica, kun bør indtages af personer over 18 år og ikke bør anvendes, hvis kosttilskud tilsat gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica indtages samme dag.

| (10) | Oplysningerne i ansøgningen og autoritetens udtalelse giver tilstrækkeligt grundlag til at fastslå, at ændringerne af anvendelsesbetingelserne og mærkningen af betegnelsen (fjernelse af udtrykket »varmedræbt«) for den nye fødevare er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 12 i forordning (EU) 2015/2283 og bør godkendes. |
| --- | --- |

(10)

Oplysningerne i ansøgningen og autoritetens udtalelse giver tilstrækkeligt grundlag til at fastslå, at ændringerne af anvendelsesbetingelserne og mærkningen af betegnelsen (fjernelse af udtrykket »varmedræbt«) for den nye fødevare er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 12 i forordning (EU) 2015/2283 og bør godkendes.

| (11) | Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(11)

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 bør derfor ændres.

| (12) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(12)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 327 af 11.12.2015, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 af 20. december 2017 om EU-listen over nye fødevarer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 om nye fødevarer (EUT L 351 af 30.12.2017, s. 72).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/760 af 13. maj 2019 om tilladelse til markedsføring af gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica som en ny fødevare i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/2283 og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 (EUT L 125 af 14.5.2019, s. 13).

3

Yarrowia lipolytica

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (EFT L 183 af 12.7.2002, s. 51).

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(7):7450.

5

---

BILAG

I tabel 1 (Godkendte nye fødevarer) i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2017/2470 affattes oplysningerne vedrørende »gærbiomasse fra Yarrowia lipolytica«
  således:

| Godkendt ny fødevare | Anvendelsesbetingelser for den nye fødevare | Supplerende specifikke mærkningskrav | Andre krav | Databeskyttelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »Gærbiomasse af Yarrowia lipolytica | Specificeret fødevarekategori | Maksimumsindhold | 1. | Den nye fødevare betegnes »gærbiomasse af Yarrowia lipolytica« på mærkningen af de fødevarer, der indeholder den. |

Godkendt ny fødevare

Anvendelsesbetingelser for den nye fødevare

Supplerende specifikke mærkningskrav

Andre krav

Databeskyttelse

»Gærbiomasse af Yarrowia lipolytica

Specificeret fødevarekategori

Maksimumsindhold

1.

Den nye fødevare betegnes »gærbiomasse af Yarrowia lipolytica« på mærkningen af de fødevarer, der indeholder den.

| 2. | Det skal være angivet på mærkningen af måltidserstatninger til vægtkontrol, der indeholder gærbiomasse af Yarrowia lipolytica, at de kun bør indtages af personer over 18 år og ikke bør anvendes, hvis kosttilskud, der indeholder gærbiomasse af Yarrowia lipolytica, indtages samme dag.« |
| --- | --- |

2.

Det skal være angivet på mærkningen af måltidserstatninger til vægtkontrol, der indeholder gærbiomasse af Yarrowia lipolytica, at de kun bør indtages af personer over 18 år og ikke bør anvendes, hvis kosttilskud, der indeholder gærbiomasse af Yarrowia lipolytica, indtages samme dag.«

Kosttilskud som defineret i direktiv 2002/46/EF, undtagen spædbørn og småbørn

6 g pr. dag for børn fra 10 år, unge og den almindelige voksne befolkning

3 g pr. dag for børn fra 3 til 9 år

Måltidserstatninger til vægtkontrol bestemt til den voksne befolkning

3 g pr. måltid (højst 2 måltider pr. dag, dog højst 6 g pr. dag)

---

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/19

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/939

af 10. maj 2023

om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet ipconazol, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009, om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 21, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 (2) blev ipconazol godkendt som et aktivstof i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1107/2009 og opført i del B i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 (2) blev ipconazol godkendt som et aktivstof i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1107/2009 og opført i del B i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (3).

| (2) | Efter fremlæggelsen af bekræftende data om den langsigtede risiko for frøædende fugle, jf. artikel 1 sammenholdt med bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014, foretog den oprindelige rapporterende medlemsstat, Det Forenede Kongerige (4), en evaluering af dataene, som blev gennemgået af medlemsstaterne og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«). På grundlag af de forelagte oplysninger konkluderede autoriteten, at der er en høj risiko på lang sigt for fugle ved de repræsentative anvendelsesformål for ipconazol (5). |
| --- | --- |

(2)

Efter fremlæggelsen af bekræftende data om den langsigtede risiko for frøædende fugle, jf. artikel 1 sammenholdt med bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014, foretog den oprindelige rapporterende medlemsstat, Det Forenede Kongerige (4), en evaluering af dataene, som blev gennemgået af medlemsstaterne og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«). På grundlag af de forelagte oplysninger konkluderede autoriteten, at der er en høj risiko på lang sigt for fugle ved de repræsentative anvendelsesformål for ipconazol (5).

| (3) | Den 9. marts 2018 vedtog Udvalget for Risikovurdering under Det Europæiske Kemikalieagentur en udtalelse (6) i overensstemmelse med artikel 37, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (7), hvori det bl.a. konkluderede, at ipconazol opfylder kriterierne for klassificering som reproduktionstoksisk i kategori 1B. |
| --- | --- |

(3)

Den 9. marts 2018 vedtog Udvalget for Risikovurdering under Det Europæiske Kemikalieagentur en udtalelse (6) i overensstemmelse med artikel 37, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (7), hvori det bl.a. konkluderede, at ipconazol opfylder kriterierne for klassificering som reproduktionstoksisk i kategori 1B.

| (4) | Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/1182 (8) blev bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 derfor ændret, og ipconazol blev klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B. |
| --- | --- |

(4)

Ved Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/1182 (8) blev bilag VI til forordning (EF) nr. 1272/2008 derfor ændret, og ipconazol blev klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B.

| (5) | I henhold til artikel 4, stk. 3, litra e), nr. ii), i forordning (EF) nr. 1107/2009 kan et aktivstof kun godkendes, hvis et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder det, ikke har uacceptable virkninger på miljøet, navnlig på ikkemålarter, herunder fugle. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 4, stk. 3, litra e), nr. ii), i forordning (EF) nr. 1107/2009 kan et aktivstof kun godkendes, hvis et plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder det, ikke har uacceptable virkninger på miljøet, navnlig på ikkemålarter, herunder fugle.

| (6) | I henhold til punkt 3.6.4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 godkendes et aktivstof kun, hvis det ikke er eller ikke skal klassificeres som reproduktionstoksisk i kategori 1B i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008, medmindre eksponeringen af mennesker for aktivstoffet i et plantebeskyttelsesprodukt er ubetydelig under realistiske foreslåede anvendelsesforhold. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til punkt 3.6.4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 godkendes et aktivstof kun, hvis det ikke er eller ikke skal klassificeres som reproduktionstoksisk i kategori 1B i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008, medmindre eksponeringen af mennesker for aktivstoffet i et plantebeskyttelsesprodukt er ubetydelig under realistiske foreslåede anvendelsesforhold.

| (7) | I overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 underrettede Kommissionen medlemsstaterne, autoriteten og ansøgeren om, at den fandt, at godkendelseskriterierne i artikel 4, stk. 3, litra e), nr. ii), i nævnte forordning og i punkt 3.6.4 i bilag II til nævnte forordning muligvis ikke længere var opfyldt, da der var identificeret en høj risiko på lang sigt for fugle, og ipconazol er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B. Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 underrettede Kommissionen medlemsstaterne, autoriteten og ansøgeren om, at den fandt, at godkendelseskriterierne i artikel 4, stk. 3, litra e), nr. ii), i nævnte forordning og i punkt 3.6.4 i bilag II til nævnte forordning muligvis ikke længere var opfyldt, da der var identificeret en høj risiko på lang sigt for fugle, og ipconazol er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B. Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte bemærkninger.

| (8) | Ansøgeren fremsatte bemærkninger og supplerende oplysninger, som blev overvejet og vurderet af den nye rapporterende medlemsstat, Belgien. |
| --- | --- |

(8)

Ansøgeren fremsatte bemærkninger og supplerende oplysninger, som blev overvejet og vurderet af den nye rapporterende medlemsstat, Belgien.

| (9) | Kommissionen anmodede autoriteten om at tage hensyn til de oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, under hensyntagen til den nye rapporterende medlemsstats vurdering, og specifikt at tage hensyn til risici for fugle ved repræsentative anvendelser af ipconazol, og til, om kravene vedrørende ubetydelig eksponering af mennesker (eksponering via og fra andre kilder end kosten) i punkt 3.6.4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 kan anses for at være opfyldt. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anmodede autoriteten om at tage hensyn til de oplysninger, som ansøgeren havde fremlagt, under hensyntagen til den nye rapporterende medlemsstats vurdering, og specifikt at tage hensyn til risici for fugle ved repræsentative anvendelser af ipconazol, og til, om kravene vedrørende ubetydelig eksponering af mennesker (eksponering via og fra andre kilder end kosten) i punkt 3.6.4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 kan anses for at være opfyldt.

| (10) | Den 1. februar 2022 fremsendte autoriteten sin erklæring (9) til Kommissionen, hvori den anførte, at selv om restkoncentrationer af ipconazol i fødevarer ligger under standardværdien på 0,01 mg/kg, og eksponering for ipconazol via kosten derfor forventes at være ubetydelig, er der usikkerhed om eksponeringen af brugere og arbejdstagere på grund af begrænsningerne i de forelagte undersøgelser. Navnlig for brugere var målinger af eksponering under rengøring af udstyr ikke medtaget i undersøgelsen, og eksponeringen under pakning blev minimeret på grund af en højt automatiseret proces, hvilket begrænsede undersøgelsens repræsentativitet i betragtning af de almindeligt anvendte frøbehandlingspraksisser i hele Unionen. Undersøgelsen kunne således kun anvendes i begrænset omfang. For så vidt angår arbejdstagere var den fremlagte undersøgelse desuden af begrænset værdi, da den kun omfattede data for to arbejdstagere. Desuden kunne eksponeringen for en af disse arbejdstagere ikke anses for ubetydelig, selv når der tages hensyn til anvendelsen af personlige værnemidler. |
| --- | --- |

(10)

Den 1. februar 2022 fremsendte autoriteten sin erklæring (9) til Kommissionen, hvori den anførte, at selv om restkoncentrationer af ipconazol i fødevarer ligger under standardværdien på 0,01 mg/kg, og eksponering for ipconazol via kosten derfor forventes at være ubetydelig, er der usikkerhed om eksponeringen af brugere og arbejdstagere på grund af begrænsningerne i de forelagte undersøgelser. Navnlig for brugere var målinger af eksponering under rengøring af udstyr ikke medtaget i undersøgelsen, og eksponeringen under pakning blev minimeret på grund af en højt automatiseret proces, hvilket begrænsede undersøgelsens repræsentativitet i betragtning af de almindeligt anvendte frøbehandlingspraksisser i hele Unionen. Undersøgelsen kunne således kun anvendes i begrænset omfang. For så vidt angår arbejdstagere var den fremlagte undersøgelse desuden af begrænset værdi, da den kun omfattede data for to arbejdstagere. Desuden kunne eksponeringen for en af disse arbejdstagere ikke anses for ubetydelig, selv når der tages hensyn til anvendelsen af personlige værnemidler.

| (11) | Autoriteten konkluderede endvidere, at der er en høj langsigtet risiko for fugle ved de repræsentative anvendelser af ipconazol, selv efter at der er taget hensyn til alle relevante forbedringer i risikovurderingen. |
| --- | --- |

(11)

Autoriteten konkluderede endvidere, at der er en høj langsigtet risiko for fugle ved de repræsentative anvendelser af ipconazol, selv efter at der er taget hensyn til alle relevante forbedringer i risikovurderingen.

| (12) | Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens erklæring og til dens forslag om at kalde godkendelsen af ipconazol tilbage på grund af de betænkeligheder, som autoriteten havde konstateret. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens erklæring og til dens forslag om at kalde godkendelsen af ipconazol tilbage på grund af de betænkeligheder, som autoriteten havde konstateret. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået.

| (13) | Kommissionen finder, at ipconazol ikke længere opfylder de kriterier for godkendelse, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, litra e), nr. ii), i forordning (EF) nr. 1107/2009 og i punkt 3.6.4 i bilag II til samme forordning. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen finder, at ipconazol ikke længere opfylder de kriterier for godkendelse, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, litra e), nr. ii), i forordning (EF) nr. 1107/2009 og i punkt 3.6.4 i bilag II til samme forordning.

| (14) | Godkendelsen af ipconazol bør derfor tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(14)

Godkendelsen af ipconazol bør derfor tilbagekaldes.

| (15) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed, og gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 bør ophæves. |
| --- | --- |

(15)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed, og gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 bør ophæves.

| (16) | Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at kalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ipconazol, tilbage. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at kalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ipconazol, tilbage.

| (17) | For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ipconazol, og for hvilke medlemsstaterne eventuelt måtte bevilge en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode være så kort som muligt og udløbe senest 9 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(17)

For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ipconazol, og for hvilke medlemsstaterne eventuelt måtte bevilge en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode være så kort som muligt og udløbe senest 9 måneder efter nærværende forordnings ikrafttræden.

| (18) | Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning om godkendelse af ipconazol i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009. |
| --- | --- |

(18)

Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning om godkendelse af ipconazol i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Tilbagekaldelse af godkendelse

Godkendelsen af aktivstoffet ipconazol tilbagekaldes.

Artikel 2

Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011

I del B i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række 73 vedrørende ipconazol.

Artikel 3

Overgangsforanstaltninger

Medlemsstaterne tilbagekalder godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ipconazol som aktivt stof, senest den 31. august 2023.

Artikel 4

Afviklingsperiode

Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, udløber senest den 29. februar 2024.

Artikel 5

Ophævelse

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 ophæves.

Artikel 6

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 571/2014 af 26. maj 2014 om godkendelse af aktivstoffet ipconazol, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EUT L 157 af 27.5.2014, s. 96).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

3

(4)  Efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen blev Belgien udpeget som rapporterende medlemsstat for ipconazol ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/155 af 31. januar 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 686/2012 om uddelegering til medlemsstaterne af vurderingen af aktivstoffer i forbindelse med proceduren for fornyelse (EUT L 29 af 1.2.2018, s. 8).

4

(5)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2017. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for ipconazole in light of confirmatory data. EFSA supporting publication 2017: EN-1260. doi:10.2903/sp.efsa.2017.EN-1260.

5

(6)  Udvalget for Risikovurdering, Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of ipconazole (ISO); (1RS,2SR,5RS;1RS,2SR,5SR)-2-(4-chlorbenzyl)-5-isopropyl-1- (1H-1,2,4-triazol-1-ylmethyl)cyclopentanol [CAS-nr. 125225-28-7 (alle stereoisomerer); CAS-nr. 115850-69-6 (cis-cis-racemat); CAS-nr. 115937-89-8 (cis-trans-racemat)] EF-nummer: — CAS-nr.: — CLH-O-0000001412-86-198/F.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

7

(8)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/1182 af 19. maj 2020 om ændring, med henblik på tilpasning til den tekniske og videnskabelige udvikling, af del 3 i bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (EUT L 261 af 11.8.2020, s. 2).

8

(9)  EFSA's ekspertpanel (Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet), 2022. Statement concerning the review of the approval of the active substance ipconazole. EFSA Journal 2022;20(8):7133, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2022.7133.

9

EFSA Journal

---

AFGØRELSER

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/23

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/940

af 4. maj 2023

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde, som er nedsat ved handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side, til udarbejdelsen af en standardformular til anmodninger om gensidig bistand som omhandlet i nævnte aftales artikel 635, stk. 1

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 82, stk. 1, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til Rådets afgørelse (EU) 2021/689 af 29. april 2021 om indgåelse på Unionens vegne af handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side og af aftalen mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om sikkerhedsprocedurer for udveksling og beskyttelse af klassificerede informationer (1),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (2) (»handels- og samarbejdsaftalen«) blev indgået ved afgørelse (EU) 2021/689. |
| --- | --- |

(1)

Handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (2) (»handels- og samarbejdsaftalen«) blev indgået ved afgørelse (EU) 2021/689.

| (2) | Afsnit VIII i handels- og samarbejdsaftalens tredje del supplerer bestemmelserne og letter anvendelsen mellem medlemsstaterne på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side af den europæiske konvention om gensidig retshjælp, der blev udfærdiget i Strasbourg den 20. april 1959, tillægsprotokollen til den europæiske konvention om gensidig retshjælp, der blev udfærdiget i Strasbourg den 17. marts 1978, og anden tillægsprotokol til den europæiske konvention om gensidig retshjælp, der blev udfærdiget i Strasbourg den 8. november 2001. |
| --- | --- |

(2)

Afsnit VIII i handels- og samarbejdsaftalens tredje del supplerer bestemmelserne og letter anvendelsen mellem medlemsstaterne på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side af den europæiske konvention om gensidig retshjælp, der blev udfærdiget i Strasbourg den 20. april 1959, tillægsprotokollen til den europæiske konvention om gensidig retshjælp, der blev udfærdiget i Strasbourg den 17. marts 1978, og anden tillægsprotokol til den europæiske konvention om gensidig retshjælp, der blev udfærdiget i Strasbourg den 8. november 2001.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU (3) om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager og Rådets retsakt af 29. maj 2000 om udarbejdelse af konventionen om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (4) anvendes i overensstemmelse med traktaterne. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU (3) om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager og Rådets retsakt af 29. maj 2000 om udarbejdelse af konventionen om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (4) anvendes i overensstemmelse med traktaterne.

| (4) | Ifølge handels- og samarbejdsaftalens artikel 635, stk. 1, skal Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde udarbejde en standardformular til anmodninger om gensidig bistand ved at vedtage et bilag til nævnte aftale. Hvis Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde træffer en afgørelse om udarbejdelse af en sådan standardformular, skal anmodninger om gensidig bistand fremsættes ved hjælp af denne standardformular, jf. handels- og samarbejdsaftalens artikel 635, stk. 2. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge handels- og samarbejdsaftalens artikel 635, stk. 1, skal Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde udarbejde en standardformular til anmodninger om gensidig bistand ved at vedtage et bilag til nævnte aftale. Hvis Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde træffer en afgørelse om udarbejdelse af en sådan standardformular, skal anmodninger om gensidig bistand fremsættes ved hjælp af denne standardformular, jf. handels- og samarbejdsaftalens artikel 635, stk. 2.

| (5) | Standardformularen til anmodninger om gensidig bistand, vil lette den gensidige bistand mellem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side ved at angive alle de nødvendige oplysninger, som en anmodning om gensidig bistand skal indeholde. |
| --- | --- |

(5)

Standardformularen til anmodninger om gensidig bistand, vil lette den gensidige bistand mellem de kompetente myndigheder i medlemsstaterne på den ene side og Det Forenede Kongerige på den anden side ved at angive alle de nødvendige oplysninger, som en anmodning om gensidig bistand skal indeholde.

| (6) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde. |
| --- | --- |

(6)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde.

| (7) | Handels- og samarbejdsaftalen er bindende for alle medlemsstaterne i medfør af afgørelse (EU) 2021/689, hvis materielle retsgrundlag er artikel 217 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

(7)

Handels- og samarbejdsaftalen er bindende for alle medlemsstaterne i medfør af afgørelse (EU) 2021/689, hvis materielle retsgrundlag er artikel 217 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| (8) | Danmark og Irland er bundet af handels- og samarbejdsaftalens tredje del i medfør af afgørelse (EU) 2021/689 og deltager derfor i vedtagelsen og anvendelsen af nærværende afgørelse, som gennemfører handels- og samarbejdsaftalen — |
| --- | --- |

(8)

Danmark og Irland er bundet af handels- og samarbejdsaftalens tredje del i medfør af afgørelse (EU) 2021/689 og deltager derfor i vedtagelsen og anvendelsen af nærværende afgørelse, som gennemfører handels- og samarbejdsaftalen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde under handels- og samarbejdsaftalen, til udarbejdelsen af en standardformular til anmodninger om gensidig bistand, er fastsat i det udkast til Specialudvalgets afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. maj 2023.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  
  EUT L 149 af 30.4.2021, s. 2.

1

(2)  
  EUT L 149 af 30.4.2021, s. 10.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU af 3. april 2014 om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager (EUT L 130 af 1.5.2014, s. 1).

3

(4)  
  EFT C 197 af 12.7.2000, s. 1.

4

---

UDKAST til

AFGØRELSE nr. ... VEDTAGET AF SPECIALUDVALGET, SOM ER NEDSAT VED ARTIKEL 8, STK. 1, LITRA r), I HANDELS- OG SAMARBEJDSAFTALEN MELLEM DEN EUROPÆISKE UNION OG DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB PÅ DEN ENE SIDE OG DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND PÅ DEN ANDEN SIDE,

den ...

om udarbejdelse af en standardformular til anmodninger om gensidig bistand (2023 (1)/...)

SPECIALUDVALGET OM RETSHÅNDHÆVELSE OG RETLIGT SAMARBEJDE HAR —

under henvisning til handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (»handels- og samarbejdsaftalen«), særlig artikel 635, stk. 1 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Bilag 50 til handels- og samarbejdsaftalen om udarbejdelse af en standardformular til anmodninger om gensidig retshjælp i straffesager som angivet i tillægget til denne afgørelse vedtages herved.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft den første dag i den tredje måned efter datoen for vedtagelsen.

Udfærdiget i ..., den ...

På vegne af Specialudvalget om Retshåndhævelse og Retligt Samarbejde

Formænd

---

(1)  I henhold til regel 9, stk. 2, i bilag 1 til handels- og samarbejdsaftalen registrerer sekretariatet alle afgørelser og henstillinger med et løbenummer og en henvisning til datoen for vedtagelsen.

1

---

Tillæg

BILAG 50 til handels- og samarbejdsaftalen

ANMODNING OM GENSIDIG RETSHJÆLP I STRAFFESAGER

Denne formular anvendes af de kompetente myndigheder, som er udpeget i medfør af handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

De oplysninger, der afgives, skal være relevante og må ikke gå ud over, hvad der er nødvendigt for at efterkomme anmodningen, i overensstemmelse med de relevante databeskyttelseskrav.

| AFSNIT A:
  Sagsnr.: ...
  Bistandssøgende stat: ...
  Anmodende myndighed: ...
  Bistandssøgte stat: ...
  Anmodet myndighed (hvis kendt): ... |
| --- |
| AFSNIT B:   Eventuel hastende karakter
  Angiv, om der er tale om en hastesag på grund af:






  ☐ | Bevismateriale, der risikerer at blive gemt eller destrueret |

AFSNIT A:

Sagsnr.: ...

Bistandssøgende stat: ...

Anmodende myndighed: ...

Bistandssøgte stat: ...

Anmodet myndighed (hvis kendt): ...

AFSNIT B:   Eventuel hastende karakter

Angiv, om der er tale om en hastesag på grund af:

☐

Bevismateriale, der risikerer at blive gemt eller destrueret

| ☐ | Nært forestående retssag |
| --- | --- |

☐

Nært forestående retssag

| ☐ | En person, der er frihedsberøvet |
| --- | --- |

☐

En person, der er frihedsberøvet

| ☐ | Forældelsesfrist, der udløber |
| --- | --- |

☐

Forældelsesfrist, der udløber

| ☐ | Anden årsag |
| --- | --- |

☐

Anden årsag

Præciseres nedenfor:

...

Fristerne for at efterkomme anmodningen er fastsat i handels- og samarbejdsaftalens artikel 640. Hvis denne anmodning imidlertid er hastende og/eller kræver, at der træffes foranstaltninger senest/på en bestemt dato, angives årsagen hertil: ...

...

AFSNIT C:   Fortrolighed

| ☐ | Denne anmodning bedes behandlet fortroligt |
| --- | --- |

☐

Denne anmodning bedes behandlet fortroligt

Angiv yderligere oplysninger, hvor det er relevant: ...

...

AFSNIT D:   Forbindelse til en tidligere eller samtidig anmodning om bistand

Angiv i givet fald eventuelle foranstaltninger, der er iværksat i forbindelse med andre sager, for at fremskaffe dette bevismateriale via andre kanaler. Angiv, om denne anmodning om gensidig bistand supplerer en tidligere eller en eventuel samtidig anmodning/anmodninger om bistand til den bistandssøgte stat og, hvis det er relevant, til en anden stat.

☐   Forudgående samarbejde med retshåndhævende myndigheder, anklagemyndigheden eller andre myndigheder

Angiv nærmere oplysninger om eventuel forudgående kontakt fra den bistandssøgende stats side, herunder statens navn, den kontaktede myndighed, relevante kontaktoplysninger og sagsnumre: ...

...

...

☐   Tidligere relateret eller samtidig anmodning om gensidig bistand eller om en europæisk efterforskningskendelse

Angiv oplysninger, der er relevante for at identificere de øvrige anmodninger, herunder navnet på staten, den myndighed, hvortil den blev sendt, datoen for anmodningens fremsættelse og de sagsnumre, som de anmodende og anmodede myndigheder har givet: ...

...

...

☐   Andet

Angiv oplysninger vedrørende denne anden anmodning om bistand, hvis det er relevant: ...

...

...

AFSNIT E:   Begrundelse for anmodningen:

1.   Beskrivelse af den/de strafbare handlinger

For at sikre, at denne anmodning sendes til det relevante organ, bedes arten og den retlige klassificering af den eller de strafbare handlinger, som anmodningen vedrører, angivet: ...

...

...

Angiv maksimumsstraffen, forældelsesfristen og, hvis det er relevant, ordlyden af bestemmelsen/loven, herunder de relevante bestemmelser om sanktioner:

...

...

2.   Resumé af de faktiske omstændigheder

Beskrivelse af den adfærd, der har givet anledning til den eller de strafbare handlinger, som der anmodes om bistand til opklaringen af, og en kort beskrivelse af de tilgrundliggende faktiske omstændigheder: ...

...

...

Ved forkyndelse af processkrifter og retsafgørelser vedlægges et kort resumé af det/de dokument(er) og/eller den/de afgørelse(r), der skal forkyndes, hvis dokumentet/dokumenterne ikke foreligger på den bistandssøgte stats sprog: ...

...

For andre anmodninger beskrives, hvordan det bevismateriale/den foranstaltning, der anmodes om, kan bidrage til efterforskningen og retsforfølgningen af den/de strafbare handling(er): ...

...

Efterforskningens/sagens stadium:

| ☐ | efterforskning |
| --- | --- |

☐

efterforskning

| ☐ | retsforfølgning |
| --- | --- |

☐

retsforfølgning

| ☐ | straffesag |
| --- | --- |

☐

straffesag

| ☐ | andet: ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

andet: ...

...

...

Beskrivelse af risici, der eventuelt kan være forbundet med fremskaffelse af bevismaterialet: ...

...

...

Andre oplysninger, som den bistandssøgende stat måtte anse for nyttige for den anmodede myndighed i relation til anmodningen om bistand: ...

...

...

3.   Er der tale om en overtrædelse af færdselsforskrifterne som omhandlet i handels- og samarbejdsaftalens artikel 640, stk. 6:

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

4.   Type af sag, som anmodningen vedrører:

| ☐ | retsforfølgning for lovovertrædelser, hvis straf på tidspunktet for anmodningen om bistand henhører under den bistandssøgende stats retlige myndigheders kompetence |
| --- | --- |

☐

retsforfølgning for lovovertrædelser, hvis straf på tidspunktet for anmodningen om bistand henhører under den bistandssøgende stats retlige myndigheders kompetence

| ☐ | sag anlagt af forvaltningsmyndigheder i relation til handlinger, der er strafbare ifølge den bistandssøgende eller den bistandssøgte stats nationale ret, fordi de udgør overtrædelser af retsreglerne, forudsat at afgørelsen kan indbringes for en domstol med kompetence navnlig i straffesager. |
| --- | --- |

☐

sag anlagt af forvaltningsmyndigheder i relation til handlinger, der er strafbare ifølge den bistandssøgende eller den bistandssøgte stats nationale ret, fordi de udgør overtrædelser af retsreglerne, forudsat at afgørelsen kan indbringes for en domstol med kompetence navnlig i straffesager.

AFSNIT F:   De berørte fysiske eller juridiske personers identitet

Angiv kun oplysninger, der er relevante, og som ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for denne anmodning. Hvis mere end én person er berørt, bedes oplysningerne for hver person angivet.

| 1. | Angiv alle så vidt kendte oplysninger om identiteten af den eller de personer, der er berørt af foranstaltningen:






  i) | Fysisk(e) person(er)
  Navn: ...
  Fornavn(e): ...
  Evt. andre relevante navne: ...
  Evt. øgenavn: ...
  Køn: ...
  Nationalitet: ...
  Personnummer eller socialsikringsnummer: ...
  Identitetsdokumentets (ID-kort, pas) type og nummer, hvis det kendes:
  ...
  Fødselsdato: ...
  Fødested: ...
  Bopæl og/eller kendt adresse: hvis adressen er ukendt, angives den sidst kendte adresse:
  ...
  Arbejdsplads (herunder kontaktoplysninger): ...
  Andre kontaktoplysninger (e-mail, telefonnummer): ...
  Sprog, som personen forstår: ...
  Beskriv den berørte persons nuværende rolle i sagen:






  ☐ | Mistænkt eller tiltalt |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Angiv alle så vidt kendte oplysninger om identiteten af den eller de personer, der er berørt af foranstaltningen:

i)

Fysisk(e) person(er)

Navn: ...

Fornavn(e): ...

Evt. andre relevante navne: ...

Evt. øgenavn: ...

Køn: ...

Nationalitet: ...

Personnummer eller socialsikringsnummer: ...

Identitetsdokumentets (ID-kort, pas) type og nummer, hvis det kendes:

...

Fødselsdato: ...

Fødested: ...

Bopæl og/eller kendt adresse: hvis adressen er ukendt, angives den sidst kendte adresse:

...

Arbejdsplads (herunder kontaktoplysninger): ...

Andre kontaktoplysninger (e-mail, telefonnummer): ...

Sprog, som personen forstår: ...

Beskriv den berørte persons nuværende rolle i sagen:

☐

Mistænkt eller tiltalt

| ☐ | Offer |
| --- | --- |

☐

Offer

| ☐ | Vidne |
| --- | --- |

☐

Vidne

| ☐ | Sagkyndig |
| --- | --- |

☐

Sagkyndig

| ☐ | Tredjemand |
| --- | --- |

☐

Tredjemand

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

| ii) | Juridisk(e) person(er)
  Navn: ...
  Retsform: ...
  Evt. kortform af navnet, almindeligt anvendt forretningsnavn eller firmanavn:
  ...
  Vedtægtsmæssigt hjemsted/forretningssted: ...
  Registreringsnummer: ...
  Den juridiske persons adresse: ...
  Andre kontaktoplysninger (e-mail, telefonnummer): ...
  Navn på den juridiske persons repræsentant: ...
  Beskriv den berørte virksomheds nuværende rolle i sagen:






  ☐ | Mistænkt eller tiltalt |
| --- | --- | --- |

ii)

Juridisk(e) person(er)

Navn: ...

Retsform: ...

Evt. kortform af navnet, almindeligt anvendt forretningsnavn eller firmanavn:

...

Vedtægtsmæssigt hjemsted/forretningssted: ...

Registreringsnummer: ...

Den juridiske persons adresse: ...

Andre kontaktoplysninger (e-mail, telefonnummer): ...

Navn på den juridiske persons repræsentant: ...

Beskriv den berørte virksomheds nuværende rolle i sagen:

☐

Mistænkt eller tiltalt

| ☐ | Offer |
| --- | --- |

☐

Offer

| ☐ | Vidne |
| --- | --- |

☐

Vidne

| ☐ | Sagkyndig |
| --- | --- |

☐

Sagkyndig

| ☐ | Tredjemand |
| --- | --- |

☐

Tredjemand

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

| 2. | Eventuelle andre relevante oplysninger:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Eventuelle andre relevante oplysninger:

...

...

AFSNIT G:   Påkrævede foranstaltninger

| 1. | Angiv, hvilken foranstaltning der ønskes:






  ☐ | Søgning og beslaglæggelse (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H1 udfyldes) |
| --- | --- | --- |

1.

Angiv, hvilken foranstaltning der ønskes:

☐

Søgning og beslaglæggelse (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H1 udfyldes)

| ☐ | Fremskaffelse af dokumenter og/eller forretningspapirer |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af dokumenter og/eller forretningspapirer

| ☐ | Fremskaffelse af bankoplysninger eller oplysninger fra andre finansielle institutioner (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H2 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af bankoplysninger eller oplysninger fra andre finansielle institutioner (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H2 udfyldes)

| ☐ | Forkyndelse af processkrifter og retsafgørelser med hjælp fra den bistandssøgte stat |
| --- | --- |

☐

Forkyndelse af processkrifter og retsafgørelser med hjælp fra den bistandssøgte stat

| ☐ | Fremskaffelse af oplysninger eller bevismateriale, der allerede er i den bistandssøgte stats besiddelse |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af oplysninger eller bevismateriale, der allerede er i den bistandssøgte stats besiddelse

| ☐ | Fremskaffelse af oplysninger fra politiets eller de retslige myndigheders databaser |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af oplysninger fra politiets eller de retslige myndigheders databaser

| ☐ | Erklæringer og afhøringer, hvis der sættes kryds her, skal afsnit F (De berørte fysiske eller juridiske personers identitet) og afsnit I (Formaliteter og procedurer, der anmodes om i forbindelse med anmodningen) udfyldes:






  ☐ | Vidne |
| --- | --- | --- |

☐

Erklæringer og afhøringer, hvis der sættes kryds her, skal afsnit F (De berørte fysiske eller juridiske personers identitet) og afsnit I (Formaliteter og procedurer, der anmodes om i forbindelse med anmodningen) udfyldes:

☐

Vidne

| ☐ | Sagkyndig |
| --- | --- |

☐

Sagkyndig

| ☐ | Mistænkt eller tiltalt |
| --- | --- |

☐

Mistænkt eller tiltalt

| ☐ | Offer |
| --- | --- |

☐

Offer

| ☐ | Tredjemand |
| --- | --- |

☐

Tredjemand

| ☐ | Afhøring via videokonference, telefonkonference eller anden audiovisuel transmission. (Hvis der sættes kryds her, skal afsnit H4 udfyldes)






  ☐ | Vidne |
| --- | --- | --- |

☐

Afhøring via videokonference, telefonkonference eller anden audiovisuel transmission. (Hvis der sættes kryds her, skal afsnit H4 udfyldes)

☐

Vidne

| ☐ | Sagkyndig |
| --- | --- |

☐

Sagkyndig

| ☐ | Mistænkt eller tiltalt |
| --- | --- |

☐

Mistænkt eller tiltalt

| ☐ | Offer |
| --- | --- |

☐

Offer

| ☐ | Tredjemand |
| --- | --- |

☐

Tredjemand

| ☐ | Fremskaffelse af oplysninger om abonnent/identitet (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H3 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af oplysninger om abonnent/identitet (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H3 udfyldes)

| ☐ | Fremskaffelse af oplysninger om trafik/aktiviteter (herunder geografisk lokalisering), (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H3 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af oplysninger om trafik/aktiviteter (herunder geografisk lokalisering), (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H3 udfyldes)

| ☐ | Fremskaffelse af oplysninger om indhold (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H3 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Fremskaffelse af oplysninger om indhold (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H3 udfyldes)

| ☐ | Efterforskningsforanstaltninger, der medfører tilvejebringelse af bevismateriale i realtid, løbende og over en vis periode:






  ☐ | overvågning af banktransaktioner eller andre finansielle transaktioner |
| --- | --- | --- |

☐

Efterforskningsforanstaltninger, der medfører tilvejebringelse af bevismateriale i realtid, løbende og over en vis periode:

☐

overvågning af banktransaktioner eller andre finansielle transaktioner

| ☐ | kontrollerede leverancer |
| --- | --- |

☐

kontrollerede leverancer

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

| ☐ | Foreløbig(e) foranstaltning(er) med henblik på sikring af bevismateriale, opretholdelse af en eksisterende situation eller beskyttelse af retlige interesser, der er i fare (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H5 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Foreløbig(e) foranstaltning(er) med henblik på sikring af bevismateriale, opretholdelse af en eksisterende situation eller beskyttelse af retlige interesser, der er i fare (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H5 udfyldes)

| ☐ | Midlertidig overførsel af en frihedsberøvet person til den bistandssøgende stat (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H6 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Midlertidig overførsel af en frihedsberøvet person til den bistandssøgende stat (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H6 udfyldes)

| ☐ | Midlertidig overførsel af en frihedsberøvet person til den bistandssøgte stat (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H6 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Midlertidig overførsel af en frihedsberøvet person til den bistandssøgte stat (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H6 udfyldes)

| ☐ | Hemmelig efterforskning (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H7 udfyldes) |
| --- | --- |

☐

Hemmelig efterforskning (hvis der sættes kryds her, skal afsnit H7 udfyldes)

| ☐ | Andet (præciseres nærmere):...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere):...

...

...

| 2. | Beskriv den nødvendige bistand og, hvis de er kendt, de steder, hvor dokumentationen befinder sig/menes at befinde sig, og alle oplysninger, der er nødvendige for at udføre foranstaltningen. For at anmode om, at eventuelle formaliteter eller procedurer overholdes, henvises til afsnit I: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Beskriv den nødvendige bistand og, hvis de er kendt, de steder, hvor dokumentationen befinder sig/menes at befinde sig, og alle oplysninger, der er nødvendige for at udføre foranstaltningen. For at anmode om, at eventuelle formaliteter eller procedurer overholdes, henvises til afsnit I: ...

...

...

...

AFSNIT H:   Supplerende ønsker i relation til visse foranstaltninger

Udfyld de afsnit, der er relevante for den eller de ønskede efterforskningsforanstaltninger:

AFSNIT H1:   Ransagning og beslaglæggelse

Fysisk eller juridisk person, der er knyttet til efterforskningen. Hvis mere end én person/virksomhed er berørt, bedes oplysningerne for hver enkelt angivet:

...

...

Lokaler, der skal ransages. Giv nærmere oplysninger om, hvilken tilknytning personen/virksomheden har til lokalerne. Hvis mere end én person/virksomhed er berørt, bedes oplysningerne for hver enkelt angivet: ...

...

...

Hvilket bevismateriale søges der efter? Angiv det materiale, der ønskes eftersøgt, så detaljeret som praktisk muligt: ...

...

...

Hvorfor antages det, at bevismaterialet må forventes at blive fundet på ovennævnte sted og være relevant og af væsentlig betydning for efterforskningen: ...

...

...

Er der risiko for, at vigtigt materiale fjernes? I givet fald præciseres dette nærmere:

...

...

...

Skal embedsmænd fra den bistandssøgende stat være til stede under ransagningen? (I givet fald udfyldes afsnit I):

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Alle kendte oplysninger vedrørende efterforskninger i andre stater, som kan have indflydelse på denne ransagnings- og beslaglæggelsesanmodning: ...

...

...

Angiv alle andre relevante oplysninger vedrørende ransagningen og beslaglæggelsen:

...

AFSNIT H2:   Oplysninger om bankkonti og andre relevante konti

Hvis der er tale om mere end én konto, udbedes der oplysninger om hver enkelt konto.

Angiv, hvilke oplysninger der søges efter:

| ☐ | Oplysninger om bankkonti, som den pågældende har, eller som vedkommende har fuldmagt til at råde over |
| --- | --- |

☐

Oplysninger om bankkonti, som den pågældende har, eller som vedkommende har fuldmagt til at råde over

| ☐ | Oplysninger om andre finansielle konti, som den pågældende har, eller som vedkommende har fuldmagt til at råde over |
| --- | --- |

☐

Oplysninger om andre finansielle konti, som den pågældende har, eller som vedkommende har fuldmagt til at råde over

| ☐ | Oplysninger om banktransaktioner






  ☐ | Kontoudtog |
| --- | --- | --- |

☐

Oplysninger om banktransaktioner

☐

Kontoudtog

| ☐ | Dokumentation for åbning af konto |
| --- | --- |

☐

Dokumentation for åbning af konto

| ☐ | Fuldmagt eller flere kontohavere |
| --- | --- |

☐

Fuldmagt eller flere kontohavere

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

| ☐ | Oplysninger om andre finansielle transaktioner:






  ☐ | Kontoudtog |
| --- | --- | --- |

☐

Oplysninger om andre finansielle transaktioner:

☐

Kontoudtog

| ☐ | Dokumentation for åbning af konto |
| --- | --- |

☐

Dokumentation for åbning af konto

| ☐ | Fuldmagt eller flere kontohavere |
| --- | --- |

☐

Fuldmagt eller flere kontohavere

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

Hvis det er muligt, bedes følgende oplyst:

| | Kontohavers navn: ... |
| --- | --- |

Kontohavers navn: ...

| | Bankens/pengeinstituttets navn: ... |
| --- | --- |

Bankens/pengeinstituttets navn: ...

| | IBAN eller kontonummer og sortkode: ... |
| --- | --- |

IBAN eller kontonummer og sortkode: ...

| | Perioden, hvor transaktionerne har fundet sted: ... |
| --- | --- |

Perioden, hvor transaktionerne har fundet sted: ...

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

Giv en yderligere begrundelse for, hvorfor bevismaterialet sandsynligvis vil være relevant og af væsentlig betydning for efterforskningen, og redegør for, hvilken sammenhængen der er mellem kontoen og den strafbare handling, der er begået: ...

...

...

Angiv om nødvendigt eventuelle yderligere oplysninger, der kan være nødvendige for at efterkomme anmodningen: ...

...

AFSNIT H3:   Abonnent-, trafik-, lokaliserings- og indholdsdata

Type af oplysninger, der anmodes om:

| ☐ | Abonnents-/enhedsdata (f.eks. abonnement på telefonnummer eller IP-adresse): ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Abonnents-/enhedsdata (f.eks. abonnement på telefonnummer eller IP-adresse): ...

...

| ☐ | Oplysninger om trafik/aktiviteter: ... |
| --- | --- |

☐

Oplysninger om trafik/aktiviteter: ...

| ☐ | Oplysninger om geografisk lokalisering: ... |
| --- | --- |

☐

Oplysninger om geografisk lokalisering: ...

| ☐ | Oplysninger om indhold (f.eks. web-/mailboks spam- eller meddelelseslog, snapshots): ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Oplysninger om indhold (f.eks. web-/mailboks spam- eller meddelelseslog, snapshots): ...

...

| ☐ | Andet: ... |
| --- | --- |

☐

Andet: ...

Alle anmodninger om abonnent-, trafik- eller lokaliseringsdata og indholdsdata nødvendiggør følgende oplysninger:

| ☐ | Dato (DD/MM/ÅÅÅÅ): ... |
| --- | --- |

☐

Dato (DD/MM/ÅÅÅÅ): ...

| ☐ | Tidspunkt (tt:mm:ss): ... |
| --- | --- |

☐

Tidspunkt (tt:mm:ss): ...

| ☐ | Tidszone: ... |
| --- | --- |

☐

Tidszone: ...

Angiv yderligere oplysninger for at hjælpe med at identificere de oplysninger, der anmodes om:

| ☐ | IP-adresse (og port-nummer, hvis relevant): ... |
| --- | --- |

☐

IP-adresse (og port-nummer, hvis relevant): ...

| ☐ | Telefonnummer/telefonnumre: ... |
| --- | --- |

☐

Telefonnummer/telefonnumre: ...

| ☐ | IMEI-nummer/numre: ... |
| --- | --- |

☐

IMEI-nummer/numre: ...

| ☐ | Andet (præciseres nærmere): ... |
| --- | --- |

☐

Andet (præciseres nærmere): ...

AFSNIT H4:   Video- eller telefonkonference eller anden audiovisuel transmission

Hvis der anmodes om afhøring ved hjælp af videokonference eller telefonkonference eller anden audiovisuel transmission:

| | Angiv navnet på den myndighed, der vil foretage afhøringen (herunder navnet på den person, der vil forestå afhøringen/kontaktoplysninger/sprog, hvis vedkommende er udpeget): ...
  ... |
| --- | --- |

Angiv navnet på den myndighed, der vil foretage afhøringen (herunder navnet på den person, der vil forestå afhøringen/kontaktoplysninger/sprog, hvis vedkommende er udpeget): ...

...

| | Foreslået dato/foreslåede datoer (DD/MM/ÅÅÅÅ): ... |
| --- | --- |

Foreslået dato/foreslåede datoer (DD/MM/ÅÅÅÅ): ...

| | Konferencens begyndelsestidspunkt (tt:mm:ss): ... |
| --- | --- |

Konferencens begyndelsestidspunkt (tt:mm:ss): ...

| | Tidszone: ... |
| --- | --- |

Tidszone: ...

| | Afhøringens omtrentlige længde: ... |
| --- | --- |

Afhøringens omtrentlige længde: ...

| | Tekniske detaljer: | Sted: ... |
| --- | --- | --- |

Tekniske detaljer:

Sted: ...

| | Kommunikationssystem: ... |
| --- | --- |

Kommunikationssystem: ...

| | Kontaktoplysninger på den, der er ansvarlig for teknikken (sprog): ... |
| --- | --- |

Kontaktoplysninger på den, der er ansvarlig for teknikken (sprog): ...

| | Dato og klokkeslæt for gennemførelse af en test: ... |
| --- | --- |

Dato og klokkeslæt for gennemførelse af en test: ...

| | Kontaktoplysninger på den, der skal udføre testen, hvis vedkommende er udpeget: ... |
| --- | --- |

Kontaktoplysninger på den, der skal udføre testen, hvis vedkommende er udpeget: ...

| | Sprog- og tolkeforanstaltninger: ... |
| --- | --- |

Sprog- og tolkeforanstaltninger: ...

| | Andre ønsker (præciseres nærmere): ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

Andre ønsker (præciseres nærmere): ...

...

...

...

| ☐ | Denne anmodning vedrører en tiltalt eller mistænkt, og afhøringen er et led i straffesagen mod den pågældende
  Årsag(er) til, at det ikke er hensigtsmæssigt eller muligt for vidnet eller den sagkyndige at være fysisk til stede:
  ...
  Angiv, om den mistænkte eller tiltalte har givet samtykke:






  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

☐

Denne anmodning vedrører en tiltalt eller mistænkt, og afhøringen er et led i straffesagen mod den pågældende

Årsag(er) til, at det ikke er hensigtsmæssigt eller muligt for vidnet eller den sagkyndige at være fysisk til stede:

...

Angiv, om den mistænkte eller tiltalte har givet samtykke:

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| ☐ | Der anmodes om, at personens samtykke indhentes, inden denne anmodning efterkommes |
| --- | --- |

☐

Der anmodes om, at personens samtykke indhentes, inden denne anmodning efterkommes

AFSNIT H5:   Foreløbige foranstaltninger

Hvis der anmodes om en foreløbig foranstaltning med henblik på sikring af bevismateriale, opretholdelse af en eksisterende situation eller beskyttelse af retlige interesser, der er i fare, angives det, om:

| ☐ | genstanden skal overføres til den bistandssøgende stat |
| --- | --- |

☐

genstanden skal overføres til den bistandssøgende stat

| ☐ | genstanden skal blive i den bistandssøgte stat; angiv en omtrentlig dato: | for ophævelse af den foreløbige foranstaltning: ... |
| --- | --- | --- |

☐

genstanden skal blive i den bistandssøgte stat; angiv en omtrentlig dato:

for ophævelse af den foreløbige foranstaltning: ...

| | for indgivelse af en efterfølgende anmodning vedrørende genstanden: ... |
| --- | --- |

for indgivelse af en efterfølgende anmodning vedrørende genstanden: ...

AFSNIT H6:   Overførsel af en frihedsberøvet person

| 1) | Hvis der anmodes om midlertidig overførsel til den bistandssøgende stat af en frihedsberøvet person med henblik på efterfo rskningen, angives det, om den pågældende har givet sit samtykke til denne foranstaltning:
  ☐ Ja ☐ Nej ☐ Der anmodes om, at den pågældendes samtykke søges indhentet |
| --- | --- |

1)

Hvis der anmodes om midlertidig overførsel til den bistandssøgende stat af en frihedsberøvet person med henblik på efterfo rskningen, angives det, om den pågældende har givet sit samtykke til denne foranstaltning:

☐ Ja ☐ Nej ☐ Der anmodes om, at den pågældendes samtykke søges indhentet

| 2) | Hvis der anmodes om midlertidig overførsel til den bistandssøgte stat af en frihedsberøvet person med henblik på efterforskningen, angives det, om den pågældende har givet sit samtykke til denne foranstaltning:
  ☐ Ja ☐ Nej |
| --- | --- |

2)

Hvis der anmodes om midlertidig overførsel til den bistandssøgte stat af en frihedsberøvet person med henblik på efterforskningen, angives det, om den pågældende har givet sit samtykke til denne foranstaltning:

☐ Ja ☐ Nej

Angiv om nødvendigt eventuelle yderligere oplysninger: ...

AFSNIT H7:   Hemmelig efterforskning

Angiv grunden til, at det antages, at den hemmelige efterforskningsforanstaltning er relevant for straffesagen:

...

...

...

Angiv følgende oplysninger:

| a) | oplysninger med henblik på identifikation af den person, der skal være genstand for den hemmelige efterforskning: ... |
| --- | --- |

a)

oplysninger med henblik på identifikation af den person, der skal være genstand for den hemmelige efterforskning: ...

| b) | den ønskede begyndelsesdato og varighed af den hemmelige foranstaltning: ... |
| --- | --- |

b)

den ønskede begyndelsesdato og varighed af den hemmelige foranstaltning: ...

| c) | oplysninger om køretøjer/det sted, hvor den hemmelig foranstaltning skal udføres: ... |
| --- | --- |

c)

oplysninger om køretøjer/det sted, hvor den hemmelig foranstaltning skal udføres: ...

| d) | angiv om nødvendigt eventuelle yderligere oplysninger, der kan være nødvendige for at efterkomme anmodningen:
  ...
  ... |
| --- | --- |

d)

angiv om nødvendigt eventuelle yderligere oplysninger, der kan være nødvendige for at efterkomme anmodningen:

...

...

AFSNIT I:   Formkrav og procedurer i forbindelse med udførelsen

| 1. | Sæt kryds og udfyld, hvis det er relevant






  ☐ | Der anmodes om, at den relevante/kompetente myndighed i den bistandssøgte stat iagttager disse formkrav og følger disse procedurer (herunder eventuelle rettigheder/forholdsregler/varsler, som den pågældende skal gøres bekendt med): ...
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

Sæt kryds og udfyld, hvis det er relevant

☐

Der anmodes om, at den relevante/kompetente myndighed i den bistandssøgte stat iagttager disse formkrav og følger disse procedurer (herunder eventuelle rettigheder/forholdsregler/varsler, som den pågældende skal gøres bekendt med): ...

...

| 2. | Sæt kryds og udfyld, hvis det er relevant






  ☐ | Der anmodes om, at en eller flere embedsmænd fra den bistandssøgende stat er til stede, når anmodningen efterkommes, som støtte til de kompetente myndigheder i den bistandssøgte stat.
  Embedsmændenes navn, stillingsbetegnelse og kontaktoplysninger:
  ...
  ...
  Sprog, der kan anvendes, hvis det ikke er det sprog, der er angivet i afsnit J: ...
  ...
  Arten af den bistand, der skal ydes af embedsmanden/embedsmændene i den bistandssøgende stat, og/eller eventuelle yderligere relevante oplysninger:
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Sæt kryds og udfyld, hvis det er relevant

☐

Der anmodes om, at en eller flere embedsmænd fra den bistandssøgende stat er til stede, når anmodningen efterkommes, som støtte til de kompetente myndigheder i den bistandssøgte stat.

Embedsmændenes navn, stillingsbetegnelse og kontaktoplysninger:

...

...

Sprog, der kan anvendes, hvis det ikke er det sprog, der er angivet i afsnit J: ...

...

Arten af den bistand, der skal ydes af embedsmanden/embedsmændene i den bistandssøgende stat, og/eller eventuelle yderligere relevante oplysninger:

...

...

| 3. | Sikker overførsel af oplysninger og/eller bevismateriale
  Angiv en sikker elektronisk transmissionsmåde, hvis elektronisk overførsel accepteres:
  ...
  ...
  Hvis elektronisk overførsel ikke accepteres eller ville være uhensigtsmæssig i det konkrete tilfælde, bedes det oplyst, hvilken overførselsmetode der foretrækkes: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Sikker overførsel af oplysninger og/eller bevismateriale

Angiv en sikker elektronisk transmissionsmåde, hvis elektronisk overførsel accepteres:

...

...

Hvis elektronisk overførsel ikke accepteres eller ville være uhensigtsmæssig i det konkrete tilfælde, bedes det oplyst, hvilken overførselsmetode der foretrækkes: ...

...

AFSNIT J:   Oplysninger om den myndighed, der har fremsat anmodningen

| 1. | Navn på den myndighed, der har fremsat anmodningen: ...
  Navn på repræsentant/kontaktpunkt: ...
  Adresse: ...
  Telefonnummer: (landekode) (lokalt områdenummer): ...
  E-mail: ... |
| --- | --- |

1.

Navn på den myndighed, der har fremsat anmodningen: ...

Navn på repræsentant/kontaktpunkt: ...

Adresse: ...

Telefonnummer: (landekode) (lokalt områdenummer): ...

E-mail: ...

| 2. | Hvis det ikke er den samme som ovennævnte myndighed, angives navnet på den myndighed, der foretager den strafferetlige efterforskning:
  ...
  Navn og titel på den embedsmand, der foretager efterforskningen: ...
  ...
  Adresse: ...
  Telefonnummer: (landekode) (lokalt områdenummer): ...
  E-mail: ... |
| --- | --- |

2.

Hvis det ikke er den samme som ovennævnte myndighed, angives navnet på den myndighed, der foretager den strafferetlige efterforskning:

...

Navn og titel på den embedsmand, der foretager efterforskningen: ...

...

Adresse: ...

Telefonnummer: (landekode) (lokalt områdenummer): ...

E-mail: ...

| 3. | Sprog, hvorpå der kan kommunikeres med den bistandssøgende myndighed:
  ... |
| --- | --- |

3.

Sprog, hvorpå der kan kommunikeres med den bistandssøgende myndighed:

...

| 4. | Hvis det ikke er de samme som ovennævnte person(er), angives kontaktoplysninger på den eller de personer, der skal kontaktes med henblik på supplerende oplysninger eller med henblik på praktiske ordninger for overførsel af bevismateriale:
  Navn/Titel/Organisation: ...
  Adresse: ...
  E-mail: ...
  Kontaktpersonens telefonnummer: ... |
| --- | --- |

4.

Hvis det ikke er de samme som ovennævnte person(er), angives kontaktoplysninger på den eller de personer, der skal kontaktes med henblik på supplerende oplysninger eller med henblik på praktiske ordninger for overførsel af bevismateriale:

Navn/Titel/Organisation: ...

Adresse: ...

E-mail: ...

Kontaktpersonens telefonnummer: ...

AFSNIT K:   Underskrift

Ved at underskrive denne formular bekræfter jeg følgende:

| — | indholdet af anmodningen i denne formular er nøjagtigt og korrekt |
| --- | --- |

—

indholdet af anmodningen i denne formular er nøjagtigt og korrekt

| — | denne anmodning er udstedt af en kompetent myndighed |
| --- | --- |

—

denne anmodning er udstedt af en kompetent myndighed

| — | fremsættelsen af denne anmodning er nødvendig af hensyn til sagens videre behandling, og |
| --- | --- |

—

fremsættelsen af denne anmodning er nødvendig af hensyn til sagens videre behandling, og

| — | de efterforskningsforanstaltninger, der anmodes om, kunne være blevet anordnet på de samme betingelser i en lignende national sag, og der foreligger en tilladelse hertil, såfremt en sådan er fornøden. |
| --- | --- |

—

de efterforskningsforanstaltninger, der anmodes om, kunne være blevet anordnet på de samme betingelser i en lignende national sag, og der foreligger en tilladelse hertil, såfremt en sådan er fornøden.

Den bistandssøgende myndigheds og/eller dennes repræsentants underskrift:

| | Navn: ... |
| --- | --- |

Navn: ...

| | Stilling: ... |
| --- | --- |

Stilling: ...

| | Dato: ... |
| --- | --- |

Dato: ...

| | Eventuelt officielt stempel: |
| --- | --- |

Eventuelt officielt stempel:

| | Liste over eventuelle bilag: ...
  ... |
| --- | --- |

Liste over eventuelle bilag: ...

...

---

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/37

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/941

af 2. maj 2023

om harmoniserede standarder for personlige værnemidler, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (1), særlig artikel 10, stk. 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 (2) formodes personlige værnemidler, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, at være i overensstemmelse med de væsentlige sundheds- og sikkerhedskrav i bilag II til nævnte forordning, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 (2) formodes personlige værnemidler, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvis referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, at være i overensstemmelse med de væsentlige sundheds- og sikkerhedskrav i bilag II til nævnte forordning, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf.

| (2) | I Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924 (3) opfordrer Kommissionen Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) til at udarbejde harmoniserede standarder til støtte for forordning (EU) 2016/425. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924 (3) opfordrer Kommissionen Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) og Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering (Cenelec) til at udarbejde harmoniserede standarder til støtte for forordning (EU) 2016/425.

| (3) | På grundlag af anmodningen i gennemførelsesafgørelse C(2020)7924 udarbejdede CEN adskillige nye standarder og reviderede en række eksisterende harmoniserede standarder. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af anmodningen i gennemførelsesafgørelse C(2020)7924 udarbejdede CEN adskillige nye standarder og reviderede en række eksisterende harmoniserede standarder.

| (4) | På grundlag af gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924 har CEN udarbejdet følgende nye harmoniserede standarder: EN 13138-1:2021 om sikkerhedskrav til og prøvningsmetoder for flydemidler til svømmeundervisning, som berigtiget ved EN 13138-1:2021/AC:2022, EN 17520:2021 om sikkerhedskrav til og prøvningsmetoder for selvassisterende taljereb og EN ISO 16321-2:2021 om yderligere krav til beskyttelsesmidler anvendt under svejsning og lignende teknikker, til støtte for forordning (EU) 2016/425. |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924 har CEN udarbejdet følgende nye harmoniserede standarder: EN 13138-1:2021 om sikkerhedskrav til og prøvningsmetoder for flydemidler til svømmeundervisning, som berigtiget ved EN 13138-1:2021/AC:2022, EN 17520:2021 om sikkerhedskrav til og prøvningsmetoder for selvassisterende taljereb og EN ISO 16321-2:2021 om yderligere krav til beskyttelsesmidler anvendt under svejsning og lignende teknikker, til støtte for forordning (EU) 2016/425.

| (5) | På grundlag af gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924 reviderede CEN de harmoniserede standarder EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 171:2002, EN 172:1994 som ændret ved EN 172:1994/A1:2000 og EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 og EN ISO 20345:2011. Denne revision resulterede i vedtagelsen af de harmoniserede standarder EN ISO 16321-1:2022 om generelle krav til øjen- og ansigtsbeskyttelse til erhvervsmæssig brug, EN ISO 16321-3:2022 om supplerende krav til gitterbeskyttere, EN ISO 18527-1:2022 om krav til styrtløbs- og snowboardbriller og EN ISO 20345:2022 om sikkerhedsfodtøj. |
| --- | --- |

(5)

På grundlag af gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924 reviderede CEN de harmoniserede standarder EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 171:2002, EN 172:1994 som ændret ved EN 172:1994/A1:2000 og EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 og EN ISO 20345:2011. Denne revision resulterede i vedtagelsen af de harmoniserede standarder EN ISO 16321-1:2022 om generelle krav til øjen- og ansigtsbeskyttelse til erhvervsmæssig brug, EN ISO 16321-3:2022 om supplerende krav til gitterbeskyttere, EN ISO 18527-1:2022 om krav til styrtløbs- og snowboardbriller og EN ISO 20345:2022 om sikkerhedsfodtøj.

| (6) | Kommissionen har sammen med CEN vurderet, hvorvidt de harmoniserede standarder, der er udarbejdet og revideret af CEN, er i overensstemmelse med anmodningen i gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har sammen med CEN vurderet, hvorvidt de harmoniserede standarder, der er udarbejdet og revideret af CEN, er i overensstemmelse med anmodningen i gennemførelsesafgørelse C(2020) 7924.

| (7) | De harmoniserede standarder EN 13138-1:2021, som berigtiget ved EN 1318-1:2021/AC:2022, EN ISO 16321-1:2022, EN ISO 16321-2:2021, EN ISO 16321-3:2022, EN 17520:2021, EN ISO 18527-1:2022 og EN ISO 20345:2022 opfylder de krav, som de har til formål at dække, og som er fastsat i forordning (EU) 2016/425. Det er derfor hensigtsmæssigt at offentliggøre referencerne for de nævnte harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(7)

De harmoniserede standarder EN 13138-1:2021, som berigtiget ved EN 1318-1:2021/AC:2022, EN ISO 16321-1:2022, EN ISO 16321-2:2021, EN ISO 16321-3:2022, EN 17520:2021, EN ISO 18527-1:2022 og EN ISO 20345:2022 opfylder de krav, som de har til formål at dække, og som er fastsat i forordning (EU) 2016/425. Det er derfor hensigtsmæssigt at offentliggøre referencerne for de nævnte harmoniserede standarder i Den Europæiske Unions Tidende.

| (8) | De harmoniserede standarder EN ISO 16321-2:2021 og EN ISO 16321-3:2022 henviser til en normativ referencestandard, EN ISO 16321-1:2020, for hvilken datoen ikke er korrekt. Disse harmoniserede standarder bør derfor offentliggøres med begrænsning i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(8)

De harmoniserede standarder EN ISO 16321-2:2021 og EN ISO 16321-3:2022 henviser til en normativ referencestandard, EN ISO 16321-1:2020, for hvilken datoen ikke er korrekt. Disse harmoniserede standarder bør derfor offentliggøres med begrænsning i Den Europæiske Unions Tidende.

| (9) | Det er nødvendigt at tilbagetrække referencerne for de harmoniserede standarder EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 172:1994 som ændret ved EN 172:1994/A1:2000, og EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 og EN ISO 20345:2011 fra Den Europæiske Unions Tidende, da disse standarder er blevet revideret. |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt at tilbagetrække referencerne for de harmoniserede standarder EN 166:2001, EN 169:2002, EN 170:2002, EN 172:1994 som ændret ved EN 172:1994/A1:2000, og EN 172:1994/A2:2001, EN 174:2001, EN 379:2003+A1:2009, EN 1731:2006 og EN ISO 20345:2011 fra Den Europæiske Unions Tidende, da disse standarder er blevet revideret.

| (10) | Af klarheds- og rationalitetshensyn bør der offentliggøres en fuldstændig liste over referencer til harmoniserede standarder, der er udarbejdet til støtte for forordning (EU) 2016/425, og som opfylder de krav, de har til formål at dække, i én retsakt. Referencerne for de harmoniserede standarder, som er udarbejdet til støtte forordning (EU) 2016/425, er i øjeblikket fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 (4) og Kommissionens meddelelse 2018/C 209/03 (5). |
| --- | --- |

(10)

Af klarheds- og rationalitetshensyn bør der offentliggøres en fuldstændig liste over referencer til harmoniserede standarder, der er udarbejdet til støtte for forordning (EU) 2016/425, og som opfylder de krav, de har til formål at dække, i én retsakt. Referencerne for de harmoniserede standarder, som er udarbejdet til støtte forordning (EU) 2016/425, er i øjeblikket fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 (4) og Kommissionens meddelelse 2018/C 209/03 (5).

| (11) | Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 er blevet ændret væsentligt flere gange. Af klarheds- og rationaliseringshensyn, og da det er nødvendigt at foretage yderligere ændringer af gennemførelsesafgørelsen, bør nævnte gennemførelsesafgørelse erstattes. |
| --- | --- |

(11)

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 er blevet ændret væsentligt flere gange. Af klarheds- og rationaliseringshensyn, og da det er nødvendigt at foretage yderligere ændringer af gennemførelsesafgørelsen, bør nævnte gennemførelsesafgørelse erstattes.

| (12) | Mange af referencerne for de harmoniserede standarder, der blev offentliggjort ved meddelelse 2018/C 209/03, er blevet trukket tilbage ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668. I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 trækkes de resterende referencer for harmoniserede standarder, der er offentliggjort i meddelelsen, tilbage. Af klarhedshensyn bør meddelelse 2018/C 209/03 ophæves. For at give fabrikanterne tilstrækkelig tid til at tilpasse deres produkter til den reviderede version af de pågældende standarder, bør meddelelse 2018/C 209/03 fortsat finde anvendelse indtil datoerne for tilbagetrækning af referencerne for de harmoniserede standarder, der er offentliggjort ved den nævnte meddelelse. |
| --- | --- |

(12)

Mange af referencerne for de harmoniserede standarder, der blev offentliggjort ved meddelelse 2018/C 209/03, er blevet trukket tilbage ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668. I henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 trækkes de resterende referencer for harmoniserede standarder, der er offentliggjort i meddelelsen, tilbage. Af klarhedshensyn bør meddelelse 2018/C 209/03 ophæves. For at give fabrikanterne tilstrækkelig tid til at tilpasse deres produkter til den reviderede version af de pågældende standarder, bør meddelelse 2018/C 209/03 fortsat finde anvendelse indtil datoerne for tilbagetrækning af referencerne for de harmoniserede standarder, der er offentliggjort ved den nævnte meddelelse.

| (13) | Overholdelsen af en harmoniseret standard medfører en formodning om overensstemmelse med de relevante væsentlige krav i Unionens harmoniseringslovgivning fra datoen for offentliggørelsen af referencen for en sådan standard i Den Europæiske Unions Tidende. Denne afgørelse bør derfor træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(13)

Overholdelsen af en harmoniseret standard medfører en formodning om overensstemmelse med de relevante væsentlige krav i Unionens harmoniseringslovgivning fra datoen for offentliggørelsen af referencen for en sådan standard i Den Europæiske Unions Tidende. Denne afgørelse bør derfor træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Referencerne til de harmoniserede standarder for personlige værnemidler, der er udarbejdet til støtte for forordning (EU) 2016/425 og opført i bilag I til denne afgørelse, offentliggøres hermed i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 2

Gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 ophæves.

Artikel 3

Meddelelse 2018/C 209/03 ophæves.

Den finder dog fortsat anvendelse for så vidt angår referencerne for de harmoniserede standarder i bilag II til denne afgørelse indtil datoerne for tilbagetrækning af disse referencer.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. maj 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 af 9. marts 2016 om personlige værnemidler og om ophævelse af Rådets direktiv 89/686/EØF (EUT L 81 af 31.3.2016, s. 51).

2

(3)  Commission Implementing Decision C(2020) 7924 of 19 November 2020 on a standardisation request to the European Committee for Standardization and the European Committee for Electrotechnical Standardization as regards personal protective equipment in support of Regulation (EU) 2016/425 of the European Parliament and of the Council.

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/668 af 18. maj 2020 om harmoniserede standarder for personlige værnemidler, der er udarbejdet til støtte for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 (EUT L 156 af 19.5.2020, s. 13).

4

(5)  Kommissionens meddelelse 2018/C 209/03 i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/425 om personlige værnemidler og om ophævelse af Rådets direktiv 89/686/EØF (EUT C 209 af 15.6.2018, s. 17).

5

---

BILAG I

| Nr. | Reference for standarden |
| --- | --- |
| 1. | EN 136:1998
  Åndedrætsværn. Helmasker. Krav, prøvning, mærkning
  EN 136:1998/AC:2003 |
| 2. | EN 137:2006
  Åndedrætsværn — Trykflaskeapparat med helmaske — Krav, prøvning, mærkning |
| 3. | EN 140:1998
  Åndedrætsværn. Halvmasker og kvartmasker. Krav, prøvning, mærkning
  EN 140:1998/AC:1999 |
| 4. | EN 142:2002
  Åndedrætsværn — Bidemundstykker — Krav, prøvning, mærkning |
| 5. | EN 143:2021
  Åndedrætsværn — Partikelfiltre — Krav, prøvning og mærkning |
| 6. | EN 144-1:2000
  Åndedrætsværn — Trykflaskeventiler — Del 1: Gevindtilslutninger
  EN 144-1:2000/A1:2003
  EN 144-1:2000/A2:2005 |
| 7. | EN 144-2:1998
  Åndedrætsværn — Trykflaskeventiler — Del 2: Ventilafgange |
| 8. | EN 144-3:2003
  Åndedrætsværn — Trykflaskeventiler — Del 3: Ventilafgange for Nitrox- og oxygen-dykkerblandinger
  EN 144-3:2003/AC:2003 |
| 9. | EN 145:1997
  Åndedrætsværn. Kredsløbsapparat med komprimeret oxygen eller komprimeret oxygen-nitrogen. Krav, prøvning, mærkning
  EN 145:1997/A1:2000 |
| 10. | EN 148-1:1999
  Åndedrætsværn. Gevind til ansigtsmasker. Del 1: Standardgevind |
| 11. | EN 148-2:1999
  Åndedrætsværn. Gevind til ansigtsmasker. Del 2: Centralgevind |
| 12. | EN 148-3:1999
  Åndedrætsværn. Gevind til ansigtsmasker. Del 3: Gevindforbindelse M 45 x 3 |
| 13. | EN 149:2001+A1:2009
  Åndedrætsværn — Filtrerende ansigtsmasker til beskyttelse mod partikler — Krav, prøvning, mærkning |
| 14. | EN 175:1997
  Personlige værnemidler. Udstyr til øjen- og ansigtsbeskyttelse ved svejsning og lignende processer |
| 15. | EN 207:2017
  Øjenværn — Filtre og øjenværn til beskyttelse mod laserstråling (laserbeskyttelsesbriller) |
| 16. | EN 208:2009
  Øjenværn — Øjenværn til brug ved justeringsarbejde af laser og lasersystemer (laserjusteringsbriller) |
| 17. | EN 250:2014
  Åndingsudstyr — Dykkerudstyr — Trykflaskeapparat — Krav, prøvning, mærkning |
| 18. | EN 342:2017
  Beskyttelsesbeklædning — Beklædningssystemer og -genstande til beskyttelse mod kulde |
| 19. | EN 343:2019
  Beskyttelsesbeklædning — Beskyttelse mod regn |
| 20. | EN 352-1:2020
  Høreværn — Generelle krav — Del 1: Høreværn af koptypen
  Bemærkning Denne standard kræver ikke mærkning, der angiver støjdæmpningsniveauet på produktet. Overholdelse af denne standard giver derfor ikke formodning om overensstemmelse med punkt 3.5, andet afsnit, i bilag II til forordning (EU) 2016/425. |
| 21. | EN 352-2:2020
  Høreværn — Generelle krav — Del 2: Ørepropper
  Bemærkning: Denne standard kræver ikke mærkning, der angiver støjdæmpningsniveauet på produktet. Overholdelse af denne standard giver derfor ikke formodning om overensstemmelse med punkt 3.5, andet afsnit, i bilag II til forordning (EU) 2016/425. |
| 22. | EN 352-3:2020
  Høreværn — Generelle krav — Del 3: Høreværn af koptypen fæstnet på hoved- og/eller ansigtsbeskyttelsesudstyr
  Bemærkning: Denne standard kræver ikke mærkning, der angiver støjdæmpningsniveauet på produktet. Overholdelse af denne standard giver derfor ikke formodning om overensstemmelse med punkt 3.5, andet afsnit, i bilag II til forordning (EU) 2016/425. |
| 23. | EN 352-4:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 4: Niveauafhængige ørekopper |
| 24. | EN 352-5:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 5: Ørekopper med aktiv støjreduktion |
| 25. | EN 352-6:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 6: Ørekopper med sikkerhedsrelateret audioinput |
| 26. | EN 352-7:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 7: Niveauafhængige ørepropper |
| 27. | EN 352-8:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 8: Ørekopper med underholdningsfunktion |
| 28. | EN 352-9:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 9: Ørepropper med sikkerhedsrelateret audioindgang |
| 29. | EN 352-10:2020
  Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 10: Ørepropper med underholdningsfunktion |
| 30. | EN 353-1:2014+A1:2017
  Personligt faldsikringsudstyr — Glidesystemer med en ankerline — Del 1: Glidesystemer med en uelastisk ankerline |
| 31. | EN 353-2:2002
  Faldsikringsmateriel — Del 2: Glidesystemer med en fleksibel ankerline |
| 32. | EN 354:2010
  Faldsikringsmateriel — Liner |
| 33. | EN 355:2002
  Faldsikringsmateriel — Energiabsorbere |
| 34. | EN 358:2018
  Personlige værnemidler til arbejdspositionering og forebyggelse mod fald fra højde — Bælter og liner til arbejdspositionering eller faldhindring |
| 35. | EN 360:2002
  Faldsikringsmateriel — Automatiske fangindretninger |
| 36. | EN 361:2002
  Faldsikringsmateriel — Seler |
| 37. | EN 362:2004
  Faldsikringsmateriel — Forbindelsesled |
| 38. | EN 365:2004
  Personlige værnemidler og faldsikringsmateriel — Generelle krav til brugsanvisninger, vedligeholdelse, periodisk eftersyn, reparation, mærkning og pakning
  EN 365:2004/AC:2006 |
| 39. | EN ISO 374-1:2016
  Beskyttelseshandsker mod kemikalier og mikroorganismer — Del 1: Terminologi og ydeevnekrav (ISO 374-1:2016) |
| 40. | EN ISO 374-5:2016
  Beskyttelseshandsker mod kemikalier og mikroorganismer — Del 5: Terminologi og ydeevnekrav for mikroorganisme-risici (ISO 374-5:2016) |
| 41. | EN 388:2016+A1:2018
  Beskyttelseshandsker mod mekaniske risici |
| 42. | EN 397:2012+A1:2012
  Industrisikkerhedshjelme |
| 43. | EN 402:2003
  Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Trykflaskeapparat med lungeautomat og helmaske eller bidemundstykke — Krav, prøvning, mærkning |
| 44. | EN 403:2004
  Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Engangshætte med filter til evakuering ved brand — Krav, prøvning, mærkning |
| 45. | EN 404:2005
  Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Filtrerende åndedrætsværn til carbonmonoxid — Krav, prøvning og mærkning |
| 46. | EN 405:2001+A1:2009
  Åndedrætsværn — Filtrerende ansigtsmasker med ventiler til beskyttelse mod gasser eller gasser og partikler — Krav, prøvning, mærkning |
| 47. | EN 407:2004
  Beskyttelseshandsker mod termiske risici (varme og/eller ild) |
| 48. | EN 420:2003+A1:2009
  Beskyttelsesbeklædning — Beskyttelseshandsker — Generelle krav og prøvningsmetoder |
| 49. | EN 421:2010
  Beskyttelseshandsker mod ioniserende stråling og radioaktiv forurening |
| 50. | EN 443:2008
  Brandmandshjelme til brandbekæmpelse i bygninger og andre bebyggelsesanlæg |
| 51. | EN 469:2020
  Beskyttelsesbeklædning til brandmænd — Krav til ydeevne for beskyttelsesbeklædning beregnet til brandbekæmpelse |
| 52. | EN 510:2019
  Specifikation for beskyttelsesbeklædning til brug ved risiko for indvikling i bevægelige dele |
| 53. | EN 511:2006
  Handsker til beskyttelse mod kulde |
| 54. | EN 564:2014
  Bjergbestigningsudstyr — Udstyrsreb — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 55. | EN 565:2017
  Bjergbestigningsudstyr — Tape — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 56. | EN 566:2017
  Bjergbestigningsudstyr — Slynger — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 57. | EN 567:2013
  Bjergbestigningsudstyr — Rebbremser — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 58. | EN 568:2015
  Bjergbestigningsudstyr — Isankre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 59. | EN 569:2007
  Bjergbestigningsudstyr — Bolte — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder |
| 60. | EN 659:2003+A1:2008
  Beskyttelseshandsker til brandmænd
  EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 |
| 61. | EN 795:2012
  Faldsikring — Forankringsudstyr
  Advarsel: Denne offentliggørelse vedrører ikke det udstyr, der beskrives i:






  — | type A (forankringsanordninger med et eller flere stationære forankringspunkter, der kræver strukturelle forankringsanordninger eller fastgørelseselementer til fastgørelse til strukturen), jf. punkt 3.2.1, 4.4.1 og 5.3 |

Nr.

Reference for standarden

1.

EN 136:1998

Åndedrætsværn. Helmasker. Krav, prøvning, mærkning

EN 136:1998/AC:2003

2.

EN 137:2006

Åndedrætsværn — Trykflaskeapparat med helmaske — Krav, prøvning, mærkning

3.

EN 140:1998

Åndedrætsværn. Halvmasker og kvartmasker. Krav, prøvning, mærkning

EN 140:1998/AC:1999

4.

EN 142:2002

Åndedrætsværn — Bidemundstykker — Krav, prøvning, mærkning

5.

EN 143:2021

Åndedrætsværn — Partikelfiltre — Krav, prøvning og mærkning

6.

EN 144-1:2000

Åndedrætsværn — Trykflaskeventiler — Del 1: Gevindtilslutninger

EN 144-1:2000/A1:2003

EN 144-1:2000/A2:2005

7.

EN 144-2:1998

Åndedrætsværn — Trykflaskeventiler — Del 2: Ventilafgange

8.

EN 144-3:2003

Åndedrætsværn — Trykflaskeventiler — Del 3: Ventilafgange for Nitrox- og oxygen-dykkerblandinger

EN 144-3:2003/AC:2003

9.

EN 145:1997

Åndedrætsværn. Kredsløbsapparat med komprimeret oxygen eller komprimeret oxygen-nitrogen. Krav, prøvning, mærkning

EN 145:1997/A1:2000

10.

EN 148-1:1999

Åndedrætsværn. Gevind til ansigtsmasker. Del 1: Standardgevind

11.

EN 148-2:1999

Åndedrætsværn. Gevind til ansigtsmasker. Del 2: Centralgevind

12.

EN 148-3:1999

Åndedrætsværn. Gevind til ansigtsmasker. Del 3: Gevindforbindelse M 45 x 3

13.

EN 149:2001+A1:2009

Åndedrætsværn — Filtrerende ansigtsmasker til beskyttelse mod partikler — Krav, prøvning, mærkning

14.

EN 175:1997

Personlige værnemidler. Udstyr til øjen- og ansigtsbeskyttelse ved svejsning og lignende processer

15.

EN 207:2017

Øjenværn — Filtre og øjenværn til beskyttelse mod laserstråling (laserbeskyttelsesbriller)

16.

EN 208:2009

Øjenværn — Øjenværn til brug ved justeringsarbejde af laser og lasersystemer (laserjusteringsbriller)

17.

EN 250:2014

Åndingsudstyr — Dykkerudstyr — Trykflaskeapparat — Krav, prøvning, mærkning

18.

EN 342:2017

Beskyttelsesbeklædning — Beklædningssystemer og -genstande til beskyttelse mod kulde

19.

EN 343:2019

Beskyttelsesbeklædning — Beskyttelse mod regn

20.

EN 352-1:2020

Høreværn — Generelle krav — Del 1: Høreværn af koptypen

Bemærkning Denne standard kræver ikke mærkning, der angiver støjdæmpningsniveauet på produktet. Overholdelse af denne standard giver derfor ikke formodning om overensstemmelse med punkt 3.5, andet afsnit, i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

21.

EN 352-2:2020

Høreværn — Generelle krav — Del 2: Ørepropper

Bemærkning: Denne standard kræver ikke mærkning, der angiver støjdæmpningsniveauet på produktet. Overholdelse af denne standard giver derfor ikke formodning om overensstemmelse med punkt 3.5, andet afsnit, i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

22.

EN 352-3:2020

Høreværn — Generelle krav — Del 3: Høreværn af koptypen fæstnet på hoved- og/eller ansigtsbeskyttelsesudstyr

Bemærkning: Denne standard kræver ikke mærkning, der angiver støjdæmpningsniveauet på produktet. Overholdelse af denne standard giver derfor ikke formodning om overensstemmelse med punkt 3.5, andet afsnit, i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

23.

EN 352-4:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 4: Niveauafhængige ørekopper

24.

EN 352-5:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 5: Ørekopper med aktiv støjreduktion

25.

EN 352-6:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 6: Ørekopper med sikkerhedsrelateret audioinput

26.

EN 352-7:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 7: Niveauafhængige ørepropper

27.

EN 352-8:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 8: Ørekopper med underholdningsfunktion

28.

EN 352-9:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 9: Ørepropper med sikkerhedsrelateret audioindgang

29.

EN 352-10:2020

Høreværn — Sikkerhedskrav — Del 10: Ørepropper med underholdningsfunktion

30.

EN 353-1:2014+A1:2017

Personligt faldsikringsudstyr — Glidesystemer med en ankerline — Del 1: Glidesystemer med en uelastisk ankerline

31.

EN 353-2:2002

Faldsikringsmateriel — Del 2: Glidesystemer med en fleksibel ankerline

32.

EN 354:2010

Faldsikringsmateriel — Liner

33.

EN 355:2002

Faldsikringsmateriel — Energiabsorbere

34.

EN 358:2018

Personlige værnemidler til arbejdspositionering og forebyggelse mod fald fra højde — Bælter og liner til arbejdspositionering eller faldhindring

35.

EN 360:2002

Faldsikringsmateriel — Automatiske fangindretninger

36.

EN 361:2002

Faldsikringsmateriel — Seler

37.

EN 362:2004

Faldsikringsmateriel — Forbindelsesled

38.

EN 365:2004

Personlige værnemidler og faldsikringsmateriel — Generelle krav til brugsanvisninger, vedligeholdelse, periodisk eftersyn, reparation, mærkning og pakning

EN 365:2004/AC:2006

39.

EN ISO 374-1:2016

Beskyttelseshandsker mod kemikalier og mikroorganismer — Del 1: Terminologi og ydeevnekrav (ISO 374-1:2016)

40.

EN ISO 374-5:2016

Beskyttelseshandsker mod kemikalier og mikroorganismer — Del 5: Terminologi og ydeevnekrav for mikroorganisme-risici (ISO 374-5:2016)

41.

EN 388:2016+A1:2018

Beskyttelseshandsker mod mekaniske risici

42.

EN 397:2012+A1:2012

Industrisikkerhedshjelme

43.

EN 402:2003

Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Trykflaskeapparat med lungeautomat og helmaske eller bidemundstykke — Krav, prøvning, mærkning

44.

EN 403:2004

Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Engangshætte med filter til evakuering ved brand — Krav, prøvning, mærkning

45.

EN 404:2005

Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Filtrerende åndedrætsværn til carbonmonoxid — Krav, prøvning og mærkning

46.

EN 405:2001+A1:2009

Åndedrætsværn — Filtrerende ansigtsmasker med ventiler til beskyttelse mod gasser eller gasser og partikler — Krav, prøvning, mærkning

47.

EN 407:2004

Beskyttelseshandsker mod termiske risici (varme og/eller ild)

48.

EN 420:2003+A1:2009

Beskyttelsesbeklædning — Beskyttelseshandsker — Generelle krav og prøvningsmetoder

49.

EN 421:2010

Beskyttelseshandsker mod ioniserende stråling og radioaktiv forurening

50.

EN 443:2008

Brandmandshjelme til brandbekæmpelse i bygninger og andre bebyggelsesanlæg

51.

EN 469:2020

Beskyttelsesbeklædning til brandmænd — Krav til ydeevne for beskyttelsesbeklædning beregnet til brandbekæmpelse

52.

EN 510:2019

Specifikation for beskyttelsesbeklædning til brug ved risiko for indvikling i bevægelige dele

53.

EN 511:2006

Handsker til beskyttelse mod kulde

54.

EN 564:2014

Bjergbestigningsudstyr — Udstyrsreb — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

55.

EN 565:2017

Bjergbestigningsudstyr — Tape — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

56.

EN 566:2017

Bjergbestigningsudstyr — Slynger — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

57.

EN 567:2013

Bjergbestigningsudstyr — Rebbremser — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

58.

EN 568:2015

Bjergbestigningsudstyr — Isankre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

59.

EN 569:2007

Bjergbestigningsudstyr — Bolte — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

60.

EN 659:2003+A1:2008

Beskyttelseshandsker til brandmænd

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

61.

EN 795:2012

Faldsikring — Forankringsudstyr

Advarsel: Denne offentliggørelse vedrører ikke det udstyr, der beskrives i:

—

type A (forankringsanordninger med et eller flere stationære forankringspunkter, der kræver strukturelle forankringsanordninger eller fastgørelseselementer til fastgørelse til strukturen), jf. punkt 3.2.1, 4.4.1 og 5.3

| — | type C (forankringsanordninger med vandrette fleksible forankringsliner), jf. punkt 3.2.3, 4.4.3 og 5.5 |
| --- | --- |

—

type C (forankringsanordninger med vandrette fleksible forankringsliner), jf. punkt 3.2.3, 4.4.3 og 5.5

| — | type D (forankringsanordninger med vandrette stive forankringsliner), jf. punkt 3.2.4, 4.4.4 og 5.6 |
| --- | --- |

—

type D (forankringsanordninger med vandrette stive forankringsliner), jf. punkt 3.2.4, 4.4.4 og 5.6

| — | enhver kombination af ovenstående. For så vidt angår type, A, C og D vedrører denne offentliggørelse ikke punkt: 4.5, 5.2.2, 6, 7; bilag A og bilag ZA. Der er for ovennævnte udstyr ikke nogen formodning om overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2016/425, fordi de ikke betragtes som PV. |
| --- | --- |

—

enhver kombination af ovenstående. For så vidt angår type, A, C og D vedrører denne offentliggørelse ikke punkt: 4.5, 5.2.2, 6, 7; bilag A og bilag ZA. Der er for ovennævnte udstyr ikke nogen formodning om overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2016/425, fordi de ikke betragtes som PV.

62.

EN 812:2012

Hård arbejdshat

63.

EN 813:2008

Faldsikringsmateriel — Bælte med siddegjorde

64.

EN 893:2019

Bjergbestigningsudstyr — Klatrejern — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

65.

EN 943-1:2015+A1:2019

Beskyttelsesbeklædning mod farlige kemikalier, faste, flydende og luftformige, inklusive flydende aerosoler og faste partikler — Del 1: Ydeevnekrav til (gastætte) kemikaliebeskyttelsesdragter af type 1

66.

EN 943-2:2019

Beskyttelsesbeklædning mod farlige kemikalier, faste, flydende og luftformige, inklusive flydende aerosoler og faste partikler — Del 2: Ydeevnekrav for (gastætte) kemikaliebeskyttelsesdragter af type 1 til redningsfolk

67.

EN 958:2017

Bjergbestigningsudstyr — Energiabsorberende systemer til klettersteigklatring (via ferrata) — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

68.

EN 966:2012+A1:2012

Luftsportshjelme

69.

EN 1073-1:2016+A1:2018

Beskyttelsesbeklædning mod faste luftbårne partikler, herunder radioaktiv forurening — Del 1: Krav og prøvningsmetoder for trykluftventileret beskyttelsesbeklædning, som beskytter kroppen og luftvejene

70.

EN 1073-2:2002

Beskyttelsesbeklædning mod radioaktiv forurening — Del 2: Krav og prøvningsmetoder for ikke-ventileret beskyttelsesbeklædning mod partikulær radioaktiv forurening

71.

EN 1077:2007

Hjelme til alpine skiløbere og til brugere af snowboards

72.

EN 1078:2012+A1:2012

Cykelhjelme og hjelme til brugere af skateboards og rulleskøjter

73.

EN 1080:2013

Beskyttelseshjelme til småbørn

74.

EN 1082-1:1996

Beskyttelsesbeklædning. Handsker og armværn til beskyttelse mod snit- og stiksår ved arbejde med knive. Del 1: Brynjehandsker og armværn

75.

EN 1082-2:2000

Beskyttelsesbeklædning. Handsker og armværn til beskyttelse mod snit- og stiksår ved arbejde med knive. Del 2: Handsker og armværn fremstillet af andre materialer end ringbrynje

76.

EN 1146:2005

Åndedrætsværn til evakueringsbrug — Trykflaskeapparat med hætte — Krav, prøvning, mærkning

77.

EN 1149-5:2018

Beskyttelsesbeklædning — Elektrostatiske egenskaber — Del 5: Krav til materialets ydeevne og design

78.

EN 1385:2012

Kanohjelme og hjelme til fossejlads

79.

EN 1486:2007

Beskyttelsesbeklædning for brandmænd — Prøvningsmetoder og krav til reflekterende beklædning til specialiseret bekæmpelse af brand

80.

EN 1497:2007

Faldsikring — Redningsseler

81.

EN 1827:1999+A1:2009

Åndedrætsværn — Halvmasker uden indåndingsventiler og med udskiftelige filtre til beskyttelse mod gasser eller gasser og partikler eller partikler alene — Krav, prøvning, mærkning

82.

EN 1891:1998

Faldsikringsmateriel. Kernmantelreb med lav strækevne

83.

EN 1938:2010

Øjenværn — Beskyttelsesbriller til motorcyklister og knallertkørere

84.

EN ISO 10819: 2013

Mekaniske vibrationer og chok — Hånd-armvibrationer — Metode til måling og vurdering af vibrationsdæmpning af handsker målt i håndfladen (ISO 10819:2013)

EN ISO 10819:2013/A1:2019

85.

EN ISO 10862:2009

Fritidsbåde — Hurtigudløsningssystem for trapezstrop (ISO 10862:2009)

86.

EN ISO 11393-2:2019

Beskyttelsesbeklædning for brugere af håndbårne kædesave — Del 2: Prøvningsmetoder og krav til benbeskyttere (ISO 11393-2:2018)

87.

EN ISO 11393-4:2019

Beskyttelsesbeklædning for brugere af håndbårne kædesave — Del 4: Prøvningsmetoder og krav til ydeevne for beskyttelseshandsker (ISO 11393-4:2018)

88.

EN ISO 11393-5:2019

Beskyttelsesbeklædning for brugere af håndbårne kædesave — Del 5: Prøvningsmetoder og krav til ydeevne for beskyttelsesgamacher (ISO 11393-5:2018)

89.

EN ISO 11393-6:2019

Beskyttelsesbeklædning for brugere af håndbårne kædesave — Del 6: Prøvningsmetoder og krav til ydeevne for beskyttelsesudstyr til overkroppen (ISO 11393-6:2018)

90.

EN 12021:2014

Åndedrætsværn — Trykluft egnet til indånding (åndemiddelluft)

91.

EN 12083:1998

Åndedrætsværn. Filtre med luftslange (ikke-maskemonterede filtre). Partikelfiltre, gasfiltre og kombinerede filtre. Krav, prøvning, mærkning

EN 12083:1998/AC:2000

92.

EN 12270:2013

Bjergbestigningsudstyr — Kiler — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

93.

EN 12275:2013

Bjergbestigningsudstyr — Forbindelsesklemmer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

94.

EN 12276:2013

Bjergbestigningsudstyr — Friktionsankre — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

95.

EN 12277:2015+A1:2018

Bjergbestigningsudstyr — Seler — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

96.

EN 12278:2007

Bjergbestigningsudstyr — Remskiver — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

97.

EN ISO 12312-1:2013

Øjen- og ansigtsbeskyttelse — Solbriller og lignende briller — Del 1: Solbriller til almindelig brug (ISO 12312-1:2013)

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

98.

EN ISO 12312-2:2015

Øjen- og ansigtsbeskyttelse — Solbriller og lignende briller — Del 2: Øjenbeskyttelse for direkte observation af solen (ISO 12312-2:2015)

99.

EN ISO 12401:2009

Fritidsbåde — Sikkerhedssele til brug på dæk og sikkerhedsliner — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 12401:2009)

100.

EN ISO 12402-2:2020

Personligt flydeudstyr — Del 2: Redningsveste, niveau 275 — Sikkerhedskrav (ISO 12402-2:2020)

Anmærkning:

Anvendelsen af bestemmelse 5.6 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 1.1.1 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

Anvendelsen af bestemmelse 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.1.7, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.4.3, 5.3.4.4, 5.6.1.4, 5.6.1.7, 5.6.1.8, 5.6.1.9, 5.6.1.10 og 5.6.1.11 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 1.2.1 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

Anvendelsen af bestemmelse 5.1.2, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.2.2, 5.3.4.2, 5.3.4.4, 5.6.3 og 5.7 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 3.4 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

101.

EN ISO 12402-3:2020

Personligt flydeudstyr — Del 3: Redningsveste, niveau 150 — Sikkerhedskrav (ISO 12402-3:2020)

Anmærkning:

Anvendelsen af bestemmelse 5.6 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 1.1.1 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

Anvendelsen af bestemmelse 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.1.7, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.4.3, 5.3.4.4, 5.6.1.4, 5.6.1.7, 5.6.1.8, 5.6.1.9, 5.6.1.10 og 5.6.1.11 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 1.2.1 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

Anvendelsen af bestemmelse 5.1.2, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.2.2, 5.3.4.2, 5.3.4.4, 5.6.3 og 5.7 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 3.4 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

102.

EN ISO 12402-4:2020

Personligt flydeudstyr — Del 4: Redningsveste, niveau 100 — Sikkerhedskrav (ISO 12402-4:2020)

Anmærkning:

Anvendelsen af bestemmelse 5.6 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 1.1.1 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

Anvendelsen af bestemmelse 5.1.2, 5.1.3, 5.1.5, 5.1.7, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.4.3, 5.3.4.4, 5.6.1.4, 5.6.1.7, 5.6.1.8, 5.6.1.9, 5.6.1.10 og 5.6.1.11 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 1.2.1 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

Anvendelsen af bestemmelse 5.1.2, 5.2, 5.3.1.1, 5.3.2.2, 5.3.4.2, 5.3.4.4, 5.6.3 og 5.7 i denne standard giver ikke formodning om overensstemmelse med de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i punkt 3.4 i bilag II til forordning (EU) 2016/425.

103.

EN ISO 12402-5:2020

Personligt flydeudstyr — Del 5: Svømmeveste (niveau 50) — Sikkerhedskrav (ISO 12402-5:2020)

104.

EN ISO 12402-6:2020

Personligt flydeudstyr — Del 6: Rednings- og svømmeveste til særlig brug — Sikkerhedskrav og supplerende prøvningsmetoder (ISO 12402-6:2020)

105.

EN ISO 12402-8:2020

Personligt flydeudstyr — Del 8: Tilbehør — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder (ISO 12402-8:2020).

106.

EN 12477:2001

Beskyttelseshandsker til svejsere

EN 12477:2001/A1:2005

107.

EN 12492:2012

Bjergbestigningsudstyr — Hjelme til bjergbestigere — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

108.

EN 12841:2006

Faldsikringsmateriel — Rebadgangssystem — Anordning til regulering af reb

109.

EN 12941:1998

Åndedrætsværn. Filtrerende åndedrætsværn med turboenhed (blæser) samt stive hætter eller hætter. Krav, prøvning, mærkning

EN 12941:1998/A1:2003

EN 12941:1998/A2:2008

110.

EN 12942:1998

Åndedrætsværn. Åndedrætsværn med turboenhed (blæser) samt helmaske, halvmaske eller kvartmaske. Krav, prøvning, mærkning

EN 12942:1998/A1:2002

EN 12942:1998/A2:2008

111.

EN 13034:2005+A1:2009

Beskyttelsesbeklædning mod flydende kemikalier — Ydeevnekrav til kemikaliebeskyttelsesbeklædning, som yder en begrænset beskyttelse mod flydende kemikalier (type 6- og type PB [6]-udstyr)

112.

EN 13061:2009

Beskyttelsesbeklædning — Skinnebensbeskyttere til fodboldspillere — Krav og prøvningsmetoder

113.

EN 13138-1:2021

Flydemidler til svømmeundervisning — Del 1: Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder for flydemidler til at tage på kroppen

EN 13138-1:2021/AC:2022

114.

EN 13158:2018

Beskyttelsesbeklædning — Beskyttelsesjakker, krops- og skulderbeskyttelse til brug i ridesporten, til ryttere, til personer, der arbejder med heste, og til kuske — Krav og prøvningsmetoder

115.

EN 13178:2000

Øjenværn — Øjenbeskyttelse til motorslædebrugere

116.

EN 13277-1:2000

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 1: Generelle krav og prøvningsmetoder

117.

EN 13277-2:2000

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 2: Yderligere krav og prøvningsmetoder til vristbeskyttere, skinnebensbeskyttere og underarmsbeskyttere

118.

EN 13277-3:2013

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 3: Yderligere krav og prøvningsmetoder til beskyttelse af overkroppen

119.

EN 13277-4:2001

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 4: Yderligere krav og prøvningsmetoder til hovedbeskyttelse

EN 13277-4:2001/A1:2007

120.

EN 13277-5:2002

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 5: Yderligere krav og prøvningsmetoder til genital- og underlivsbeskyttelse

121.

EN 13277-6:2003

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 6: Yderligere krav og prøvningsmetoder til brystbeskyttelse til kvinder

122.

EN 13277-7:2009

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 7: Yderligere krav og prøvningsmetoder til hånd- og fodbeskyttere

123.

EN 13277-8:2017

Beskyttelsesudstyr til kampsport — Del 8: Yderligere krav og prøvningsmetoder til ansigtsbeskyttelse til karate

124.

EN 13484:2012

Hjelme til brugere af kælke

125.

EN 13546:2002+A1:2007

Beskyttelsesbeklædning — Hånd-, arm-, bryst-, overkrop-, ben-, fod- og skridtbeskyttelse til hockeymålmænd og skinnebensbeskyttere til hockeyspillere — Krav og prøvningsmetoder

126.

EN 13567:2002+A1:2007

Beskyttelsesbeklædning — Hånd-, arm-, bryst-, underlivs-, ben-, skridt- og ansigtsbeskyttelse til fægtere — Krav og prøvningsmetoder

127.

EN 13594:2015

Beskyttelseshandsker til professionelle motorcyklister — Krav og prøvningsmetoder

128.

EN 13634:2017

Sikkerhedsfodtøj til motorcyklister — Krav og prøvningsmetoder

129.

EN ISO 13688:2013

Beskyttelsesbeklædning — Generelle krav (ISO 13688:2013)

EN ISO 13688:2013/A1:2021

130.

EN 13781:2012

Beskyttelseshjelme til førere af og passagerer på snescootere og bobslæder

131.

EN 13794:2002

Åndedrætsværn — Kredsløbsapparat for evakuering — Krav, prøvning, mærkning

132.

EN 13832-2:2018

Værnefodtøj til beskyttelse mod kemikalier — Del 2: Krav ved begrænset kemikaliekontakt

133.

EN 13832-3:2018

Værnefodtøj til beskyttelse mod kemikalier — Del 3: Krav ved længerevarende kemikaliekontakt

134.

EN 13949:2003

Åndingsudstyr — Dykkerudstyr — Trykflaskeapparat til komprimeret Nitrox eller oxygen — Krav, prøvning, mærkning

135.

EN ISO 13982-1:2004

Beskyttelsesbeklædning til brug mod faste partikler — Del 1: Krav til ydeevne til kemikaliebeskyttelsesdragter, som yder beskyttelse for hele kroppen mod faste luftbårne partikler (type 5-dragter) (ISO 13982-1:2004)

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

136.

EN ISO 13998:2003

Beskyttelsesbeklædning — Forklæder, bukser og veste til beskyttelse mod knivsnit og knivstik (ISO 13998:2003)

137.

EN 14021:2003

Skærme til offroad-motorcykling beregnet til at beskytte motorcyklisten mod sten og små klippestykker — Krav og prøvningsmetoder

138.

EN 14052:2012+A1:2012

Industrisikkerhedshjelme med høj ydeevne

139.

EN 14058:2017

Beskyttelsesbeklædning — Beklædning til beskyttelse mod kolde omgivelser

140.

EN 14120:2003+A1:2007

Beskyttelsesbeklædning — Vrist-, håndflade-, knæ- og albuebeskyttere til brugere af rullesportsudstyr — Krav og prøvningsmetoder

141.

EN 14126:2003

Beskyttelsesbeklædning — Krav til ydeevne og prøvningsmetoder for beskyttelsesbeklædning mod smitsomme agenter

EN 14126:2003/AC:2004

142.

EN 14143:2013

Åndingsudstyr — Kredsløbsapparat til dykning — Krav, prøvning, mærkning

143.

EN 14225-1:2017

Dykkerdragter — Del 1: Våddragter — Krav og prøvningsmetoder

144.

EN 14225-2:2017

Dykkerdragter — Del 2: Tørdragter — Krav og prøvningsmetoder

145.

EN 14225-3:2017

Dykkerdragter — Del 3: Aktivt opvarmede eller nedkølede dragtsystemer og -komponenter — Krav og prøvningsmetoder

146.

EN 14328:2005

Beskyttelsesbeklædning — Handsker og armværn til beskyttelse mod snitsår med motordrevne knive — Krav og prøvningsmetoder

147.

EN 14387:2004+A1:2008

Åndedrætsværn — Gasfiltre og kombinerede filtre — Krav, prøvning, mærkning

148.

EN 14435:2004

Åndedrætsværn — Trykflaskeapparat med halvmaske til anvendelse udelukkende med overtryk — Krav, prøvning, mærkning

149.

EN 14458:2018

Øjenværn — Ansigtsskærme (visirer) udelukkende beregnet til brug med beskyttelseshjelme

150.

EN ISO 14460:1999

Beskyttelsesbeklædning til racerkørere. Beskyttelse mod varme og ild. Krav til ydeevne og prøvningsmetoder (ISO 14460:1999)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

151.

EN 14529:2005

Åndedrætsværn — Trykflaskeapparat til evakueringsbrug med halvmaske og lungeautomat med overtryk — Krav, prøvning, mærkning

152.

EN 14593-1:2005

Åndedrætsværn — Trykluftforsynede åndedrætsværn med lungeautomat — Del 1: Udstyr med helmaske — Krav, prøvning, mærkning

153.

EN 14594:2018

Åndedrætsværn — Kompressormasker med kontinuert luftstrøm — Krav, prøvning og mærkning

154.

EN 14605:2005+A1:2009

Beskyttelsesbeklædning mod flydende kemikalier — Ydeevnekrav til dragter med væsketætte (type 3) eller spraytætte (type 4) samlinger, inklusive beklædningsstykker, som kun giver beskyttelse til dele af kroppen (type PB [3] og PB [4])

155.

EN ISO 14877:2002

Beskyttelsesbeklædning — Beskyttelsesklæder for sandblæsningsarbejde med kornede slibemidler (ISO 14877:2002)

156.

EN ISO 15027-1:2012

Beskyttelsesbeklædning — Redningsdragter — Del 1: Dragter til daglig brug, krav inklusive sikkerhed (ISO 15027-1:2012)

157.

EN ISO 15027-2:2012

Beskyttelsesbeklædning — Redningsdragter — Del 2: Evakueringsdragter, krav inklusive sikkerhed (ISO 15027-2:2012)

158.

EN 15090:2012

Fodtøj til brandmænd

159.

EN 15151-1:2012

Bjergbestigningsudstyr — Bremser — Del 1: Bremser med hjælpe-lukning, sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

160.

EN 15333-1:2008

Åndingsudstyr — Dykkerapparat med trykluftforsyningsslange — Del 1: Lungeautomat

EN 15333-1:2008/AC:2009

161.

EN 15333-2:2009

Åndingsudstyr — Dykkerapparat med trykluftforsyningsslange — Del 2: Free flow udstyr

162.

EN 15613:2008

Knæ- og albuebeskyttere til indendørs sport — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

163.

EN 16027:2011

Beskyttelsesbeklædning — Handsker med beskyttende effekt for målmænd i klubfodbold

164.

EN ISO 16321-1:2022

Øjen- og ansigtsbeskyttelse til erhvervsmæssig brug — Del 1: Generelle krav (ISO 16321-1:2021)

165.

EN ISO 16321-2:2021

Øjen- og ansigtsbeskyttelse til erhvervsmæssig brug — Del 2: Yderligere krav til beskyttelsesmidler anvendt under svejsning og lignende teknikker (ISO 16321-2:2021)

Anmærkning: Med denne standard henvises til normativ referencestandard EN ISO 16321-1:2020, for hvilken datoen ikke er korrekt. Den skal i stedet læses som EN ISO 16321-1:2022.

166.

EN ISO 16321-3:2022

Øjen- og ansigtsbeskyttelse til erhvervsmæssig brug — Del 3: Supplerende krav til gitterbeskyttere (ISO 16321-3:2021)

Anmærkning: Med denne standard henvises til normativ referencestandard EN ISO 16321-1:2020, for hvilken datoen ikke er korrekt. Den skal i stedet læses som EN ISO 16321-1:2022.

167.

EN 16350:2014

Beskyttelseshandsker — Handsker mod elektrostatiske risici

168.

EN 16473:2014

Brandmandshjelme — Hjelme til teknisk redning

169.

EN 16716:2017

Bjergbestigningsudstyr — Lavineairbagsystemer — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

170.

EN 17092-2:2020

Beskyttelsesbeklædning til motorcyklister — Del 2: Klasse AAA-beklædning — Krav

171.

EN 17092-3:2020

Beskyttelsesbeklædning til motorcyklister — Del 3: Klasse AA-beklædning — Krav

172.

EN 17092-4:2020

Beskyttelsesbeklædning til motorcyklister — Del 4: Klasse A-beklædning — Krav

173.

EN 17092-5:2020

Beskyttelsesbeklædning til motorcyklister — Del 5: Klasse B-beklædning — Krav

174.

EN 17092-6:2020

Beskyttelsesbeklædning til motorcyklister — Del 6: Klasse C-beklædning — Krav

175.

EN 17109:2020

Bjergbestigningsudstyr — Individuelle sikkerhedssystemer for klatrebaner — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

176.

EN ISO 17249:2013

Sikkerhedsfodtøj til forebyggelse af snit fra kædesave (ISO 17249:2013)

EN ISO 17249:2013/AC:2014

177.

EN 17353:2020

Beskyttelsesbeklædning — Forøget synlighed til situationer med middel risiko — Prøvningsmetoder og krav

178.

EN 17520:2021

Bjergbestigningsudstyr — Selvassisterende taljereb — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder

179.

EN ISO 18527-1:2022

Øjen- og ansigtsbeskyttelse til sportsbrug — Del 1: Krav til styrtløbs- og snowboardbriller (ISO 18527-1:2021)

180.

EN ISO 18527-2:2021

Øjen- og ansigtsbeskyttelse til sportsbrug — Del 2: Krav til øjenbeskyttere til squash samt til racquetball og squash 57 (ISO 18527-2:2021)

181.

EN ISO 20320:2020

Beskyttelsesbeklædning til brugere af snowboards — Håndledsbeskyttere — Krav og prøvningsmetoder (ISO 20320:2020)

182.

EN ISO 20345:2022

Personlige værnemidler — Sikkerhedsfodtøj (ISO 20345:2021)

183.

EN ISO 20346:2014

Personlige værnemidler — Beskyttelsesfodtøj (ISO 20346:2014)

184.

EN ISO 20347:2012

Fodværn — Arbejdsfodtøj (ISO 20347:2012)

185.

EN ISO 20349-1:2017

Personlige værnemidler — Fodtøj til beskyttelse mod risici i støberier og ved svejsning — Del 1: Krav og prøvningsmetoder til beskyttelse mod risici i støberier (ISO 20349-1:2017)

EN ISO 20349-1:2017/A1:2020

186.

EN ISO 20349-2:2017

Personlige værnemidler — Fodtøj til beskyttelse mod risici i støberier og ved svejsning — Del 2: Krav og prøvningsmetoder for beskyttelse mod risici ved svejsning og lignende processer (ISO 20349-2:2017)

EN ISO 20349-2:2017/A1:2020

187.

EN ISO 20471:2013

Beskyttelsesbeklædning — Tydeligt synlig advarselsbeklædning — Prøvningsmetoder og krav (ISO 20471:2013, berigtiget udgave 2013-06-01)

EN ISO 20471:2013/A1:2016

188.

EN ISO 27065:2017

Beskyttelsesbeklædning — Ydeevnekrav til beskyttelsesbeklædning til operatører, der anvender pesticider (ISO 27065:2017)

EN ISO 27065:2017/A1:2019

189.

EN 50321-1:2018

Arbejde under spænding — Fodtøj til elektrisk beskyttelse — Isolerende fodtøj og overtræksstøvler

EN 50321-1:2018/AC:2018-08

190.

EN 61482-2:2020

Arbejde under spænding — Beskyttelsesbeklædning mod termisk fare fra en elektrisk lysbue — Del 2: Krav (IEC 61482-2:2018, ændret)

---

BILAG II

| Nr. | Reference for standarden | Dato for tilbagetrækning |
| --- | --- | --- |
| 1 | EN 143:2000
  Åndedrætsværn. Partikelfiltre. Krav, prøvning og mærkning
  EN 143:2000/AC:2005
  EN 143:2000/A1:2006 | 9.6.2024 |
| 2 | EN 166:2001
  Øjenværn — Almene krav | 11.11.2024 |
| 3 | EN 169:2002
  Øjenværn — Filtre til svejsning og beslægtede processer — Transmissionskrav og anbefalet anvendelse | 11.11.2024 |
| 4 | EN 170:2002
  Øjenværn — Ultraviolette filtre — Transmissionsegenskaber og anbefalet anvendelse | 11.11.2024 |
| 5 | EN 172:1994
  Øjenværn. Solbeskyttelsesfiltre for erhvervsmæssig brug
  EN 172:1994/A1:2000
  EN 172:1994/A2:2001 | 11.11.2024 |
| 6 | EN 174:2001
  Øjenværn — Skibriller til alpin skisport | 11.11.2024 |
| 7 | EN 352-1:2002
  Høreværn — Generelle krav — Del 1: Høreværn af koptypen | 21.7.2024 |
| 8 | EN 352-2:2002
  Høreværn — Generelle krav — Del 2: Ørepropper | 21.7.2024 |
| 9 | EN 352-3:2002
  Høreværn — Generelle krav — Del 3: Høreværn af koptypen fæstnet på en industrisikkerhedshjelm | 21.7.2024 |
| 10 | EN 352-4:2001
  Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 4: Niveauafhængige ørekopper
  EN 352-4:2001/A1:2005 | 21.7.2024 |
| 11 | EN 352-5:2002
  Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 5: Ørekopper med aktiv lyddæmpning
  EN 352-5:2002/A1:2005 | 21.7.2024 |
| 12 | EN 352-6:2002
  Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 6: Ørekopper med audio-kommunikation | 21.7.2024 |
| 13 | EN 352-7:2002
  Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 7: Niveauafhængige ørepropper | 21.7.2024 |
| 14 | EN 352-8:2008
  Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 8: Ørekopper til underholdningsformål | 21.7.2024 |
| 15 | EN 379:2003+A1:2009
  Øjenværn — Automatiske svejsefiltre | 11.11.2024 |
| 16 | EN 1731:2006
  Øjenværn — Øjen- og ansigtsbeskyttelse af nettypen | 11.11.2024 |
| 17 | EN ISO 13688:2013
  Beskyttelsesbeklædning — Generelle krav (ISO 13688:2013) | 9.6.2024 |
| 18 | EN ISO 20345:2011
  Fodværn — Sikkerhedsfodtøj (ISO 20345:2011) | 11.11.2024 |

Nr.

Reference for standarden

Dato for tilbagetrækning

1

EN 143:2000

Åndedrætsværn. Partikelfiltre. Krav, prøvning og mærkning

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

9.6.2024

2

EN 166:2001

Øjenværn — Almene krav

11.11.2024

3

EN 169:2002

Øjenværn — Filtre til svejsning og beslægtede processer — Transmissionskrav og anbefalet anvendelse

11.11.2024

4

EN 170:2002

Øjenværn — Ultraviolette filtre — Transmissionsegenskaber og anbefalet anvendelse

11.11.2024

5

EN 172:1994

Øjenværn. Solbeskyttelsesfiltre for erhvervsmæssig brug

EN 172:1994/A1:2000

EN 172:1994/A2:2001

11.11.2024

6

EN 174:2001

Øjenværn — Skibriller til alpin skisport

11.11.2024

7

EN 352-1:2002

Høreværn — Generelle krav — Del 1: Høreværn af koptypen

21.7.2024

8

EN 352-2:2002

Høreværn — Generelle krav — Del 2: Ørepropper

21.7.2024

9

EN 352-3:2002

Høreværn — Generelle krav — Del 3: Høreværn af koptypen fæstnet på en industrisikkerhedshjelm

21.7.2024

10

EN 352-4:2001

Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 4: Niveauafhængige ørekopper

EN 352-4:2001/A1:2005

21.7.2024

11

EN 352-5:2002

Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 5: Ørekopper med aktiv lyddæmpning

EN 352-5:2002/A1:2005

21.7.2024

12

EN 352-6:2002

Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 6: Ørekopper med audio-kommunikation

21.7.2024

13

EN 352-7:2002

Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 7: Niveauafhængige ørepropper

21.7.2024

14

EN 352-8:2008

Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 8: Ørekopper til underholdningsformål

21.7.2024

15

EN 379:2003+A1:2009

Øjenværn — Automatiske svejsefiltre

11.11.2024

16

EN 1731:2006

Øjenværn — Øjen- og ansigtsbeskyttelse af nettypen

11.11.2024

17

EN ISO 13688:2013

Beskyttelsesbeklædning — Generelle krav (ISO 13688:2013)

9.6.2024

18

EN ISO 20345:2011

Fodværn — Sikkerhedsfodtøj (ISO 20345:2011)

11.11.2024

---

Berigtigelser

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/59

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1860 af 10. juni 2022 om fastlæggelse af gennemførelsesmæssige tekniske standarder for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår standarder, formater, hyppighed og metoder og ordninger i forbindelse med indberetning

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 262 af 7. oktober 2022
  )

Side 76, artikel 10:

I stedet for:

»Artikel 10

Den dato, inden udgangen af hvilken derivataftalerne skal indberettes.

En modpart i et derivat, der opfylder betingelserne i artikel 2, stk. 2, litra a) eller b), den XX. XXX 20XX, eller enheden med ansvar for indberetningen indberetter alle de oplysninger om dette derivat, der kræves i henhold til bilaget, ved at indsende en indberetning med hændelsestypen »Ajourføring« senest 180 kalenderdage efter den XX. XXX 20XX, medmindre de har indgivet en indberetning med handlingstypen »Ændring« eller »Korrektion« for det pågældende derivat inden for denne periode.«

læses:

»Artikel 10

Den dato, inden udgangen af hvilken derivataftalerne skal indberettes.

En modpart i et derivat, der opfylder betingelserne i artikel 2, stk. 2, litra a) eller b), den 29. april 2024, eller enheden med ansvar for indberetningen indberetter alle de oplysninger om dette derivat, der kræves i henhold til bilaget, ved at indsende en indberetning med hændelsestypen »Ajourføring« senest 180 kalenderdage efter den 29. april 2024, medmindre de har indgivet en indberetning med handlingstypen »Ændring« eller »Korrektion« for det pågældende derivat inden for denne periode.«

---

| 11.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/60 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/60

---

Berigtigelse til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2020/411 af 19. november 2019 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe for så vidt angår sikkerhedskrav til passagerskibe i indenrigsfart

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 83 af 19. marts 2020
  )

Side 173, bilag I om ændring af bilag I til direktiv 2009/45/EF, afsnit 2, kapitel II-2, afsnit C, regel II-2/C/9, punkt 2.2.1.1.2, første punktum:

I stedet for:

»I skibe, der kan befordre over 36 passagerer«

læses:

»I skibe, der kan befordre højst 36 passagerer«.

Side 174, bilag I om ændring af bilag I til direktiv 2009/45/EF, afsnit 2, kapitel II-2, afsnit C, regel II-2/C/9, punkt 2.2.2.2, første afsnit, første punktum:

I stedet for:

»I skibe, der kan befordre over 36 passagerer«

læses:

»I skibe, der kan befordre højst 36 passagerer«.

---